prot · G209135 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:135 § 1 Fyllnadsval tillutskott TALMANNEN: Folkpartiels partigrupp har somsuppleant i social- och utbildningsutskotten efter anmältBritta . Centerpartietspartigrupp har som suppleant i trafikulskotiel under Per Sijernströms ledigheianmäll hans ersättare . Talmannenförklarade därefter valda lill suppleanti socialutskoUet () suppleanti uibildningsuiskoitel () suppleanti trafikutskottet () §2 Justerades protokollen för . §3 Föredrogs och hänvisades Proposilion 1978/79:209 punkterna 1 och 2 till civilutskoilei iövrigl lill skatteutskottet §4 Föredrogs men bordlades äter Konstitulionsutskollels betänkanden /79:31och 32 betänkanden /79:32 och 33 Skalleulskoiieisbetänkanden /79:45 och 46 belänkande 1978/79:21Socialutskottets betänkanden /79:34 och 35 betänkande1978/79:34 Jordbruksulskouels betänkanden /79:24 och 28Arbetsmarknadsutskottets betänkanden /79:31 och 34-36 Civilutskottetsbetänkanden /79:30-32 Internationelhutvecklingssamarbete m. m. §5 Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Föredrogs ulrikesuiskotiets betänkande 1978/79:27med anledning av proposilionen 1978/79:100, såviu avser inlernaiionelllutvecklingssamarbete m. m. jämle molioner. I föreliggande belänkande behandlades de förslagavseende internationellt utvecklingssamarbete m. m. som regeringen förelagtriksdagen i budgetpropositionen 1978/79:1(X), bil. 6 (),lill. C (med undanlag för C 3-5) på driftbudgeten och IV.2 på kapiialbudgetensaml i anslutning därtill väckta molioner. Desamlade anslagen för internationellt utvecklingssamarbete hade budgetåret1979/80 föreslagils uppgå lill 4 370 milj. kr. innebar en ökning med 500milj. eller i förhållande lill innevarande budgetårs anslag. Detotala biståndsanslagen hade beräknats så att de skulle motsvara någol mer äninnevarande budgetårs nivå på av bruttonationalprodukten tillmarknadspris. (Redovisningav uiskoilsbetänkandei inläs efter anförandena i ärendei.) 1 fråga om della betänkande hålles gemensamöveriäggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen fär yrkandenframställas beiräffande samtliga punkier i betänkandei. Den del av budgetpropositionen som gäller anslagen lill internationelltutvecklingssamarbete och som vi har all ta ställning till innehåller ingaslora nyheler eller uppseendeväckande förslag frän regeringen. Värt landförutsätts hålla anslagsnivån på den rätta sidan om enprocenls-måleiom viutöver del i dagens bandi ingår angivna anslagel på 4 370 milj. kr. lägger lill45 milj. kr. att beslula om vid ell senare tillfälle. Värt land har förvissoanledning all hålla sina utfästelser lill och fullfölja denmålsättning som vi har salt upp för dessa. Men inte känns del särskilllillfredsslällande all med den borgerliga regeringens ekonomiska poliliktvingas öka vär skuldsättning även med denna utgiftspost Proposilionenbehandlar i sin allmänna del åtskilliga av de frågor som granskadeingående så senl som i höslas vid den principiella debatten om riktlinjer förinternationellt utvecklingssamarbete. En förnyad genomgång nu ger vid handenall vi lever på någol säll i väntans lider. Vi väntar på vad som skall komma ulav de multilaterala handelsförhandlingarna, som är i sitt slutskede inom GATTbeträffande bl. a. arbetsrätisliga och sociala förhållanden i sompåverkar svenska arbetsiriarknadsproblem. Vi hittar här t. ex. frågan omsocialklausulen. Vi väntar på V i förhoppning om lösning av olikaproblem inom del ekonomiskasamarbelsomrädet Vi väntar oss nya öppningar i förhandlingarna med iarbetet pä en ny utvecklingsstrategi. Här återfinner vi basbehoven som ennyckelfråga. Vi ser fram mot förslag om massiva resursöverföringar lillu-länderna för all främja deras ekonomiska utveckling och aktivitet ochsamtidigt vara lill nytta och stimulans för vär egen ekonomi. Visocialdemokrater avvaktar med intresse den s. k. arbeie medsamma fråga. Ensådan samlad insats för all via ökad handel mellan u- och i-länder allmäntslimulera den ekonomiska aktiviteten utesluter naturligtvis inle en prövningutifrån våra solidarilelsmålsältningar om hur resurserna fördelas, vilkainternationella institutioner som skall medverka osv. En sådan resursöverföringbör ske för all möjliggöra etl steg mot en rättvisare ordning i världen, inteför att befästa rådande ekonomiska och politiska maktförhållanden. Vikan konstatera all länderna i den iredje väriden på senare lägkonjunk-turårökat sin import frän industriländerna i inle obetydlig grad. Del har gjorl delmöjligl för all börja en industrialisering, men del har ocksåmedfört all de fått en stor skuldbörda. Den här importen har skapatJobb i i-länderna; man räknar med att 2-3 miljoner arbetstillfällen hartillkommit Medde exemplifieringar Jag gjorl harjag velal rikta uppmärksamheten på det väldigafält som väntar på att bearbetas. Regeringen har all i första hand ta iniiiativi de olika frågorna. Förden överblickbara framtiden kommer bistånd i egentlig mening att spela enavgörande roll för människorna i de falliga länderna. Del kusliga är att defalligas anlal ökar, att fattigdomen blir alll djupare för en del gmppersamtidigt som rikedomen växer för andra. Klyftorna växer mellan länderna, meninle sällan också inom länderna. Inomväridssysselsältningsprogrammel, detla slora arbele som håller på med, harman klariagl all en ensidig satsning pä ekonomisk tillväxt inte förbättrar villkorenför de faltiga grupperna. Anlalel arbetslösa, undersyssel-salta och fattigamänniskor har stått på samma nivå eller t. o. m. ökal: Industrialiseringenskonsekvenser är alllför lilel beaktade i biståndspolitiken. Industrialiseringenär viklig, om skall kunna öka sin sysselsättning ochtillfredsställa viktiga behov, men för all en ökad industriproduktion skallkomma de fattiga människorna lill del måste den ekonomiska politiken varainriktad på alt lillgodose dessa gmppers behov. Vi har all anledning alluppmärksaml och aktivt påverka ulvecklingen både i samarbele medprogramländerna och i konlakler med de internationella organisalionerna, kanskeframför alll , i dessa frågor. Denstora massan fattiga människor i lever på landsbygden. Föröverskådlig lid måste därför jordbrukei och livsmedelsproduktionen ulgöra basenför sysselsättning och ekonomisk utveckling i de flesta . Jordreformeroch rättvisare arrendesystem måste genomföras för all produktionen skall kunnaökas och för all alla skall fä arbele. Reformer av del slagel Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. är nödvändiga också för enmer rälivis resurs- och förmögenhetsfördelning. Manhar inom världssysselsällningsprogrammet, f ö. genom SIDA-anslag, kunnal göraett anlal studier av förhållanden på landsbygden i några länder i , blanddem våra programländer , och Sri Länka. Man har därvidkartlagt hur levnadsvillkoren för människorna där förändrats från1950-lalel och fram lill . Sju länder har berörts av denna undersökning,länder som sammantaget omfattar av landsbygdsbefolkningen i de ickesocialistiska . Resultatet visar på landsbygdsområden i kris.Befolkningsökningen är stark. De jordlösas anlal ökar. Del är sannolikl sä att levnadsstandarden successivi har sjunkit förnerlalet människor. Andelen hushåll under fatligdomslinjen har ökat. Värtland har begränsade möjligheler alt angripa problem av den här karaktären. Detbehövs nationella strategier i varje land, men också ökad uppmärksamhel från deinternationella organen. Vi måste kräva insalser här. Jag har redan upprepade gånger talat om behov av bistånd. Tyvärr måstekonstateras all tillflödet till de källor biståndet skall komma ifrån blivitallt mindre. k. DAC-stalisliken kan inhämtas hur slora bidrag somlämnas från länderna inom , och man finner där all dessa i stället för alluppfylla det uppställda bislåndsmålel minskar sina bidrag. Man kan konstateraall bidragen, från alla länder sammantaget som 1970 utgjorde 0,34 96, 1977 harsjunkii lill 0,31 96. Minskningengäller i synnerhet kommitténs tre tyngsta medlemmar, , ochVästlyskland. lämnade 0.22 96, 0,21 96 och 0,27 96av bruttonationalprodukten. De hade lidigare år haft en högre andel.Strävandena att avbinda biståndet har inle heller lett lill framgång inom OECD.Den nämnda sifferserien visar alt staterna i sin utgiftsbudget inteprioriterar stödet till utveckling i de falliga länderna. Man kommer osökt atttänka på hur man låtit sina försvarskoslnader öka. Världens rustningskostnaderär som vi vel uppe i per är, dvs. en fördubbling i faslpenningvärde sedan 1960-lalets början. och leder stort. Båda är småbiståndsgivare. De fyra slaler som investerar mest i forskning om ochutveckling av vapen står också högst på listan för vapenexportörer. Tredjevärlden är som känl i växande grad moUagare av deras vapen. Ingen skallifrågasälla ell lands räll all ha sitt egel försvar, men den senaste tidensexempel på all fiera allvariiga väpnade konflikter är lokaliserade lill olikadelar av iredje väriden gör alt man erinrar sig ord: "Världenköper sig alll större osäkerhet lill alll högre koslnader." Frågorna omnedrustning och utveckling har elt absolul sammanhang. Det är mänsklighetensödesfrågor. Defrågor som jag har berört är väsentliga för mig. Jag har inle lagitupp dem därför att de är särskilt korilroversiella. Jag är ganskaövertygad om alt när vi ulformar vår egen strategi föratt klara vår roll i allade frågor som jag här har berört, kommer del att finnas olika meningarpartierna emellan. t ex. när del gäller hurman skall åstadkomma en rälivis ekonomisk fördelning. Men lill del fårkammarens ledamöier mänga gånger tillfälle all ålerkomma . Jagskall knyta an lill vissa av de yrkanden som återfinns i de socialdemokraliskamoiionerna och reservationerna. Mina partikamrater i utskollel kommer altbehandla de övriga yrkandena. Vi socialdemokrater har lidigare pläderat för enkoncentration av vårl lands bistånd lill färre ämnesområden, presenterade i des. k. särskilda programmen, och till färre programländer. Vi anser att en gångprogramland inle mäsle beiyda alltid programland, men vi vill i princip hållafasl vid ell långsiktigt samarbete, fastlagt i ell landprogram som arbetatsfram lillsammans med mottagarlandet Vihar nu åierigen lagil upp tanken pä en genomgång av hela länderiislan,förslällningstagandeav regering och riksdag. Denna gäng harvi vunnit gehör iutskottet, som anbefaller regeringen all låta SIDA göra en genomgång för allbedöma ulvecklingen i programländerna i belysningen av målen för svenskibistånd och vidare biståndets effekier och erfarenhelerna av samarbeiei med deenskilda länderna. Kriterier och metoder för uppbyggnad och avveckling avlångsikliga samarbelsprogram flr därvid prövas, säger utrikesutskottet Viförväntar oss nu all denna genomgång görs snart och att resultatet föreläggs riksdagen.Vi avstår ifrån att och i detta sammanhang driva förslag som gälleravveckling eller minskning av biståndsprogrammen till särskilda länder. Jagvill trycka på all avsikien med den här omprövningen av länderkretsen inleminsl syftar lill all öppna möjligheter lill samarbele med nya länder. Vi för idetla sammanhang fram del karibiska området och aktualiserar ett samarbete medJamaica och . Jag log redan förra årel själv upp fråganom samarbele med . I är kommer altnärmare ulveckla den här frågan. Därmedvill jag gå över lill all yrka på anslagshöjningar lill etl par programländer. Jagvill böria med , för vilket land vi föreslår en höjning av landramenmed 5 milj. kr. till 28 milj. kr. Kap Verdes försörjningssituation är myckelsvår. Landei är definierat som etl av de minsl utvecklade. Klimatiskaförhållanden - långvarig torka - kräver slora insatser för all bevara ochförbättra jord- och vattenresurserna. Landei söker motverka effeklerna av sillbiståndsberoende pä olika sätt. Man använder sålunda svenskt obundet biståndföratt kompletteringsköpa till andra projekl. Man använder inkomster man kanfl in på all sälja livsmedelsbistånd till all finansiera arbetsintensiva beredskapsarbeten.Kap haren myckel hög arbetslöshet I mycket är biståndet en fråga omöverlevnad för befolkningen i detla fattiga land. En höjning är berättigad. Sedanvill jag föreslå en höjning av anslagsramen till frän 70 milj. kr. till80 milj. kr. Jag gör del oförskräckt, fastän utrikesministern besöktAngola och låtit meddela vad anslagsramen skulle bli. Angolaär elt land rikt pä tillgångar - men ändå utarmat Vid befrielsen lämnade 400000 portugiser landet. Produktionsapparaten led svårt av della. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. 6 protokoll 1978/79:133-136 Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Bristen på utbildad,tränad arbetskraft är mycket påtaglig. drabbades av stor materiellförstörelse under inbördeskriget. Man lar sikte pä en samhällsutveckling ivilken de breda folklagren fär förbättrade levnadsvillkor. Skolväsendelutvecklas snabbi, alfabetisering sker, preventiv hälsovård utvecklas. Slödelsom ger lill SWAPO för dess befrielsekamp i har lett tillsvårartade reaktioner från med upprepade flygattacker mot flyktinglägeri . Livsmedelsbristen i delta land är stor. Distributionen av varor är iolag. a. della leder lill höga matpriser. Kläder och andra förnödenheter ärockså svåra all fa lag i. Tilllandels problem hör all bära ansvar för myckel stora flyktinggrupper ochåteranpassa en stor del av landets egen befolkning, som ålerväni från enfiyklingtillvaro i grannländerna. Sverigesöker koncentrera sill bistånd lill några få sektorer. Del är säkert befogat.Del gäller i första hand fiske och hälsovård. Men på en punkt tror jag att manmåste länka om, och det gäller personalbiståndet Med den skriande bristen päkompetent folk kan det visa sig ändamålsenligt att ställa sådanl lillförfogande frän svensk sida. Videlt besök i förvissade jag mig om all man på ellmyckel ändamålsenligt sätt kan utnyttja 80 milj. kr. under nästa budgetär. Vi ser vårl förstärkta stöd till som ett led i all bislräcka delhårt utsatta södra . Vi stöder alltså den uppräkning som sker genompropositionen lill fronisiaierna och befrielserörelserna. Till detta vill viemellertid lägga en uppräkning av kalaslrofanslagel all användas även förflyktingarbete - ulan all vara bundet till vissl land eller viss världsdel. Vibeskriver f ö. i vär moiion hela flyktingsituationen koncenlrerad. Menflyktingsituationen är fruktansvärt svår i södra på grund av de ideligaattackerna från både och . Som Jag redan skildrat i denutrikespolitiska debatten är torftigheten i levnadsmönstret för flyklinglägrensmänniskor myckel påfallande. För de många barnen i lägren är del ödesdigert ominle förbällringar kan ske. Del är nödvändigi all vi lar fram alla tillgängligamedel för dessa ändamål. Jag vill yrka bifall lill elt med 15 milj. kr. förstärkt bidrag lillFN:skapilalutvecklingsfond. Denna fond lyder under UNDP:s styrelse-och synes haUll en effekliv egen administration. Anslagen har ökal. Största bidragsgivarenär Nederiänderna. De nordiska länderna har ökal sina anslag, och harnumera kommit med. Fonden koncentrerar sin verksamhet lill de minsl utveckladeländerna och de fattigaste grupperna. I rask takt utvecklar man nu projekl inära konlakl med befolkningen i dessa områden. Verksamhelen är helt i linje medmålen för svensk biståndspolitik. Man arbelar effektivt Utvärderingen avprojekten, som sker successivi, visar pä lillfredsslällande resultat Del kaninle finnas någol skäl lill att vi inte skall förslärka denna del av FN:sverksamhei. Särskildaprogram har jag redan nämnl i samband med frågan om koncentration. Vårtanslagsförslag på den punklen innebär all vi frigör medel och möjligt attutnyttja dessa för,som vi serdet, f n. mera nödvändiga utgifter. Dessulom fårman den koncentration som vi åsyftar och en mindre betungad administration fördessa program. Del hörde nästan lill ordningen under lidigare är alt riksdagensledamöier pä dagen för bislåndsdebatten möttes av demonstrerande, främslungdomar, som ivrigt och uppfordrande krävde ökad u-hjälp. Man anklagade deäldre och politikerna för all inle förslå hur väsentligt och viktigt förframtiden som slödel lill de falliga var. Någon kanske invänder altvi nu ökat anslagen lill dessa ändamål, så alt någon opinionsbildning inlebehövs längre. Men jag tror att förklaringen lill de uteblivnademonstrationerna är en annan. Framtidstron hos dagens ungdom är inle sä stark,och man är inte så benägen all gripa sig an de och rum avlägsna problemendå man har nog med egna försörjningsproblem. Ungdomarna är osäkra om alt fåbehälla jobbet, och en hel del - alldeles för mänga - är arbetslösa. Sådanlskapar inte sällan en avoghel mot samhället upplever ingen solidaritet ochär inte heller själv beredd att ulveckla någon sådan. Attitydenlill orättvisorna i väriden är sannolikt starkt påverkad av hur vi ser päorättvisorna i vär närhet, och del gäller framför alll i vad avser tron pä allkunna påverka och förändra. Del är därför som vi inom arbelarrörelsen alltidsett grunden fören internationell solidaritet och uppoffringar förden i enmoisvarande kamp för trygghet och jämlikhet i vårt egel land. Likgiltighet ochpassivitet i förhällandet till de internationella problemen, enkannerligen de iiredje väriden, fär inte slå rot i vårt land och finna grogmnd bl. a. hos deunga människorna. Då kommer en framlida biståndspolitik att få del trångt Jag ber aU få yrka bifall lill reservationerna nr 2, 5, 9, 11, 15 och16. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. I mill anförande kommer jag att ta upp tre huvudområden. Del gäller fördet första frågan om en systematisk och återkommande översyn avprogramlandskretsen och av biståndels omfattning i olika samarbelsländer samlfördel andra biståndet lill och därmed besläktade frågor. Inom pareniesvill jag framhålla all biståndet till är den enda punkl där vi icentern har gäll emot förslagen i regeringens proposilion. Jag vågar påslå allregeringen om den hade skrivii sin proposilion en månad senare, dvs. när vi skrev vår parlimolion, sannolikl hade stannat för samma belopp som vii vår moiion. För det tredje avser jag att behandla frågorna om u-landsanpassadteknik och teknologiöverföring. Förstevice talmannen kommer i sill anförande alt bl. a. behandla decenirala frågorna om ekologisk balans och resurshushållning ibiståndssamarbetet, frågor som vi tar upp i reservation nr 1. Blandde för den framtida debatten viktigaste avsnitten i årets biständs-betänkandeär utskottets skrivning om länderkoncentration. har redan undersirukitsav . Denna fräga behandlades också i höstens betänkandenr 1 frän utrikesutskottet med anledning av regeringens Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Därefererades SIDA:s yttrande över bisiåndspolitiska utredningenshuvudbetänkande. I detla hade SIDA yrkat på all anlalel programländer minskasoch på au en successiv förnyelse inleds. I etl läge då anslagsvolymen uppnåttenprocentsnivån och någon plan för fortsatt volymökning inle förelåg fanns detenligl SIDA skäl för en översyn av fördelningen mellan länder och för enöversyn av landramar.Enligi SIDA kan en omfördelning inom ell vissl lolalanslagkräva att genomföra. Verket menar all även elt långsiktigt biståndbör kunna fä ell slul, varför i utvecklingssamarbetet med varje enskiltland bör förulskicka att biståndet i sin helhet skall omprövas till både volymoch innehåll senast t. ex. efter en tioårsperiod. Ibelänkandet 1978/79:1, alltså , skrev utskottet aU det är väsentligt"alt regeringen söker finna meioder som underiällar en konlinueriigöversyn av det bilaterala biståndets fördelning och innehåll". talar om socialdemokraternas motion, som ytterligareunderstryker behovet av en sådan översyn. Man har inte varil ensam i delavseendet. I höstens biståndsdeball log Jag också upp denna fräga och sade ihuvudsaklig överensstämmelse med vad SIDA anfört: "Det är olyckligt att vihar byggt upp elt system med i tiden obegränsat bistånd. För alt ingenmottagare skall känna sig diskriminerad, vore det bäst om man meddelade allaall biståndet löper ul t ex. 1985. Därefter kunde avtal om bistånd åter ingåsmed vissa av de nuvarande samarbelsländerna och med andra men då för en påförhand angiven begränsad lid. Till dess bör också de svenska biståndspolitiskamålen konkretiseras, sä alt del klart framgår vilken lyp av insatser svenskibistånd kan användas till." belänkande som vi nu behandlar återkommer utskottet lill denna fråga ochfömtsätter all SIDA:s erfarenheter tas till vara. Jag citerar belänkandet:"Del är uppenbart att SIDA har en nyckelroll när det gäller att utformameioder och skaffa fram underlag för en mera systematisk och återkommandeöversyn av den biståndsmollagande länderkretsen och av biståndets omfattning iolika samarbelsländer. Försl i samband med en sådan översyn kan man taställning till biståndets långsiktiga omfattning för de olika moUagariänderna,däribland del i proposilionen nämnda och de i motionen 1771 dessutomnämnda och ." ullalande är enhälligl och måste uppfattas som en beslällning lillregeringen att med hjälp av SIDA presentera ett underiag för en framtida, återkommandeprövning av biståndet till alla samarbelsländer. Del är klart uttalat alt maninle skall falla nya beslut om aU avveckla biståndet till någol programlandannat än i samband med en sådan översyn. Som jag ser del, måste en självklarkonsekvens av utskottets ultalande också bli, all man i väntan på översyneninle heller skall slarkl öka eller minska nuvarande landramar. Fårjag därefter gå över lill att kommentera centerreservationerna 7 och 12 omanvändningen av de pengar regeringen avsatt för . Vi föreslär i likhetmed motionen 502, att landramen för bibehålles oförändrad på 380 milj.kr. Ulskollsmajorileten föreslår däremoi en ökning av landramen med 20 milj. lill 400milj. i enlighel med proposilionen. Somjag påpekat tidigare, skrevsemellertid proposilionen innan invaderade Kampu-chea och innan detsjälvt invaderades av . Del är egendomligt all utskollsmajoritelen inlevärderar effekten av dessa händelser på arten av del bistånd nu är ibehov av. Två ambitioner mäsle nu styra detla bistånd. Den ena är alt fullföljade uppgifter vi har lagil på oss, främsl beträffande skogsinduslriprojeklel iBai och de två sjukhusen. För det är nuvarande landram på 380 milj. kr.avpassad. Den läckeräven de ylleriigare ännu inle avtalade insalser som kan blinödvändiga för att säkra driften, när Bai och de tvä sjukhusen blirfärdiga. Den andra ambitionen måste vara alt hjälpa offren, inle bara för denaturkatastrofer som proposilionen och ulskotlsmajorilelen talar om utan ocksåför krigen. dubbla krigssituation - man befinner sig ju fortfarande ien sådan - hindrar uppenbariigen den långsikliga utvecklings-planering somskulle göra en höjning av landramen meningsfull. Del är att observera all denlandram vi beslutar om /80 också blir ell löfte förde följande åren. Viskulle alltså nu lova bistånd lill elt långsiktigt utvecklingsarbete, somVietnams regering inle kan planera. Om vi nu i stället lägger moisvarandemedel på katastrofbistånd lill och , kvarstår möjlighelen föross all bedöma, om det då är lämpligt all höja landramen. Vi har i vårreservalion också nämnl , då vi förutsätter all svensk katastrofhjälpmåste sättas in där sä snart förutsättningar därför föreligger. Däreftervill jag kommentera del särskilda yttrande som vi centerpartister fogat lillbeiänkandei under rubriken leknik och teknologiöverföring. Detsärskilda yttrandet anknyter dels lill partimoiionen 1208, dels lill molionen1767 av m. fl. Vid den översyn av gmppen samarbelsländer ochländerramar, som utskottet beslälll och somjag talat om lidigare, måste manutgå frän alt en ulvecklingsplanering mäsle företas efter de fattigastemänniskornas egna förutsättningar. Skenbart kan denna ambition komma ikonflikt med landprogrammeringens förutsättning, all utvecklingssamarbetetskall bedrivas inom ramen för mottagariandels, dvs. dess regerings, egnaönskemål. När lillskyndarna av projekt som Bai i och Mufindi iTanzania har försvarat sig, har de gärna krupit bakom vederbörande regeringaroch skyllt på all dessa prioriterat de här projekten. Det går inle att säga attVietnams regering prioriterat Bai , såsom del har utvecklats.