prot · G20969 · 1978-12-31 00:00:00 — Om den svenske leverantören får ordern återstårsedan för regeringen alt pröva frågan om utförseltillstånd. Någon ansökan omsådant tillstånd har ännu ej inkommit till regeringen. Vidprövning av en ansökan om utförseltillsländ utgår man frän dels de förpliktelsersom åvilar genom vår anslutning till internationella överenskommelserpä kärnenergiområdet, såsom icke-spridningsfördraget och Londonriktlinjerna,dels säkerhetsförhållandena i mottagarlandet. Med säkerhet avses i dellasammanhang både risken för avledning av klyvbart material för tillverkning avkärnvapen och anläggningens handhavande på ett säkert sätt. Som etl absolutvillkor för utförseltillstånd har regeringen angelt att mottagandeicke-kärnvapenstal skall vara ansluten till icke-spridningsfördraget (NPT)eller ha godtagit minst motsvarande kontroll över all egen kärnkraftsverksamhetav del internationella atomenergiorganel lAEA, som bl. a. utövar deninternationella kontrollen pä kärnenergins område. Blandde krav som regeringen uppställer med utgångspunkt i bl. a. Londonriktlinjernaingår fysiskt skydd mot ockupationer, stöld, sabotage och skydd molmiljörisker. Avgörandeför den utrikespolitiska bedömning som föregått regeringens beslut omexportkreditgaranti har varit politiska vilja att avslå från kärnvapenför egen del. Den turkiska ralificeringen av icke-spridningsfördraget somväntas kommer atl innebära alt landet avgelt en bindande försäkran härom.Slutligen kan noteras att de särskilda kontroll-åtaganden som vi kräver om enaffär kommer till slånd också syftar till att säkerställa alt den svenskaexporten inte heller pä längre sikl skulle kunna leda lill kärnvapenspridning. OmAsea-Alom får ordern i fråga, kommer delta all skapa sysselsättning inom densvenska verkstadsindustrin på ca 15 000 manår. Sysselsättningshänsyn ärsåledes elt viktigt motiv till del fattade beslutet. Ordern har naturiigtvisockså betydelse för den teknologiska utvecklingen på detta område i företagelliksom för Asea-Atoms möjligheter att fortsättningsvis konkurrera om order päden internationella marknaden. Jag ber alt få tacka handelsministern för svaret på min inlerpellation. Svaretinnehåller lill sin huvuddel en redovisning av gällande praxis för hur eltsådant här ärende skall handläggas. Men trots denna ulföriiga redovisningkvarstår en viss oklarhet om när och var den politiska bedömningen av omTurkiel är ell lämpligt land att exportera kärnkraft till kommer in. Avredovisningen av den allmänna praxisen får man till all böria med uppfattningenalt en sådan bedömning kommer att ske först i samband med att utförseltillsländskall lämnas. Längre fram i svaret påpekas del dock aU en utrikespolitiskbedömning gjordes redan innan regeringen gav klartecken till Asea-Alom i frågaom exportkreditgarantier. Även om det formella ställningstagandet görs först isamband med bedömningen av om utförsellillstånd skall lämnas, är detnaturiigtvis rimligt alt regeringen i princip tagit ställning i samband med gav exportkreditgaranlier, vilkel jag också har utgått ifrån. Det skullenaturligtvis inle vara särskilt lyckat om Asea-Alom förhandlade länge och välmed Turkiel, och kanske rent av tog hem ordern, och att man sedan skulle varatvungen att meddela all den inte ville låta förelaget la hemordern. Delfinns anledning alt se litet närmare pä den utrikespolitiska bedömning somgjorts och som redovisas i svaret. "Avgörandeför den utrikespolitiska bedömning som föregått regeringens beslut omexportkredilgaranli har varit Turkiels politiska vilja att avstå från kärnvapenför egen del." Delsägs vidare all vilja härvidlag kommer atl ta sig uttryck i denväntade turkiska ralificeringen av icke-spridningsfördragel. Delär emellertid så - åtminstone enligt lidigare praxis - att ell landsNPT-anslutning inte automatiskt leder lill grönt ljus för export avkärnkraftsteknologi. 1 interpellationssvaret sägs också mycket riktigt allanslutning lill NPT äretl absolut villkor för alt regeringen skall lämnautförsellillstånd, men atl detta inte är det enda villkoret. Det måsle alltsåtolkas så all även om en NPT-anslutning föreligger och även omLondonriktlinjerna tillämpas, sä måste regeringen göra en bedömning från falllill fall. Del är vad som har gälll tidigare,och jag förmodar alt del gäller fortfarande. 1min inlerpellation har jag pekat på en rad faktorer som gör alt det finnsanledning atl slälla sig tveksam lill som ell lämpligt land allexportera kärnkraft lill. Jag har bl. a. framhållit all är ell landvars inrikespolitiska stabilitet inle har varit särskilt stor . Delinnebär all en politisk vilja som kommer lill ullryck hos den nuvarandeturkiska regeringen inle nödvändigtvis måsle kvarstå oförändrad med en framlidaregim som kan länkas komma till slånd i landet. Man måste därför bilda sig enuppfalining om hur pass välförankral det poliliska beslulei är. Turkiel harjuvarit det land som tvekat i del längsta när del gäller att ansluta sig lillNPT. Det är gjorde del, men för del hardelta inte blivit aktuellt , och man har tvingats lill det för allkunna skaffa sig kärnkraft. Manmåste alltså fråga sig: Finns del starka krafter i som vill bibehållaen handlingsfrihet och som vill hålla möjligheterna öppna atl i ell tänkt lägeskaffa sig kärnvapen? All så är fallet är den enda förklaringen till dentveksamhet som regeringen har visat i fråga om anslutning till NPT. Ocksåuttalanden frän militära kretsar i Turkiel pekar på all denna önskan om enhandlingsfrihet all kunna hålla möjligheten öppen för en kärnvapenanskaffningfinns. Detta gör all man ytteriigare måsle fundera över hur pass hållbar denpoliliska viljan all avstå från kärnvapen är pä lilei längre sikl. Tilldella måsle, som jag påpekade i inlerpellationen, komma en bedömning av delutrikespolitiska läge som befinner sig i. Man har där en traditionellmotsättning lill som gjorl att man varit pägränsen lill en militär konflikt. Landet ockuperar delar av , det liggeri direkt anslutning till etl av världens mest inflammerade krisområden.Mellanöstern, och har dessutom myckel starka historiska band till detta område. Alltdel här gör atl jag tycker atl det flnns mycket starka skäl alt sällafrågetecken för en svensk kärnkraftsexport lill Turkiel. Det finns naturiigtvisländer till vilka det är ännu orimligare alt exportera kärnkraft, men problemeni samband med just Turkiel hör nog vid en internationell jämförelse lill desvårare. Jag vill därför fråga : Har man analyserat de problem somjag har tagit upp och, i så fall, vilket resultat har man kommit fram lill vidanalysen? Sedanpekade statsrådet pä de möjligheler som öppnas om Asea-Atom får den här ordern.Man pekar då påden teknologiska utvecklingen i Asea-Atom och förelagetsmöjlighel atl fortsättningsvis konkurrera om order på den inlernalionellamarknaden. Nuhar ju folkpartiregeringen sagl alt vi inte skall ha mer än elva kärnkraftverki del här landet. Detta skulle innebära alt Asea-Alom inle längre skulle hanågon hemmamarknad. Därför vill jag mol bakgrund av delta uttalande och vad somsägs i interpellationssvaret fråga: Hur bedömer den svenska regeringenAsea-Atoms möjligheter atl fortleva och konkurrera pä den internationellamarknaden i etl läge där Asea-Atoms hemmamarknad har upphört atl existera? Vidare framhåller handelsministern den storasysselsättningseffekt som en sådan här beställning skulle få. Det ärnaturiigtvis riktigt all en sådan beställning skulle ge en betydandesysselsättningseffekt. vet vi alt det ekonomiska risktagandet vidkärnkraflsexport lill är mycket stort. har en myckel svagekonomi, och riskerna för all exportkreditgarantin måste infrias helt ellerdelvis är alltså inte försumbara. Därför finns det anledning all fråga sigvilka möjligheler till en alternativ användning av eu sådant här ekonomisktåtagande regeringen har funderat över. Är del helt klan all del här är detbästa och säkraste sättet all lill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnaderstimulera sysselsätlningen i ? har riktigt uppfattat vad som sagts om atl regeringen gören utrikespolitisk bedömning, innan ett beslut fattas att medge atlexportkredilnämnden får bevilja en exportkredit av denna sioriek. Enutrikespolitisk bedömning ligger självfallet i botlen även när del gäller detbeslut som regeringen har fattat i exportkreditgaranlifrägan. Detär också riktigt, som säger, all NPT-anslutning inte automatisktinnebär grönt ljus för kärnkraftsexport till ett land som har anslutit sig tillNPT, dvs. NPT-anslutning är ett grundvillkor, men detär inte det enda villkoret, vilket jag också framhöll i millinterpellationssvar. Regeringen tar också många andra hänsyn, inle minst medutgångspunkt i Londonriktlinjema, där det finns med särskilda krav på säkerheti andra avseenden än vad som berörs i icke-spridningsavtalet. Interpellantensäger också helt riktigt atl Turkiel ligger i en del av världen där det finnsbetydande osäkerhetsfaktorer. Del finns problem när del gäller att bedömautvecklingen i regionen. Enligt regeringens uppfattning är osäkerhetsfaktoremadock inte av sådan art alt de föranleder någon ändring av vår bedömning altavgörande vikt måste fästas vid NPT-anslutning och Turkiels pä deltasätt klart uttalade föresats att avstå från kärnvapen. Jagvill lillägga att för den händelse atl mot all förmodan en gång iframliden skulle säga upp NPT-avialel innebär det inte, atl Internationellaatomenergiorganels övervakning kommer alt upphöra. De kontrollkrav somuppställts enligl Londonriktlinjerna innebär att 1 AEA-kontrollen kommer attfortsätta så länge som av levererad utrustning används. Mankan vidare, som gjorde, diskutera frågan om export av enlältvatlenreaklor - som del gäller i delta fall - till skulle ge detlandet ökade möjligheter atl skaffa sig kärnvapen eller inte. I det sammanhangetmåslejag säga att det är en synneriigen opraktisk väg för ett land som önskarskaffa sig kärnvapen att försöka göra det med hjälp av en lältvatlenreaklor.Vill ell land skaffa sig kämvapen finns del betydligt enklare vägar alt få framdet anrikade uran som behövs, nämligen med hjälp av en forskningsreaktor elleren motsvarande anläggning. Vid användning av en lätlvaltenreaklor måste man juupparbeta det utbrända bränsle som kan 9 protokoll 1978/79:67-69 avledas.För del krävs en upparbelningsanläggning som är mycket dyrbar. För att ett landskall fä del av denna teknik måste det skriva på ell icke-spridningsavtal ochslälla sig under den internationella kontroll som det innebär. Del är icke enpraktisk väg om målsättningen är atl skaffa sig kärnvapen. Vårbedömning - och jag tror att flertalet av ledamöter delar den - ärändå all länder som skriver pä NPT-avtalel och går med på de skärptakonlrollkrav som Londonriktlinjerna innebär inte underlättar för sig, om de senareskulle vilja skaffa kärnvapen, utan snarare tvärtom. De binder sig på etl sättsom minskar och inte ökar riskerna för kärnvapenspridning. PärGranstedt log också upp frågorna om säkerhet för hälsa och miljö. Jag villunderstryka att regeringen fäster mycket stor vikt vid alt säkerheten för hälsaoch miljö blir tillräcklig vid en eventuell export av kärnkraft till Turkiet.Vid premiärminister besök framfördes vårt starka intresse för dennasäkerhet i anslutning till en eventuell svensk medverkan till etl turkisktkärnkraftsprogram. Regeringen klargjorde bl. a. en önskan att inleda eltsamarbele med Turkiel avseende säkerhetsfrågorna. Etlsådant samarbete kan bl. a. gälla uppbyggnaden och organisationen avtillsynsmyndigheter, utbildning av tillsynspersonal, utarbetande av regelverkoch administrativa rutiner i samband med säkerhetslillsyn av kärnkraftverk ochhantering av klyvbart material, utformning av fysiskt skydd för kärntekniskaanläggningar, kärnsäkerhetsforskning samt slutligen utbyte kring ålgärder föratl stärka säkerheten i befintliga anläggningar. Jagvill med det anförda bara understryka den vikt som vi frän regeringens sidafäster vid alt en sådan export, om den kommer lill stånd, sker på villkor somsåväl i spridningsavseende som med tanke på säkerheten i det land som omfattasav denna export fyller mycket långtgående krav. Slutligentog också upp frågan om Asea-Atoms möjligheter alt fortleva. Jagvill där bara erinra om atl del f n. inom statsmakterna pågår diskussioner omAsea-Atoms framlid och att, som ett led i dessa diskussioner, samarbelsavtaletmellan Asea och staten har uppsagts. Asea-Atoms framlid har jag i övrigt ingenanledning att gå in på innan dessa diskussioner har blivit slutförda. Jag vet inle rikligt hur jag skall tolka handelsministerns senasteinlägg. Del intryck som man fär är alt om etl land har anslutit sig lillNPT-avtalel'och om landet godkänner kontroll enligl Londonriktlinjerna, så ärdel i princip grönt ljus. Det är i så fall, som jag ser del, en förändring avpraxis i hanteringen av denna fråga. har man haft principen alt deltasjälvklart skall ligga i botlen. Men dessutom gör man en bedömning från falllill fall, och där måste man rimligen la hänsyn lill frågor som inrikespolitiskstabilitet och utrikespolitiskt läge. Nusäger handelsministern att en dylik bedömning har man gjorl och därvidkonstaterat aU förhåUandena i Turkiel inle är sådana alt man behöver taspeciell hänsyn lill dessa problem. Därför frågar man sig vad det egentligen krävsför all de här in- och utrikespolitiska bedömningarna verkligen skall få någongenomslagskraft. Vivet alt Turkiel är etl land som inrikespolitiskt inle är särskilt stabilt.Landet har haft ganska varierande regimer. Man har relativt oroligaförhållanden. Vi kan alltså inle med säkerhet uttala oss om den framlidainrikespolitiska utvecklingen i ens då man skall byggaifrågavarande kärnkraftverk. Vi kan ha våra förhoppningar, men inte mer.Självklart finns det länder som är värre ule än ur inrikespolitisksynpunkt, men allvariiga farhågor tycker jag ändå är berättigade. Närdel gäller den utrikespolitiska bedömningen är vi alltså eniga om all Turkietligger i direkt anslutning lill en av väridens allvariigasle krishärdar.Dessutom antar jag all vi också är eniga om alt befinner sig i entämligen konfliklartad relation lill tvä av sina grannländer. Dåfrågar man sig: Vad krävs för atl den utrikespolitiska silualionen skallbedömas som sä allvariig alt den skall anse sig böra tahänsyn till delta? Del skulle jag vilja ha något kommenterat. Hur allvarligaskall förhållandena vara för aU den här aspekten över huvud taget skall kommamed i regeringens bedömning? Sedanframhåller handelsministern all vägen över lällvaitenreaklorer är en opraktiskväg alt gå om målet är all skaffa sig kärnvapen. Del kanske man kan hävda. Jagtror inle all Turkiels mål f n. är atl skaffa sig kärnvapen. Jag tror inle detär därför man har tagit upp de här förhandlingarna. Däremotskulle del i en framlid med ändrade poliliska förhållanden uppenbarligen kunnafinnas risk för att man vill använda den teknik och de resurser som man harfött den här vägen för att skaffa kärnvapen. Det finns visseriigen andra vägar,men meningarna ärju myckel delade om användbarheten av lätlvatlenreaktorer ochresurserna omkring dessa för att skaffa sig kärnvapen. Jag vill bara konstateraatt hela den enorma konlrollapparalen, hela studiearbetet kring INFCE,Londongruppen osv. bygger på bedömningen all det finns en risk för atlspridning av fredlig kärnteknologi också kan leda lill spridning av kärnvapen.Om man inte ansåg att den risken fanns skulle man inte ha satt i gång hela denhär kolossala apparaten för alt förebygga risken. Därför lycker jag del ärrimligt atl vi i vår diskussion här i kammaren har som utgångspunkt alt deltrots allt finns en risk. Sedan kan vi diskutera hur pass lätt och hur passpraktiskt del är au gå den här vägen. Handelsministernsade alt lAEA-konlrollen kvarstår även om skulle säga upp sinanslutning lill NPT, och del är naturiigtvis riktigt renl formellt. Men del ärklart all i ett förändrat politiskt läge, där säger upp sitt medlemskapi NPT samt kanske bestämmer sig för atl utveckla en atombomb och dä inle villha några lAEA-kontrollanler springande i sina kärnkraflsanläggningar, lär intevare sig eller lAEA kunna tvinga Turkiel all la emot kontrollanterna.Det är sålunda, som jag ser del, en något otrygg garanti. sådantuppträdande förutsätter givelvis all Turkiel i det läget kan skaffa sig enleverantör av klyvbart material som inte kräver 1AEA-koniroll, men sädanaleverantörer finns ju trots allt. Del är alltså ingen omöjlighet atl etl dyliktläge skulle kunna uppstå. När del sedan gäller Asea-Alom sadehandelsministern all det där pågår diskussioner och att han inte har någonanledning alt kommentera Asea-Atoms frainlid. Jag bara konstaterar atthandelsministern i sitt interpellationssvar åberopar som regeringen har gjort uttalanden som, om tankegångarnafullföljs, innebär alt Asea-Alom inle har någon hemmamarknad. Därför lycker jagdet är rimligt all be alt få höra handelsminislerns synpunkter på om Asea-Alomverkligen har någon framlid utan en hemmamarknad. Det skulle, enligl minmening, inte behöva föregripa de diskussioner som pågår. Jagfår faktiskt lov alt upprepa min fråga om vilken analys man har gjorl av de,som jag ser det, mycket allvariiga både inrikespolitiska och utrikespolitiskaproblemen närdet gäller , liksom min fråga om bedömningen av Asea-Atomsframlid. I mitt interpellationssvar sade jag bl. a. alt syftet med det beslutsom regeringen fatlat när det gällde all bevilja exportkreditgarantin var atlge Asea-Alom möjlighet alt bjuda på det här och att det, om Asea-Alom färordern, innebär all svensk verkstadsindustri kan hoppas på atl få sammanlagtungefär 15 000 årsarbeten för den exporten lill Turkiel. Att detta var enfaktor bakom beslutet vidhåller jag gärna. Självfallet är vi myckel angelägnaom all trygga sysselsättningen för svensk verkstadsindustri, och kan vi göradet på det här sättet, ser vi naturiigtvis detta som en positiv bieffekt. Asea-Atomsmöjligheler på läng sikt vill jag inte gå närmare in pä, enär det f n. pågåröverläggningar med Asea-Alom om vad som kan göras inom företaget och om hurföretagel bör utvecklas. I varje fall f n. ger förutsättningarna vid handenatt Asea-Alom, med den högt utvecklade teknik som företagel har, kan utvecklakärnkraftverk vilka bör ha möjlighel att med framgång konkurrera medkärnkraftverk från andra producenter på utlandsmarknaderna. Jaghar också sagt lill alt vi som bakgrund lill beslutet om exportkreditgaraniinlill Turkiel har gjorl utrikespolitiska bedömningar. Vi hardärvid kommil framlill alt riskerna urspridningssynpunkl-dvs. om man tänker på riskerna förkärnvapenspridning - vid en försäljning av svensk kärnkraftsieknologi lillTurkiel skulle vara obefintliga och alt möjligheterna för Turkiel alt skaffasig kärnvapen skulle minskas, om en sådan försäljning kom lill stånd.Dessutom ulgår vi såsom visst frän all den turkiska regeringen inle har någrasådana avsikter. Skulle den ha del har den valt en mycket olämplig väg, ur sinegen synpunkt sett, för alt nå del målet genom atl behöva underordna sig denkontroll som ell undertecknande av icke-spridningsavialel och godkännande av deregler som utarbetats i Londonriktlinjerna innebär. Sedankan man naturligtvis inle heller bortse från sådana faktorer som all -interpellanten var inne på det - är etl fattigt land. Det innebär bl. a. atlTurkiel för sin oljeimport måste betala lika mycket som landet fick intotalt av hela sin exportförsäljning. Det ensidiga beroendet pä energiområdetav en dyr och alll dyrare råvara är elt av de problem som håller turkarna kvari fattigdom. Kan man bryla delta beroende och ge dem förutsättningar, t. ex.genom all som en del i ell alternativt energiprogram använda sig av atomkraft,ökas förutsättningarna för en ekonomisk förbättring i landet som kan höja deraslevnadsstandard och även ge dem utsikter till att förbättra sin utrikeshandeloch sin ekonomi, som f n. är dålig. Viär medvetna om de problem har, men vi ser denna kärnkraftsexport sometl verkningsfullt sätt atl kunna bidra lill en förbällring även av denturkiska ekonomin. Pä del internationella planet pågår överläggningar ommöjligheterna alt vidla internationella solidariletsaktioner för alt hjälpaTurkiet i dess nuvarande ekonomiska bryderi. Jagtror all jag med dessa synpunkter har svaral på flertalet av . Handelsministern upprepar atl regeringen har gjort en utrikespolitiskbedömning. Men mysteriet hur en utrikespolitisk bedömning av Turkiel kan ledafram till resultatet att det äretl land som det inte är några problem attexportera kärnkraft till kvarstår. Hur involverat skall ett land vara ivärldens krishärdar, hur instabila regimer måste det vara på det inrikespolitiskaplanet för atl regeringen skall anse att det finns problem på delta område? Dethar jag inte fått någon klarhet i under den här diskussionen. Delverkar nu som om regeringen skulle ha en syn som innebär att export avkärnkraft minskar risken för att landet i fråga skaffar sig kärnvapen. Det varungefär så handelsministerns argumentation gick - bakgrunden var alltså altexporten av kärnkraft närmast skulle försvåra möjligheterna för allskaffa sig kärnvapen. Del låter antyda en märklig policyförändring. Det skulleinnebära alt bör inrikta sig på atl sälja kärnkraftverktill de länder där risken för anskaffning av kärnvapen är allra stör.st. Dettaär en oerhört viktig fråga. Den borde kanske vara värd en interpellaiionsdebattför sig, efiersom man här vänder på hela problematiken. Kärnkraflsexport ärinte längre elt problem som kräver säkerhetsåtgärder och en prövning från falllill fall, utan är - under förutsättning av I AEA-kontroll och Londonriktlinjer- ell medel som minskar risken för kärnvapenanskaffning. Jag skulle vilja påslåatt konsekvenserna av en sådan exportpolitik från regeringens sida skulle kunnabli myckel långtgående. Oklarhetenom vilka bedömningar regeringen verkligen har gjort när det gäller Turkietkvarstår - de har snarare fördjupals - efter handelsministerns senaste inlägg. Handelsministernför elt resonemang om alt kärnkraftsexporten skulle kunna ha en myckel storbetydelse för ekonomiska utveckling. Det resonemanget bygger på attoljeimporten är en tung utgift för . Det är säkeriigen riktigt altoljeimporten är en tung utgift för Turkiel, men vi skall inte inbilla oss attbyggandet av kärnkraftverk och driften av desamma är gratis. Alla siffror lyderpä alt kärnkraftsproducerad energi i och för sig inte är 10 protokoll 1978/79:67-69 billigare än olja.Eftersom är beroende av utländsk teknik och av tillförsel utifrån avanrikat uran, kommer en myckel slor del av kostnaderna alt betalas lillutlandet. Del är möjligl alt man kan påvisa skillnad i imporiulgifterna mellanetl oljealternativ och elt kärnkraftsalternativ i fallet Turkiel. Det fordrar iså fall en mer grundlig analys. Men jag tror att del är lilet överoptimistiskialt föreställa sig alt skillnaden skulle vara av sådan betydelse alt den pä ellpåtagligt sätl skulle påverka ekonomiska läge. Jag tror alltså inteall man kan åberopa del argumentet försvensk kärnkraftsexporl lill Turkiel. Jaglycker all della är en mycket viktig fråga, eftersom krav på allexportera kärnkraft kanske kommer att dyka upp från andra håll. Del är klartatl de länder som i första hand kommer att höra av sig lill för alt fåköpa kärnkraftverk i många fall blir de som kan ha svårigheteratt fä köpa dempä andra håll. Tendenser all mjuka upp policy när del gällerbedömningen av vilka länder som kan länkas få köpa kärnkraftverk av kanalltså få en myckel slor betydelse . Det finns anledning alt länkasig atl Turkielexporten kan fä en viss prejudicerande betydelse och attregeringen kan få stora bekymmer när den skall göra analyser av vilka ländersom kan vara lämpliga all exportera kärnkraftverk lill och vilka som inte ärdel.