prot · G2096 · 1978-12-31 00:00:00 — Det är inteovanligt att man felaktigt tror atl talsvårigheterna, del försämrade minnet ochen viss långsamhet är en mental defekt. Det får till följd att afatikern själv- och kanske också de anhöriga - ofta är generade över handikappet och därförisolerar sig. Hellförståeligt har afatikern själv stora svårigheter alt göra sin röst hörd -altalltså få sina synpunkter framförda när del gäller de bristande rehabiliteringsresurserna.Även de anhöriga befinner sig ofta i en svår situation. Motden här bakgrunden, och med anledning av en hel del ytterligare problem som vitagit upp i motionen, ansåg vi motionärer det viktigt att hela problematikenför afatikerna och deras anhöriga verkligen uppmärksammades på riksnivå. Vi ärannars medvetna om att en hel del - men inte alla -av de förslag som vi förtfram när det gäller afatikernas behandling och rehabilitering faller på deolika sjukvårdshuvudmännen, som utskottet också påpekar. Jagvet också att efter det att vår motion väckts här i har åtminstone iett par landsting motioner redan väckts om ökade rehabiliteringsresurser förafatiker. Menvad vi bl. a. ville slå fast var just vad utskotlet också uttalar, nämligen attrehabiliteringsresurserna verkligen behöver förslärkas. Jagtror också att det är värdefullt alt vi i socialutskottets betänkande har fåtten redogörelse för det principprogram för medicinsk rehabilitering somsocialstyrelsen lagt fram' . Det var alltså inle publicerat närvi väckte vår molion . Dennakomplettering till lidigare framtagnastrukturmodell för hälso- och sjukvården var desto mer angelägen, när man vetatt de råd och anvisningar om neurologisk långiidsrehabilitering och eftervårdsom lades fram av dåvarande medicinalstyrelsen tyvärr inle tillfullo efterlevts. Vi har nämligen brist på vårdplatser speciellt avsedda Jaghoppas och vill tro alt det här principprogrammet för medicinsk rehabiliteringnu verkligen kommer alt vara en riktlinje för sjukvårdshuvudmännen när de görupp sina sjukvårdsplaner. Bl.a. är det viktigt att helhetssynen på patienten och hans/hennes hela situationpoängteras. Värdefullt är det ocks att i principprogrammetslår fast alt det bör finnas en medicinskt kunnig samarbetsgrupp som skallplanera den rehabilileringsmedicinska verksamheten inom sjukvårdsområdet närdet gäller vårdprogram och metodutveckling. Likaså bör det finnas en rehabiliteringsklinikmed kvalificerade vård- och behandlingsresurser som kärna i denrehabiliteringsmedicinska verksamheten. Omlänssjukhusen i stort får tillgång till neurologisk sakkunskap, så att också endel svårare neurologfall skulle kunna fä värd och rehabilitering inom det egnalänet, skulle det betyda mycket för afatikerna. Enannan viktig punkt som finns med i principprogrammet och som också utgjorde ettskäl för oss att väcka denna motion just i är angelägenheten av ökadforskning och utbildning inom rehabiliteringsområ-det. Här behövs statligainsatser. Behovet av både forskning och information om afasi har alldelesspeciellt framhållits för oss motionärer av afatikerna och deras anhöriga.Många missförstånd och svårigheter skulle kunna undvikas eller lindras, om vårkunskap om afasi var större. Massmedierna - kanske framför allt radio och TV -borde utnyttjas mera i denna angelägna uppgift. Vi motionärer är starkt medvetna om brislen på både ekonomiska ochpersonella resurser i dagens sjukvård. Men just därför vill vi understryka vadutskottet säger i slutet av sitt betänkande: "Det är emellertid angelägetatt man vid utbyggnaden av den medicinska rehabiliteringen beaktar delspeciella behov av resurser som föreligger för rehabiliteringen avafatiker." Meden förhoppning om atl sjukvårdshuvudmännen kommer att ha denna rekommendation iåtanke och alt både och handikappråden på kommunal-, läns- ochriksplan i fortsättningen bevakar också afasifrågorna harjag inget annatyrkande än utskottets. Överiäggningenvar härmed slutad. belänkande 1978/79:5 med anledning av motion omvattenfluoridering. LENNARTPETTERSSON (s): Jag och några andra riksdagsledamöter har väckt en trepartimotion, nr 1105, om atlriksdagen bör uttala atl slår fast vid sitt ställningstagande år1971 atl säga nej lill vattenfluoridering i vårt land. Bakgrunden till vårmotion är naturiigtvis statsrådet beslut om en utredning, varsuppgift tycks vara alt på nytt, trots riksdagsbeslutet, driva framvattenfluoridering. Ulskotletvill inle binda sig utan avstyrker motionen i avvaktan på alt utredningen skallbli färdig. Jag kan i och för sig förslå utskottets argumentering föran inleta ställning . Detta ansluter ju väl lill den utskoitstradition som harbildats. Jag uppskattar att utskottet i sill betänkande håller en vad jag villkalla neutral lon. Del innebär all man inte heller antyder att man innanutredningsresultatet föreligger vill ändra på riksdagsbeslutet från år 1971.Syftet med motionen har kanske inte heller i första hand varit att i dennaomgång försöka få med utskottet på motionärernas linje. I och för sig hade detnaiuriigivis varil lacknämligi om vi lyckats med det, men det primära syftethar, som jag ser det, snarare varit att visa alt del inom finns envaksamhet mol statsrådet eventuella försök lill framstötar på dethär området. Statsrådet i fråga skall inte tro atl de som var emot vattenfluoridering1971 nu har lagt ner sin talan bara därför atl det sitter en borgerligregering. Statsrådet har nog grovt missbedömt den svenska opinionen,när hon tror atl svenska folket vill byta till sig en viss nedgång ikariesfrekvensen,som man möjligen kan uppnå den här vägen, mot allt vadvattenfluoridering kan tänkas komma att innebära. Detär f ö. inte längre så säkert - här börjar de som undersöker de här sakerna blialltmera tveksamma - all vattenfluoridering är den mirakelmedicin som manursprungligen trodde. Nya undersökningar tvekar ät det hållet. Uppgifterna omnedgången i kariesfrekvensen vid tillsats av fluor i dricksvattnet har varilklart överdrivna i de direktiv som utredningen har i bottnen för sitt arbete. Dessutombör man komma ihåg atl fluor är ett kemiskt ämne och under vissa omständigheterelt rent gift. Vad vi behöver, anser jag, som en allmän inriktning när detgäller politiken på det här området är att, i stället för atl tillsälla nya kemiskasubstanser och gifter till vårt dricksvatten och vår miljö, undersöka olikamöjliga vägar att gå fram precis tvärtom, dvs. minska den kemiska belastningenpå vår miljö. Det lämnar man inget positivt bidrag till genom att ta upp enutredning kring de här frågorna, när en gång har sagt varden står. Vivet också - och här är det fortfarande betydande oklarheter - att riskproblemeningalunda är fullständigt utredda. Olika undersökningar tyder på att enfortsatt vaksamhet är behövlig när del gäller alt friförklara fluoren från denegativa verkningar den kan ha. Atl i en sådan situation ta upp en diskussionom fluortillsats till en sä grundläggande nyttighet som vårt dricksvattentycker jag är hell fel. Låtmig slutligen säga all del också finns etiska och integritetsmässiga problem avmycket stor tyngd i det här sammanhanget. Jag tycker det är stötande alt manöver huvud laget kan diskutera att tillsätta ett så omstritt kemiskt ämne somfluor just till dricksvattnet; här finns ju inte några alternativ förmedborgarna utan man måste helt enkelt använda det dricksvatten som finns.Samhället bör inte medverka till något sådant, och det är den tanken som liggerbakom vår motion. Jaghar inget yrkande den här gången. Med vår trepartimotion har vi velat markeraatt det finns en vaksamhet i på det här området. Skulle statsrådetTroedsson fullfölja utredningen så långt atl del kommer ett förslag tillriksdagen, kommer del förvisso alt väckas ytterligare motioner i frågan. Idetta anförande instämde (). GÖRANKARLSSON (s): Eftersom inte hade något yrkande skulle jag hakunnat avstå frän ordet, och naturiigtvis harjag ingenting emot atl han ochhans medmolionärer inom och håller tummen på ögat påstatsrådet ; det kan kanske behövas i olika sammanhang. Emellertidhar motionärerna föreslagit att en utredning som har tillsatts inte skallfullföljas, och det måste jag säga är en överloppsgärning. Det resultat somutredningen kommer fram lill kan ju inte vara farligt, utan det kan t. o. m.hända att det ger ytterligare underiag för den motion somhan har väckt. Återkom gärna med en molion när ulredningen är klar, men jagtycker att vi skall låta den arbeta i lugn och ro och göra de bedömningar somden kan komma fram till. LENNARTPETTERSSON (s): Som jag sade inledningsvis var syftet bl. a. att markera all deledamöter av som haren annan uppfattning på den här punkten änstatsrådet inte har lagt ned sin talan. Den markeringen har vi nugjort. Sedanvar vi nog medvetna om atl utskottet sannolikt skulle gå på låt oss kalla deten neutral linje och inte avbryta en utredning som var på gång, och det liggerväl en del idet. Men vi var litet oroade sedan vi läst direktiven. Det kan juligga en risk i att man sätter in så mycket utredningsresurser just på attfördjupa sig i detaljerna kring införande av vattenfluoridering i del härlandet så att man försummar atl ägna sig åt en diskussion om vilka andrametoder som kan användas för all minska kariesfrekvensen hos småbarn och litetäldre barn. GÖRANKARLSSON (s): har sin prövningsrätt när ulredningen är klar. Till desstycker jag vi kan lugna oss med alt göra bedömningar av olika slag. Jag troratl kommer alt få myckel gott underlag i utredningen försina ståndpunkter. Överläggningen varhärmed slutad. Beskattningenav statliga vårdbidrag m. m. §6 Beskattningen av statliga vårdbidrag m. m. Föredrogs skatleulskoltets betänkande 1978/79:1 medanledning av motioner om beskattningen av statliga vårdbidrag m. m. PERGAHRTON (fp): Del är med viss förvåning jag tar del av skatleutskollets yttrande ochfinner alt del enda lilla stöd jag fått för min motion om ändrade bestämmelserför vårdbidrag för handikappade barn i syfte alt lindra skattereglernasnegativa verkningar kommer från moderalhåll. Jag är naturiigtvis väldigtlacksam för del, men jag finner del litet märkligt och ologiskt. Faktumärju atl vårdbidraget för handikappade är konstruerat så alt det diskriminerarförvärvsarbetande föräldrar och gynnar hemmaföräldrar. Det framgår bl. a. avett avsnitt av ett betänkande från socialförsäkringsutskottet somskatteutskottet nu citerar och där det heter: "Vårdbidragetär avsett som ett grundläggande försörjningsslöd och som en kompensation föralt en av föräldrarna i regel måste avstå från förvärvsinkomst för alt vårdadel handikappade barnet." Stödetär alltså konstruerat just på det sätt som det vårdnadsbidrag för alla somföreslagits av bl. a. och som bekämpats av företrädare förmajoriteten här i . Därför tycker jag del är litet ologiskt all stödetför motionen så att säga kommer från fel håll. Och jag tycker det är märkligtatt jag inte fått stöd från dem som rimligen borde stödja den här tanken. Isjälva verket är det ju inle nödvändigl atl föräldrar till handikappade barnavslår från förvärvsinkomst. Många handikappade barn får förtur tilldaghemsplals men har i alla fall så kraftiga extrabehov av resurser och omsorgalt de betraktas som vårdbidragsberälligade och beviljas vårdbidrag i fullutsträckning av bidragsbeviljande myndigheter. Det är alltså långt ifrån alltidden medicinska situationen som göratt föräldrarlill handikappade barn väljeratt stanna hemma - utan det är den ekonomiska situationen. När vårdbidragetläggs på loppen av en inkomst försvinner det ju till stor del som skatt. Jagfinner det alltså ganska märkligt atl företrädare för de partier som hårtbekämpat tanken på elt beskattat vårdbidrag i allmänhet här inle alls berör denprincipiella motsättningen och än mindre de praktiska konsekvenserna förkvinnors valfrihet och jämställdhet av vårdbidragets nuvarande konstruktion. Utskottethänvisar lill en utredning, och det ärju del vanliga förfarandet i . Jagvill bara ställa frågan, om jag kan tolka det något kryptiska sättet attreferera familjestödsutredningens behandling så, atl utskottet förutsätter attdet vid regeringens prövning blir en seriös behandling av vårdbidragelsnegativa effekler. Kommer utskottet i annat fall atl vara berettall pröva sådana här framställningar i en mera positiv anda? Jag vill påpeka att skatteutskottet har åberopat tidigareställningstaganden från utskottets sida, där utskottet understrukit att förbättringarav de handikappade barnens situation inte i första hand skall åstadkommas genomåtgärder på skattesidan utan bl. a. genom en fortsatt utbyggnad av det direktastödet till de handikappade och deras familjer. Utskottet understryker att detfortfarande har denna uppfattning. Detgår inte att göra del här till en skatteteknisk fråga i första hand. Det kanvara sant att några nu kommer i kläm, men om man gör detta till i första handen skatteteknisk fråga och inför lindringar i skattehänseende blir det de somär sämst ställda som får del minsta stödet. Utskottetunderstrykeratt familjestödsutredningens betänkande Föräldraförsäkring, somavlämnades , nu efter remissbehandling är föremål för övervägande inomregeringen. Vi förutsätter att man tar upp de synpunkter som framförs i motionenoch som åtminstone delvis har en inle obetydlig tyngd. Man kan mycket väl tänkasig att dela upp stödet så, att en del utgår som ersättning för merkostnaderoch den andra delen avser ersättning för utfört merarbete. Men vi går heltnaluriigl inte närmare in på den frågan. Det är väl uppenbart att vi förutsätter att de härfrågorna liksom familjestödsutredningensförslag i övrigt skall prövas seriöst. Jag ber att få yrka bifalltill utskottets hemställan. Beskattningenav statliga vårdbidrag m. m. PER (): Jag hyser respekt för att , som ju tillhör ett parti somi princip är för beskattade vårdbidrag, här också logiskt försvarar denprincipen i det stora hela. Det hade varit intressantare att hörarepresentanter för de båda partier som i princip är emot beskattade vårdbidragklara av den principiella akrobatiken. Härger man ett bidrag som inte är motiverat av inkomstskillnader - att vissafamiljer har låg inkomst och andra har högre - utan som är till för attförbättra de handikappade barnens omsorg. Bidraget är formellt lika för alla.Men sedan blandar man plötsligt in en helt annan princip, nämligen dengenerella inkomstutjämningen, och tar tillbaka en större del ju högre inkomstfamiljen har. Jagär inte alls motståndare till inkomstutjämning, men jag är motståndare lill på detta sätt blandar ihop principerna. En betydande del av de familjer somhar handikappade barn upplever det så att staten ger ell ganska väl tilllagetbidrag med ena handen men sedan lar tillbaka nästan alltihop med den andra. Detär principiellt felaktigt och får ganska tråkiga praktiska konsekvenser.Väldigt många människor skakas i sin respekt för statens intentioner atlverkligen hjälpa dem. Jagfår väl ta fasta på det i talarstolen upprepade beskedet atl man verkligenskall pröva frågan seriöst. Det bästa är att göra detta bidrag heltskattefritt. Jag har ingenting emot atl man sänker bidraget eller genompenningvärdeförsämringen låter det urholkas något, bara man gör det heltskattefritt. Om majoritet inte kan vinnas för den linjen, tyckerjag att man ivarje fall skall dela 7 protokoll 1978/79:1-7 uppbidraget så atl en del, en omkoslnadsdel, blir skattefri. Del är det endarimliga i detta sammanhang. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Åtgärder mot internationell skatteflykt Föredrogs skatteutskottets betänkande 1978/79:2 medanledning av motion om åtgärder mot internationell skatteflykt. LENNARTPETTERSSON (s): Det är väl känt att skatieundandragande transaktioner sker i betydandeomfattning i samband med olika utlandsbetalningar och liknande. Problemelsstoriek har vuxit i takt med den ökade utrikeshandeln och den ekonomiskaintegration som de faclo har ägt rum i . Ocksåolikheter mellan skilda länders skatte- och civillagstiftning har bidragitlill att problemen ökat. Men framför allt har del bristande samarbetet mellanolika staters skaltemyndigheter i hög grad underlättat uppkomsten avskattebrott, där ullandstransaklioner är involverade. Vissa länder i Europahar t. o. m. satt i system alt till egen fördel gynna utländska skatte- ochvalulafifflare. Dessa länder är , och i viss utsträckningockså . Detta,herr talman, är bakgrunden till den socialdemokratiska motionen, som bl. a.sätter upp följande krav i kampen mot den internationella skatlebrottsligheten: Fördet första vill vi att regeringen tar initiativ till överläggningar i syfte altfå till stånd ett multilateralt avtal om handräckning och informationsutbytemellan skattemyndigheterna i samtliga länder i . Fördet andra vill vi alt regeringen undersöker förutsättningarna för atl isamarbete med andra länder ta upp förhandlingar med och Liechtensteinför all åstadkomma sådana ändringar i skatte- och sekretessreglerna för bl. a.Domicilgesellschaften resp. Anstalten - bolagsformer som man arbetar med iangivna länder - att dessa inle längre kan utnyttjas i skatieundandragandesyfte av bolag och privatpersoner utanför dessa länder. Fördet tredje vill vi alt regeringen tillsätter en utredning med uppgift attföreslå effektivare svenska nationella åtgärder mol internationell skalteflykt,där bl. a. frågan prövas om inskränkande särregler vad gäller skalleavdrag isamband med transaktioner med skalteflyktsländer. Jaghar velat ge denna allmänna inledning för att redovisa för kammaren vad vimenar med rubriken internationell skatteflykt. Jag går inle upp i dennatalarstol för atl så myckel polemisera mot skatteutskottets enhälliga yttrande.I själva verket kan jag säga alt det är tvärtom. Jag vill gärna understryka vad skatteutskottet i sittbelänkande över motionen har sagt i denna viktiga fråga. Jag betraktar delsåsom utomordentligt positivt. Vad jag nu säger är i första hand riktal lillregeringen, som jag tycker har all anledning ta fasta på vad utskottet harskrivit om behovet av snabba åtgärder på detta område. Jagkan här direkt citera vissa valda stycken ur utskottets skrivning, t, ex,följande: "Avvad utskotlet anfört framgår att utskottet helt instämmer i syftet medmotionen. Om kravet på rättvisa och likformighet vid taxeringen skall kunnatillgodoses måste samhället med kraft ingripa mot skatieundandragande i allaformer. Utskottet utgår således från att såväl regeringen som berördamyndigheter ägnar de nu aktuella frågorna all erforderiig uppmärksamhet även iforlsätlningen och lar de internationella initiativ som kan anseslämpliga." Idet här sammanhanget vill jag gärna peka pä frågans behandling i , som på svenskt initiativ har debatterat deninternationella skatteflykten och vars rekommendation i mångt och mycket går utpå samma sak som vi har fört fram i vår molion. Det finns anledning atlunderstryka del här . Enligtmin mening gäller det nu för den atl följa upp delta på detinternationella planet, alt följa upp del inom ,så atl vi kommer loss med ett internationellt samarbete på området. Vi harhållit och luggat med de här frågorna inom ramen för arbetet medbilaterala dubbelbeskattningsavtal som har förberetts i organisationen förekonomisk utveckling och samarbete i , men vi har inte kommit särskiltlångt. Därför gäller det nu au pröva den väg utskottet anvisar. Jagtror all de europeiska länderna har mycket gemensamt på del här området. Detfinns alltså reella möjligheter att komma loss. Men det är klart atl skulle detinte gå, även om den gör allt den kan, vilket jag hoppas attden gör på basis av skatteutskottets betänkande, får man som vi har pekat på imotionen också länka sig att la till ensidigt svenska åtgärder för all ökatrycket mot de utpräglade skalteflyktsländerna. Utskottetär även här med pä noterna, vilket jag konstaterar med tillfredsställelse, ochjag citerar ytterligare vad utskottet har sagt pä den här punkten:"Utskottet delar motionärernas uppfattning. Om man inle genominternationella överenskommelser snabbt kan komma lill rälla med rådandemissförhållanden återstår endast att pröva frågan om interna åtgärder av t. ex.den art motionärerna aktualiserat." Jag vill gärna ställa mig bakom skatteutskottets belänkande medanledning av vår motion, och det är min förhoppning alt regeringen också skallhandla i enlighet med utskottets intentioner. Som redan framgått av anförande finns del inte såstora meningsskiljakiigheter mellan motionärerna och utskotlet. Utskottetstryker under aU kampen mol den internationella skatteflykten är en av de viktigaste sakersom vi har atl ägna oss åt i konirollhänseende, och vi förutsätter attregeringen vidtar alla de åtgärder som är nödvändiga för att komma till rättamed missförhållandena. Närutskotlet ändå inte har kunnat tillstyrka motionen, så beror det på att mångaav de åtgärder som motionärerna har pekat på redan är på gång. De är alltsåunder bearbetning på ett eller annat sätt, och del finns ingen anledning attslå in öppna dörrar. När det gäller vad som sedan finns kvar vägar jag påståatt motionärerna har blivit helt tillgodosedda, precis som . Vi förutsätter naturligtvis atl regeringen vidtar de åtgärder som vi hartryckt på i utskottsbetänkandei. Jag ber att få yrka bifalllill utskottets hemställan. ordförande säger alt man inte har kunnat fullt uttillstyrka motionen, men jag vill ändå gärna säga atl jag tycker altskatteutskottets belänkande innebär en myckel positiv behandling, som jag ärutomordentligt tacksam för. Detär naturligtvis så som säger, alt olika arbetsgrupper inomstatsförvaltningen arbetar med dessa frågor. Det finns även grupper inom ramenför som arbetar på problemen. Man kan i och för sig täcka in det mesta ochsäga all motionen därigenom är tillgodosedd, men om man tittar närmare på delarbete som bedrivs finner man tendenser på olika håll lill ett väldigtlångrotande. Man kommer aldrig till skott. Man griper inte tillfällena iflykten. Vaddenna motion och, hoppas jag, också skatteutskottels belänkande skall kunnaleda fram till är atl man kommer loss på delta område, så att manlar de initiativ som behövs och anstränger sig litet extra för att få med andraländer som har samma grundläggande problem med den intemationellaskatteflykten. Jaghoppas verkligen alt har rätt när han säger atl de arbetsgruppersom nu arbetar med dessa frågor är inriktade på att snabbt komma lill resultatoch inte spar några resurser för detta. Jag vill än en gång yrkabifall till skatteutskottets hemställan. ERIKWÄRNBERG (s); Vi är medvetna om alt det sker ett långrotande och atl del kanske tarlitet tid. Det är därför skatteutskottet satte in den mening som LennartPettersson citerade, alt om man inle kommer till något snabbi resultat genominternationella överenskommelser förutsätter vi alt det vidtas interna svenskaåtgärder för att råda bot på skatteflykten. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Ändring i bevissäkringslagen Föredrogs skatteutskottets betänkande 1978/79:3 medanledning av motion om ändring i bevissäkringslagen. HÅKANWINBERG (m): Motionen 1977/78:1447 behandlar bevissäkringslagen och ställer yrkandeni två avseenden i syfte atl minska den rättsosäkerhet som vi motionärer hävdatvidlåder delar av den lagen. Jag menar att bevissäkringslagen inte är någonprydnad försvensk lagstiftning. Den haren utformning som gör att enskildamedborgare i alltför stor utsträckning kan komma i beroende av myndigheters ochmyndighetspersoners skönsmässiga bedömanden. Jag hävdar atl den har enutformning som i vissa delar strider mot grundläggande principer beträffandeden enskildes integritet och rättsskydd. Motionentar upp två frågor i lagen, nämligen kriterierna när den skall tillämpas ochvilket organ som skall besluta om s. k. säkringsålgärder. Jag har tagit uppdessa frågor förut och inte fåll gehör för dem vare sig i skatteutskottet elleri kammaren. Också ställer sig skatteutskottet kallsinnigt tillmotionsförslaget. Det är verkligen inga långtgående krav som ställs, men deskulle, om de genomfördes, ta bort de minst acceptabla delarna av lagen och ökarättsskyddet för den enskilde utan att nämnvärt minska effektiviteten.