prot · G209121 · 1978-12-31 00:00:00 — Det är riktigt att ÖSEV i ett belänkande har föreslagit atl delnuvarande statsbidraget till enskild väghållning ökas med 5 procentenheter.Som normalbidrag för såväl byggande som drift föreslås ett bidrag på . Ävenredskapsbidrag föreslås utgå med 75 96. Byggnadsbidrag och årligt driftbidragföresläs vidare i särskilda fall kunna utgå som förhöjt bidrag på 90 96 ellerreducerat bidrag på 60 96. Det sistnämnda bidraget är nytt i vad gäller driftoch avses komma i fråga dä det allmänna intresset är mindre klan uttalat ochkostnadsbelastningen på grund av främmande trafik är begränsad för väghållarna.Som motiv för den föreslagna höjningen av bidraget med 5 procentenheteranger ÖSEV den ökande trafiken av andra än de enskilda väghållarna och dedärmed ökade kraven på vägstandard och trafiksäkerhet. Regeringensförslag i fråga om slatsbidragsandelen lill enskilda vägar baseras i huvudsakpå föOande. Delrådande statsfinansiella läget medger inte alt en uppräkning uiöver ibudgetpropositionen föreslagna 22 miy. lill enskilda vägar sker. Att, somföresläs i reservationen, höja ulan alt i sammanhangetdiskutera ÖSEV:s förslag om reducerad statsbidragsandel om innebär enmerkostnad på ca 10 miO. enbart för den äriiga driftverksamheten. Anslagtdl vägväsendel, m. m. ERIKJOHANSSON i (c) kort genmäle: Det är ett ganska märkligt sätt att räkna på: om man höjerbidragsprocenten med fem enheter kommer della alt leda lill att bidrag utgårför färre vägar. Om man höjer bidragsprocenten, måste man självfallet ocksåhöja den grundsumma som bidragsprocenten skall räknas på. Annars är detnaturiigtvis meningslöst att höja procenttalet. Sedan vill jag bemöta talet om den särskildamöjlighel som finns till stöd genom del anslag i budgetpropositionen som utgårlill sådana vägar som anses vara mer trafikerade på grund av den ökadetillströmningen av friluflsmänniskor. är inle au siödja de glesbygdsvägarvid vilka människor bor permanent. Det är inte sådana vägar vi vill satsa på,men jag förstår att folkpartiregeringen vill göra del. Det finns många områden som riksdag och regering vill prioritera.Kampen är hård när det gäller de olika intresseområdena, och kampen om pengarnaär ännu hårdare. Det blir naturiigtvis extra hårt i ett kärvt ekonomiskiklimat. Vissa områden har fått vidkännas större återiåtning än andra del häråret. Ett av dessa är det som faller under , somverkligen har fått känna av budgelmi-nislerns rödpenna, och därvid har frågornainom vägområdet behandlats alldeles särskilt hän. Vägverketbjuder numera tre alternativ i sina anslagsäskanden. Alternativet 2,milienallernalivet, skulle ha givit en någorlunda rimlig ekonomiskmöjlighel atl klara underhåll och ombyggnader av angelägna projekt. kundeinte detta tillgodoses i årets budget. Delär ganska naturligt och självklart atl människor ule i vårt land ställer sigfrågan, varför inle vägbyggandet prioriteras högre. Man har den självklararälien all fråga detta, eftersom man vet atl 2,5-3 miOarder kronor av de pengarsom kommer in genom bilismen går till andra områden än sådana som tillgodoserbilismen. Au investera i vägbyggande innebär inle en investering somförsvinner, utan del är en långsiktig kapitalinvestering som är bra för landeti framtiden. har bedömt alt man har en eftersläpning motsvarande ca 1500 miO. Denna eftersläpning kommer alltså nu all öka. Anslagtill vägväsendel, m. m. Atl invånarna i vårt land har räll att kräva etlhögre väganslag är någonting ganska självklart. En anledning lill della-och detär den betydelsefullaste-är att antalet olyckor därmed kraftigt kan minskas.Del anses nu klarlagt all trafiksäkerheten står i relation till vägstandarden.Vägverket har konstaterat en nedgång i olycksfrekvensen med minsl efter envägombyggnad. Utskottets ordförande erinrade också i sill anförande om denposiliva trenden mot en nedgång i antalet skadade och dödade i trafiken, ochatl delta är en positiv trend håller vi alla med om. Men fortfarande omkommerca 1 000 människor och över 20 000 människor skadas ärligen pä våra vägar. Vifår aldrig göra avkall på vår höga ambitionsnivå så länge en enda människaomkommer i trafiken. MiOontalssvenska medborgare frågar med all rätt hur riksdag och regering kantillåta att så många människor omkommer på våra vägar bl. a. pä grund av endålig vägstandard. Detta sker som samma riksdag och samma regeringanser sig ha råd alt anslå 800 miO. i ullandsbislånd till regimersorti bedriver angreppskrig i andra länder. Detta förfarande stärker ickeriksdagens anseende och inte heller regeringens - i den mån den har något. Ivarje fall är regeringen inle speciellt angelägen att försvara det i kväll.Bänkarna lyser ganska lomma. Enannan negativ faktor när del gäller de dåliga vägarna är den ökadeenergiförbrukningen, och del är en väsentlig fråga , dåenergiransoneringen hänger som en kuslig verklighet över svenska folket. Imotionen 1946 har och jag yrkat alt skulle fåytterligare 264,5 miO. för att nå upp lill allernaliv 2 i sinanslagsframställning. Denna motion finns återgiven i reservationen 3. Tyvärrkom jag i ulskollel att ensam stå för framsyntheten. menade isin plädering all min reservation var ett spel för galleriet. Del fannsnalurliglvis inte ekonomiska resurser fördetta. Men, , 264 miO.kr. är småpengar i förhållande lill del ekonomiska vansinne somsocialdemokraterna bestämt sig för i energipolitiken. Minmedmoiionär och jag vet all vi har en förkrossande majoritet av svenska folkelbakom oss i denna fråga. Men ledamöterna tycks inte lyssna på människorna,innan de företräder dem i . Del bmkar emellertid sägas, herr lalman,att ensam är stark. Jag ber all fä yrka bifall till reservationen 3. KURTHUGOSSON (s) kort genmäle; Jag tycker naturligtvis att det ärlitet egendomligl att ber alt jag skall lyssna på hans orealistiskakrav när inte ens hans partivänner i utskottet gör del. Jag noterar på nytt,herr talman, alt hen Komstedt är totalt ensam med della orealistiska förslag. () kongenmäle; Kun har talat om varför centerpartietinte föOde socialdemokraterna. Då skulle möjligen ha kunnai föOamig, om man nu skall sträcka sig så långt alt man går överpartigränserna i angelägna frågor. Del här är en angelägen fråga, herrHugosson. ALFLÖVEN (apk): kommunisterna har frän tvä utgångspunkter vänt sig molden låga anslagsnivån närdet gäller anslagen lill vägväseendet. Totalt harkommunikationsväsendet i betydande grad reducerat äskanden. Jaganser all det allvariigasle är snålheten i fråga om driftbidragen, dvs. del somskall gå till underhåll av våra vägar. Vägväsendels standard får ju inle sjunka.Tvärtom måste den förbättras. Medlanke på situationen har varit synneriigen blygsamt i sittanslagsäskande. Slitaget och vägskadorna har gått så långl alt del skullebehövas en och en halv miOard för all komma ifall den eftersläpning av underhålletsom har skett underde senasie åren. Den höjning som föreslås innebär inlemycket mer än alt får kompensation för rena kostnadsökningar, och detkan knappast vara rimligt. sida sägs det klart ifrån att den njugghet som visats kommer atlinnebära en fortsalt förstöring av vägkapitalet och en ökning av antalet vägolyckor. gav ledamöter en rapport om en förelagenundersökning angående sambandet mellan irafikstandarden och trafiksäkerheten.Den rapporten utgör en varning. Vill man rädda liv får inle vägväsendel sällaspä indragningsstat. Man påvisar i denna undersökning att anslagen lillvägverket underen relativt sett har minskal. sker enkapitalförstöring på vägnätet som enbari den skulle kräva en volymökning avvägunderhållet med 200 miO. Manpåvisar också hur ny- och ombyggnader kan reducera antalet olyckor. Ombyggnaderoch upprustning av vägar - i projekt som skjuls på framliden - skulle kunnareducera olycksfrekvensen med 25 lill 50 96. I undersökningen heterdet: "Omombyggnadsbehoven kan tillgodoses fem är lidigare kanantalet olyckor reduceras väsentligt. Om de projekt som skall genomföras 1984 istället utföres osv. kan antalet olyckor halveras . Totaltskulle 6 700 olyckor kunna undvikas . Förmodligen kanolycksreduceringen bli större. räknar med att olyckorna minskar medupp till och ibland mer vid ombyggnad." Molormännens riksförbundsäger sä här: "AnslagenUll i vilket främst ingår vägar, men också pengarlill TSV, stöd lill kollektivtrafik m. m. har i budgeten /80 ökat med256,7 miOoner kronor jämfört med innevarande budgetår. Del är en relativtblygsam ökning, men ser man närmare pä vad del innebär är del närmast enkalastrof Vi avser främst väganslagen. För byggande, drift och underhåll av detstatliga vägväsendel har regeringen anvisat 3.135,0 miOoner kronor. Mol dettastår Vägverkels äskande som uppgick lill 3.742,0 miOoner. Regeringen har medandra ord prutat . Anslagtill vägväsendel, m. m. Anslagtdl vägväsendel, m. m. Regeringens prutningar innebär att inteens får kompensation för verkliga kostnadsökningar." Detvar alltså Motormännens riksförbunds omdöme. Dessutom måste det ju fastställasatt enligt vägverkels alternativ I hade det behövts en ökning med 1 012.1 miO.kr. jämfört med tidigare budgetår. Ocksåfrån fackligt håll har man protesterat mol behandlingen av väganslagen. Man serdels lill konsekvenserna i form av en försämrad standard, dels också lill dellångsiktigt olyckliga i all genom denna behandling personalen kommer altminska. Vihar föreslagit en betydande höjning av anslaget jämfört med regeringensförslag, av två skäl. Dels får vägunderhållet inte eftersättas, dels vill vimotverka en utveckling som innebär minskat antal arbetstillfällen. Det liggerju i föriängningen av det hela. Vägverketförsöker nämligen lösa sina penningproblem genom att minska pä personalen. 1096 av vägverkels anställda över hela landet skall bort . Det betyder ca 1 200 personer. Alt del i stort sett skall skegenom s. k. naturiig avgång förändrar inte saken. Manslår ihop vägmäsiaromräden. Man drar in vägslationer. Den omorganisation somnu planeras i syfte att spara pengar drabbar i stor utsträckning de nordligastelänen, som har del största omfånget liksom också den högsta arbetslösheten.Från en rad kommuner har man anfört, all del kommer all få allvariigakonsekvenser för både vägunderhåll och sysselsättning. Norrbottensläns landsting har protesterat och sagt atl del kommer atl få negativaregionalpolitiska konsekvenser. Vidare har facket uppvaktat ansvarigamyndigheter, men del har inle hjälpt. Meningen är atl omorganisationen skallgå vidare, med de klart negativa föOder som vi kan se. Vihar därför i vår motion också krävt atl de planerade personalminskningarnaicke får verkställas. Det ligger i linje med vår uppfattning alt vägstandardenmåste förbättras, och det kan knappast ske, om man gör vägmästarområdenaorimligt stora, drar in vägslationer och personal och snålar med pengar tillvägunderhåll. Vihar i andra moiioner pläderat för åtgärder för alt öka kollektivtrafiken,särskilt den spårbundna. Men jag vill understryka alt del inie finns någonnaturiig motsatsställning mellan järnvägs- och landsvägstrafik. Båda trafikformernakompletterar varandra och kommer alltid att behövas. Proportionerna av gods-och persontrafik på landsväg resp. järnväg kan förändras genom målmedvetnaslyrningsåtgärder, men båda typerna av transponleder är nödvändiga och måstesjälvfallet hållas i så bra skick som möjligt. Närdet gäller väganslagen hävdar vi, all man också pä det området måste göra enbedömning utifrån en total samhällsekonomisk analys. Det är inte alls säkertatl snålheten är lönsam - motsatsen är del mest sannolika. Olyckorkostar samhället pengar i form av materiella skador och produktionsbortfall,sjukhuskoslnader m. m. 1denna debatt har myckel skarpt kritiserat njugghelen med medel.Man måsle då fråga sig varför i Herrans namn socialdemokraterna inte läggerfram etl konkret förslag. I sin replik sade alt socialdemokraternamed det särskilda yttrandet hade velat visa sin principiella linje. Men inleblir vägarna bätire för det, och inte hindrar man den fortsattakapitalförstöringen. Nog borde man frän socialdemokratiskt håll ha orkat med ensmula mer, och jag lycker atl argumentationen låter en aning ihålig. Denrefiexionen kan jag inie undgå alt göra efter att ha lyssnat på den lidigaredebatten. Vihar i vår motion 644 föreslagit en ökning av anslaget lill drift av slalligavägar med 300 miOoner. I reservationen 3 föreslås en höjning med 264,5 miO-kr.Den reservationen slår för. Jag är överens med honom om atl manskall öka väganslagen, men jag är inte lill alla delar överens med hopom närhan säger att man naturligtvis kan prioritera resurserna på ett annat sätt. Mankan lägga över pengar från u-landshisiåndei för alt höja vägstandarden, sägerWiggo Komstedt. Jag skulle kunna uttrycka mig på föOande sätt: Jag lycker kan disponera samhällets resurser på etl helt annorlunda sätt än vad somstämmer överens med filosofi. Man behöver inte lägga 15miOarder kronor på militära ändamål. Man behöver inte göda storkapitalet medfrikostiga subventioner, osv. På del sättet fick man nog pengar över för altöka de väganslag som vi i sak är överens om är for små. Jagvill yrka bifall till vår motion och dess båda krav som jag här har redogjortför saml deklarera atl vi i andra hand kommer all stödja reservation nr 3, somju ligger oss närmast. Jagvill avslutningsvis passa på att polemisera mol , som vill haavgiftsfinansiering av vägar och broar. Del är en amerikansk idé,ochdelär endålig idé. Men den ligger i linje med den moderata politiken, som ju går ul påalt fler och fler saker inom samhällssektorn skall finansieras genom nya ellerhöjda avgifter. är det sjukvården som skall bli föremål förlaxehöjningar. Här aktualiserar man en avgiftsfinansiering av vägnätet. Det ärreaktionärt, men det är värdigt moderata samlingspartiet. Del förefaller migvara en självklarhet att skall avvisa denna mörkblåa tanke. Anslagtill vägväsendel, m. m. ERICREJDNELL (fp) kort genmäle: Även AlfLövenborg kom in på eftersläpningen på 1 500 miO. ianslaget lill driften av slalliga vägar. påtalade också della,men jag hade inte rätt lill replik pä hans anförande. Jag sade i mitt lidigare inlägg, och del kan varavärt all nolera även för , aii den uppräkning som har sken underde senasie fyra åren ligger på i genomsnitt 20 96 per är. Jag är fullt medvetenom all vi har den eftersläpning på 1 500 miOoner som det här talas om. Men delär atl märka att den eftersläpningen härrör sig från liden . () kortgenmäle: För au ingel missförsiånd skall råda när del gäller min insiällninglill u-hjälpen vill jag-vilkei jag har gjorl många gånger-deklarera atijag haren positiv inställning till u-hjälpen och atl jag anser alt vi i vårt land harråd med den. Eftersom AlfLövenborg på elt oanständigt sätt försöker Anslagtdl vägväsendel, m. m. vinklamilt uttalande vill jag upprepa vad jag egentligen sade. Jag sade, AlfLövenborg, all det gällde de 800 miO. som utgår som u-landsbisiånd tillu-länder som bedriver angreppskrig mol andra länder, därtill långl borta påandra koniinenler. Jag anser all de pengarna inle används på ett meningsfylllsätt. Del vore i så fall bältre all salsa dem på del svenska vägnätet. Jag trordel vore bättre om vi gjorde den omfördelningen, , att vi lätförsvaret få sina pengar sä atl vi kan få råd med maieriel för all försvara ossi slällel för att vissa skall kunna bedriva angreppskrig gentemotandra. Jagtror atl vi är ganska överens om detta i det här landet - utom . ALFLÖVENBORG (apk) kort genmäle: Först lill : Vi haren eftersläpning, konstaterar hanockså. Den härrör från en lidigare period, men det tyckerjag är mindreinlressanl i sammanhanget. Del intressanta är att vi har en eftersläpning somman måsle göra någonting åt. Men det vill inle han heller göra - del är klartdokumenterat i den här debatten genom del ställningstagande han gör. Sedanvill jag nog säga till all det inte ärjag som vinklar frågan omu-hjälp kontra väganslag på elt oanständigt sätt. Del tyckerjag all han göralldeles utmärkt själv. I övrigi tyckerjag att den delen av anförandel erinrarom del gamla ordspråket som säger atl del dunkelt sagda också är det dunkelttänkta. ERICREJDNELL (fp) kort genmäle; Vad vi gjort under den korta lid som vi varit med i regeringen finnsklan dokumenterat. Men det är självklart att ställer man kraven så högt att viskalj kunna klara en återhämtning för hela den tid som varit tidigare så kanskeman spänner bågen lilet för mycket. WIGGOKOMSTEDT (m) kort genmäle: Tala då om för kammaren, AlfLövenborg, så atl vi får del till protokollet, au och hans partiär mer angelägna atl ge pengar lill som bedriver angreppskrig på sinagrannar än att pengarna skall gå till vägar som förhindrar alt svenskamedborgare omkommer. Låt oss få del klart uttalat! (apk) kortgenmäle: Del här är väl knappast något polisförhör av den lyp som lägga upp. Vivill göra sådana prioriteringar att resurserna används på ett anständigt sätt,nämligen sä all vi kan förbättra våra vägar. Vi behöver inte lägga över pengarfrän u-hjälpen. Vi behöver inie heller ta pengar frän , om del nu är detsom är ule efter. Det finns prioriteringar som kan göras inomdet här landet. GUNNARBJÖRK i (c): 1 en motion harjag lagil upp frågan om alt ersätta en färja som gåröver i med en bro. De som bor idet som vi kallar ulomälvsomrädet i gamla kommun, numera kommun, har under 30 årförsökt föra en kamp mot olika myndigheter för all få en broförbindelse tillslånd. Undermånga år skyllde myndigheterna på att eftersom fiottning pågick kunde man inteha en bro därför att den skulle förhindra nottningsarbetet. När nu flollningensedan lång tid upphört har det argumentet bortfallit, tycker jag. I stället hardet inträffat att man pä olika sätt försämrat färjetrafiken pä det här ställetgenom att t. ex. ta bon nättrafiken. Man har också skapat ett minskat resandegenom all bl. a. sälta fasta tider för färjan, vilket försämrat möjlighelernaför folk all använda sig av färjeförbindelsen. Man har här enbart vägt in hurmånga personer som färdats ulan atl ta någon som helst hänsyn till densjälvklara räll lill service som de som bor i det här områdei har. Jaghar under en rad av år motionerat i frågan, tyvärr ulan större framgång. Delhar interpellerats i , och kommun har enhälligt slälll sig bakomde krav som ortsbefolkningen ställt. Kostnadenför driften av färjeförbindelsen har uppskattats lill ca . per år.Och man har räknat med atl en ny bro kostar 5 miO- kr. Det innebäratt om manbyggde en bro skulle man spara in de här driftspengarna . Detär för mig en gåta hur man då kan fortsätta atl envisas med alt ha enfärjeförbindelse, när man efter så lilel anlal år skulle få bron all löna sig.Del har dessutom gjorts gällande au man skulle ha glädje av en nybroförbindelse som skall byggas i ansluming lill ett nytt kraftverk iSöderfors. Men ortsbefolkningen härpå senasie liden klart visat atl det inle ärnågot alternativ för dess del. Utskottethar avstyrkt motionen med hänvisning lill att man inte lägger sig i denprioritering som och har gjort. Men jag lycker ändå alttrafikutskottet skulle kunna ha en åsikt om klokheten i att driva en färja närdet är klan billigare, på bara etl fåtal års sikt, att ha en bro i stället. Samtidigttyckerjag all utskottet väl skulle kunna ha en åsikt om huruvida man inte bordekunna göra avsteg frän strikt trafikräkning närdet gäller alt se till att folki etl område där man har kulturell gemenskap och tillhör samma kommun skall fåden service som alla människor bör ha rätt lill. Jag lycker atl del ärohållbart att i längden forisalia all avslyrka den här moiionen, eftersom dekrav som har siällis frän oribefolkningens sida är väl befogade. Jag ber, herr lalman, attfä yrka bifall lill moiionen 454. Anslagtill vägväsendel, m. m. (vpk); 1 moiionen 2133 har vpk tagit upp frågan om handikappanpassningen avkollektivtrafiken. Moiionen innehåller först två yrkanden som inte behandlas idetta betänkande, nämligen att förslag på grundval av snarasiskall föreläggas och att detta förslag Anslagtill vägväsendel, m. m. skallinnehålla dels förslag om älgärder som kan företas, dels etlfemårsprogram för handikappanpassning av kollektivtrafiken. Deyrkanden som behandlas i del nu föreliggande belänkandel innebär krav påforskningsmedel lill handikappanpassning av kollektivtrafiken samt allhandikapporganisationerna skall ha ett avgörande inflytande vid del långsiktigaarbetei med handikappanpassning av kollektivtrafiken. förslag genomförs hör intimt samman med kravel på satsning påforskning för atl kunna förverkliga den handikappan-passade kollektivtrafiken. Utskottetavfärdar de nu behandlade yrkandena i motionen dels med ullalandet alt man ietl särskilt betänkande med anledning av den trafikpolitiska proposilionen 99kommer all behandla den handikappanpassade kollektivtrafiken, dels med direktaavståndstaganden från ökade satsningar. Eftersom man i proposilionen lillforskningsändamål endasl anvisar 1,5 miO-kr. - del är i detta sammanhang enspottstyver - måste avstyrkandet av vpk-motionen i betänkandet underpunkten 1,, vara den gamla vanliga visan att de handikappadefår stå pä undanlag. Vpk föreslår i stället en satsning på forskning för lOmiO.kr.-en förutsättning för att inom rimlig tid kunna göra avsevärda framsieg pådella område. Om propositionen föreslår alt skall ligga lillgrund för ålgärder och sedan medel saknas för alt genomföra dem, så är ju dettauttalande i propositionen lill intet förpliktande. Kravelatl handikapporganisationerna skall tillförsäkras inflytande på forskningenfårocksåeit blankt avstyrkande. Detta innebäräierigen en väldig nonchalans motde handikappade och deras organisationer. Man skulle egentligen viOa vela vadsom är grundorsaken bakom utskottets njugghei mol handikappade är närdet gäller möjligheten till handikappanpassad kollektivtrafik. förslag måste genomföras, och det krävsinsatser för detta. Därför yrkar jag bifall till motionen 2133, yrkandena 3 och4, som behandlas i detta betänkande och som innebär att 10 miO. anvisastill forskning om handikappanpassad kollektivtrafik, althandikapporganisationerna tillförsäkras ett reellt inflytande över det långsikligaarbetei med handikappanpassad kollektivtrafik samt att forskningsarbetet börledas av en styrgrupp där handikapporganisationerna har ett avgörandeinflytande. (vpk): I motionen 634 har jag tillsammans med några andra vpk-ledamöter yrkatatt bör framföra den meningen till regeringen alt i kungörelserrörande statsbidrag lill väg- och gatuhållning införs bestämmelser medinnebörden au miOöiniressena bör tillmätas stor vikt vid staisbidragsgivningen.Bakgrunden till detta krav är all det förekommer alt statsbidragsgivningförbinds med trafiklösningar som står i direkt strid med miOöiniressena. Konkreta sädana fall hardiskuterats här i kammaren och kan exemplifieras med de uppmärksammadefallen med högbron i och Vallaleden i . Flera andra exempelfinns. Trafiklösningar som står i strid med miOöiniressena och en bred opinioni kommunerna har givits företräde framför andra när del gällerstaisbidragsgivningen. Delta förhållande är inle begränsat lill de exempel somjag har pekat pä ulan verkar vara alltför vanliga. Pädelta sätt används statsmedel direkt för atl framtvinga ofördelaktigatrafiklösningar. Staisbidragsgivningen borde ha den motsatta uppgiften,nämligen att främja miOömässigt tillfredsställande lösningar. Närvi har tagit upp dessa frågor lill debatt här i har kommunikationsministrarav skiftande politisk hemvist hävdat all gällande bestämmelser inte hindrarkommunerna från all hävda miOöinlressen. De faktiska förhållandena har manförbigåti. Trafikutskottetförmår heller inte sträcka sig längre än till en redovisning av hurfördelningsplaner upprättas och lill alt ställa sig bakomkommunikationsministerns uppfattning att bestämmelserna inte hindrar kommunernafrån alt hävda miOöiniressena. I vanlig ordning finns det någon ulredning somutskottet åberopar.