prot · G209159 · 1978-12-31 00:00:00 — I den förra propositionen ochriksdagsbeslutet sades det att man skulle ta tre är på sig all fä till ståndden första utvärderingen. Det sades också alt en tioårsperiod skulle ägnas ätforsatia studier av de olika åtgärderna. Vad vi kritiserar är att regeringen nuär beredd alt förelägga förslag till ändringar pä så lösa grunder. Vihar i vår partimotion sagt att den som sökerenergispariån och vändersig tillkommunen självfallet skall kunna få hjälp där, och naturiigtvis skall hansfastighet besiktigas efter det att han fltt lånet -del är inget tvivel om det.Men vad det här är fråga om är en obligatorisk besiktning av alla fastigheter.Vi tror inle att detta är nödvändigt. Frivilliglinjen är elt genomgående temahos oss och borde användas även här. Man skall ha rätt att begära hjälp hoskommunens fastighetskontor eller byggnadsnämnd eller vilken instans som nuhandlägger dessa frågor, men man skall inle vara påtvingad en besiktning av ellhus. Del är där skillnaden ligger. Vår uppfattning är att del för dagen knappastfinns någol behov av en tvingande obligatorisk besiktning. Alla Nr 159 pengar som ställs lill förfogande för energisparande åtgärder går ju åt.Folk den står i kö för alt fl dessa medel. Kommunerna har givits en väldigl slor roll när det gäller genomförandetav energisparandet. Hela rådgivnings- och besiktningsverk-samheien har lagts påkommunerna, och staten betalar dem härför. Det innebär att kommunerna för attkunna göra upp effektiva energisparprogram måste ha någon uppfattning omenergistatusen i de olika fastigheterna. Hur sådana här besiktningar skallkunna gå till vet ingen . antydde atl del skulle vara frågaom en obligatorisk besiktning av alla fastigheter. Vem har sagt del? Vaddet gäller är att ge kommunerna en möjlighet, om de så vill, atl görabesiktningar, som kan vara av stickprovskaraklär eller beröra ett visst område,för atl fl kännedom om vilka uppvärmningsanordningar som finns, hur isoleringenöver huvud laget ser ut i fastigheten och liknande. Det skall bilda underiagför den kommunala energiplanering som ju har beslutat om. Närdet gäller utvärderingsverksamheten antydde någonting om attsparplanen - som också Jag sade tidigare - är helig . Manlar alltså inle röra den. En utvärdering skulle kunna ske efter tre år.Riksdagen talade om en omprövning av planen. I utskotlsbetänkandet sägs attdet finns anledning atl under hand göra löpande justeringar. Den verksamhetenpågår faktiskt , exempelvis inom bostads-styrelsen, som har vissamöjligheter lill infiytande över energisparverksamheten. Självklart måste manefter hand som liden går göra finslipningar. Det är också vad regeringenföreslär och den fullmakt som vi begär för alt på ett effektivt sätt kunnasköta denna verksamhet. Till detla Jobb har vi knutitenergihushållningsdelegaiionen och gjort den parlamentarisk för att fä en pariamentarisklöpande insyn i denna verksamhet. Det är inte någol förslag rakt ul i luftenatt vi skall ombilda energihushållningsdelegationen, utan bakom ligger tankenall kunna göra fortlöpande effektiviseringar i brett samförstånd. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. () kortgenmäle: måsle vi reda ut detla med kommunernas besiktningsrätt ellerbesikiningsivång. Om man ger kommunerna och fullmäktige rätt all uiövaobligatorisk besiktning av samtliga fasligheter, kan man inle göra det på sålösa boliner som antyds i detta förslag. Det är förvånande att statsrådetöverhuvud taget försvarar den tanken. Det finnsju flera skäl till att man intebörvälja den linjen. För det första föreligger för dagen inget sådant behov.Det finns dessutom inte utbildat folk så alt det räcker till. Alla som nusysslar med dessa frågor har fullt upp att göra med alla dem som frivilligtkommer och vill utnyttja deras tjänster. Fördel andra måste vi välrimligen låta det gä och se om del verkligen Nr 159 förhåller sig så att vi nödgas slå in på en hell ny väg medlagstiftning, där man den tvingarmänniskorna att ställa upp och låta kommunfullmäktige avgöra vilka bostädersom skall inspekteras. Sedan måsle det ju i sin tur medföra alt kommunen skall ålägga Energibesparandevederbörande att utföra vissa energisparande åtgärder i huset. Vad skulle det åtgärder i bostads- annans vara för vits med att kosta på pengar och tid ochbyråkratiskt krångel hus m. m. ''' Avsikten måste Ju vara alt tvingafastighetsägarna atl vidta vissa speciella åtgärder. Förfarandetkommer dä atl variera frän kommun till kommun, och det kommer naturligtvis attbli godtycke av del hela. Jag tycker alt det är en principiellt viktig fråga,om vi skall hälla fast vid frivilliglinjen eller inte. Vi måste väl sägastatsrådet, att den linjen har varit mycket framgångsrik. I varie fallfinns det inga pengar kvar, och folk står i kö med ansökningar om att fl pengarfrän statsrådet lill åtgärder för att spara energi. Vad vi avser att lägga fram förslag om är all ge kommunerna en räll altbesiktiga fastigheter. Vi avser inte alt lägga fram något förslag om atldärtill skulle kopplas en möjlighet för kommunerna att ålägga fastighetsägareatl vidla några som helst åtgärder. Jag tycker au beskrivermänskligheten som en samling individer som sätter sig på hasorna. Tvärtom ärjumänniskor ofta förfärligt lacksamma när de far råd och uppslag till hur deskall kunna agera. Del behövs inte alls några speciella ålägganden. Mendet kan ju tänkas att en kommun som har kommit ganska långt i energisparandevill ha ytteriigare möjligheler alt utvidga rådgivningsverksamheten. Allamänniskor kommer Ju inte bara pä grund av att man sätter in en annons itidningen om alt det finns rådgivningsverksamhet eller på grund av all manskickar ut reklambroschyrer, ulan de behöver en extra liten puff Vi vill pä elltidigt stadium ge kommunerna den möjligheten. Tredje vice talmannen anmälde all atl till protokollet fl antecknat atl han inte ägde rätt lillytteriigare replik. TORECLAESON (vpk): Jag kommer i detta inlägg atl uppehålla mig vid de vpk-motioner sombehandlas i civiluiskottets betänkande nr 37. Det gäller förslag om merabyggforskningspengar till kostnader för att utveckla kollektivhusen och andrakollektiva boendeformer, frågan om enhetliga normer för värmefoiografering ochförslaget om en energihushållningslag som skall ge de styrmedel som måste tillför att garantera genomförandet av planen för energihushållning i befintligbebyggelse. Jag kommer vidare all något beröra energidelegationenssammansättning och kommande arbetsuppgifter, frågan om direktverkande elvärmeoch slutligen satsningen på solvärme. Hurvi planerar värt boende har som bekant stor betydelse även ur 60 n. flr energibesparande åtgärder bidrag och län till mångmiljonbelopp, ochden slora delen av dessa pengar går lill enfamiljshusen, en ytkrävandeboendeform som ofta är eluppvärmd och som ivingar fram etl ökat behov av resor. Utformningenav våra bostadsområden har varit ett hinder för människors gemenskap, förgemensamma aktiviteter och gemensamt arbete. Småhusområden byggs huvudsakligenför en familjetyp och utestänger en stor del av befolkningen - ungdomar,ensamslående och äldre. Enutspridd bebyggelse gör det nästan omöjligt alt bygga upp en god kollektivservice, den förutsätter avsevärt högre anläggningskostnader, ökad privatbilismoch är myckel energikrävande. Det flnns en rad förhållanden som innebär all nyakrav måsle ställas på bostädernas utformning och boendels organisering. Ettstigande antal kvinnor förvärvsarbetar, och könsrollerna utvecklas mot ökadJämställdhet. Andelen pensionärer och handikappade som önskar bo kvar i sinabostadsområden ökar. Sextimmarsdagen kommer alt förbättra möjligheterna tillgemenskap och samvaro och på ell rikt kulturliv. Jordens begränsaderesurser innebär att bostäderna måste utformas med sikte pä hushållning medenergi och andra resurser, både i bygg- och användningsskedel. De mänga socialaproblemen i boendet understryker behovet av att ulveckla nyaboendeformer. Civilulskottethar avstyrkt vårt motionsförslag alt , utöver de 10 miljoner somföresläs i budgetpropositionen till byggnadsforskning, skall anvisa ytterligare25 milj. kr. för atl täcka kostnaden för all ulveckla kollektivhusen och andrakollektiva boendeformer. Utskottet anför bl. a. all utrymme för nyaforskningsuppgifter far skapas genom omprövning av tillgängliga resurser. Detkan såvitt Jag förslår bara betyda atl andra viktiga områden får stå tillbakaom man satsar mera på kollektiva boendeformer. Jag yrkar bifall till motionen791, yrkande 2. Fråganom nya boendeformer har alltför länge hållits tillbaka genom uteblivnasatsningar från staten och kommunerna. För atl nya boendeformer skall kunnautvecklas måste staten aktivt stödja olika former av utvecklingsarbete isamarbete med kommuner, landsting, allmännyttiga bostadsföretag och de boende.Ulvecklingsarbetet bör gälla både nyproduktionen och de befintligabostadsområdena och alla led från finansiering, planering och utformning tillförvaltning och boendedemokrati. Satsningen måste gälla olika boendeformer,storfamiljer, små och stora kollektiv som samarbetar kring hushållsarbeteteller lokal produktion och . Särskild uppmärksamhel måste enligtvpk:s mening ägnas åt befintliga bostadsområden. Kompletteringar med kollektivafunktioner kan bl. a. innebära atl kraven pä sammanslagningar och långt gåendeingrepp i befintliga bostäder kan minskas. Det kanske kan tyckas att delta ligger något vid sidan om den debattsom förs, men det får i sä fall civilulskottet ta på sig skulden för när man isamma betänkande behandlar energisparande och frågan om ökat stöd tillkollektivhus och andra kollektiva boendeformer. En systematisk ochplanerad hushållning med energi är nödvändig. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. den tidrymd propositionenavser måste inbesparingen av energi spela en större roll än tillförseln avenergi från nya källor. För att vi skall nå denna effekt är del ocksånödvändigt au samhället - stat och kommuner - har tillgäng till verksamma medelför atl styra både produktion och konsumtion av energi i önskvärd riktning.Först då kan man säga att samhället i praktiken har en medveten energipolitik. Erfarenhetenvisar alt de hittillsvarande styrmedlen varil hell otillräckliga. Ulvärderingenav den effekt lån och bidrag till energihushållning i befintlig bebyggelse haftvisar att "frivilliglinjen" inte medfört särskilt goda resultat.Fastigheternas ägare, oftast privata, har sett lånen och bidragen som enmöjlighet att öka fastighetsvärdet, i bäsia fall i samband med åtgärder somsamtidigt medfört viss energibesparing. Vadvi behöver för att nå bästa effekt är en inventering av möjliga och/ellerbehövliga ålgärder att kraftigi fl ner energiförbrukningen i befintlig bebyggelse,Därefter behöver vi metoder för att konkret förverkliga ett program som iförsta hand tar sikte pä de ålgärder som sparar mest energi i förhållande tillinsatsen. Detla kan säkeriigen inte ske systematiskt om vi ocksåfortsättningsvis bara litar lill lån och bidrag som morot. Det kan bara skegenom en samhällelig styrning, genom en lagstiftning som ger kommunerna medelatl förverkliga de energimål vi måste uppnå. Detkan möjligen ske genom ändringar i byggnadsstadgan, så alt byggnadsnämnderna isin verksamhet får möjlighet att ingripa då det gäller energiförsörining. Ipraktiken är det säkerligen dock nödvändigt, för alt täcka in tänkbaraåtgärder, med en lag om energihushållning som ger de nödvändiga styrmedlen.Naturiigtvis är det också i fortsättningen nödvändigt med statlig hjälp med länoch i viss utsträckning bidrag som en förutsättning för att snabbt nå resultat. Vihar från vpk föreslagit en särskild energihushällningslag för atl ge destyrmedel som behövs för att klara en systematisk och planerad hushållning medenergi. Erfarenheterna har visat att den s. k. frivilliglinjen, somsenast här i debalten lalade sig varm för, inle räcker till,särskilt inle dä del nu borde slå klart all vi måsie väsenlligl ökasparinsalserna. Jag yrkar bifall till vpk-motionen 2422, yrkande 4. Utskottethar noterat au syfiet med vpk-förslagei skiljer sig från den typ avenergihushållningslag som diskuterades i regeringens energiproposition. Ja, detgör del, och vpk-förslaget skiljer sig lill det bättre om man vill åstadkommabra resultat och avgörande förbättringar. avvisas vpk-förslaget medhänvisning till atl det inle utvecklats och preciserats så att det möjliggörnärmare bedömningar. Men det menar Jag är de obotfardigas förhinder - detframgår klart vad som avses i moiionen. Del utvecklas på etl ganska konkretsätt, och det måste kunna ge tillräckligl underiag. Jag vill påstå att del i dettafall är viljan som har saknats från utskottets sida alt tillmötesgå värtförslag om energihushållningslag och au söka ulforma en sådan. Bakgrunden till vpk-motionen om normer för värmefotografering, somockså behandlas i förevarande utskottsbelänkande, är olika problem som aklualiseralsframförallt under de senasle åren, den brisifiilliga kontrollen av utfördaarbeien och svårigheterna att la rättelse för fel i bl. a. isoleringsarbetenvid bostadsbyggandet. Fuskmed värmeisoleringsarbeten i bostadsproduktion och annan byggnadsverksamhetmedför stora, onödiga och växande framlida driftkostnader. Delta gäller såvälsmåhus som flerfamiljshus. I båda fallen drabbas bostads-konsumenten direkt. Dekommunala bostadsstiftelserna har liksom andra beställare mycket svårt althinna kontrollera alla isoleringsarbelen under pågående byggnation. S. k. doldafel uppstår. Beställarna har svårt att hävda sina intressen mot byggföretagen.Från rent teknisk synpunkt finns metoder att vid t. ex. besiktningfastställa värmeläckage med hjälp av strålvärmekänslig film. Denna s. k.värmefolograferingsleknik är nu tekniskt sett långt utvecklad ochlillföriillig. Slora brister finns dock vad gäller tillämpningsföreskrifter ochtolkning av dala. En flora av mer eller mindre seriösa firmor har utvecklatsina metoder för tillämpning och utvärdering. De lämnar därför utlåtanden sominle är normrelaterade. Därmed undergrävs successivt förtroendet fören utmärkthjälpmedel föratt komma lill rätta med byggfusk och energislöseri. Den typavutlåtanden som parterna i en tvist kan fä är inte juridiskt hanlerbara pågrund av atl enhetliga och genomtänkta normer ännu saknas. Såvälfrån samhällsekonomisk synpunkt som med tanke på bostadskonsumenlerna är detbåde önskvärt och nödvändigt alt värmefoto-graferingstekniken förses med enJuridiskt hållbar normering. Som vi också framhåller i vår motion anser vi altkostnaderna för sådan värmefoiografering skall betraktas som enproduktionskostnad och inrymmas under lånebestämmelserna. bör ocksävärmefotografering göras till villkor för erhållande av statliga bostadslån. Utskottetsäger atl de i och för sig viktiga synpunkterna far förutsättas bli beaktadeoch all ett riksdagsbeslut i ämnet nu inte kan anses tillräckligt underbyggt.Vad vi föreslagit innebär en beställning om utarbetande av enhetliga normer förvärmefotografering samt ett uttalande om att kostnaderna skall inrymmas i bostadsbelåningenoch göras till villkor för statliga bostadslån. Del borde vara fullt möjligtatt redan nu ta ställning till och bifalla de kraven. Jag yrkar bifall tillmotionen 1572. Underpunkt 3.4 i ulskottsbetänkandet behandlas energidelegaiionens sammansättningoch kommande arbetsuppgifter. I del sammanhanget behandlas också vpk:s motion1663 om att försök i större skala med energihushållning och energiproduktionbyggd pä alternativa energikällor skall siarias i Norrbollen. Ulskoilelanseratt det genom de uppgifter som delegationen tilldelas finns möjligheleratt överväga dessa förslag. Det är vaga och lill inlel förplikiande ullalanden.Som påpekas i moiionen har en mängd förutsäuningar i form av råvaroroch arbetskraft, som gör länet mycket lämpligt som försöksområde, plus atlåtgärden skulle la ekonomiska och sociala effekter som man nu försöker uppnåmed mera konstlade medel. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Myckel har hänt inom energiområdet , och ensatsning på framför allt skogsavfall betraktas , i ett läge med stigandeoljepriser och kanske oljebrist, som etl realistiskt, inhemskt alternativ somvi inte har råd atl vara utan. Snabbi insatta åtgärder i form av forskning ochenergiproduktion i regional skala så som föreslås i motionen kan ge värdefullaerfarenheter för del fortsatta arbetet på nationell nivå. Jag yrkar bifall lillmoiionen 1663. Underrubriken insatser och obligatorier behandlas i utskotlsbetänkandetett krav i vpk:s motion 2422 på förbud mot direktverkande elvärme. Del är hellkorrekt som uiskouet skriver i fråga om att "förslagen rörandedirektverkande elvärme torde närmast syfta till all minska efterfrågan päelektriskt överförd energi och därmed påverka produktionssystemetsutformning". Utskottetanser sig emellertid inte ha mandat alt nu ta ställning i frågan, utan hänvisarlill näringsutskottets kommande ställningstagande. Som framgåräven avcenterreservationen nr 15 är det klart att vi inomen ganska snar framlid måstegå över till andra alternativ än olja för att klara vår värmeförsörjning.Solvärme och fasta bränslen är i det fallel de mest näraliggande möjligheterna.Det är därför viktigt att vi har värmesystem i våra fastigheter som på ettenkell sätt kan användas för dessa alternativ. Elvärmesystem ger inte denmöjligheten utan är beroende av elproduktion i stora, centrala anläggningar,typ atomkraftverk. Även om elkraften framställs i mindre, lokala verk är detfrån energiproduktionssynpunkt ell slöseri alt använda den lill uppvärmning. Elär en högvärdig energiform, som inte bör förslösas genom att omvandlas tillvärme så länge det finns möjlighet au använda lågvärdig energi, transporterad ivattensystem. Förslaget i vpk-motionen gäller nya byggnader och avser inteheller ett absolut förbud. För fastigheter där koppling lill Oärrvärme inte ärmöjlig, eller där andra skäl talar för all elvärme bör tillåtas, måsle givetvisundantag göras. All däremol tillåta att Slora delar av byggnadsbeståndet görsberoende av en framtida låsning lill elenergi som enda värmekälla måsteansesförkastligt. Vpk kommer därförait vid voteringen i andra hand stödjacenterreservationen nr 15. Dethar i energipropositionen 115 gjorts ett stort nummerav satsningen pä solvärme.Vpk har i motionen 2422 påpekat att ell steg i rätt riktning har tagits, menatt det fortfarande behövs mycket snabba och väl planerade åtgärder, omsolvärmen skall fä den omfattning .som är nödvändig för att klara 1990-ialetsvärmeförsörjning. En viktig fråga i dessa sammanhang är tillgängen pä mark föratt kunna bygga ut dels solflngare, dels anläggningar för lagring av den på detsättet insamlade värmemängden. Delär framför allt kommunerna som bör öka sin beredskap på del här området. Närdärför uiskouet under , experimenlbyggande m. m.avfärdar vpk:s krav pä att kommunerna bör ges direktiv om atl inventera lämpligmark för detta ändamål förefaller det inte särskilt framsynt. Utvecklingen avsolvärmesystem går raskt framåt, och det kan redan nu fastslås att det inom ensnar framtid kommer att ställas stora krav på kommunerna att skaffa fram markför denna utbyggnad. utskottet gör hänvisa lillalt de föreslagna satsningarna på solvärmeområdet skulle vara tillräckligaockså för detta ändamål är inte godtagbart. Jag yrkar bifall tillmoiionen 2422, yrkande 12. Debalten har visat att de borgerliga partierna saknar ambitionerall på elt avgörande sätt söka lösa de viktiga frågor som hänger samman medenergisparande och hushållning. Diskussionen och förslagen från borgerligt hållpräglas av en vänta-och-se-allityd, en ovilja och oförmåga all klart ange någonriktig handlingslinje,en handlingslinje som skulle kunna inrikta samhällets ochmedborgarnas ansträngningar mol elt gemensamt mål och snabbt ge resultat. Vadman i stor utsträckning har sysslat med, vilket de som lyssnat lilldebalten har kunnat konstalera, har varit en träta om vilka som egentligen harde bästa förslagen, om vilka som har varit mest framsynta då del gälleratttidigare komma med förslag till energisparande och hushållning. Men ingen avdem som har yttrat sig i debatten har ställt frågan på det enda sättsom är möjligt, om man skall kunna klara de uppgifter som föreslår: Hur skallsamhället -statsmakterna och kommunerna - fa mera alt säga till om? De måste flbättre medel för atl styra inriktningen av energisparande och hushållning i dethär landei, så atl det blir möjligt atl avveckla kärnkraften och salsa på ochklara sig med andra allernaliva energikällor. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Först är det min uppgift atl yrka bifall till civilutskoltets hemställani alla dess delar. Det är nu gjort. Vidarekommer det på min lott att kommentera de olika reservationerna och försvaramajoriietsskrivningen. Under den ganska långa debatt som varil har en lång radav reservalionerna blivit tämligen utförligt diskuterade, och dein kommer jagnu alt lämna därhän. Därför blirdet en del ofullständigheier i detjag säger.Jag kommer att ta upp endast etl par reservationer som inte getts sämycket tid. Reservationen2 och de därpå följande tre reservationerna utgör ett enda block. Ireservationen 2 vill inte och ge regeringen begärtbemyndigande. Och i de därpå följande reservationerna utgår man från delavslagsyrkandei. Avsiktenmed bemyndigandet är atl ge regeringen möjligheler alt snabbi anpassa sig efterde erfarenheter som kommer fram. Del är väl knappast någon överdrift att sägaatl energisparandel och problemen med vår energiförsörjning har kommit snabbt.Bara för sex är sedan presenterade sitt energisparprogram. StatsrådetFriggebo har lidigare berört detta. Det programmet blev inte bara kritiserat.Det blev ocksä förhånat. 1dag, när behandlar folkpartiregeringens förslag om all spara energi,råder det en grundläggande enighet om själva inställningen att vi måsle spara.Mycket har hänt under de här sex åren. Energisparålgärder har satts in undertidspress. Del är då helt rimligt atl belydande insaiser måste göras för att tareda pä om det vi gjort varit det mest lämpliga eller om vi eventuellt kan sökaoss fram pä någol andra vägar. 5 protokoll 1978/79:159-160 Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Attvi skall utvärdera våra erfarenheter råder det enighet om. Då borde del ocksåvara naturligt att regeringen flr möjligheieratt snabbt dra konsekvensen ochstyra våra insaiser mol de områden där de bästa och snabbaste resultaten näsmot bakgrund av de erfarenheter som vunnits. har möjligheler alt fåfull insyn i delta arbete genom den pariamenlariskl förankrade delegationen. Mankritiserar atl utvärderingar saknas som man inle vill ge regeringenmöjlighet att dra slutsatser och komma med konkreta förslag med anledning av deutvärderingar som ändå är på gång. Del resonemanget går hell enkell inte ihop.Det kan inle vara så all man helt slaviskt måste följa tidigare beslut, utandel måste vara både en rätt och en skyldighet för regeringen alt sätta insparåtgärder där erfarenheten säger atl de ger störst resultat. Vi måste allaacceptera all metoder kan förändras och att situationer kan skifta. Fyrareservationer lar upp frågor som rör kommunernas roll i energisparandel. En avreservationerna gäller frågan, om besiktning skall vara obligatorisk eller ej.I övrigt behandlar dessa reservationer frågor om information och rådgivning,kommunala beslul om energisparslöd, osv. Skillnaden mellan majoriteten ochreservanterna är här ganska liten. Vi är överens om kommunernas viktiga roll,men vi skiljer oss något närdet gäller det praktiska genomförandet. skallvi heller inle fatta någol principiellt beslul om hur kommunernas slutligaansvar skall utformas. Den frågan kommer att diskuteras vidare. Det finns skälatt anta att den fortsatta utvecklingen närdet gäller hela energiproblematikenkan komma alt spela en roll i dessa överväganden. I diskussionen huruvida kommunen skall ha en obligatorisk rätt atlbesiktiga vissa fastigheter eller inle villjag göra ett inlägg från en någotannan utgångspunkt än vad lidigare talare haft.