prot · G209139 · 1978-12-31 00:00:00 — Men även där är man beroende av olika väderiekstyper. Manmåste vara klar över att alll som skall göras på delta område är i ettutvecklingsskede av enorma mått, och det är fräga om oerhörda summor pengar somskall satsas av värt land om vi skall vara'med och fullgöra vår skyldighet. Dethar sagts emellanåt, och det är hell korrekl, att om man ser på en oljeolycka,som den pä och den pä ostkusten, så flnner man attsaneringskostnaderna blir så oerhört höga all salsningar i medel långt utövervad vi har gjorl hade varil berättigade. Jag vill gärna skicka med både tilldenna regering och lill de regeringar som kan komma framöver, alt när de skallarbeta med budgeten får de inle lägga vanliga budgetära aspekter på de medelsom behövs, ulan de får verkligen se lill all man genom ordentliga salsningar idel skedet kan spara slora summor på andra områden. Sedanvill Jag, i anslutning lill det som framhöll när del gällervåra konlakler med andra länder i det här avseendei, än en gång betona huroerhört vikiigi del är all vi trycker pä alll vad vi kan när del gäller dessafrågor. Som del nu är fungerar det inle bra. Del är mycket möjligl all denolycka i som vi nu behandlar inte på långa vägar hade fåll denomfallning som nu.blev fallel, om man på del sovjetiska fartyg som gick pägrund hade haft resurser alt själv omedelbarl la hand om oljan pä platsen. Detkan t o. m. hända all det aldrig blivit lal om någon oljekatasirof Med andraord: Vi måste se lill att var och en i varje land fullgör sin skyldighet närsådant här inträffar. Dä blir del lällare för oss allihop. Del är precis sä som sade, nämligen alt vanligabudgetprocentuella regler inte har tillämpats i fråga om denna utgiftspostinför nästa budgetär. Del är i slällel fråga om en 40-proceniig ökning av etl Jagskall nu försöka besvara en hel del sakfrågor som har ställts. Del är möjligtatt någon fråga omfattas av flera och alt jag därför inle nämner varje enskildfrågeställare vid namn, men Jag hoppas att man i så fall ändå vill betraktadetla som ell personligl svar lill var och en. MärtaFredrikson frågade varför länsorna ligger på kajen. Svarel är alt den som harpatent pä länsorna har forbjudifatt man utnyttjar dem. Hela denna omfattandeaffär med erbjudanden, köp och lån av länsor hör f ö. lill det som regeringensnabbi skall utvärdera genom den uiredning som nämnts. Regeringen har långtinnan Stockholmsutsläppel skedde givit oljeskyddskommiitén ekonomiska resurserför att ulnyllja beflntlig sakkunskap helt obunden av såväl statligamyndigheler som kommersiella intressen. Därvid kommer bl. a. den svåra frågasom aktualiserade, nämligen valel mellan olika lekniker, all stå ibrännpunkten. Jag har fått elt otal telefonsamtal ochbrev från olika konstruktörer och försäljare av länsor. Gemensaml för dessa ärall konstruktörerna och försäljarna nog så oförsiktigt påstår att om vi använljusl deras system, sä hade detta inte behövt hända, och nedvärderarman konkurrenterna. Detär ytterligt ansvarslöst alt gå ut i den pågående debaiten och resonera som omdel fanns en hundraprocentigt effekliv teknik, som under alla omständigheterskulle kunna hindra löskommen olja all nå land. Det är all bibringa allmänhetenen felaktig uppfattning. Vi måste givelvis med både känsla, vilja och handlinggöra vårl yttersta för all öka möjlighelerna all förhindra oljan all nå land,men vi måste i sakligheiens intresse erkänna alt vi ännu inte har någonhundraprocentigt effektiv leknik, även om man från olika håll vill påståmotsatsen. Jaghar inte velal diskulera vilka framställningar länsslyrelsen i Göieborg kan hafåll när del gäller militär hjälp, ulan jag har endast redovisat vad regeringenhar fåll kännedom om när del gäller behov av militär hjälp på väslkusien, dvs.ingenling utöver del som mycket sent- har kommit fram genom tidningarna och delsom vid detta lagel har redovisals för mig av ansvariga pä länsslyrelsen. Karl-ErikSvartbergs fräga om kommunerna har skyldighet att sanera mäsle besvaras päföljande sätt Del egentliga saneringsarbelel - vilket naturiigtvis kan delas ini grovsanering och finsanering och där gränsen är flytande - är icke någonovillkorlig genom lag ålagd skyldighet Däremoi är kommunerna skyldiga att i denakuta nödsituationen gå ul i .bekämpning. Sker del såsom räddningstjänst underlänsstyrelsens ledning stårju staten för hela kostnaden. Beiräffandesaneringsinsalserna - och det här är väl också ett svar lill några andraledamöter, däribland som önskar förmånligare ekonomiskavillkor för kommunerna - kan nämnas all del finns en liten självrisk förkommunerna pä . Den kommer emellertid att höjas lill 5 000 kr.Kommunerna fär alltså stå för denna kostnad. Det finns ju många mindre fall,där del skulle bli en onödig administrativ apparat med räkningar och annat ochdär kostnaden håller sig inomrimliga gränser för kommunen. Allt vad som överstiger . i fråga omsaneringsinsatser flr kommunerna ersättning för . Jag upprepar attkommunerna alltså inte har laglig skyldighet all göra saneringsinsaiser, men devidtar givelvis ålgärder i sill egel och medborgarnas iniresse. Samordningsfråganhar kommil tillbaka i flera olika sammanhang, precis som den gjorde i våraföregående debatter. Jag redovisade tidigi i vinlras -jag minns inte om det varför eller för - alt oljeskyddskommiiténhar beaktat samordningsfrågorna när del gäller den landbaserade bekämpningen.Oljeskyddskommittén får nu ytterligare erfarenhetsmaterial efter det somtyvärr har hänl både i och i . Är bekännelsen lillsamordningen helhjärtad, , måste vi räkna med alt detinnebär att både landbekämpnings- och sjöbekämpningsmateriel distribueras tillden punkl, där malerielen för lillfället bäst behövs. Då är det vår skyldighetatt som politiker gå ul med informalion om och kommunernasansvar och om var gränsen går dem emellan. begär forlfarande omedelbara konkrela insalser, vilket f ö. ickeframgår av interpellationen, men jag framhärdar i att del inle, som Cari-HenrikHermansson säger, är regeringen som skall leda kampen mot oljan. Det skall demyndigheter göra som enligt beslut av riksdag och regering har att svarahärför. Sedannågra ord om våra möjligheter all påverka övriga länder. Jag tänker framförallt på Östersjökonvenlionen, eftersom det är den som har kommil i förgrunden.Till , m. fl. vill Jag säga alt fråganom de två återstående ratifikationerna oupphöriigen las upp dels i den redanarbetande interimskommissionen, dels vid alla -jag höll pä all säga bådelägliga och olägliga - tillfällen då man har kontakter med de två stater somhittills inte har ratificerat, nämligen och Polen.Men i väntan på att denna formella ralificering skall träda i kraft, då man börkunna räkna med en total respekt för konventionen, arbelar interimskommissionenmed sädana delprojekt som är möjliga att genomföra . Denfräga som ställdes i Mals första anförande fick en siörre konkretioni hans senare anförande. Han ville ha besked om hur regeringen bedömer skadornai och i - sakläget som det kallas. Det är enhell omöjlig uppgift alt lämna ell sådanl besked, för del kusliga och otäckamed de skador som oljan åstadkommer ärju all del först på lång sikt är möjliglatt göra en sådan summering. Del tjänar ingenling lill all räkna upp hur mycketolja som kommit i land på det ena eller andra stället, även om jag fortfarandehar den uppfattningen som Jag haft , aU del lolall sett varil ensvårare nedsmutsning vad mängden olja belräffar i än i Stockholmsskärgård. Sä har del varil - man vet Ju inle vad som händer . Jagkan icke svara på frågan om . Hade denna varit nämnd i interpellationenkunde jag ha begärt informationer från , men här måste denfrågan nu slå obesvarad. På frågan om regering och myndigheler är öppna föralt använda en ny leknik kan bara elt svar ges: I den intensiva tekniskautveckling som råder är det självklart alt man ständigt måste pröva del nya somerbjuds, men man kan inle rusa åstad och köpa det bara därför all det är nylloch därför all del görs braskande reklam lor alt just den typen avbekämpningsmaieriel med stor framgång har använts pä vissa ställen, därförhållandena kanske inte alls är Jämtorbara med förhållandena i våra . MÄRTAFREDRIKSON (c): Ingen har i debatten förielts all säga all del finns enhundraprocentigt säker leknik men däremoi att all känd teknik bör användas. Det är därför jag anseratt striden om länsorna på kajen är en underlig strid. Jag och flera med mig,bl. a. de som kämpar med oljan, hade ansett all del varit ansvarsfullt ochsamhällsekonomiskt försvarbart all dessa länsor fäll användas, därför att alltillgänglig materiel behövdes och måste sällas in för att la hand om oljan tillhavs. Fråganom ansvarslagandel, skyldigheten att ta hand om oljan och om hur resursernaskall fördelas hade, när jag lämnade min interpellation, inleaktualiserats i någon debatt. a. speciellt uppfrågan om fördelningen av kommunernas ansvar, och därför gick jag inle in påden. Kommunministerns svar ger mig dock anledning att ta upp frågan igen. Finnsdel någon författning, enligl vilken ansvarsfördelningen är sådan att statenansvarar för oljeutsläppen till havs, kommunerna när oljan når land? Kan detvara anledning alt här hålla isär vad som utbildats lill praxis och vad som ärfastställd skyldighet? Det finns anledning därtill, sä all del frändepartementet utgår sådana direktiv att vi fär en ordenlligl samordnad, kunnigberedskap. Har del utbildats en praxis, så att staten egenlligen flytt undansill ansvar? lalade om att kommunernas kostnadskall öka från 3 000 lill . Det har frågats: Hur ser regeringens ochriksdagens konkreta beslut i del här fallet ut? Om frågan anses felaktig kanjagnämna au del är fler än jag som har frågat. Vad är praxis och vilken ärkommunens skyldighet enligt lagen och författningen? Innan jag vänder mig till kommunminislern vill Jag ge eneloge. Han tillhör inte frågeslällarna men har gått in i denna deball ändå. Jagvill vitsorda att han är en av dem som verkligen har kämpat för att vi skallslippa oljesölet vid våra kuster. Ivad sedan gäller spörsmålet om brandlagens bestämmelser vill jag säga, att jagställde min fråga därför att kommunerna flck ell besked om alt saneringenegenlligen inte åvilar dem. Del beskedet gavs av en representant för statensbrandnämnd. Det är helt klart att räddningstjänsten åvilar kommunerna, men såär inte förhållandet beträffande saneringen, exempelvis omhändertagandet av oljan pä land. kommunministerni stort sell della. Därmed är den inlressania frågan, som också MärlaFredrikson var inne på, denna: Kan kommunerna vara säkra på au fl alla sinakoslnader ersatta, även om gränsdragningen mellan räddningstjänst ochsaneringsarbeie kan vara svår alt göra? Del ärju inga småsummor del är frägaom. MalsHellström harsiälll frågorom vad de iniräffade kalastroferna innebär. Vi kannaluriiglvis inte ge någol svar på della när del gäller , men vi börjarnu ändå kunna överblicka de ekonomiska konsekvenserna av del som skelt.Uppgifterna pekar på all räddnings- och saneringsarbelel i kommer allsluta pä ca 30 milj. kr. Del är en ganska fantastisk summa mot bakgrund av vadsom har satsats på beredskap för att förebygga oljeolyckor, för allbekämpa sådana osv. Därför hoppas jag med kommunminislern - på den punkten harvi samma uppfattning - att det nu skall vara lällare att 11 gehör för krav päuppbyggnad och förbättring av organisationen på delta område. Kommunminislernhar fallal min krilik myckel personligl och reagerat litet egendomligt enliglmill sätt all se, med ledning av tidningsuppgifter osv. Jag vill då betyga alljag barett stort iniresse i den här frågan. Det gäller för det första, som Jagsagt, att se lill att vi slipper oljeutsläpp. För del andra gäller del alt vinär vi drabbas av dem skall vara bäure rustade i vad avser bekämpningen både pähavet och på land. Vikommer i denna diskussion gäng pä gäng in pä samordningsproblemen. Jag såg altdet spred sig en lätt förvirring i kommunminisierns stab när jag hänvisade lillframställningen från de fyra drabbade bohuslänska kommunerna om ökaderesurser, särskilda arbelsbälar osv. Den framställningen överiämnades tilljordbruksminislern, en av de ministrar som hanterar miljöfrågorna i regeringen.Jag tror all fem departement på olika sätt är inblandade i handläggningen avsädana frågor. Låt mig t ex. nämna alt kusibevakningen sorlerar underhandelsdepartementet Vi måste alltså fl lill Slånd en samordning inomregeringen. Jagtycker för min personliga del, bortsett från teknisk utmstning och sådant, attkustbevakningens organisation i slort sett fungerar väl. Det vitsordar ocksåkommunerna i . organisation fungerar bra. Man har haftell utmärkt samarbete med kusibevakningen. Därför gäller det att bygga vidare,sä all man också pä land kan fl den här regionala övergripande organisaiionen.Dä kanske man skulle kunna fä del att fungera. Jagsade i den lidigare debatten apropå kusibevakningen, och jag har anledning ausäga del igen, alt kusibevakarna drabbas ofta orättvist av en krilik somegenlligen bygger pä jusl dessa påståenden som tanklöst har slängts utlidigare, alt man har all känd leknik för att bekämpa oljeutsläpp. Två och enhalv meter höga vågor, , inget problem -och så klarar de det inleoch så drabbas kusibevakarna, som jobbar och sliter med dessa frågor, avkritiken. Det lyckerjag är synd. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Del har blivit en lång deball. Jag skall inle upprepa mig utan bara taupp en enda fräga. Kommunminislernsade i sitt senasle inlägg attjag icke i min interpellation hade rest frågan omomedelbara insalser f n. när del gällde oljebekämpningen. Del förefaller somom han icke har läsl interpellationen särskilt noggranl. Fråga 3 som jagställer har följande lydelse: "Kaninsalserna av personal och materiel f n. bedömas som lillräckliga ellerförbereds ylleriigare insalser?" Del var den frågan jagförsökie fl svar på. Dåsäger kommunministern: kan inle ta ansvarel här. Ja, herr lalman.Jag har ingen särskill hög värdering av den nu sittande regeringen -det ärkanske bekanl. Men när kommunminislern gör ett sådanl här uttalande är det ändåatt skruva ned anspråken litet väl lågt då det gäller en regering. Nog kanregeringen la -och måste la -ansvarel fören rad konkrela åtgärder just . Jagskall nämna några punkier där detla förefaller självklart. Fördet första kan det, som redan antytts av Mals i etl lidigare inlägg,en gång till bli nödvändigi all ta upp frågan om insättande av en massivmilitär insats i skärgärd. har det sagts, och del står iinterpellationssvaret, au delta kan begäras också av andra myndigheler. Mensamtidigt vel vi all del är oerhört viktigt - och del har ocksä framgått avdebatten - att regeringen här ger sill godkännande och all ocksä regeringen kanla etl sådant initiativ. Enligl min mening bör regeringen göra del. Fördet andra har det framgåll av tillgängliga handlingar aU del finns ingenkommunal planering av beredskapen för alt möta oljeskador. Vissl kan och mäslekommunminislern la initiativet till att vi flr en sådan planering. Fördel tredje har reglerna för ersäitning till kommunerna varil uppe. Jag vetockså att det f n. är . som kommunerna själva flr slå för. villkommunminislern höja delta lill . Men den avgörande fråga jag har tagitupp ärju all kommunerna icke får ersäitning vid inköp av kapitalvaror såsombåtar .som kan vara nödvändiga - delta enligt uppgifter som lämnals till migfrån kommunministern vid en uppvaktning på departementet . Pä denpunkten lycker jag det vore nödvändigi med en ändring, eftersom tillgäng tilllättmetallbåtar exempelvis i hög grad skulle underiätta kampen motoljenedsmuisningen. Fördet fiärde lyckerjag aU regeringen borde la initiativet till en utbildning avarbetsledare pä detta område. Sådana behöver finnas tillgängliga om det blirnödvändigi - och det kanske del blir tyvärr - aU en gång till kräva en massivinsats av frivilliga, så alt deras medverkan kan bli sä effektiv som möjligt. För del femte anser jagatt kommunministern och regeringen kan la initiativet när del gälleruppläggning av beredskapsdepåer pä lämpliga slällen för materiel som ärpa.ssande au använda för oljebekämpning. Fördel själie menar jag alt regeringenomedelbart borde la ell initiativ för 4Riksdagens prolokoll 1978/79:139-140 att vi skall fl enenhetlig operativ ledning när del gäller all kamp mot oljekalaslrofer. Delär några konkrela ålgärder som Jag inte bara anser att del är möjligt förregeringen att omedelbarl la iniiiativ till, ulan där Jag anser all del ärirängande nödvändigi all regeringen gör detla. MATSHELLSTRÖM (s): Kommunministern säger all det är helt omöjligt att ge ett svar påfrågan om själva sakläget, dvs. hur man bedömer de nuvarande skadorna.Kommunminislern säger all del inte tjänar någonting lill all la reda på hurmycket olja som sköljts upp pä stränderna. besked om hur myckel olja somhamnat på stränderna är naturiigtvis inte något självändamål, utan den frägasom bl. Jag ställt är vilka exlraordinära insalser av personell, ekonomiskoch leknisk art regeringen anser vara nödvändiga för all man skall kunna bekämpaden här kalastrofen. Den frågan ställde jag fören dryg månad sedan, men den harlyvärr aktualitet även . Eftersom tiden runnit i väg ganska långl skalljag nu inle upprepa vad Jag har sagt om de akuta hoten i Stockholms skärgård.Men min fråga om sakläget ställde jag mot bakgrunden av alt jag villeveta om regeringen anser au de insalser som gjorts är lillräckliga eller om delbehövs ytterligare stora insatser frän samhällets sida. Jag släller inle denfrågan för all söka sak med regeringen, ulan jag släller den för alt försöka flett grepp om hur man så snabbt som möjligl skall kunna fl kontroll över denkanske svåraste miljökatastrof- i varje fall av del här slagel - som drabbatvärt land. JagHr då till svar att regeringen inte leder kampen mot oljan. Nej, del aren kampför vilken ledningen är samordnad mellan många: länsslyrelsen, kommuner ochkusibevakningen, men i denna kamp är länsstyrelser på oslkuslen och ,kusibevakningen på både oslkuslen och samt mänga kommunerinblandade. Dessutom vel vi - det har debatten både här i kammaren och dentidigare debatten ute i samhället visal - all de olika organen på en radpunkier haft olika bedömningar och uppfattningar. Då är det ju bara regeringensom kan göra en samlad bedömning av hur stor för samhället som helhel dennamiljökatastrof är och vilka insatser som återstår all göra. Hur ser del ut när kommunministern svarar oss drygt efter del att katastrofen påostkusten - och naturligtvis mycket lidigare katastrofen på Bohuskuslen - blevakut? Vilket är läget? Är vi i slulet av bekämpningen eller måste ytterligarestora insalser göras? Den frågan måste regeringen kunna svara på. Jag har ilikhet med andra debattörer inle velal söka sak med regeringen i någol slagspartipolitiskt syfte, utan detla är en fräga om hur man bäst skall kunnabekämpa denna slora miljökatastrof Tyvärr måste jag säga all regeringenallleftersom debaiten framskridit har visat alt den har den principiellainställningen i den här frågan all regeringen skall slå vid sidan avoljebekämpningen. Det anser jag vara illavarslande. Mals resonerar som om del funnes någol slags tak för deinsalser av leknisk, personell och ekonomisk natur som här görs, och han frågarefter exlraordinära ålgärder. Något sådant tak exislerar inte. De som har delkonkrela fallmässiga ansvarel för bekämpningen av oljan har full frihetalt sätta in alla extraordinära ålgärder ulan alt fråga regeringen, och del vetde. Närdel gäller den av Mals efterlysta redogörelsen av läget för dagenhadejag inle tänkt belasla kammarens lid med all läsa upp en rapport, dateradden , om lägel jusl då, allra helst som frågeslällarna ochinierpellanterna lydligen har fåll den rapporten. Men del kanske ändå ärnödvändigi att sammanfattningsvis göra en översikt "Grovsaneringenav är i alll väsentligt slulförd", säger man irapporten . "Olja förekommer i liten omfatining i vattnet ochkommer under lång lid alt förorsaka lokala påslag. Nägol behov av militärmassinsals föreligger inle längre, om intet ofömlsell inträffar. Del endaåterstående grovsaneringsobjekt som är lämpligt för militär trupp är Gillöga.Denna sanering kommer, om vädret tillåter, alt utföras - dvs.under den helg som har gått lill ända." Dellaär en översiktlig redogörelse som finns i , kommunvisdetaljerad och specificerad. Vadsom blir det hemska resultatet av oljeutsläppen kan ingen uttala sig om.De långsikliga skadorna, inle minsl på havsbotten, kan man inte bedöma förränmyckel läng lid har gäll. Regeringen anser båda dessa oljepåslag vara oerhörtallvarliga och en extra sporte för alla dem som jobbar med delta - antingen delär i det smutsiga bekämpnings- och bevaknings-arbetet eller i kommittéernaeller i departementet - all verkligen sätta in alla krafter för all ylleriigareintensifiera kampen mot löskommen olja. Jagmåste försöka precisera den redogörelse somjag lidigare har lämnal, sä att inlefrågor av den art som har ställt i två anföranden skall ståobesvarade. Han frågar: Kan kommunerna lila på all fl alla sina koslnaderersatta? Denlag som har beslutat om säger all kommun ärberättigad till ersättning av statsmedel för kosinaderna dels för räddningstjänstmed anledning av oljeulfiöde till havs eller i kustvatten eller i vissainsjövalten,dels för sanering av oljeskada som har uppstått lill följd avsådant utflöde som har utlöst räddningstjänst Skyldighet för kommunerna allgöra någoniing finns enligl lagen beiräffande det som kallas räddningstjänst.Kostnaderna ersätts av statsmedel i båda fallen, med undanlag av den merasymboliska självrisken, där det f n. ligger etl förslag i om att denskall höjas från 3 000 lill . Jag är litet förvånad över Kari-ErikSvartbergs fråga, därför alt den utgår från all kommunerna inte skulle kunnalita pä en lag som har fattat beslul om. Praxishar varil - och delta sagt lill - att kommunerna inle hartvekat att ta itu med sanering trots all de inte har någon laglig skyldighetall göra det. De har verkligen salsal beundransvärt både på Om beredskapen mot oljekatastrofer och på ostkusten. Det intryck som Jag fick vidmill besök i - om jag nu fär anknyta lill redogörelsen för läget iStockholms skärgärd - var att var grovsaneringen i större delenklar i , och finsaneringen skulle lillsammans med återståendegrovsanering böria . I de tre andra kommunerna var man inle sä långt kommenbeträffande grovsaneringen. Sammanfattningsvis kan Jag säga all man gavbeskedet all erforderliga insatser skulle göras med sikte pä etl sådanlresultat all lägel skulle vara lillfredsslällande i samband med fågelsträcketoch sommarsäsongen. Det är de rapporter som jag fick och som jag noggrantantecknade vid mitt sammanträffande med Bohuskommunerna. konkrela frågor, som nuylteriigare formulerats så att del gäller omedelbara insalser, kanjag delvisbesvara på samma sätt som Jag svarat Mals . Frågorna är delvis ställdasom om del skulle finnas nägol slags tak som inle kunde genombrytas ulanregeringens medverkan, men något sådant finns inle. Beiräffande mililärinsalserna, som brandlagen lalar iklarspråk om, så behövs del inga regeringsbeslul. Jag är medveien om alt vissatidningar har formulerat regeringens handläggning av vissa frågor i samband medmililärinsalserna som om regeringen "hade beordrat eller beslutat ommililära insalser". Det utlöses på del sätt som lagen redovisar. Finns del båtar att köpa, så finns det säkerligen ocksåbåtar alt hyra. Det har man konstaterat på båda kustsiräckorna. Till dess attkapitalvaror inryms i den kostnad som flr inräknas får man klara sig med allhyra, och staten -jag upprepar det - betalar alltsammans, när hela kostnadenöverskridit tröskeln 3000 kt har, precis som påpekat, drivitdenna fräga under hela 1970-ialei. Del kan man bl. a. se i jordbmksulskoltelsbetänkanden under hela 1970-lalet. Vi har i den budgel som vi ansvarar för settlill all anslagen höjts jämfört med föregående år och dessutom auanskaffningen av tre nya miljöskyddsfartyg kan böria under innevarandebudgetår. Utredningarna arbelar skyndsamt, och utredningsresultatenkommer .