prot · G20989 · 1978-12-31 00:00:00 — "Vikräver nu all drar lillbaka sina trupper frän . Folken iVietnam, och behöver bygga upp si na länder efter etl 30 årsförödande krig. De måste äntligen få fred." Jag vill ansluta mig lill fråga: Ämnar regeringen ökabiståndet lill med anledning av det ännu mer ökade behovet ? Får jag svara försl pä den fråga som ställdes sist, huruvida regeringenavser all öka biståndet lill . Regeringenhar lagt fram en proposilion som föreslår au 400 milj. kr. skall utgå i biståndlill under nästa budgelår. är del största enskildamottagarlandet för svenski bilateralt bistånd. Vi menar all har hafl enmyckel svår försöriningssiiualion, och vi har under del gångna året försöklbidra lill atl underlätta del läge som rätt framför alll i på grundav naturkatastroferna. Vi tror all del anslag vi föreslagit, 400 milj. kr.,behövs för atl fortsätta de projekl vi har i gång, t ex. del stora BaiBang-projekiei vars uppbyggnad forisälier också nu när kriget rasar mol Kina.Vi behöver ocksä resurser för all fullborda de tvä stora sjukhus som byggs, delena i Uong Bi och det andra, ett barnsjukhus, i . Därulöver behöver vimedel till en igångkörningsperiod för Bai och för hjälp med livsmedel. Dethar från en del häll väckts förslag om att vi skulle dra in eller minskabiståndet lill . Vi är principielll negativt inställda lill all användavärt bistånd som ell utrikespolitiskt påtryckningsmedel. Del är fattigamänniskor vi vill nä, inte regeringarna. Regeringarna måste användas som vårkanal lill de fattiga människorna, fördet är dem vi vill nå. Även om vi uttalatkritik mol för dess intervention i Cambodja pä samma sätt som viuttalat krilik mol för dess angrepp på , vill vi inie all delbistånd som skall utgå lill falliga människor i skall drabbas av denanledningen. Vi har inle skäl all öka biståndet lill . Vi har föreslagiten siffra i proposilionen som var väl kalkylerad, och den står vi för. Lät mig sedan gå över lill det som var BertilMåbrinks egentliga fråga, vilken även tog upp. BertilMåbrink lalade om orsakerna lill flyktingströmmen från , om detiotusentals människor- främst av kinesisk härkomst - som ger sig iväg, iblandi små farkoster med risk för det egna livet, och som lill slut hamnar i länderi - , osv. ville lägga hela skuldenpä krigföring i . Jag tror del ändå är klokt all se på de olikaskäl som finns, och jag tyckte inte heller atl förnekade all delfanns andra orsaker. Denamerikanska krigföringen i var brutal, del häller jag gärna med BertilMåbrink om. Jag har själv sysslat med att försöka få fram nyainlernalionella regler för alt hindra de meioder som var så förödande iVietnam. Vad särskilt beträffar frågan om del som kallas ekologisk krigföringkan jag berätta alt det lyckades oss vid under krigets dagaralt nå enighei om en ny bestämmelse som förbjuder stater all föra krig påsädani säll atl långvariga, omfallande och svåra miljöskador iniräffar. Dettaär alllsä en regel vid sidan av den särskilda konvention som iräffades vidnedrustningskonferensen om miljökrigföring. Jag tror det på många håll finnsinsikt om atl man måsle ålägga sig restriktioner vid krig för atl inie säomfattande skador skall inträffa som skelt i . Frän svensk sida har vialltså varit myckel akliva för all åstadkomma denna nya regel som vinaturiigtvis ocksä hoppas kommer au tillämpas. Krigetär en väsenllig orsak lill del svåra läget i Sydvieinam, del är rikligt MenBertil Måbrink lalar om alt , enligl Parisavlalel, skulle beialakrigsskadestånd och all del inte finns några lolkningssvårigheier i avtalet Jaghar inte heller svårl all läsa de bestämmelser som slår i Parisavlalel. Del ärinle där svårigheten ligger utan, som jag säger i miii interpellationssvar,svårigheten beror på alt det finns en konflikt mellan och omtillämpningen av Parisavlalel. Amerikanarna hävdar aU Parisavlalel inle längreär giltigt därför att skall ha brutit mot det, bl. a. genom anfallet påSaigon i sluiet av kriget Påslående står alllsä mot påslående: Skyldigheten förUSA all uppfylla sin del av avtalet, vilkel vietnameserna inle anser all degjorl, och amerikanarnas åsikter att vietnameserna inie har uppfyllt sin del avavtalet Del är del jag menar med att parterna mäste klara ul sin egen lolkningav vad man har skyldighet atl utföra enligl avtalet Närvi nu har lalal om kriget som en av orsakerna lill den sväraförsöriningssiluaiionen i och till flyktingströmmen måste vi också pekapå de stora naturkatastrofer som drabbat Sydvieinam och som harlell lill all försöriningslägel blivit så svårl. KanskeBertil Måbrink ocksä säg intervju med prins i TV igär, där han sade atl del huvudsakligen är magen som det är fräga om - de harsvårt atl klara sig, all livnära sig. Naturkatastrofernahar spelat en sior roll. Men lill det kommer säkerligen också den sociala ochpoliliska omvandling som skett i . Försöriningssiluaiionen har varitsvår . De ekologiska resultaten harockså funnits under mänga år.Men det var försl , 1978, Om det s. k. båt-folkel Omdet s. k. båtfolket somflyktingströmmen kom i gång pä verkligl allvar. Den sammanföll med denalionaliseringar av affärsverksamhet som gjordes från vietnamesisk sida, dåmängder av små affärsidkare inle längre kunde se sin utkomst i denverksamheten. Detta måste också ses som en av anledningarna lill den sioraflyktingströmmen. BertilMåbrink säger att det främst är som borde la emot flyktingarna. Vi kankonstatera alt statistiken visar atl har uttalat beredskap atl ta emot detslörsia anlalel flyktingar, ca 50 000. lar f n. emot omkring 1 000flyktingar . har tagit emot ungefär 5 000. lar emot långlfler än vi. Vi har uttalat beredskap all ta emot ca 250. Jag kan försäkraBertil Måbrink att della åtagande från regeringens sida pä intet säll kommeratt medföra svårigheler för vårt mottagande av latinamerikanska flyktingar. Delhar i pressen förekommit uppgifter, som är tolall felaktiga, om alt skullevara del enda land som tar emot latinamerikanska flyktingar. Det förhåller siginte alls pä del sättet. Övriga europeiska stater, , och hartagit emot tiotusentals latinamerikanska flyktingar. har lagil emotungefär 8 000. Vid våra kontakter med FN:s flyktingkommissarie har det klartframgått atl det inte är speciellt svårt atl placera latinamerikanskaflyktingar i . Del är inte heller svårt att göra del i . Vikommer alt fortsätta att ta emot sådana flyktingar. BertilMåbrink sade atl den folkpartistiska regeringen borde ha lyssnat päinvandrarverkets chef, som ullalat skepsis mol alt vi skulle la emotbätflyktingar. Jag kan försäkra alt vi alllid lyssnar pä , mendärmed är inte sagl alt vi alltid är ense med honom. Man kunde, av vad KjellÖberg sade, få intrycket atl borde specialisera sig på nägon särskildsort av flyktingar, någon grupp flyktingar som det var läll för oss all ta emotmånga av. Litet av samma belraktelsesäll fanns i uttalande. Jaghåller inle med om della. Vi kan inte specialisera oss på all la emot nägonsärskild sorls människor. Vi måste i vår flyktingpolitik utgå ifrån att hjälpadär nöden är som störst Jag tror inle atl nägon kan ha undgåll kunskapen och insiktenom atl nöden bland båtflyktingarna och flyktingarna i är oerhört slor. Jagkan ocksä pä det bestämdaste dementera all vi skulle ha utsatts förpåtryckningar frän andra stater atl ta emot flyktingar från . Den endapåtryckning som den har känl har varit anblicken avmänniskor i nöd. Den anblicken har vi delat med det övriga svenska folket. Delär den som har förmått oss atl uttala beredvillighet att också ta emot en delflyktingar från den regionen. BertilMåbrink säger atl vi gör dessa flyktingar en oriänsl genom all ta emot dem iSverige. Kulturchocken skulle bli svår, när de kommer hit Jag tror att den oronär helt oberättigad. Det gäller flyktingar som siller i bräckliga farkostereller är packade som sardiner i stora fartyg under brännande sol och med dåligahygieniska förhållanden. Skulle deras val mellan all vara kvar i densituationen och atl utsättas för en kulturchock i vara svårl? Jag trorinte det, och jag tror inte att pä allvar kan mena del. Faktumär också all alla länder som har tagit emot flyktingar från den här regionen- del har mest varit fräga om folk av kinesisk härkomst - funnit all derasanpassning har gäll utomordentligt lätl. Inleheller befarar vi alt få hit nägra överlöpare. Här sker en noggrann Uliagninggenom svenska myndigheier och i samarbete med flykiingkom-missarien. Jag trorinle all vi skall fä några krigsförbrytare bland dem som vi av humanitära skällar emot i . BERTILMÅBRINK (vpk): Jag gratulerar , som kan garantera au del bland de 250båtflyktingarna inle kommer med nägra överlöpare. Uirikesminislernlalade om Sydvieinam -jag vel inte om han sade fel. Södradelen av menar väl utrikesministern? Utrikesministernsade vidare alt tolkningen av en fräga för förhandlingar mellan och Vietnamskulle haka upp sig på norra angrepp på . Det är ju delamerikanska uttrycket som utrikesministern här använder! Det var befrielserörelsen, FNL, i dåvarande sombefriade ocksä den södra delen av , möjligtvis med hjälp av dåvarandeNordvietnam. Detär en sak alt amerikanarna ser delta på det sätt som utrikesministern angav.Men jag frågar: Hur ser på det? Den frågan harjag inle fåttnågot svar på. Är det enligl den och utrikesministern klartall har påtagit sig etl krigsskadestånd och alt detla också skall betalas?Den frågan önskar jag ett mera konkret svar på. Delär intressant att konstatera alt medger-och där är vi tydligenöverens - alt de s. k. båtflyklingarna inle utsatts för tortyr, politiska mord,förföljelse, osv. Det är inte del del handlar om, utan det handlar enliglSihanouk om magen. Det har jag också sagl i mitt första inlägg: Vietnambefinner sig i en svår försöriningssiiualion. Bätfolket kommer från medelklassen,som lidigare levde mycket bra och som bl. a. bedrev handel med amerikanskavaror. Detla omöjliggjordes efter befrielsen. Men bland dem finns ocksäkrigsförbrytare och överiöpare - del kan man inte komma ifrån. Omde hade stannat kvar i hade deras situalion trols allt varit bättre änden nu är på bålarna. Med lanke på den situation som lusenlals latinamerikanerbefinner sig i borde humanitära insalser även forlsältningsvisinriktas på dem. Vi hade då kunnat öka kvoten för dem. HansBlix vel myckel väl all den kvot vi har för latinamerikaner inle ärtillräcklig. Jag vet alt besitter kunskaperom alt det är tusen ochäter lusen andra som vi borde göra en insals för- lät vara all vi inle kan göradel för alla. Det är människor som befinner sig i en livshotande silualion, sombefinner sig på flykt undan fascisiernas militär, polis och hemliga polis. Hadedel dä inte varit vettigare au öka insalserna för än alt nu klampain med en ny grupp'' Om del är magen det handlar om - vilket jag villunderstryka; de problemen finns, tor man lever knappt i - hade det dåinle varit bättre all öka kataslroföisiåndel lill ? Jag vel atl är eltav de länder som gjorl de slörsia insalserna när det Omdet s. k. båtfolket Omdet s. k. båt-folket Del vill jag skriva under pä - del är sä. Men hade del inte trots alltvarit bätire om vi hade gjort yllerligare en insals på del humanitära området,alllsä en direkl insals till för all lindra del dåligaförsöriningslägel? På sä vis hade kanske flyktingfrågan inte varit aktuell. Jaghävdar fortfarande all del är som bär hela skulden lill situationen medflyktingarna, lill silualionen i . Därmed är del också nödvändigt allkräva - och del är den uppgiften som ocksä den har -all ialla möjliga sammanhang initiativ las för alt påminna om della. Närdet gäller FN vill jag fräga: Tänker regeringen så fort del är möjligt ta uppfrågan i FN för att förmå FN och så många av FN-slaierna som möjligt all ocksådella i denna press mot ? (vpk): Jag lycker det är bra all utrikesministern i alla fall har deklareratatt regeringen inte har för avsikt att falla till föga för de moderaiahetsningarna och därigenom använda biståndet som nägon påtryckning mol . Mendet våren annan sak somjag fäste mig vid i utrikesminisierns senasie anförande,och del var när han tog upp frågan om "anfallet mol ". Ja, dethär "anfallet mot " var inget annat än all del vietnamesiskafolkel drev ut USA-imperialislerna, inkräktarna, ur sitt land och störtade dessmarioneltregim, Thieuregimen. Det var en regim som var mer än avskydd och haladav del vietnamesiska folkel. Detvietnamesiska folkel, herr utrikesminister, har inte accepierai kolonialisternasoch imperialisternas uppdelning av . Man har hela liden sell sig som etloch samma folk tillhörande etl och samma land. Jag tror atl det finns skäl alti det sammanhanget också la upp vad Le Xuan , som är ledamot av denvietnamesiska fredskommitléns arbetsutskott, sade till mig när jag besöktehonom . Han berättade dä all de kinesiska slrävandena beiräffandeVietnam hade varit på tapeten även . Han sade att ända sedan millen av1960-talet har dessa strävanden varit påtagliga. År1965 skulle , i sin förra karriär i den kinesiska ledningen, hauppmanat vietnameserna alt inte ta hjälp från utan bara föriita sig påKina. Fr. o. m. 1966-1967 kan också konstateras all det varit väldigt svårt altfå vapen transporterade genom , vapen från som skulle hjälpa delvietnamesiska folket atl kasta ul inkräktarna. Jagtror att det finns skäl att cilera Khac , berömd vietnamesiskkulturpersonlighet och f d. ansvarig för utgivningen av tidskriften och i övrigl väl involverad i den vietnamesiska ledningen. a. följande vid sitt Stockholmsbesök: "Efterdel all kom till makten i och efter det au man hade byll ulden politiska ledningen i genom den s k kulturrevolutionen så kunde man seell samband mellan de två regeringarnas politik i syfte all förhindra atlSydvieinam befriades. har intresse av all driva tillkontrarevolutionärt agerande för att själva slippa göra det. ,eller befrielserörelserna söker amerikanarna driva kineserna framför sigsom en spjutspets." Nalurliglvisär del under sädana här förhållanden självklart alt del uppstår yllerl igaresvårigheter för de vietnamesiska människorna och i hög grad för de kineser sombor i och att de därav såatl säga känner sig tvingade alt lämna landel. Khac sade vidare: "Den kinesiskaregeringen motsatte sig under mer än ell liolal år Sydvieinams befrielse .Ungefär samlidigi som Kissinger kom lill 1971,sa lillvär premiärminister : Om ni har en kvast som är för kort ska niinle försöka sopa rent alltför långl bort Vår kvast var inie lillräckligi längför all sopa renl i . svar blev: Vär kvast är läng nog! Efterdet atl besökt , böriade B 52-or bomba norraVietnam. pågick bombningarna och ökadepåtryckningarna från all inle befria södern. Som ni vet gav vi inle efterför påtryckningarna. Den 20:e april 1975-dvs. före befrielsen-komkinesiska ledare lill för all tala om för oss alt vi inie skulle befriaSaigon." Ja,här fanns redan då ell klart samband mellan och , och jag vill slutamed alt lala om vad Saigonarméns vice befälhavare sade till mig i oktober 1978.Han berättade alt , alltså efter det au de kinesiska ledarnahade kommil lill och före befrielsen, underhandlade Thieu medKina om hjälp för all siödja Saigonjunlan. Delta, herr utrikesminister, är nogså flagranta exempel pä den redan dä expansionistiska kinesiska politiken iSydostasien. Omdet s. k. båt-folket och från vpk har naturiigtvis läll för atlförsöka all pressa in ell komplicerat skeende i sitt egel ideologiska mönster.Det passar dem bäst, och del är kanske nödvändigl för dem alt se en enda orsaktill alll ont som sker: de pekar på . De pekar också på amerikanskterkännande av som orsak till del kinesiska angreppet på . Jagvill dock erinra om alt andra länder, inkl. Sovjelunionen och , harerkänt mycket långt lillbaka, och atl blott del amerikanska erkännandetinle kan vara någon tillfredsställande förklaring till den angreppshandling somvi frän svensk sida kritiserar. Inle heller är en uttömmandeförklaring lill den situation som råder i södra - eller . Vitalar ju, , även om , och jag tror alt vad jag menar då och att jag inte behöver säga . Verklighetenär alltså betydligt mer komplicerad. Kriget har förvisso sin del, men vi kaninte lägga hela skulden för båtflyktingarnas utfart på kriget. Vi måste ocksåpeka på det försöriningsläge som uppstått genom naturkatastrofer och genom desociala och politiska omvandlingar som skett 2 protokoll 1978/79:89-90 Nr 89 Lätmig komma med en yllerligare kommenlar lill Parisavlalel. den_ Måbrink pekar på artiklar i avtalet som lalaromskyldighel för au hjälpa '"' ekonomiskt att läka krigels sär. Del äralldeles riktigt atl sädana artiklar finns, men om jag minns rält finns del iniepreciserat nägra siffror i avtalet. Omdet s k båt- "'''" '""' ' iJnils'' ensidiga, brevfrån amerikansk sida. fyllpf Men det finns också andra förpliktelser i deltaavial som ålades . Och från amerikansk sidahar man hävdat atl - då -bröt emot dessa åtaganden och attamerikanarna därför ä sin sida inle var skyldiga atl uppfylla de åtaganden somåvilar . Jagpekade här på angreppet på . försökte göra gällande alldel var uteslutande FNL-siyrkor som befriade , men sä var inle fallet Detvar också nordvietnamesiska divisioner som deltog i . Jag ser nu attvi är ense härvidlag, men delta ansågs från amerikansk sida vara ell brott molavtalet. Jaghar inle lagil ställning lill en tolkning av avtalet Jag har bara sagt atl delfår åvila parterna och atl diskutera om giltigheten av olika delarav avtalet Lålmig sluiligen försäkra all de 250 bålflyktingar som vi av,tyckerjag, självklart humanitära skäl bör ta emot i inte kommer allpåverka våra möjligheterall ta emot latinamerikanska flyktingar. Vi kommerunder den närmasle liden att följa utvecklingen i och vara bereddaalt la emot alla som kan komma hit och som beflnner sig i jivsfara. Tillsist beträffande risken för atl vi skulle fä hit vad kallaröverlöpare: kan naturiiglvis aldrig någonsin vid någol mottagande avflyktingar- från vilkel område det än gäller - vara hundraprocentigt säkra päatt inle fä hit nägra provokatörer e. d. Men jag kan försäkra alt dengranskning som sker genom uliagningsgrupperna kommer alt vara lika noggrann ocheffektiv vad gäller flyktingar från som när det gäller flyklingarfrån något annal område. Vikan ju inte avstå från atl hjälpa människor i ohygglig nöd och inle låta demkomma hit bara därför att del kan finnas en risk för atl del bland dem kansmyga sig in personer som inte gjorl sig förtjänta av en sådan behandling. Vikommer alllsä att vara lika försikliga när del gäller som när delgäller andra områden. BERTILMÅBRINK (vpk): Del är en väldig skillnad ultrycksmässigt alt säga ellerSydvietnam. förknippades ju med den fruktansvärda brutaliteten.Thieuregimensområde hette faktiskt Sydvieinam. Det vardelta jag reagerade mot,men lål oss inte tvista om del. Utrikesministern säger altvi inle kan säga nej lill människor som befinner sig i en ohygglig nöd. Viär överens om det. Men i Lalinamerika - jag återkommer lill delta - ärdel ju inie bara en ohygglig nöd för lusen och äter lusen människor, utan därär del också en brutal politisk förföljelse av lusen 18 och äier tusen människor Del är den jämförelsen jag gör medbåtflykiing- arna.Della hade inte hänt dem om de varit kvar i . Jagnoterar nu alt utrikesministern säger atl vi skall hjälpa alla frånLalinamerika som vi kan hjälpa. Men har vi faktiskt en kvot som vi inlegår utöver. Då tolkar jag uttalandet på det sättet atl vi i forlsältningenskall försöka göra ännu mer för de lusentals latinamerikanerna. Delfinns ett uttalande i utrikesministerns svar, som jag glömde atl la upp i mittförsta inlägg. Utrikesministern säger i svarel atl på olika sätt sökerunderlätta för de latinamerikanska flyktingarna att bosätta sig i andra stateri där de inle förföljs. Jag kanske är litet okunnig, men jag frågar:Vad är del för länder i förutom och ? Är det dessabåda länder utrikesministern syftar på? Jag kan inte finna att det förekommernägon mänsklighet i de övriga latinamerikanska staterna. Överallt iLalinamerika bedriver regimerna förföljelse. Sedanskulle jag vilja slälla ytterligare en fräga till utrikesministern, även om detkanske leder lill alt vi får en ny debatt Utrikesministern säger alt Vietnamhar invaderat och att har protesterat mot det. Jag vill frägautrikesministern vad han bygger det bestämda påståendet på. Omdet s. k. båt-folket (vpk): Herrlalman!Innan jag lar upp vad utrikesministern nu senast sade villjag återknyta någollill den ursprungliga frågan, nämligen frågan om båtflyktingarna. Somjag nämnde i etl tidigare anförande hade bålflykien påböriais redan när jag vari . Bland dessa båtflyktingar fanns Hoakineser. När jag variVietnam fick jag klart för mig alt del inle var billigt atl fä en plats pädessa fiskebåtar av olika slag. Del kostade mellan 1 000 och 2 000 US-dollaratl få följa med båtarna. Dollarn är nu inle den gångbara valutan i ,utan den måste köpas pä en svart marknad. En arbetariön eller tjänstemannalön iVietnam uppgår lill 56 dong . För denna månadslön fär man på densvarta marknaden möjligen . Del slår då ganska klart vad det är förmänniskor som är bålfiyklingar. Del är människor som pä ell eller annat sätlsugit ut andra vietnameser eller begäll brott, t. ex. ijuveri. Eller ocksä harde deltagit i den relativt omfatlande narkotikahandel som fanns vid tidpunktenför befrielsen och som man naturligtvis inle lyckades fä bukt med på engäng. Del är ifrån sådana affärer som dessa människor fält de dollar, det guldeller de juveler som de betalar sina båtplatser med. Jagövergår sedan lill vad utrikesministern sade om det diplomatiska erkännandetNaturiiglvis är del inle de diplomatiska förbindelserna mellan och isig som är orsaken lill vår krilik. Men med resa i har detskapats avtal för en teknologisk utveckling i . Sådan hjälp har fåttocksä frän . Detta blir oroväckande om man länker på vad den kinesiskautrikespolitikens teser om de tre vaddarna innebär. Del stämmer bra överens medKinas handlande i . Le Xuan har gjorl en kortfattad lolkningav innebörden i utrikespolitiska doktriner. Omdet s. k. båt-folket Den försia tesen: Trogna suiJennakter. Här kanKinas närmande till och dess imperialistiska ledning slå som eu exempel.Kineserna hoppas alltså på en konflikt mellan och och att därigenometl tredje världskrig skulle försvaga dessa stater, medan skulle kunnahålla sig ulanför och därefter växa upp som den enda stormaklen. Denandra tesen: Utvecklandet av förbindelserna med de kapitalistiska länderna. Därär , europeiska länder med kapitalistiska system och intressenter. Härskall skapa allianser för en teknologisk utveckling. Exempel pä detta ärförsöken all åstadkomma avtal i fräga om , avtal med eller de olikaavtalen med amerikanska förelag. DenIredje tesen: placerar sig självt i tredje världen och vill vara dessledare. Del visar sig genom de olika åtgärder man försökt vidta för att skaffabundsförvanter, exempelvis på det sätt man stödde Poi-regimen i . Utifråndessa hegemonisträvanden arbetar den kinesiska ledningen, och här är ett starktVietnam elt hinder för utrikespolitik. Allra helst gäller detla om etlindokinesiskl nära samarbele kommer till slånd mellan , ochVietnam. Närjag var i hadejag också överläggningar med representanter fördiplomatiska kåren. Dessa gjorde tre bedömningar av varför det finns underlagför en konflikt mellan och och som bundsförvant. återuppbyggnad,återförening av landet, den socialistiska statens konsolidering. orientering ät Sovjetoch teknologiska utveckling. Vidareutvecklingen avförbindelserna mellan folken i , och . Alltdetla slår i motsats lill den kinesiska utrikespolitiken och dessexpansionistiska strävanden. Jag tror atl man från svensk sida och frånvärldsopinionens sida måsle ha klart för sig all det båifly kiingsproblem vi nuhar är etl led i lakiik all oroa i . Del är ett led i Kinasangrepp mol . Bara några ytterligare kommentarer. Av och TommyFranzéns anföranden skulle man kunna fä intrycket atl det bara är småtjuvar ochöverlöpare som flyr från .