prot · G209133 · 1978-12-31 00:00:00 — Beiräffandede speciella områden som berör, harjag erfarit all ulredarenavser sludera irafikfiödet med farligt gods i relation till del svenskavägnätet Vid en sådan studie kommer bl. a. vägbane-, miljö- ochundsätlningsaspekierna all beaklas. Del är emellertid för tidigt au här uttalasig om de åtgärder som kan följa av utredarens arbete. Jag skall be all få lacka industriministern för svarel pä min fråga,som jag ställde lill kommunikationsministern eftersom jag i första hand sågdetla som en irafiksäkerhelsfråga. Men givelvis kan frågan om beskaffenhetenav de vägar som används för transporter av miljöfariigi gods höra hemma underinduslrideparlemenlel. Jagblev särskill glad över slutel på industriministerns svar. Den uiredare som ärtillsatt har tydligen framfört att han överväger att undersöka vilka krav manur olika synpunkier bör ställa på vägarna när det gäller transport avmiljöfariigi gods. Detär Just delta som Jag avsäg med min fråga, som jag ställde mot bakgrunden av deproblem man har i i milt hemlän, där Kemisk Vaerk, känt frän fallel medBT-Kemi i Teckomalorp, preliminärt har hyrt en lageriokal, lill vilkenmiljöfariigi gods skall transporteras. Det blir här fråga om transporter påmycket smala vägar. Om transporterna inte skall ske genom tättbebyggt områdekommer de att passera s. k. obevakade järnvägs-övergängar. Delär alldeles rikligl som industriministern säger att det finns utomordentligtväl utformade regler för hanlering på della område. För all komplettera vadindustriministern sade kanjag nämna att dessa regler gäller sådana saker somlossning, lastning, parkering, fordonens elektriska ulruslning, osv. Man harfakliskl inle lämnal någonting åt slumpen för all försöka klara olyckorstragiska följder. Menvad är det som orsakar en olycka? Vanligtvis är del den mänskliga faktorn i enicke förutsedd trafiksituation. Sädana trafiksituationer inträffar oftare pävägar som ur irafikieknisk synpunki inte är lämpliga för transporten i fråga. Jagförslår naluriiglvis all industriministern nu inte kan uttala sig om vilkaresultat den tillsatta uiredningen kommer all ge. Uiredningen kommer emellertidinte att bli färdig i så god lid all den kan bidra lill en lösning av de akutaproblemen i . Jag har flit veta att jordbruksministern i morgonskall sammanträffa med representanter för kommunen. Vad han kommer att säga harnaluriiglvis betydelse för bedömning av den här frågan. Det somindustriministern här harsagt, nämligen all vägarnas uiformning i framtidenskall kunna påverka lillslåndsgi vningen när del gäller transporter avmiljöfarligt gods, hoppas jag också kan bli till ledning för iMalmöhus län beslul i det akluella lägel. Jaghar, herr lalman, bara all uttrycka min glädje överalt industriministernsläller sig posiiiv och att dessa frågor kommer au bli utredda. Omviss av bedriven verksamhet Överiäggningenvar härmed slutad. § 7 Om viss avSvenska bedriven verksamhet IndustriministernERIK erhöll ordel för att besvara Per () den 6 aprilanmälda fräga, 1978/79:490, och anförde: PerOlof har frågat mig vilka initiativ Jag avser all la föratt säkerställa och utveckla en verksamhei som bygger på de idéer som liggerbakom bildandel av (), ell bolaginom . Inledningsvisvill Jag nämna någol om bakgrund och innebörd av (). övertog förra årel ett inomdotterbolaget påbörjat projekt för oljesanering. Avsikien med projektet är att sammanföra olika tillverkareav saneringsulrusining i under eu s. k. paraplybolag, , för altutveckla och sälja färdiga syslem som kan omhänderta olja och kemikalier lillsjöss och på land. Vidare planeras all sälja komponenter saml ingenjörs- ochkonsulttjänster med anknytning lill saneringsomrädet. Enligt vad jag inhämtathar SEPS såsom eu helägt dotterbolag tillförts Omviss av bedriven verksamhet , varsindustriella miljö- och marknad-sambitioner enligl Svenska Varvs bedömningutgör en lämplig grund för SEPS verksamhet. Vidarekommer regeringen alt positivt pröva ansökan från om medel tillKariskronavarvels förfogande för genomförande av etl samarbelsprojekl mellanSEPS och AP. Jaghar också erfarit att Karlskronavarvel/SEPS etablerat kontakt med de olikaenskilda företag som har intresse av att ingå underdel paraply som SEPS utgör.Tillsammans formar dessa förelags produkter och kunnande elt heltäckande ochunikt system för miljöskydd med marilim anknytning. Deiniiiativ som Per efterlyser synes redan vara tagna av själva. Den ordningen finner jag f. ö. vara den naluriiga eftersomfrågan om SEPS utveckling nu i första hand aren angelägenhel för . PER (): Jag ber först all fä tacka industriministern för svaret. Låt miginledningsvis fa säga all Jag i huvudsak delar och kan instämma i denbeskrivning statsrådet gjort av de idéer som ligger bakom och inom SEPS. Mendärförärjag inle helt nöjd. Svaret är beskrivande och konstaterande. Detredovisar inga initiativ från regeringens sida och nolerar bara beslutet altlägga SEPS under Kariskronavarvet, liksom att ärendet som sådant är enangelägenhet för Svenska Varv. Viskall inte, herr talman, i en diskussion försöka spela ut olika enheter inomSvenska Varv mot varandra. Del är inle det frågan gäller. Frågan gäller altsäkerställa och utveckla de idéer som ligger bakom och inom SEPS. Som svarelockså säger har projektet rönt slort iniresse och stor uppmärksamhet bådenationellt och inlernaiionelll - en myckel positiv uppmärksamhet. Mendet är med den här frågan som med alla andra nyheter att den har motarbetats,kanske främst inifrån Svenska Varv. Ärendet har bollals mellan olika enheter,det har hängt i luften, men lycks nu äntligen ha hamnat någonslans där manåtminstone visar del egna bolaget något intresse. Det är bra. Jag skall inleutveckla dessa tankegångar vidare heller för jag utgår från att statsrådet välkänner lill den myckel beska krilik mot handläggningen som man kan få se ochhöra på många olika håll - t o. m. inom regeringen mycket närstående organ. Eltexempel pä det kan kanske vara den del av svarel som säger all regeringenkommer au positivt pröva en ansökan från Svenska Varv om medel lillKariskronavarvet för del internationella projektet mellan SEPS och FN:sfackorgan ESCAP. Jag vill därför fråga: Finns en sådan ansökan ingiven? Förden fortsatta verksamheten är det viktigt alt få regeringens inställning lillidéerna för projekiei klarlagd. Är det rätt au tolka svaret som auinställningen är positiv? Kariskronavarvet har säkert, som jag ser det, både engod industriell miljö och marknadsambitioner. Men Jag är tveksam lill om det påsikt är vare sig lämpligt eller riktigt att ha bolaget parkerat där. Jag sägerparkerat med vilja, för om Jag är rätt informerad skall ärendei utvärderas igenoch någon egentlig verksamhei skall inte komma i gång förrän lill hösten. Får jag avslutningsvis fråga industriministern omhan anser alt inga initiativ behöver las från regeringens sida för allsäkerställa och utveckla idéerna för projektet som sådanl. Är del rikligloch lämpligt att SEPS skall vara ett dotterbolag lill Kariskronavarvet? Jag vill understryka det som sägs i svarel om posiiiv prövning avansökan från Svenska Varv. När man uttrycker sig på del sättet är del elt långlifrån neutralt svar; del innebärju en räll stark markering. Del är vidare såatt svarels slut innebär en anslutning till det betraktelsesätt som Per OlofHåkansson har. Däremoi finner inlejag någol skäl all här ifrågasätta SvenskaVarvs bedömning av var inom koncernen man lämpligen lägger den här aktiviteten.Somjag sade i svarel finner Jag del naturligt all Svenska Varv gör denbedömningen. Låt mig då bara få understryka att industriministern och jag lydligenhar rätt stor gemenskap i synen på de här frågorna, och Jag hoppas att detta pänågot sätt skall kunna transporteras över lill dem som skall handlägga ärendeii fortsättningen. Överläggningenvar härmed slulad. Ombemanningen av Kullens fyr § 8 Om bemanningenav Kullens fyr KommunikalionsministemANITHA erhöll ordet för att besvara () den 5april anmälda fråga, 1978/79:477, och anförde: har frågat mig om Jag är beredd att vidtagaålgärder för all säkerställa en forlsali bemanning av Kullens fyr i enlighelmed lidigare regeringsbeslul. Ibeslul föreskrev regeringen all Kullens fyr skulle hållasbemannad t v. För ändamålet ställdes särskilda medel lill sjöfartsverketsförfogande. fick i anslutning härtill i uppdrag all snaraslkomma överens med andra berörda myndigheler om huvudmannaskapet ochkostnadsfördelningen för den forlsalla bemanningen av bl. Kullens fyr.Uppdraget redovisades . redovisning framgår att preliminär överenskommelse träffatsmellan , AB Natur och om att under en treårsperiodupprätthålla bemanningen på Kullen. AB Natur, som redan svarar förskötseln av naturreservatet, avses bli huvudman och svara för erforderligverksamhet. betalar av bl. a. sjöräddnings-skäl vissabemanningskostnader. svarar genom egen personal för väderobservationer.Utsikterna till en långsiktig lösning efter den treåriga försöksverksamhetenbedöms av som goda. 2 protokoti 1978/79:133-136 ömbemanningen av Kullens fyr De åtgärder som har vidlagils av sjöfartsverketlillsammans med berörda myndigheler anser Jag lillräckliga för alt säkerställaen fortsatt bemanning i enlighet med lidigare regeringsbeslul. BENGTSILFVERSTRAND (s): Jag ber au fä lacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Handläggningenav frågan om fortsatt bemanning av Kullens utomordentligt strategiskt belägnafyrplals har tyvärr varit omgärdad med åtskilliga oklarheter på senare lid. Närkommunikationsminisiern i en inierpellationsdebait här iriksdagen meddelade alt regeringen beslutat all Kullens fyr t v. skulle hållasbemannad ställde Jag för säkerhels skull en följdfråga. Jag frågade om dettabeslul innebar alt bemanningen skulle hållas kvar pä oförändrad nivå, dvs. altde tre heltidstjänster som erfordras för all upprätthålla bevakning avfyrplatsen dygnet mnt kom att bibehållas. På detla svarade kommunikationsministern:"Fyren skall vara bemannad i den utsträckning som den är . "Entydigare kan knappast ell svar vara. Och beskedet var naturiigtvis glädjande.Också trafikutskottet lalar i sitt belänkande 1978/79:11 klart och entydigtlill förmån för behovet av en fortsall bemanning av bl. Dåockså en arbetsgrupp med represenlanler för , ochnaturvårdsverket i rapporten av ulsjöplaiser enhälligl och med starktSlöd frän bl. a. och ÖB uttalar sig för en fortsatt och oinskränktbemanning av Kullens fyrplals hade man väl skäl alt utgå frän all det också iverkligheten skulle bli en fortsatt bemanning där. Men för någon månad sedaniniräffade del märkliga all meddelade fyrpersonalen och dessfackliga förelrädare att man nu avser att genomföra en omfattandeorganisatorisk förändring av arbeiei vid fyrplatsen. Sjöfartsverketsbeslut innebär i praktiken, om del genomförs, att Kullens fyr blir praktisktlagel avbemannad. Enbart fyrmäslaren kommer nämligen enligl del här beslutetall bli kvar i tjänst, men endasl på daglid måndag lill fredag, då hanhuvudsakligen skall syssla med underhållsarbeten. Övriga två fyrväklare tasbort, genom pensionering resp. förflyttning. Dehär planerna rimmar säviii jag förslär illa med tidigare regeringslöften omfortsatt och oinskränkt bemanning. En annan märklig omständighet är alt Höganäskommun, som första gången i fiol och sedan vid upprepadetillfällen begärt att fä uppvakta kommunikationsministern i frågan, ännu inteflu tid för en sådan uppvaktning. Jag vill fråga kommunikalionsministem vilkaomständigheter som ligger bakom de här avvikelserna från regeringsbeslutet.Tack! Jag tror alldel finns skäl all närmare redogöra för vad överenskommelsen somsjöfartsverket har träffat med Natur och kommer att ha kvar fyrmästaren päfyren pä heltid. Han kommer all arbeia . kommer all ha två man påfyren som var iredje limme gör väderobservationer. Samtliga kommer att bo påfyren. Fyren kommer alltså alt vara bemannad med tre personer som bor päplatsen. Delskall jämföras med förhållandet före aulomatiseringen. hade dåtre man stationerade vid fyren. För var och en gällde all de hade beredskapvart tredje dygn. Hämtöver hade var och en fem limmars arbetstid förolika åtgärder vid fyren. Såvittjagkan bedöma kommer fyren all vara bemannad i den utsträckning den är det i dag.Del kan väl inte vara mening all också inriktningen avverksamhelen på fyren skall vara densamma, trots all uppgifterna har förändratsgenom aulomatiseringen och trols all de berörda myndigheterna har funnii attdet här är den lämpliga bemanningen pä fyren? Närdel gäller uppvaktningen vill Jag meddela all den kommerall ske . Ombemanningen av Kullens fyr BENGTSILFVERSTRAND (s): Jag lackar för beskedet om uppvaktningen. Men det ärju litet sent; viddel lagel har avslutat förhandlingarna med fyrpersonalen om denframtida ordningen. Detär riktigt all uppgifterna förändrats i och med aulomatiseringen. Men Jag kananföra ett par färska exempel som understryker att del måste finnasdygnel-mnt-bemanning och -bevakning. Och man kan inle räkna in SMHI-personaleni bevakningstyrkan - den skall enbart syssla med väderobservationer. Förnågon månad sedan gick den automatiska fyren ur funktion. Det uppläcktes av enprivatperson som meddelade fyrmäslaren. Han kallade på leknisk expertis somkunde klara av felet. Den automatiska fyren var ur funktion i en och halvtimme. Del rådde stark dimma vid tillfället. Jagkan anföra åtskilliga andra exempel. Jag kan göra en koppling till den akluellaoljekalaslrofen i . Incidenter har inträffat utanför Kullen.Genom alt fyrpersonal pä etl tidigt stadium upptäckt oljeutsläppen harskadeverkningarna kunnal begränsas. befinner man sig i den situationen och och inle har kontaktmöjligheter. Avvikelsen frän regeringsbeslutet är såanmärkningsvärd attjag ulgår ifrån all regeringen är beredd all undersökaomständigheterna närmare och vidla erforderliga åtgärder för all tillse allbemanningen hålls kvar på den nivå som förutsattes i del lidigareregeringsbeslutet Jag vill gärna ha en bekräftelse pä del. KommunikationsministernANITHA : Herr talman! Lät oss ta del ena först och del andra sedan. Detidningsartiklar, på vilka jag förmodar att grundar sinuppfattning all fyren var släcki , är felakliga. tagit del av dessatidningsuppgifter. Men Jag har även tagit del av en skrivelse från fyrmäslarenpå Kullens fyr. I skrivelsen meddelar fyrmäslaren att inga driftstörningar harförekommil på Kullens fyr . Fyren ländes i vanlig ordning . Enligl bestämmelserna skall fyren ländas försl . Påståendetgrundar sig alltså pä felakliga uppgifter. Närdel sedan gäller frågan om vad som händer och samtnattetid vill jag framhålla att fyrpersonalen inte har såsom en specificeraduppgift all hålla utkik över havet Del är närmasi personalens närvaro och egnaaktiviteter som avgör i vilken mån sjöövervakning kan äga rum. Detre personer som avses utgöra den fortsatta bemanningen är boende runt. Av den anledningen har väderobservaiörerna lika godaförutsättningar som fyrpersonalen att upptäcka incidenter lill sjöss. Somjagsade redan i min första replik kan Jag inte finna annat än att kraven på enfortsall bemanning t v. på Kullens fyr i samma utsträckning som ärtillgodosedda genom det beslut som avser au falla. BENGTSILFVERSTRAND (s): Jag har haft personlig kontakt med fyrmäslaren, som har rapporteratdenna driftstörning. Del är alltså en korrekl uppgift Närdet gäller behovet av sjöövervakning och nya signaler i denfrågan vill Jag understryka det som står i rapporten av ulsjöplaiser,som självt har varil med om all ularbela. Där säger man: "Sjöfartsverketbedömer att Kullen bör kunna tillföras vissa sjöräddningsuppgifter avhuvudsakligen preventiv karaktär, dock bör personalen ges möjligheter all vidbehov kunna assistera med båt i farvattnen närmast Kullen." Delgäller alltså klart definierade uppgifter för . Sjöfartsverkethar lidigare hävdal all dessa uppgifter är viktiga. BeträffandeSMHI-personalen vill Jag framhålla att fyrväktarna under pågående ijänsl hargjort väderleksobservalioner , en praktisk och från ekonomisksynpunki myckel rationell lösning. särskiljer man uppgifterna. Faklumkvarstår: Om nu aviserade planer genomförs, blir det praktiskttagel en avbemanning. Mot denna bakgrund har Jag myckel svårt alt förslå desakliga motiven för en inskränkning av bevakningen vid Kullens fyrplals. Överiäggningenvar härmed slulad. § 9 Omsnöröjningen i KommunikationsministernANITHA erhöll ordet för att besvara Per () den 6april anmälda fråga, 1978/79:489, och anförde: Mot bakgrund av de svårigheter som uppstod för Trelleborgs-trafikentill följd av snöovädrel har Per frågat mig ommisslyckandet med all hålla viktiga irafikpulsådror öppna berodde på bristanderesurser och/eller om snöröjningen genomfördes med felaktig taktik ellerresursutnyttjande. SomJag sagt här i kammaren som svar på frågor i anledning av vinternssnöoväder kan siörningar i såväl järnvägs- som vägtrafiken inte undvikas vid säsvära förhållanden som dem drabbades av . Dessbättre är snöoväder av vinterns omfallning sällsynta i . Enliglvägförvallningen i är del mer än 30 är sedan man hade en liknandesilualion. Resurserna för snöröjning kan naturiigtvis inte dimensioneras medlanke på situationer som inträffar sä sällan. De måste av ekonomiska skälanpassas till mer normala förhållanden. För alt klara vinterns svära silualionhar emellertid vägverkel och SJ disponerat om och hyrt in personal ochsnöröjningsmateriel i betydande omfallning. Även mililära resurser har sombekant utnyttjats. Medlanke på den samlade erfarenhet som och SJ har då det gällersnöröjning finns del ingen anledning all tro all andra arbetsmetoder skulle hagett ett bättre resultat än de som användes. Enligl min uppfattning gjordevägverkel och SJ en utmärkt arbele under de utomordentligt svåra omständighetersom rådde. PER (): Jag ber försl all få tacka för svarel. Bakgrunden till frågan är attviktiga trafikleder sammanstrålar i hamn, nämligen ochkonlinenibanan. mätt på deras betydelse fär man om man ser på dentrafikvolym som under etl genomsniitsdygn passerar hamnen. För den akluellaperioden rör del sig om ca 600 Järnvägsvagnar, 150 långtradare och lastbilaroch drygt 1 000 personbilar. Godsvolymen ligger i närheten av . Dennatrafik slogs alltså ut - under olika läng lid, beroende på om del var järnvägs-eller landsvägstrafik. Ovädret medförde givelvis snöröjningskost-nader menockså misiade och minskade intäkter. En irafikutövare -TT-linJen - uppger attföretaget gick miste om ca 10 000 passagerare. Ilikhet med kommunikationsministern villjag understryka all ingen krilik skallfalla på dem som på fältet slet med snön. Jag delar också uppfattningen alt närman dimensionerar resurserna för snöröjningen skall man inte la 30-årstoppensom riktmärke, utan ett realistiskt genomsnitt. Det är kanske del realisliskagenomsnittet som vi skall diskulera. Vadsom då är olyckligt är au basorganisationen som sådan efter hand på olika sätthar urholkals, så att den står rätt dåligl mstad även för sin allmännaverksamhet och givetvis även i en extraordinär situation som den i vintras.Frågan är också: Hur utnyttjades de disponibla resurserna? Järnvägssidan är del inlemeningsfullt att diskutera. Där handlar det om speciella ting som barafinns hos SJ, och där gjorde man vad man kunde. Del är bara alt konstatera allförsta ronden vann snön, men de andra tog SJ hem. Vadbelräffar vägsidan tror jag all ingen Irelleborgare kunnat drömma om att manskulle tillåta att driva igen. Andra vägar i området med ungefär sammasträckning och med samma problem hölls öppna. Jagvill också lägga till au i den katastrofsituation som rådde kritiserades dekommunala väghällningsorganen för att de agerade ulanför väghållnings-gränserna- en hell obefogad och oförskämd kritik, som jag ser del. Jag utgår ifrån allen utvärdering kommer lill slånd av vad som gjordes och inte gjordes och all dekommunala organen också flr vara med i den, men jag vill ändå ställa någrakompletterande frågor. Varförkunde inle hela E 6 hållas öppen? Berodde det på all man prioriterade andravägar? Ansluter sig statsrådet lill den kritik som kommunen har filt frånvägförvallningen för att de kommunala snöröjningsenhe-terna agerat utanförväghållningsgränsen? Och delar statsrådet min uppfattning attbasorganisationen är för klent dimensionerad även ur allmän synpunki? För au nägol belysa hur svår situationen i var kanjagnämna att järnvägen mellan och blockerades av så mycket snöatt plogvagnar inle kunde användas. SJ:s största dieseldrivna snöslunga ficklas ner från för att användas i arbetet. Även andra snöslungor somnormalt arbetar i Norriand sattes in. Under snöröjningen var man tvungen attgräva bort det översta lagret snö i drivorna med grävmaskin innan snöslungornakunde användas. Så packad var snön. Närdel gäller vägarna vill jag nämna all vägförvallningen i har lagtner 35 milj. kr. på vinierväghållningen i länet den här vintern, att jämföramed 12 milj. kr. som en normal vinierväghållning hade kostat. Förall nägol illustrera de insalser som har gjons kan jag nämna t ex. att den 19februari var ca 115 av egna och inhyrda plogbilar i gång i länet,vilket i sig aren stor insats under mer normala förhållanden. Dessutomanlitades ca 240 enireprenadmaskiner för snöröjningen. Resurserna koncentreradestill de stora trafiklederna. Varför E 6 inle kunde hållas öppen i hela sin längdkan jag inle svara på. Inie heller harjag fåll del av den krilik som Per OlofHåkansson refererade till. Men för au få erfarenheter inför eventuella liknandesituationer kommer , vilket jag har sagt här ikammaren, att göra en uivärdering av de svårigheter som vinterns snöoväder rnedföriför trafiken i . PER (): Jagtycker det är alldeles utomordentligt, herr lalman, alt man gör dennainventering. Får jag rekommendera att man tittar på en exakt sträcka: hur manhanterade snöröjningen pä väg 100 och hur man hanterade den pä E 6. Jag tror all man därkommer all hilta inlressania infallsvinklar för hur Nr 133 snöröjningen i framliden bör organiseras. 26 april1979 Överiäggningen var härmed slulad. §10 Föredrogs och hänvisades Molioner 1978/79:2644 tillnäringsulskollel 1978/79:2645 såviit avsåg yrkande om avslag pålagförslagen lill skalleut-skoltel iövrigt till jordbruksuiskollel 1978/79:2646-2650 lill skalteulskoliet §11 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1978/79:180 §12 Föredrogs justitieuiskoliets betänkande 1978/79:32 med anledning avpropositionen 1978/79:100 såviii gäller anslag lill kriminalvården jämtemolioner. Regeringen hade i propositionen 1978/79:100 bil. 5(juslitiedepariemenlet) efter föredragning av justitieministern punkten (s. 91-94) föreslagil alt lillKriminalvårdsanslalterna för /80 anvisa etl förslagsanslag av706 . I detta sammanhang hadebehandlals motionerna 1978/79:245 av () och (),1978/79:417 av m. fl. (s), 1978/79:500 av m. (s, c, m), 1978/79:845 av m. fl. (s), 1978/79:853 av SveaWiklund (c) och (), 1978/79:1168 av () ochAnne-Marie (), 1978/79:1169 av m.fl. (m), vari såvitlnu var i fräga hemställts att som sin mening gav regeringen tillkänna vad i molionen 1978/79:1108 anförts angående ålgärder för aU komma tillrätta med narkotikamissbruket inom kriminalvårdsanslalter (yrkandet 3),1978/79:1179 av m. fl. (c), 1978/79:1181av m. fl. (m), vari såvitl nu var i fräga hemställts attriksdagen hos regeringen begärde förslag lill ändringar i lagen om kriminalvårdi anstalt i enlighet med i motionen anförda riktlinjer (yrkandel 1 delvis). 1978/79:1190 av m. fl. (c), vari såviunu var i fråga hemställts all som sin mening gav regeringen lillkänna dels vad i molionen anförts om permissionsbestämmelserna inomkriminalvården (yrkandel 1 delvis), dels vad i molionen anförts om pågåendeöversyn av anslallsbestån-det inom kriminalvården (yrkandet 2) samt attriksdagen beslutade att till Kriminalvårdsanstalterna för /80anvisa ett i förhållande lill regeringens förslag med . förhöjlanslag av , varvid dessa extra medel skulle tillföras delpostenarbetsersättningar i specialstålen, all nyttjas för försöksverksamheten med etlmodifierat syslem med mark-nadsanpassade ersättningar till intagna vidanstalterna , och Ödevala (yrkandet 3),