prot · G209103 · 1978-12-31 00:00:00 — Alla fem partierna i , oavsettstorleksordning, har exakt lika många invandrare atl informera, men de erhållermycket varierande bidrag. Det minsta partiet får , medan det störstafår . Ingen kan väl anse alt detta är rättvist och rimligt. Omjag summerar ihop de olika bidrag som ger tillde olika partierna, så uppgår beloppet till . Dettainnebär att kommunisterna får , får , får , får . Detta ärendast etl av de mänga exempel som kan las fram föratt visa hur felaktigt utformat del nuvarande systemet är. Ursäktensom utskotlsmajoriteten anför lill sitt försvar när den avslår motionen om ettgrundbidrag i kombination med bidrag per mandal är bl. a. atl det"föreligger med rådande ordning ett nära samband mellan partistödet påstatlig och nivå. Det förekommer sålunda i viss utsträckning atlpartierna för över statligt partistöd till de lokala och regionala partiorganisationerna. "Ja, visst kan det förekomma, och detta har blivit erforderiigt bl. a. på grundav de nu sä orättvisa reglerna för kommunalt partistöd. Det utskottet anför sommotiv för avslag borde rimligtvis ha varit ytterligare ett motiv för bifalltill motionen. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall lill den moderata reservationen som ärfogad lill betänkande 1978/79:23. I detta anförandeinstämde (). Herrialman!När del kommunala partistödet infördes föregicks det av en diskussion omkonstraktionen. Vi som var motionärer den gången hävdade att man borde avdelaen viss del av det utgående stödet till ett grundbidrag och ge resten som ettmandatbidrag. Frågan diskuterades också 1970. 1971tillsattes pariisiödsutredningen, som hade att göra en översyn av helaproblemaliken när det gäller det statliga och kommunala partistödet. Iutredningen var samtliga fem partier i representerade, ochutredningen arbetade under etl är. Utredningenprövade många modeller föreit grundbidrag på den kommunala nivån. dragit ut konsekvenserna av de olika modellerna, föreslog den såsmåningom ett enda grundbidrag på den statliga nivån, som skulle täcka alla trenivåerna. Ulredningen var enig om detta förslag som senare antogs av enlikaledes enig riksdag. Även under fortsättningen av rådde delenighet i frågan. Det dröjde också innan det kom några motioner omförändringar i det kommunala partistödet. Den konstruktion som vi påutredningens förslag fick betydde att man pä den kommunala nivån slappfastställa vilka grupperingar som skulle anses vara partier. Vi vet att det kanvara ganska svårt att klarlägga vad som är en partibildning och vad som icke ärdet, när olika fraktioner uppträder i kommunala sammanhang. Dessutom skullesjälvfallet ett generellt grund-slöd lill alla i kommuner och landstingrepresenterade parlikonslellaiioner kunna medföra all man genom uppdelning ifraktioner skulle kunna få ut etl Slörre partistöd. Jaghänvisar alltså till utredningens enhälliga betänkande. En fördel medutredningens förslag var också att staten tog på sig kostnaderna för det totalagrundstödei. Del är naturligtvis också anledningen lill all senarehar ställt sig bakom uttalandet att del ankommer på de i representeradepartierna att slussa ned pengar till de regionala och lokala planen. Jagvill härtill också lägga att det statliga partistödet och således ocksågrandbidragel räknades upp frän det ursprangliga beloppet 1,5 milj. kr. Den sista uppräkningen skedde , och nuär grundstödei per i representerat parti . Jag vill med detta, herrtalman, yrka bifall till utskottets hemställan. PER-OLOFSTRINDBERG (m): Jag har ingenting atl invända mol historik. Den utredning somtillsattes för att se över frågan om partistödet kom till med anledning av enmotion somjag väckte redan under mitt första är i . Jag är ocksåmedveten om att utredningens förslag var enhälligt. När den treårsperioden var slut väckte jag år 1974en motion med förslag om atl man skulle ändra reglerna för del kommunalapartistödet. HerrBoo säger att kostnaderna för grundbidragel ligger på slalen. Jag vill erinraom atl jag inte har yrkat på elt enda öres ökning av kostnaderna för vare siglandsting eller kommuner, ulan vad jag yrkat är att av del nu utgåendekommunala och landstingskommunala stödet skall utgå som grundbidrag ochresten som ett bidrag per mandat. De fasta kostnaderna är gemensamma för partiernai kommuner och landsting lika väl som för partierna på riksplanet. Detintressanta är egentligen den svängning som genomgått under årenslopp, för på den här punkten var vi en gång helt ense, bl. De enda somdå hade en avvikande mening var socialdemokraterna. Att det statliga partistödet skulle täcka in allatre nivåerna menade jag var en i princip helt orimlig tanke, inte minst molbakgrund av det jag pekade på i mitt tidigare anförande. Vi får nu det enabidraget efter del andra, helt beräknat per mandat. Del är givet att depolitiska konjunkturerna också växlar och partierna kan bli mer eller mindrestora och då kan konsekvenserna av del nuvarande partistödet uppenbaras ocksåför . Jag vill bara erinra om all utredningen, dä den lade fram sittbetänkande, hade gjort alla de bedömningar som ingick i utredningsdirektivenoch som jag lidigare refererade till. Det var på basis av dessa bedömningar mankom fram lill atl det innebar stora problem att hitta en konstruktion påkommunal och landstingskommunal nivå för ett rättvisande grundbidrag. Därförgick man in fördel grundbidrag som skulle täcka alla tre nivåerna, med denrekommendationen i botlen alt partierna skulle slussa ut pengarna på de andranivåerna. Detär riktigt som säger att många stödåtgärder i landsting ochkommuner senare har fält en konstruktion som påminner om partistödet; man utgåralltså från mandal. Där vill jag gärna hålla med . Jag lyckerall del i långa stycken är fel att man använder partiernasstorlek för alt slussa pengar till exempelvis ungdomsorganisationerna. Man böri landstings- och de kommunala församlingarna verkligen göra en ordentliganalys. Framför allt tyckerjag personligen alt man inte bör konservera enpartistruktur genom att ge precis samma bidrag till ungdomsförbunden som gestill partierna efler antal mandal. Jag tycker att det är en felaktig inriktningsom på många håll är på väg och vill i det avseendet gärna instämma i detPer-Olof sade. Men när det gäller partistödskon-struklionen vill jagän en gäng yrka bifall till utskottets hemställan. Jag skulle bara vilja fråga , eftersom han instämmer i atlkonstruktionen är felaktig: Hur vill komma till rätta med del utan enlagändring? Så länge lagen är utformad på det sätt den nu är kommer man attgenomföra detta i landsting efter landsting och kommun efter kommun. KARLBOO (c): lyssnar illa på mig. Jag sade att beträffandepartiernas stöd är den konstruktion vi barden riktiga och rimliga. Däremotlycker jag det är en felaktig konstruktion atl bidragen tillungdomsorganisationernas verksamhet skall baseras pä moderpartiernas antalmandal. Det var sä jag sade. Det finns ingenting i partisiödslagen som reglerarden bidragsgivningen. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av och , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Per-OlofStrindberg begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller konstitulionsulskottets hemställan i betänkandet nr 23 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per-OlofStrindberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: §5 På förslag av talmannen beslöts att kammarens förhandlingar skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. §6Talmannen meddelade all på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle arbetsmarknadsutskotlets betänkanden nr 20 och 27 uppföras främst blandtvå gånger bordlagda ärenden. § 7 Meddelande omfrågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1978/79:432av () lill utbildningsministern om budgetanslagen lillhögskolan: Enligl uppgifter i massmedia och frän universitetenhar anslagen till både grundläggande utbildning och forskning beräknats förlågt i årets budgetproposition. Skulle regeringens linje fullföljas iriksdagen lär resultatet bli såväl avskedanden av universitetslärare somförsämringar i undervisningens kvalitet. Orsaken uppges vara alt regeringenberäknat lönekostnadspåslaget väsentligt lägre än vad det i verkligheten är.Därigenom har regeringens förslag till vissa standardförbättringar kommit attframstå som väsentligt större än vad de i själva verket är. Mol denna bakgrund villjag fråga utbildningsministern dels hur storafelräkningarna är, delsom regeringen avser att korrigera sina förslag lill anslag för högskolan medhänsyn lill uppgivna fel och i så fall i vilket sammanhang regeringen avser attgöra detta. 1978/79:433av () till industriministern om nya lokaler för Sverigesgeologiska undersökning: Regeringen fick 1978 förslag frän byggnadsstyrelsenom atl uppföra nya lokaler för geologiska undersökning (SGU) i . F.n. bedrivs verksamheten i sex lokaler i samhället. 1976 ingrep yrkesinspektionenoch förbjöd viss verksamhet pä grund av lokalernas beskaffenhet. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga lill industriministern: Närräknar regeringen med alt nya lokaler för geologiska undersökning(SGU) i skall kunna projekteras och byggas? § 8 Kammaren åtskildeskl. 102-103In fidem TOM T:SON THYBLAD