prot · G209144 · 1978-12-31 00:00:00 — I och med alt Maskinverken läggs nedkommer en grupp mycket yrkeskunniga, specialutbildade människor alt lämnaförelaget. Jag kan försäkra industriministern att de specialkunskaper som dehaft möjlighel all utveckla i sitt arbele på Maskinverken kommer de inle allkunna ulnylfia i sina nya arbeten. Vi vet att när förelag av den här lypenläggs ned kommer de anslällda alt efterfrågas av speciella företag, och del krävsdä en hög grad av samordning och stora insalser för au arbeiei skall passa densom skall sysselsättas - annars fungerar inle det hela. Vadjag genom denna interpellation ville vela var om industriministern avser att pånågol säll ta initiativ för all behålla den här arbelskraften i de lokaler somfinns där ule och där också arbetskraften nu är tillgänglig. medveien om att detla ärutomordentligt bråttom. Efter hand kommer de anställda att hoppa av från dethär företaget på yrkesulbildad arbetskraft i hängerdirekt samman med all människor som en gång bli vit brända på det här sälletsökt sig till andra branscher. De går inle lillbaka till en industri där deinle kan känna irygghel för framliden. TORECLAESON (vpk): Jag ställde egenfligen bara tre konkrela frågor lill industriministern,men han har lämnat ett generellt svar till oss tre deballdeltagare. Hans beskedgick i slort sett ut på alt regeringen inle är nöjd med situationen iStockholms län. Jag frågade om industriministerns syn pä det fortsatta stödettill i med dess I 100 anslällda. Vidare frågade jag omindustriministern nu hade tagit del av förslaget från de anslällda vidMaskinverken, vilket skulle möjliggöra fortsatt sysselsättning i i debefintliga lokalerna. Låtmig erinra om att vad det gällde var att utveckla anläggningar för alternativproduklion, vilket skulle kunna ge sysselsättning i både Kalhäll och Göieborg.Maskinverken gör bl. a. induslriängpannor, helvaltenpannor, avgaspannor,oljeförbrännare och senasl en panna för sopförbränning, som skulle kunna blien produkt bl. a. för kommunerna i länet. Delär alltså sådana förslag för en fortsatt produktion i verkstäderna i Kallhällsom de anställda har lagt fram, och jag efteriyser nu liksom för tre månadersedan besked om vad industriministern tycker om de här förslagen, om han anserdem vara realisliska och bra och om vi inle har en verklig möjlighel altbibehålla sysselsättningen där ute om vi satsar pä dessa sa ket Sedansäger industriministern alt arbelskraflsundersökningarna visar alt Stockholmslän ligger något bältre till än landet i övrigl då del gäller sysselsättningenoch att lägel inle är lika besvärligt som . Enligtarbelskraflsundersökningarna ökade sysselsättningen i länet under åren1970-1977 inom fiänsteseklorn med 79 000, medan den undersamma lid minskade med32 000 i de s. k. varuproducerande näringsgrenarna. Mer än hälften av dennaminskning drabbade byggnadsbranschen. Som vi har varil inne påminskade antalel sysselsatta inom tillverkningsindustrin lolallinom regionen med 10 000. Detlaär tillräckligt allvarligt för all slalsmaklerna, även om ulvecklingen i andradelar av landet i något fall kan sägas vara sämre, skall gå in och hjälpa lillatt stoppa den här utarmningen av industrin i genom altkomma med förslag lill lösningar som kan medföra all vi flr en uppgång igen istället för denna fortsatta nedgång. Industriministern upprepade all han tyckte att försäfiningen av SvenskaMaskinverken lill Ångleknik våren riktig affär med, som han säger,hänsyn till all det fanns överkapacitet inom branschen och farhågor för störteneddragningar av personal. skulle man kunna skapa etlslagkraftigt nytt förelag. Jaganser all man vid beskrivningen av verkligheten skall ha fulll klart för sigalt Maskinverken i inle var något förluslföreiag, och jag tror alt detär ganska många som snarare gör den bedömningen, all den här affären kom lillenbart med hänsyn till ganska kortsiktiga, renl företagsekonomiska övervägandenoch att del hade funnils förutsättningar för att behälla produktionen iKallhäll. Sedanvidhåller industriministern att lägel i egenlligen är ganskagott som del är. Han lalar om efterfrågan - som länsarbetsnämnden nämner - päyrkeskunnig personal generellt sett i länet Ja, del är rikligl. Men samtidigtkan man frän arbetsförmedlingen i , där och Maskinverkenligger, lala om en långsiktigt ökande arbelslöshel. Man kan tala om alllångtidsarbetslösheten ökar, all problemen för svärplacerad personal ärbetydligt större än vad som framgår av statistiken. Och vi kan, somjag sadeförut, konstalera att är ett socialt oroligt område . Detfinns all anledning au ta se med allvar på dessa problem och konstalera -precis som och Jag har gjorl - alt svårigheter påarbetsmarknaden av del här slagel kan man inte möla enbart genomarbelsmarknadspolitiska åtgärder, och långsiktigt kan vi aldrig klara dem omden obalans, som vi har i länet, fortsätter att förslärkas. Del kan aldrig blibra förhållanden, om det enda som erbjuds är jobb inom kontor, förvaltning ochservice medan industrijobben försvinner mer och mer. Jagmåste säga all Jag lycker del är ganska märkliga uttalanden somindustriministern här gjort här . Han sade, såvitt Jag kommer ihåg, näsianexakt på della sätt: Del är inle rimligt att länka sig all regeringen skullegöra nägol särskill för industrisysselsältningen i den här delen av landet. Jaghar dä aldrig lidigare varit med om att en medlem av en regering att endel av landei skall man över huvud tagel inle befatta sig med. Men del ärtydligen vad industriministern anser - får klara sig hans hjälpförulan. Industriministernkan naturligtvis slå här och säga att han inle är nöjd med utvecklingen. räcker inle bara med det, om man sitter i regeringen. Då fordras del ocksåall mangör mer än alt förklara all man inie är nöjd. har lydligeninie för avsikt all någon gäng ingripa för all avhjälpa problemen iStockholmsområdet när det gäller den minskande industrisysselsältningen. Vad Jag har sagt, , är att del inle finns skäl lillgenerella åtgärder förden industriella utvecklingen i . Jagbetonade däremot att av vikt också för är hur den allmännaekonomiska politiken här i landet bedrivs i syfte alt slärka vår industriellakonkurrenskraft och vårt lands möjlighet att hävda sig i jämförelse med deandra industrinationerna. Vi kan ju inle lyfta oss ihåret, vi kan inte med speciella åtgärder bistå alla 10 prolokoll 1978/79:143-145 De flestaregionerna här i landei-jag kan erinra om Norriandslänen, de andra skogslänenoch många andra regioner - har en väsentligt svårare silualion änStockholmsregionen. Där har omfattande specifika åtgärder salts in för allhindra all orter, kommuner och hela län kollapsar. En sådan situationföreligger dock icke i . Lätmig gå in pä etl par mera konkrela frågor som log upp. Beiräffandeanvändande av anläggningarna i Maskinverken för alternativ produklion så ärdelta i första hand en sak för del förelag som äger Maskinverken, nämligenSvenska Varv. Jag vill emellertid erinra om all hundratals orter och förelag idella land begär all vi skall åsladkomma en alternativ produklion istället förden som går lillbaka. Dettaärönskvärl,men det är också oerhört svårt. Alla vetatt det är läu att framställa önskemålen -de flesta vel ocksä att det är mycketsvårt att förverkliga dem. Det är en tidsödande process, och antaletbärkraftiga framtidsdugliga projekt som kan sällas in är mycket begränsat. Detgäller denna regering, del gäller alla andra regeringar, det gäller allaföretag som ställs inför detta problem, au det är etl svårt problem. Bristenpå yrkesarbetare har berörts. Det är klart att del är en olägenhet all behövabyta arbetsplats. Men hur skall vi klara den industriella ulvecklingen i dellaland - deua land där vi balanserar pä gränsen lill vad vi orkar med - om viskall ytterligare försvära möjlighelerna för de expanderande förelagen ochanläggningarna, ylleriigare försvåra deras möjligheler all fl arbetskraft? Jagfår ofta höra den invändningen frän många häll i landei och från, kanjag säga,alla partier, alt vi saisar för mycket på olika ingripanden. Samtidigl begärsdel att vi skall salsa ännu mera. Vilka blir dä möjlighelerna för deframlidsdugliga, expanderande förelagen att fl arbetskraft och fl resurser, omman skall mer eller mindre låsa ulvecklingen, som ändå på något säll ligger ibotten på en del av de argument som har framförls här ? uppmanade mig aU se på slalisliken över Stockholmsregionensindustrisysselsäitning. Ja, den visar enligt precisdet som redovisade, nämligen att har dennasysselsätlning minskat med 10 000 personer. Det är myckel, men kvar finnsenligt statistik -det ärden som vi tydligen båda harföljl -en industrisysselsäitning på 142 000 personer. I översikten frånlänsarbetsnämnden förekommer siffran 146 000. Det är relativt flprocent-del erkänner Jag-av den totala sysselsättningen i , ärju en väldig total siffra -den största i landet. Del beiyder ocksä altmänniskor som har en alldeles speciell håg för jusl tillverkningsindustrin ändåhar fler variationer att välja på här än på andra häll i vårt land. Industriministern säger all han inle kan medverka till speciellaåtgärder med anledning av alt Maskinverken lämnar och all han inleheller kan medverka lill generella induslripoliliska ålgärder i län.Kvar av det han anser sig kunna medverka lill är vad han kallar fören allmäntförnuftig ekonomisk polilik. Tyvärr kan vi konstalera att den politiken saknas,att vi inle har någon ökning av antalet lediga plalser som vi kan erbjuda deanslällda som blivit ulan arbele. Trots all man talar om en begynnandehögkonjunktur - alt många företag fär bälire order - så syns del väldigt lilelpå arbetsmarknaden. När del gäller de lediga platserna står man och stampar vidungefär samma anlal sedan fem lillbaka. Viär på väg all hamna i en myckel besvärlig silualion pä arbetsmarknaden i denhär regionen och i landet som helhel. Skall vi kunna komma ur denna situation,behövs del en framsynt industripolitik som omfattar alla delar av landei, inkl.Stockholmsområdet hänvisar industriministern till siffran förindustrisyssel-sättningen;den är 142 000 i detta län. Del innebär all viharhaft en minskning med 10 000 . Jag vill påminnaom siffran 20 000 som avser minskningen i ; det kan kanske ocksåbättra på kunskapen om strukturomvandlingens storiek och genomslag. Viskall även komma ihåg - det tror jag är det allra viktigaste i detta sammanhang- att del inte är sä länge sedan det var 200 000 industrisyssel-salta. Vi harhaft - och har - en utomordentligt kännbar försvagning av arbetsmarknaden inomindustrin i den här regionen. Del är beklagligt att industriministern inleanser all regeringen bör vidla några ålgärder i det avseendet. Delregeringsbeslul rörande miljövårdsprogrammet som skall fallas måsteju hälsas med myckel stor tillfredsställelse. Jag ulgår frän all regeringen görvad den kan för alt uppfylla de löften som faktiskt Varvs anslälldaanser sig ha fått när del gäller produktionen av delar av de system det här ärfråga om. I ell bolagsstyrelsebeslut bekräftades altden s. k. MM-anläggningen även forisältningsvis skall drivas av . Detär alldeles uppenbart all man hyser stora förhoppningar om all del slalligabolaget skall lägga ul arbeten pä del förelag som ursprungligenbörjade driva fram dessa planer, vilka sedan har vuxit så att del självfalletär riktigt att fullfölja dem i ett vidare sammanhang. Jagtycker alt del är nödvändigi alt så sker, och del vore värdefullt omindustriministern kunde göra något ullalande i denna sak. Det skulle i varjefall delvis vara ell svar på den fråga som Jag ställde i milt första inlägg,nämligen om industriministern är beredd alt verka för all de negalivaeffekterna av Svenska Varvs försök all lägga ned Varv undanröjs.Slyrelsebeslutel inom Svenska Varv om nedläggningsplaner har skadat FinnbodaVarvs affärsmässiga ställning, och det är angelägel all detla varv fårmöjligheler all verka pä del säll som naturiigtvis avsäg när mantillsatte en kommission för all utreda dess framtid. (vpk): På frågan om bevarad produklion vid Maskinverken svararindustriministern alt del är en sak för del förelag som äger Maskinverken. Ja,det begriper faktiskt jag också. Men det var inte del jag frågade om. Jagfrågade efter industriministerns syn på de förslag som de anställda gett, pårealismen i de förslagen och humvida man frän regeringens och industriministernssida kan vara beredd all medverka till all pröva dessa möjligheler, Svarelinskränkte sig inle lill del jag nu har refereral, ulan industriministern sadeockså att många företag slåss om det man kallar en alternativ produklion. Menmot bakgmnd av alt det faktiskt handlar om vilken produklion man är mäktig attklara vid Maskinverken, mot bakgmnd av den mångåriga erfarenhet och denspecialisering man har pä della område, skulle Jag vilja påstå alt delprakliskl lagel inle finns några andra förelag - kanske något, men inte ettflertal - som kan konkurrera med Maskinverken på detta område. Dendebatt som vi har fört och de problem som vi har lagil upp om den oroandeulvecklingen i har tydligt visat att vår region häller på attberövas hela sin industriella bas. Det räcker dess värre inte med det, utanäven hela byggsektorn håller mer eller mindre pä alt skrotas ner. Situationenär väldigt allvarlig, och egentligen skulle jag vilja framställa det på detsättet, all här har man all välja mellan två politiska alternativ för all klaradella. Detena alternativet är den linje som företräds av industriministern, nämligen alllåta marknadskrafterna styra ulvecklingen i . För framlideninnebär del dä bl, a, en fortsatt avindustrialisering som skapar en alltmerensidig arbetsmarknad och allt sämre valmöjligheter för bl. a. de ungdomar somgår ul i arbetslivet. Detandra alternativet som vpk förespråkar är alt man skall la itu med problemen påett annal säll; man lar itu med de framtida möjlighelerna och saisar på en nyindustripolitik i samhällets regi. Man skall planera med samhällsnyttan ochallas räll lill arbele som utgångspunkt i stället för profiten. Valel slår kortsagt mellan fortsalt passivitet inför marknadskrafterna och en radikalarbetarpolitik med en annan, en socialistisk, inriktning. Vi skall väl inte starta en byggdebatt här, men låt mig ändå erinra omatt vi under 1970-talel har haft en fortgående minskning i bostadsbyggandetfram till för ett ä tvä år sedan på gmnd av alt en mättnad hade uppstått, ochdetta ledde lill en minskning av byggnadsarbetarkåren, icke minst i de trestorstadsregionerna , och . Det är alltså rikligl att vihar belydligt färre byggnadsarbetare än förut och alt del är en utveckling sominte kan få fortgå, för dä blir det bekymmersamt. Mensituationen nu i karakteriseras av länsarbetsnämnden sä, alt byggakliviielenunder höslen och vintern har varil förhållandevis god och investeringsviljan hög,framför allt inom den offentliga sektorn. Man fortsätter med all tala om attindusirins bygginvesleringar visar tendenser alt öka. Man förutser en ringaarbetslöshet och en accentuerad brisl på vissayrkeskategorier, och man räknar upp vilka de är, men man säger också allnyrekryteringen lill byggyrkena är svag, vilket uppenbarligen är elt problem.Men vi skall inle gå djupare in på det . Lätmig bara, herr lalman, tillägga lill attjag glömde att svara påfrågan om Dalasaab. Datasaab är etl bekymmer därför all verksamhelen går medmycket stora underskott. Regeringen har emellertid fören tid sedan klartuttryckt sin vilja alt stödja företagels utveckling. Dalasaab är nämligen etltekniskt avancerat företag med en utvecklingskapacitet som del finns anledningatt slå vakt om. Vi har konkretiserat detta stöd i en proposition som ärframlagd för denna riksdag och i vilken beiydande belopp föresläs anslagna förde närmaste åren för den fortsalla verksamhelen vid Dalasaab. Hur sedanverksamheten skall fördelas mellan och , de två huvud-produktionsorterna,är ett problem som ännu inle har redovisals för mig -man är tydligen ännu inleberedd all komma med förslag rörande den problematiken. Låtmig sedan vända mig lill , som återkom lill statistiken överindustrisysselsättningen i länet. Han sade att om man går lillräckligt långttillbaka, så kan man finna att induslrisysselsätlningen var bortåt 200 000. Jaghar inle nu tillgäng till den stalislikserien, men jag har här en uppgift omalt så pass som 1968 var sysselsättningen 168 000. Den sjönk till 141 000, och sedan har den lill 1978 med variationerförblivit pä den nivån - enligt länsarbetsnämnden är den något högre. Jagbehöver inte tillägga att det i varje fall inte var den nuvarande regeringenoch inte heller irepartiregeringen som hade ansvaret för vad som skedde mellanåren 1968 och 1972. Jag vill inle gärna använda den formen av pajkastning medsiffror, för givetvis tillkommer i det här sammanhanget konjunkturella förlopp,men siffrorna visar alt det här inte handlar om vilja och målinriktning, utandet handlar om krafter som är slarkare än skiftande regeringar och riksdagar. Inle heller jag tänkte ta upp någon debatt om bostadsbyggandet iStockholmsområdet, men eftersom industriministern kom in pä delta måste Jagkonstatera alt den mättnad på bostadsbyggandets område som industriministernlalar om fanns . Del hade varit bra om den borgerligaregeringen hade upptäckt att den mättnaden förbytts i en bostadsbrist. Då hadevi kanske inte behövt ha den bostadsbrist som vi har i sä många avStockholms läns kommuner. Låtmig säga några ord också med anledning av industriministerns synpunkier päfrågan om Dalasaab. I anslutning lill uttalandet att regeringen är beredd attsiödja Dalasaab sade industriministern all han när del gäller fördelningen avsysselsättningen mellan de tvä orter som är aktuella. 11 protokoti 1978/79:143-145 nämligen ochJärfälla, inle kan uttala sig om detla, därför all förelaget ännu intehar redovisat för honom hur man kan tänka sig den fördelningen. Låt mig slulamed förhoppningen att industriministern, när företagel kommer lill honom medden frågan, anser sig ha ansvar även för kommun. TORECLAESON (vpk): Jag tackar industriministern för del besked han gav beiräffandeDatasaab och del svar jag således fick på min fråga, trots all den inle varaviserad. Del beskedel vill Jag gärna lolka pä del sättet att staten ocksäfortsättningsvis kommer att gä in med del stöd som behövs för att klarasysselsättningen för dem som är anställda ule i - della som ell apropålill industriministerns resonemang om fördelningen mellan ochLinköping, Om del skulle vara sä att industriministern inle är beredd allmedverka lill all sysselsättningen vid Datasaab i kan bibehållas, fårväl industriministern rätta mig på den punkten, men om min tolkning är rikligvill jag nolera industriministerns ullalande med tacksamhet. Sedanbara ell par ord med anledning av resonemanget om minskningen avbostadsbyggandet. Vi känner lill de negaliva konsekvenser som den har fått ochde oerhört slora problemen - kanske speciellt dä del gäller ungdomarna iStorstockholmsområdel och i synnerhet , där det f n.äromöjligt alt fä en egen bostad. Men del allra allvarligaste är kanske all vitill följd av den förda bostadspolitiken har fåll en sådan minskning avbostadsbyggandet och en sådan nedrustning av den goda kapacitet som vi tidigarehade pä bostadsbyggandets område i fråga om välutbildad arbetskraft, olikabyggmaterialproducenter och en rad områden som hör ihop med själva byggandet.Hela denna apparat är mer eller mindre sönderslagen, och del kommer all ta länglid all bygga upp den på nyll, när regeringen har nått så långl alt denäntligen har kommil underfund med alt det här inte kan fl fortsätta. Jagnoterade alt industriministern har insett all det inle kan få fortgå pä del härviset. I sitt inlägg sade han uttryckligen delta, vilket Jag noterar somnågonting positivt. Jag hoppas alt även andra förelrädare för regeringen snartkommer underfund med att det måste göras någonting radikalt när det gällerbostadsbyggandet i den här regionen och i del här landei. Indusiriminister lalade om pajkastning med statistikuppgifter ochdet är väl i och för sig en målande beskrivning av den här diskussionen. Jagvill emellertid understryka, att när vi uttalar vårt stora bekymmer överutvecklingen av induslrisysselsätlningen i del här länet, har vi därmed inlesagt alt sysselsättningen inom industrin här skall på bekostnad av deandra länen. Vi har inle heller sagt att del är rikligt att sänkasysselsättningsgraden i andra län bara för all skall få sitt Föregendel villjag gärna la upp den utomordentligt svära omställning som L M Ericssonsfabriker här i har genomfört. Det varju sä, att L M under enIvåårsperiod bara på arbetarsidan minskade antalet anställda med I 500personer. Två av anläggningarna lades ned. Det protesterades inte motneddragningen, varken frän facket eller från del socialdemokratiska partiet iStockholm. Jo, pä grtind av den utomordentligt svära omställning somLM-koncernen då gick igenom skulle etl bibehållande av samma sysselsättning i Stockholmha drabbat anslällda vid andra förelag ute i landei. Vi menar alt vi kan fäacceptera den lypen av omställningar, och det blir säkert flera sådana fall. Menhär är del faktiskt fräga om en nägol annan typ av omställning, undrarmånga om det var affärsmässigt rikligl all hantera samgåendet mellan på del säll som skedde. Effekten blirnämligen alt landet kommeratt förlora tillverkningskapacitet pä det häromrädei, vilket är beklagligt Vi får alltså en minskad sysselsätlning inom dendelen av industrin. Sätillbaka till , Jag frågade industriministern om del var möjligt altgöra ell uttalande, som lill någon del kunde ge ett svar på den under debattenställda frågan om industriministern är beredd all medverka lill all dennegaliva effekten av Svenska Varvs nedläggningsförsök beiräffande Varvundanröjs. Beiräffande SEPS är del utomordentligt att beslut äntligen kommerall fattas efter den länghalning och det krångel som förekommil isamband med della, som de flesla bedömer det, inlressania objekt. Del bordekunna föriösa Varv från en del av problemen för framtiden. gällerdel att ocksä stryka under behovet all skaffa arbetstillfällen till Finnboda.Man ärdärav den uppfattningen alt det statliga företaget heltenkelt sväller ul Varv. Man anser alt det är ganska egendomligt allGölaverken i Göieborg kan ha inhyrd arbetskraft av olika slag på 800-950personer, medan Varv i Siockholm samiidigt har uppenbarasysselsättningsproblem. Man undrar om det är en medveten verksamhei som bedrivsfrån varvsledningens och industridepartementets sida för all göra del omöjligtatt behålla varvet sedan den särskilda kommission som utreder varvens framlidär klar med sill arbete. Jag vore lacksam för ett besked från industriministernom hur han ser pä del här varvels framtid. Jag kan försäkra all det är en frågasom intresserar många. Överiäggningen var härmedslulad. §4 Föredrogs och hänvisades 1978/79:219 lillutrikesutskottet §5 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2688-2690 tillfinansutskottet Nr 144 § 6 Föredrogs men bordlades åter Måndaeenden betänkanden /79:34 och 35 14 mai 1979 Lagutskottetsbetänkanden /79:20 och 22 Utrikesutskottetsbetänkanden /79:28, 29, 31 och 32 Kulluruiskotietsbetänkanden /79:28-31 och 34 Ulbildningsulskottets betänkanden /79:37,38 och 41 Jordbruksulskollets betänkanden /79:27 och 31 Näringsulskollelsbelänkande 1978/79:47 betänkanden /79:38 och 42Civilutskottets betänkanden /79:36 och 38 §7 Pä hemslällan av iredje vice talmannen beslöt kammaren attajournera sina förhandlingar lill , dä de lill dagens bordläggninganmälda utskollsbetänkandena väntades föreligga. §8 Förhandlingarna återupptogs . §9 Anmäldes och bordlades 1978/79:217 om bildande avnationalparker i och §10 Anmäldes och bordlades 1978/79:2691 avRolfHagel och AlfLövenborg 1978/79:2692 avOlofPalme m.fl. 1978/79:2693 avOlofPalme m.fl. 1978/79:2694 avPer-Olof Strindbeig m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:150 medförslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /80, m. 1978/79:2695av 1978/79:2696 av m.fl. 1978/79:2697av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:209 omändring i bo-sladsbeskaUningen, m. m. §11 Anmäldes och bordlades