prot · G209143 · 1978-12-31 00:00:00 — Vissa partier har lättare alt falla undan för enopinion, att för tillfället salsa pengar pä andra områden, som man belecknarsom mer angelägna. Därmed riskerar man all spela bort en handlingsfrihet förframliden och en trygghet i en eventuellt kommande orostid. Närdet gäller spelet runt fiygplansfrägan i försvaret kan man konstatera attsocialdemokraterna har haft många turer för sig. I flygindustrikommitlén, somarbelade , fick vi uppleva detla på många olikasätt. Försl ville man ha ett skolflygplan ungefär som det vi har , SAAB105, med en del förändringar. Varenda gång vi tittade på del alternativet komvi fram lill att del, som uiredningen enhälligl skrev, innebar orimligt högakoslnader all salsa på det projektet i förhållande lill vad man skulle få ul avdel. Man valde snabbt andra kombinationer, t ex. en fortsättning avViggensystemel i kombination med andra atlackallernaliv. Det fanns helikoptrar,kusfiagare, markrobolar av olika slag som man bollade med frän sammaniräde lillsammaniräde för all försöka finna nya utvägar och uppenbarligen för att framförallt - vilket var det tråkiga - driva en demonslralionspolitik. En ovifia attförsöka lösa frågan om flygplansanskaffning till försvaret prägladesocialdemokraternas hela arbele i flygindustrikommitlén. Det verkade som omman hade bestämt sig för alt komma sä lågt som möjligt. Vi skall ha lägstakoslnader, vi skall ha en så snabb nedrustning som möjligl av vårt flygvapen-del var målsättningen för socialdemokraterna i flygplansfrågan underutredningens hela gång och fakliskl fram lill beslutet Nuhar socialdemokraterna fltt med sig på en linje som innebär bl. a.all vi skall få elt dyrt skolflygplan som ingen har efterfrågat. Man säger sigvilja lillverka skolflygplanei inom , trots all alla vel all marknadenär full av skolflygplan av alla de sorter, sloriekar och kvaliteter. Det ärbara att gå ut på väridsmarknaden och köpa det man behöver. Men tillverkar viell eget skolflygplan kommer vi förmodligen icke alt kunna sälja del ulomlands.Del kommer alt bli en fruktansvärt dyr affär. Det var också någonting som vihela tiden var överens om i flygindustrikommitlén. Manväljer etl dyrt Viggenallernaliv, en utveckling av Viggensystemel. Man väljer,trots att det blir dyrt, väldigl låga ambitioner. Det är ett dyrt flygplan, ochalll dyrare blir det. Man säger nu att det skall bli fråga om elt begränsatstudie- och utvecklingsarbete. Det är något helt annat än vadsocialdemokraterna sade för bara elt halvår sedan i flyginduslrikommillén. Dålalade man detaljerat om just del som Bengl nu försöker frånsvärasig, nämligen om det skulle vara A 20, M 1, M 2 eller M 3. Del var icke frågaom något samlande namn utan om leknik och myckel detaljerade inriktningar i valav A 20-syslem. konstaterar socialdemokraterna lillsammans med folkpartietall ÖB:s A 20 inle kan komma i fråga. Del ser besynnerligt ut. Försvarspohtiken,m. Försvarspolitiken,m. någonmotivering, utan några grunder har man som målsäuning, när man någon gäng skallulveckla Viggensystemel, all i vart fall inle ta hänsyn till vadöverbefälhavaren vill ha. Dä finns del skäl alt ifrågasätta viljan all föra enförsvarspolitik som verkligen kan kallas för försvarspolitik. Föratt återgå lill skolflygplanei så lalar socialdemokraterna och omalt skolflygplanei skall uppnå utbildningsändamålet men ingenling annal i stortsett. Om det är möjligt är det önskvärt med en viss beväpning, men flygplanelsuiformning får inle påverkas. Hur del skall gå lill all beväpningen av ellflygplan inte till någon del skall påverka planels uiformning är en fräga somsocialdemokrater och folkpartister får försöka förklara i framliden. Även delvittnar om en oerhört låg ambition när del gäller försvarspolitik. sade här lidigare : Vi skall byta motor på det nuvarandeskolflygplanei SK 60, om motorn försvinner ur sortimentet. Det är en högmålsättning del! Finns det inga motorer kvar, dä är man minsann fränsocialdemokraternas och folkpartiels sida beredd alt köpa etl par motorer till!Bengt sade vidare all del i alla fall inle blir något segelflygplan.Tänk er att när en försvarspolitisk företrädare för vårt största parti skallförsöka beskriva för väljarna vad del är för slags flygplan som han erbjuderförsvaret, så har han som utgångspunkt alt man kan tänka sig alt köpa en ny motorom de nuvarande försvinner och alt man kan tänka sig alt se lill all del inleblir någol segelflygplan! Vad är del för politisk ambition? Jagskall så gå in i debatten om Åslingen, den nägol mer utveckladeskolflygplansmodellen, där man skall la hänsyn lill beväpningsfrågorna, om delnu ingår i beslutet som socialdemokratema och folkpartisterna fattar -all man är oense i den frågan är helt uppenbart. säger att detkrävs advokatyr för all man skall kunna läcka in Åslingen i etl beslut. Detskulle vara intressant om försvarsminislern ville göra några juridiska ellerpolitiska bedömningar av den frågan. Vårtalternativ har redovisats här: utveckling av etl nytt flygplan. Det är ett läuaiiackflygplan för liden omkring , då är historia. Det ärell underljudsflygplan, vilket visar all del inle är fråga om någonupprustning, . Del är ett hälften så slort flygplan som deljättelika , som ni vill försöka ha kvar i luften elt par decennier tilloch som på 1990-lalel kommer alt ha tre fyra decennier pä nacken. Vårtallemativ var A 38. Vi hade som målsättning - och den framfördes även avfolkpartiet och sialsministern vid åtskilliga tillfällen -etl flygplan somskulle rymmas inom ramarna. Del rymdes också inom ramarna då det föreslogs. Dåändrade försvarsminislern ramarna och valde helt plötsligt den lägsta tänkbararamen. Då hamnade vi 600 miljoner över ramarna - 50 miljoner omåret, alltså. sade i debatten att borde länka på del statsfinansiellalägel och förslå att vi inle kan salsa på något så dyrt som A 38. Herr lalman!Jag vill lala om att vi i trafikutskottet hade en omröstning omSJ:s investeringar. Dä var vi och överens om att vi inle skulle gesiörre anslag än som föreslogs av regeringen. ylteriigare 25 miljoner,och sossarna ylleriigare 75 mifioner. efteråt komregeringsrepresentanlen lillbaka och meddelade all han var beredd alt plussa påmed 75 miljoner. Då log del alltså att höja anslagel till SJ:sinvesteringar pä årsbudgelbasis med 75 miljonet Men vi har hållil på i två ochell halvt år med alt försöka klämma in 50 mifioner innanför ramarna när detgäller försvarei. Del är också etl lecken på de låga försvarspoliliskaambilionerna hos . Del är fråga om ell mindre plan som alternativ, del är fräga omall vi har färre divisioner. För alt man verkligen skall se hur det förhällersig med uppmslningen visar jag nu elt diagram på kammarensinlern-TV-anläggning. Den övre kurvan visar att del svenska flygvapnet på 15 ärminskat från 45 till drygt 20 divisioner. Den undre kurvan flnns med bara somett kuriosum: Den visar all elt mycket fattigt litet land, som heter ,har krupit över antalet svenska divisioner. Det är ett land somsalsal fyra fem gånger sä myckel på sitt flygvapen som vi ger del landet iu-hjälp! Del kan vara någonting all komma ihåg när man i debaiten försökerjämföra olika summot Jag skallavsluta med några sammanfattningat Meddagens beslut åstadkommer vi ingen ersättning av atlackflygplanen. Man föreslårskolflygplan och försök all hålla gamla plan i luften - del är vad del handlarom. Flygindustrikommitléns uppgift alt föreslå eu ersäunings-plan förattackuppgifterna löses inle . Vikommer i framliden all ha utländska flygplan i , om vi inte nu kan salsapå egenulveckling. gjorde elt slort nummer av all del för någraär sedan prövades utländska flygplan på svensk bollen. Jag kan inslämma medförsvarsminislern i all del kan flnnas principiella synpunkier på det, även omJag inte känner till fallet i detalj. Men del får uppleva iframliden är inle bara elt provflygplan ulan beväpning iSverige, utan del är utländska flygplan som skall forma en del av del svenskaförsvarei, och del kommer vi att fl leva med , lack vare dennedrustningspolitik som bedrivs. Folkpartiregeringenhar valt all samarbeta med etl parti som enligt försvarsministern "driveren försvarspolitik som är förödande för moral och faktisk försvarskrafl" -det sades i debaiten lidigare . Folkpartiregeringenhar vall att i sina förslag utgå frän rimliga fömisebara ramar. Det beiyder förden: lägsta tänkbara ramar. Försvarsminislern har -fanlasliskl nog-tre är föreförsvarsbeslutet redan bestämt sig för att del inte är rimligt all väfianågon annan ram än den lägsta länkbara ramen. Del är, menar Jag, inle att varasärskilt ansvarskännande för sitt fögderi när man spelar bort sina kort tre årföre etl försvarsbeslut på del viset. vräker faktiskt ul pengar i våra utskott i riksdagenför att köpa majoriteter, men sätter stopp för en försvarspolitik som syftartill alt se lill, alt vi i alla fall ersätter vikliga delar och pä del sälletåtminstone inle påskyndar nedrustningen. Folkpartiregeringen har vall alt umgåsmed socialdemokraterna i denna utomordentligt väsentliga fråga i stället förmed sina borgerliga bröder, som man formade del förra Försvarspolitiken,m. Försvarspolitiken,m. talar om en bred enighet, men del har faklisklvarit ständiga kontroverser. Man lalade om en bred enighet när vi lade framflygindustrikommitléns betänkande, dä del fanns en reservation frånsocialdemokraterna. Man lalar forlfarande om en bred enighet, trots att detråder total oenighet i en utomordentligt angelägen fråga. Här har varit myckendramatik och många sisla-minulen-förvecklingar i ett spel som har varitförödande för oss politiker i allmänhet. Konsekvensernaav della beslul framgår, herr talman, av etl yttrande som jag och från gjorde i flyginduslrikommillén, där vi visade hurallvariigt del blir ur flyginduslriella och försvarspoliliska synpunkier. Någonkan fråga sig: Varför var inte folkpartislen med på det yttrandet? Jo, delberodde på att , regeringspartiet, valde att icke närvara med sinrepresentant på ell enda sammanträde under fiygindustri-kommitténs arbete delsenasle halvåret när del gällde robotfrågan. Han kunde inte la ställning tillvärt särskilda yttrande. Det är ocksä ett sätt alt visa sina försvarspolitiskaambitioner. Jagvill, hert lalman, lill slut säga att del påverkar försvarsviljan i en sådanhär viklig fråga när man ser all politikerna inle vill behälla ens den nivå ochambition som vi hade så senl som för tvä är sedan ulan snabbi går vidare mednedmstningstanken. Det är svårt för oss som tror på försvaret som en väsenlligdel av vårl samhällsliv, som en garanti mot otrygghet, att lala omförsvarsvilja när vi flr uppleva del som har hänl del senasle årel. Det ärsvårt för oss politiker all lala om politisk moral efter del spel mellansocialdemokrater och folkpartister som har förekommil under den senaste liden.Folkpartiet har uppenbariigen valt att icke umgås med några andra partier närman skulle forma del slutgiltiga beslutet. Jagvill bara, herr talman, hänvisa lill vad den kände sadeen gång för mänga, många decennier sedan: Politik är konsten att sä ställa sigin hos bin onde att man inle stöter sig med vär Herre. har valt altsäga: Politiken är konsten alt så ställa sig in hos opinionen att man intestöter sig med socialdemokraterna. () kortgenmäle: sprutade beskyllningar mot mig i ett sådanl tempo när jagkom in i kammaren all jag hade litet svårt alt följa med även den korta stundjag hörde honom; del är inle möjligt att sitta här inne en hel lång deball. GeorgDanell utläste vad jag sagt pä ett sätt som påminner om en viss potentals metodall läsa . Jag talade som exempel om att den nuvarande motorn tordeförsvinna. Då behövs en ny motor på skolflygplanei dä vi inte har sagt alt viskall ha ell segelflygplan. Det läser ul ungefär som enrekommendation om en yltersl låg nivå. Nej,del här resonemanget var etl led i vad jag sade om att del inle går all läsavår skrivning om att del inte skall vara någon "mera omfattande"nyutveckling av skolflygplanei så, all del ocksä kunde inrymma Åslingen. Delvar del jag ville ha sagt och ingenling annal. Så det här om upprustning. Lika fri är sin tolkning då. Jag sade förut all jag inle är den som bmkar slängabeskyllningar om upprustning omkring mig, men när man i del här sammanhanget -det kan inte och ingen annan heller förneka - velal ersätta ettlidigare skolflygplan, som kunde användas till vissa allackuppgifter, med eltaiiackflygplan, som också skulle kunna användas för utbildningsändamål, ochalltså sätter altackuppgiflerna främsl, då var det fråga om en upprustning. Jagvill påminna om all förslaget om B3LA logs fram som ell komplementlill Viggenplatlformen - del var inte fråga om del ena eller det andra, ulandel gällde båda. Del var frågan om att skaffa ytterligare ell myckelkvalificerat skolflygplan, som egentligen främst skulle vara ett aiiackflygplan.Jag är inle alls övertygad om all mitt ställningslagande inle hade kunnal bliett annat, om Viggenprojektei och etl annal projekl ställts mot varandra videtl och samma tillfälle. Situationen hade då varit en helt annan, och jag vetinle vilken slutsats jag i sä fall skulle ha kommil fram till. Men i ett läge,när vi lagt ned så mycket på ett flygplan som har så goda prestanda som ,bör vi i rimlighetens namn hälla fast vid detla och inle kasta ul pengar pånågonting annat. Försvarspolitiken,m. () kortgenmäle: Det var i och för sig inte så hårda angrepp som jag riktade mot BenglGustavsson. Jag ägnade mig mest äl all citera och gjorde vissa kommentarer lilldel. När jag försökie lala om vad överenskommelsen mellan socialdemokraternaoch går ut på är det beklämmande all tnan på det hållet då börjarlala om att del inle är fräga om segelflygplan och att man naturligtvis skallbyta ut motorer i det nuvarande skolflygplanei om dessa har försvunnit Men omman vill tala om för intresserade och framför allt för dem som är berörda avdetta arbete så har man börjat i fel ända när man för debatten pä detla sätt Närdel gäller uppmstningsdebatten är denna beklämmande. Det är nämligen inte frågaom att byta ut dagens skolflygplan mot något avancerat stort attackflygplan.Vad det är fråga om är att vi har behov av att fatta beslul om vad viskall ersäua dagens altackenheter i flygförsvaret med. Del har dä diskuteratsom vi skall ha B3LA, A 20 med lägre ambitioner. Åslingen som innebärytteriigare ell sleg nedåt eller 105 som motsvarar i stort sett dagensskolflygplan plus litet till. Skillnaden är att det när det gäller detsistnämnda alternativet bara är fråga om skoluppgifter med vissa möjligheteralt hänga på vapen, vilket dock inte flr påverka planels utseende. Del är dettasom diskussionen handlar om. Alt på gator och torg föra ul att det skulle innebäraen uppmstning är falskt. Jagvisade med min bild hur flygförsvaret dras ner drastiskt och snabbt i fråga omantalet divisioner. Vi saisar mindre och mindre pengar på försvaret iförhållande lill andra uppgifter i samhället saml i förhållande lill vår bruttonationalproduktoch våra totala statsutgifter. Det har Per ingående påvisat Därförberjag att sluta upp med alt tala om uppmstning. Vilkaargument han än för fram kan han aldrig bli Försvarspohtiken,m. respekteradom han påstår att den diskussion vi just nu för skulle handla om upprustningeller inle. BENGTGUSTAVSSON (s) kort genmäle: Del som vill pådyvla mig harjag inle sagt. Vad jag sade imiu anförande i den del, där falskcilerade mig, var att del närförslaget om B3LA framfördes bara var fräga om all ersätta elt skol-ochaitackplan. Man tog då fram ett attack- och skolflygplan. Det innebar au manhade lanke på en upprustning. Del går del inle all komma ifrån. Delär rikligl att det inte är nödvändigi alt nu faua beslut om en vidareutvecklingav skolflygplanei. Det är en fråga för 1980-talel, men den finns ändå med idagens debatt. har i debatten fört fram tanken på elt nytt projekl somocksä, om än i mindre utsträckning, skulle ge ett plan som flr väsentligaaltackuppgifler. Vi sägeratt vi skall ha ell skolfiygplan. Men detskolflygplanei behöver naturiigtvis inle vara del SK 60-plan som vi har i dag.Vi talar om 105. Det är klart att det kan länkas förbättringar på detplanet. Om t. ex. olika komponenter som det är sammansall av nu inte kommer attfinnas är det självklart aU del där måste komma lill något nyll. Man kan länkasig andra förbättringar också. Menvadjag vill slå fast är att ingen flr ur vad vi skrivit och sagt försöka drafram nägol som inte skulle leda till ett primärt för utbildningsändamål avseiiflygplan. Del är naturligtvis ytterst värdefullt om flygplanet, lika väl somdet skolflygplan vi har , kan användas till lättare stridsuppgifter även i enframlid. () kortgenmäle: Del skulle föra för långt om jag krävde en förklaring av vad lättareslridsuppgifter är. Men när man väl en gäng har skrivit in i försvarsutskottetsbetänkande alt planels uiformning inte får ändras på grund av dess beväpning,så blir del väl mest handeldvapen som är kvar i skolflygplanei för att nyttjasi strid. Det lär inte stärka försvarsviljan och moralen hos vårt försvar, varesig man befinner sig på landbacken, till sjöss eller i luften. Sedanskall vi komma ihåg, när vi talar om de olika flygplanen, aU det ju sker enväldig utveckling på detta område, med många nya skolflygplan, nya idéer och nyteknik, där man numera också lyckas begränsa kostnadsökningarna. Det vi iSverige ägnar oss åt är att tala om huruvida del flygplan vi har , med elldecennium på nacken, skall kimna användas om ylteriigare elt decennium genomall man gör vissa Justeringat Det är fråga om ny teknik, och del innebär all omvi står och stampar på samma fläck, med samma teknik som vi har på våraflygplan som redan är många är gamla, så är del en dålig teknik . Tillsisl vill Jag också säga, herr talman, att - densocialdemokratiske representanten i flygindustrikommitlén - fakliskl harskrivit under uttalandet att alternativet 105 innebär orimligthöga kostnadet Det står i flygindustrikommitléns malerial. förvånardel mig väldigl aU man börjat damma av projektet igen, och ännu mer beklagligtär naturiigtvis att man flU med sig , som också skrev underflygindustrikommitléns uttalande. Utredningen var enig på den punkten. sade alt vi i valt den lägsta länkbara ramen ivåra försvarspolitiska överväganden. är inle sant, vilket jag vill visamed en skiss, där visseriigen inle några kurvor frän är med men där treolika ramar för vårt svenska försvar finns inlagda i köpkraft. Försvarspolitiken,m. UTFAILOCH RAHT/DSAi-T£;AJKT// Varkenden nedersta eller den mellersta av dessa ramar ligger högt nog för att rymmaB3LA. Ramarna syns alltså: O, ram 2, ram 1. B3LA skulle ha krävt denhögsta ramen enligt ÖB:s utredning. Vii har således inte, hen , ulgåll frän den lägsta ramen ireell köpkraft ulan konstaierai alt del mellersta alternativet ej skulle räckalill för att fl in B3LA-systemet. GeorgDanell har vidare ägnat sig åt utsvävningar beträffande segelflygplan ochhandeldvapen, som kanske för ned debatten på en nivå där den inle skall hållas.Men han sade all del finns leknisk utveckling som är inlressanl och som kaninnebära innovationer. Där vill jag gärna fånga upp , för vi flrheller inte i fastna i någon tanke att vapenbäraren alltid mäsle varasensationellt bra. Del finns syslem som innebär alt vapenbärarenkan vara av litet enklare slag men kompletteras med ell vapen Nr 143 somär myckel fariigt för fienden ändå. Ett exempel på del är jusl Fredaeen den sjömålsroboten, som kan avlossas från 100kilometers håll. Därefter kan det P'" "" avlossat roboten vända utanall bli utsatt för fientlig luflvärnseld. annal exempel pä ulvecklingen är bomber som kan styras motlaser- Förs rarsAJo/zY/fen utmärkta mål av soldater på marken. Där släller man hellerinle samma fjj våldsamma krav på vapenbäraren, men man flr en godprecision i bombens träffsannolikhet ulan allvapenbäraren behöver gå så nära motståndaren som man annars kunde tro. GEORGDANELL (m) kort genmäle: BelräfTande denna ramdiskussion skall vi väl undvika detaljer, eftersomdella om möjligl ännu mer kan förvirta den tekniskt sell redan något krångligadebatten. Men låt mig framhålla alt vi i våra beräkningar ulgår från deförhållanden som råder och säger all vi på en är beredda all satsa600 mifioner pä della projekl, dvs. 50 miljoner i en budgel pä 15 000milj. Vi tycker att detla är möjligt. Många exempel visar attfolkpartisterna med en klackspark i detta hus fattar beslul iutskotten, där man höjer ramarna med belopp som är avsevärt högre än del vi nutalar om. Del måste då vara så alt försvarsminislern ulgår från myckel lågaramar, eftersom han inte kan acceptera denna lilla påplussning på den ram somvi utgår ifrån. Dettaär utomordentligt viktigt. Varför kan inte tänka sig att klara aven satsning på försvaret som inle innebär en enda kronas ökning fram till 1982uiöver det vi redan beslutat om. Ökningen gäller ju liden därefter. Varför kanman inle visa den försvarspolitiska ambiiionen att se lill alt vi åtminstoneskall fl ett hälften så stort flygplan -ett flygplan som inte kan gå iöverljudsfari men i alla fall i underijudsfart? Vi har dock fltt fram eninternationellt sett mycket fln leknik som kan komplettera så att säga dessaföriusler på flygplanet är en leknik som vi skulle kunna ha användning avpå del civila området men som vi nu frånhänder oss genom att regeringen valtatt driva flygindustrin ännu snabbare i botten än den annars skulle ha gjort. PERPETERSSON (m) kort genmäle: När man ser den bild som försvarsminislern visar över anslagen till försvaret flr man en känsla av att försvarels kostnader stigithela tiden. Bilden visar kostnaderna fram lill nuläget och etl anlal år längre fram. Alt över huvud tagel visa denna bild och försöka fl att tro all den är rättvisande är märkligt. Bilden är uppgjord med användande av nettoprisindex, della felakliga index som används för all beskriva kostna dernas förändring när det gäller försvaret. Bilden visar t. ex. all , då försvaret hade en andel av bruttonationalprodukten på 4,2 96, skulle försvarels resurser vara belydligt lägre än . Det är en helt felaktigbild. Såväl vår nuvarande som vär förre försvarsminister och jag har med gemensamma krafter och med stöd av utskottets vice ordförande kunnat visa 80 hur man fram till nuläget nödgats minska antaletanställda och antalel kvalificerade förband av alla slag. Försvarei har fltt mindre resurser. har försvarei ekonomiskt sell slora problem. All försvarsminislern ändå visar den här bilden som en rättvisande bild |] j: 179 över vad försvaret enligt hans beräkning flr är beklämmande. kan som försvarspolitiker över huvud taget inte uttrycka vad jag tänker om Försvarspolitiken m. m. Den nivå som härvisas som ram 2-nivå är den nivå som kommer att vara nere på 2 96 avBNP. Den nivå som på bilden visas som den högsta, ram I, ligger under del värdemätt i BNP som vi har. Jag delar hell Per uppfaltning att vi inte har någramöjligheler all ligga kvar pä O-nivån, vilket skulle innebära att vi föriängdenuvarande ram genom användandet av nettoprisindex. Vad del här är fråga om ärju hur siora ramhöjningar vi kan påräkna alt fl igenom i 1982,1987och 1992, vilket presenterade skiss belyser. Om vi kunde fl igenom höjningartil! rami, skulle B3LA-systemel fl plats. Men om man inte kommer längre än tillram 2, flr B3LA-systemet inle plats. Det är där skillnaden mellan oss ligger. PERPETERSSON (m) kort genmäle: Jag vill bara säga följande: Jag hoppas ati försvarsministernfortfarande litar på överbefälhavaren. Han har sagt att vi på alla nivåer överram 2 har utrymme för SK 38/A 38, ÅKEPOLSTAM (c): Debatten har kanske pågått lilel för länge, och det är inle så mycketmer att säga. Jag har dock närmasi begärt ordet för all fl framföra någratankar kring flygplansfrågan, som är så viktig ur sysselsättningssynpunkt förLinköping och därmed också för regionalpolitiken i . Enöverenskommelse har efter uppseendeväckande turer träffats mellan regeringenoch socialdemokraterna, vilket har omvittnats här .