prot · G209105 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:105 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. § 1 Ny jordbruksbokföringslag Föredrogs skatteutskottets betänkande 1978/79:34med anledning av propositionen 1978/79:44 såviii avser förslag till nyjordbruksbokföringslag m. m., jämte moiioner. Regeringen (budgeldepartementet) hade ipropositionen 1978/79:44 föreslagit alt skulle anta vidpropositionen fogade förslag lill 1. jordbruksbokföringslag, 2. lag om ändring i bokföringslagen (1976:125), 3. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 4. lag om ändring i förordningen (1955:257) ominventering av varulager för inkomsttaxeringen. Förslagetlill lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) behandlades i detta betänkandeendast såviti avsåg ändring av 56 §. Övriga i propositionen framlagdaförfattningsförslag hade behandlats i utskotiets betänkande SkU 1978/79:21. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes bl. a. följande; "Ipropositionen läggs fram förslag lill en ny jordbruksbokföringslag. Lagenäravsedd förenskild person som driver jordbruk ellerskogsbruk,dvs. sammakategorier näringsidkare som omfattas av den nu gällande jordbruksbokföringslagen.Redovisningen enligt jordbruksbokföringslagen är avsedd atl tjäna som underlagför taxeringen. Detta har påverkat utformningen av åtskilliga bestämmelser. Iövrigt är regelsystemet i huvudsak uppbyggt enligt samma mönster som i den nyabokföringslagen. Del innebär atl lagen ger uiföriiga bestämmelser om bådelöpande bokföring och årsbokslut. Beslämmelserna om årsbokslut behöver dockinte tillämpas om den åriiga bruito-omsättningssumman normall understiger 20basbelopp. Den nya lagen föresläs träda i kraft ." 1delta sammanhang hade behandlats dels de med anledning av propositionen väcktamotionerna l978/79;54av m. (c)såvilt nu vari fråga (yrkandena 1och 2), 1978/79:65av (), vari hemställts au beslutade att de ipropositionen föreslagna reglerna skulle tillämpas fr. o. m. taxeringäven för näringsidkare med kalenderår som bokföringsår, och 1978/79;160 av . (s), vari såviii nu vari fråga (yrkandet 1)hemställts att beslutade att bestämmelserna i 9-15 §§ i denföreslagna jordbruksbokföringslagen ej behövde tillämpas av näringsidkare ivars verksamhel den årliga brutioomsättningen normalt understeg ett gränsbeloppsom motsvarade 10 gånger det enligl lagen om allmän försäkring bestämdabasbeloppet för av räkenskapsåret, dels den under allmänna motionstiden vid 1911/ISårs väckta moiionen 1977/78:964 av () och BertilJonasson (c). 1. beträffandegräns för skyldighet atl upprätta årsbokslut enligl jordbruks bokföringslagen alt med bifall lill propositionen 1978/79:44 saml med avslag pä motionen 1978/79:54 yrkandet 1 och moiionen 1978/79:160 yrkandet 1 skulle anta del i propositionen intagna förslaget lill jordbruksbok föringslag, 2. beträffande gräns för skyldighet att upprättaårsbokslut enligl bokföringslagen alt med bifall till propositionenoch med avslag på motionen 1978/79:54 yrkandet 2 skulle anta den ipropositionen föreslagna lydelsen av 1 § bokföringslagen (1976:125), 3. beträffande ikraftträdandet av lagen om ändring ibokföringslagen att med bifall lill moiionen 1978/79:65 och medanledning av propositionen skulle anta de delar av del i proposilionenframlagda förslagel till lag om ändring i bokföringslagen (1976:125) som ickebehandlals under 2 ovan med den ändringen att övergångsbestämmelserna skulleerhålla av utskottet föreslagen lydelse, 4. alt skulle anta a. deti betänkandet s. 11 angivna förslaget lill lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), b. deti proposilionen intagna förslagel lill lag om ändring i förordningen (1955:257) om inventering av varulager för inkomsttaxeringen, 5. beträffandekoniantmässig redovisning i inkomstslaget jordbruksfastig het alt skulle avslå moiionen 1977/78:964. Följandetvä reservationer hade avgivits av , , , i , , och (samtliga s): I.beträffande gräns för skyldighet alt upprätta årsbokslut enligt jordbruksbokföringslagen,vari reservanterna ansett all utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1978/79:44 saml med bifall lillmoiionen 1978/79:160 yrkandet 1 och med avslag på motionen 1978/ 79:54 yrkandet1 beslutade atl gränsen för befrielse från skyldighet all upprättaårsbokslut enligt jordbruksbokföringslagen sattes vid 10 basbelopp och allriksdagen med anledning härav skulle anta del i proposilionen intagna förslagettilljordbruksbokföringslag med den ändringen att 1 § skulle erhålla avreservanterna föreslagen lydelse, 2. beträffande ikraftträdandet av lagen om ändringi bokföringslagen, vari reservanterna ansett all utskottet under 3 borthemställa attriksdagen med bifall lill propositionen och med avslag på moiionen 1978/79:65skulle anta de delar av det i propositionen framlagda förslagel till lag omändring i bokföringslagen (1976:125) som icke behandlals under 2 i utskottetshemställan. iHofors (s): Till skatieulskoliels betänkande 34 har vi från utskottetssocialdemokrater fogat två reservationer. Denförsta reservationen handlar om den i proposilionen föreslagna undantagsregelnatt näringsidkare med en brattoomsältning understigande 20 basbelopp ej skallomfattas av skyldigheten alt avsluta bokföringen med ett årsbokslut, dvs.resultaträkning och balansräkning. Mednuvarande basbelopp kommer gränsen enligl propositionens förslag alt vara , vilket vi ifrån reservanternas sida anser vara ett för högtgränsvärde. Vi anser i stället att det är mer befogat atl sätta gränsen vid tiobasbelopp eller . Detta görs mot bakgranden av alt syftet medundantagsregeln är att undanta de rena småföretagen från skyldigheten allupprätta årsbokslut. Jagvill också påpeka all gränsvärdet i vissa fall skall kunna överskridas ulan aUdetta medför skyldighet alt upprätta årsbokslut och alt vissa poster som liggerutanför räkenskaperna men som skall behandlas som intäkter i skattehänseende -exempelvis värdet av bostadsförmån och av bilförmån -inte omfattas avbruttoomsättningssumman och alltså inte kommer atl påverka skyldigheten attupprätta årsbokslut. Somframhålles i proposilionen har huvudsyftet med alt införajordbraks-bokföringslagen varit atl tillgodose det allmännas intressen pätaxerings- och skatteområdet. Med hänsyn till detta kan man enligt reservanternasmening ej sälla gränsvärdet för undantaget så högt som ulskottsmajoritetenförespråkar. Jag vill med detta, herrtalman, yrka bifall lill reservationen 1. Närdel gäller reservationen 2 sä yrkar vi reservanter bifall lill propositionensförslag till ikraftlrädandetid och avslag på motionen 1978/79:65. Enliglpropositionens förslag skall den nya regeln om gränsvärdet förbrutioomsättningen tillämpas första gången för . Ulskottsmajoritetenföreslär med bifall till motionen 65 att den nya regeln skall få tillämpasredan 1979 av de bokföringsskyldiga som har kalenderåret som räkenskapsår.Delta föreslås med anledning av att del eljest skulle komma all medförairöskeleffekter för dessa bokföringsskyldiga. Från reservanternas sida vill viframhålla att även etl tidigareläggande av 8 protokoll 1978/79:104-105 ikraftirädandetidpunktenkommerall medföra iröskeleffekter, nämligen för dem som inte har kalenderåretsom räkenskapsår. Enligt vår mening finns det inga skäl som lalar för att detbör ges särskilda förmåner för dem som har kalenderår som räkenskapsår. Med delanförda yrkar jag bifall till reservationen 2. STIGJOSEFSON (c): I della skatteutskoltets belänkande 34 behandlas proposilionen 44angående förslag till ny jordbruksbokföringslag. Den är avsedd för enskildperson som driver jordbruk och skogsbruk - del är samma kategori näringsidkaresom omfattas av den nu gällande jordbruksbokföringslagen. Istora drag har ulskollel i sin helhet tillstyrkt propositionen. Reservation harendast lämnats på två punkter. Det är beträffande bestämmelser som medger undanlagför uppgörandet av årsbokslut för bokföringsskyldiga vars ärligabrutloomsällningssumma inle överstiger 20 basbelopp, och del är beträffandeikraftträdandet av bokföringslagen. Beträffandeundanlag frän skyldighet all upprätta årsbokslut har socialdemokraterna, somOlle framhållit, reserverat sig. De anser att gränsen här borde sällasvid tio basbelopp. I reservationen framhålles alt det finns anledning atl iinledningsskedet gå fram med en viss försiktighet när det gäller undantag frånårsbokslulsreglerna i jordbruksbokföringslagen. Motiveringenär ganska egendomlig med lanke på dels alt det lidigare inte funnits skyldighetatt upprätta årsbokslut, dels alt socialdemokraterna vid införandet av nugällande bestämmelser med skärpa framhöll den särställning somjordbraket intog -detta bl. a. påvisat genom införandet av den s. k.restvärdesregeln vid avskrivningar med åtföljande befrielse frän uppgörande avbokslut. Den inställningen verkar del som om man nu frän socialdemokratiskt hållhar frångått. Självanser jag att beloppsgränsen ingalunda är för hög, snarare tvärtom. Nog är detväl ganska orimligt att kräva samma boksluisregler för etl familjejordbruk somför ett storföretag. För beskattning och kontroll är del från granskningssynpunklingen skillnad om årsbokslut upprättas eller inte. Bokföringsmaterialet skallbevaras , och några sakargumenl mol propositionens förslag har ju inleframförts. Isill inlägg framställde i saken ungefär sä, att del skullevara en skillnad när det gäller möjligheterna atl kontrollera vederbörandesdeklaration. Jag kan emellertid inte finna att det här föreligger någonskillnad. Att uppgöra bokslut ärju närmast för den enskilde en fördel, och medden relativt ringa omfattning en rörelse som jordbruk ändå har kan det inleinnebära några problem från kontrollsynpunkt. Utskottettillstyrker också propositionens förslag alt bokföringslagen ändras så altbokslutsskyldighelen även där blir gällande först när omsättningen överstiger 20basbelopp. Proposilionen föreslår alt lagen träder i kraft den 1 januari 1980.Enligt nu gällande bokföringslag skall bokslut upprättas därest omsättningenöverstiger 200 000. För alt undvika all en deklarant pä grund av en mindreomsältningsökning under innevarande år skulle bli skyldig all upprättabokslut verksamhel men kanhända sedan Nr 105 ånyo vara befriad frän detta, så föreslär utskottet att gränsen förskyldigheten Torsdaeen den auupprällabokslut när omsättningen överstiger 20 basbelopp skall tillämpas ir jo-yo redan vid taxering. Socialdemokraternahar reserverat sig även mot della. Man talar om \t jQ,-(]fyniifhok. särskilda förmåner som befrielsen skulleinnebära. Ja, det är en förmån på så forineslae vis att vederbörande blir frifrän del arbete som det innebär alt göra upp bokslutet, men frånskalle- ochkontrollsynpunkt innebär det ingen förändring. Förslaget innebär endast enförenkling för den enskilde deklaranten. Och del kan väl inle vara i någonsintresse all undereit år föra in nya grupper för atl tillämpa en bestämmelsesom man har beslutat skall ändras så, atl deklaranten sannolikt blirbefriad från atl följa bestämmelsen redan nästkommande är. Jag ber alt få yrka bifall tillhemställan i skatteutskottets betänkande nr 34. I delta utskottsbetänkande behandlas bl. a. en motion 1977/78:964 avKari-Eric och mig. Enligtbeslut skall innehavare av jordbruksfastighet övergå till deklaration efterbokföringsmässiga grander, och della har skell successivt. Den sista gruppen ärde som hade en brattoinkomst . För dessa inträderbokföringsskyldighet , och 1980 skall deklarationen upprättasenligl bokföringsmässiga grunder. Fördessa småjordbrukare innebär deklaration efter bokföringsmässiga grunder iregel ingen ändring i själva beskattningen. Däremot åsamkas de besvär genomadministrativt krångel och byråkrati som de inte kan klara själva. Delär i regel pensionärer som har haft sä här låga inkomster och har kommit med iden sista gruppen. Det kan vara pensionärer som har enstaka djur, ingen ellerliten maskinuppsätlning osv., men den fastighet de bor pä är laxerad somjordbruksfastighet och dä kommer de med och måste deklarera efter eu annatsyslem. De har tidigare deklarerat själva efter konlantmetoden och del kan deklara av, men det nya systemet klarar de inte utan måste anlita hjälp. Detkommer att förorsaka dem både långa resor och kostnader. Vimotionärer har för den skull föreslagit att dessa människor skall slippa dettabyråkratiska krångel. De borde kunna få deklarera som förut - fränskallesynpunkt skulle det inle ha någon inverkan. säger skatteutskotlet attdet av principiella och praktiska skäl är olämpligt att ha två skilda systemför redovisning av inkomst av jordbraksfastighet och därför avstyrker manmotionen. Någon som helst känsla för människor har inle utskottet haft. Jag inser del omöjliga i atl yrka bifall till motionen, men jag kaninte underiåta au beklaga all del är så svårt au minskabyråkratin i delta land. Den får genom detta beslut en ytteriigare påspädning,och det är beklagligt. Jag har ingetyrkande. STIGJOSEFSON (c): har redan för ganska mänga år sedan fattat principbeslut omövergång lill bokföringsmässig redovisning av inkomst av jordbruk, och dellades upp en ganska lång övergångstid där vi nu har kommit till den sistaetappen. Jagtroralt något förstorar de problem som kan uppslå. Det finnsfakliskl, med de bestämmelser som gäller, ett ganska så enkelt system också vidden bokföringsmässiga redovisningen. Det är första gången vederbörande skalldeklarera som det kan vara vissa svårigheter, men jag tror atl vi också måsleinse värdet av atl ha elt likartat syslem. Jag förstår atl en del som står ibegrepp all lämna det gamla systemet och har varit vana vid del reagerar motdel nya. Men vi skall inle förstora svårigheterna alltför mycket. säger att del är etl enkelt system, och nog kan dettyckas vara så och kan bli så för människor som är vana alt sköta papper. Menser vi på utvecklingen och pä de verkliga förhållandena så finns det i specielltskogsbygderna och även i mellanbygderna fortfarande ovanligt många småjordbruk,som har skog och kanske också djur. Men del finns också personer som bara haren jordbruksfastighet som de bebor och som de vill bebo den tid de kan, och demåste nu gå över till det nya systemet. Visst kan det vara riktigt som StigJosefson säger, att del är enkelt bara man kommer i gång, men del är väldigtmånga som inte har möjlighet att klara detta. Det har i många fall klagats påvanliga deklarationsblanketter, som är fiera hundra gånger enklare alt klara änden här redovisningen. Därför vill man försöka göra det rimligt för dessamänniskor. De känner sig hårt trängda i detta läge och kan inte inse alt dellahar varit nödvändigt. Del hade, herr lalman, varit möjligt att ge dem enrespiltid. Del är nu flera bilagor som skall lämnas in, och del blir merapapper. Man har lidigare haft tvä system, och jag lycker all man under enlängre period skulle kunnat ha kvar dem. Del hade varit möjligt och hade varittill fördel för dessa människor. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 1 avErik m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteulskoitets hemställan i betänkandet nr 34 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparai. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 138 Nej - 120 Avdragetför väsentligen nedsatt skatteförmåga Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av ErikWärnbergm. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skaueutskoiieis hemställan i betänkandet nr 34 mom. 3 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då OlleWestberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 138 Nej - 120 Mom. 4 och 5 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §2 Avdraget för väsentligen nedsatt skatteförmåga betänkande 1978/79:35 med anledning av motioner om avdragetför väsentligen nedsatt skalteförmåga, m. m. 1 detta belänkandebehandlades motionerna 1978/79:242av () och (), vari hemställts 1. att beslutade all som sin mening geregeringen lill känna vad i moiionen anförts beträffande vissa kroniskt sjukasavdragsräit i självdeklarationen för dyrare matkosinader, 2. all i anledning av della som sin meninggav regeringen lill känna atl riksskalieverket borde utfärda nya bestämmelser. Avdragetför väsentligen nedsatt skatteförmåga 1978/79:836av m. fl. (m), vari hemställts atl skulle anta avmotionärerna framlagt förslag lill lag om ändring i kommunal-skatlelagen(1928:370), innebärande alt avdrag skulle kunna medges för kostnader försjukdom, handikapp m. m. även om skalleförmågan inte var väsentligt nedsatt, 1978/79:1143 av () och GunillaAndré (c), vari hemställts atl beslutade atl hos regeringen begäraändring av kommunalskatlelagen avseende avdrag för väsentligt nedsattskatteförmåga så att reglerna pä sätt som angivits i motionen blev mergenerösa, 1978/79:1627 av m.fl. (c), varihemställts att begärde förslag om ett förändrat avdragssystem fördiabetiker byggt pä enhetliga regler och likställighet i enlighet med vad somanförts i motionen, 1978/79:1720 av () och MargaretaAndrén (fp), vari hemställts alt beslutade att hos regeringen begäraen översyn av gällande regler för extra avdrag frän inkomsten i samband medvärd i hemmet av handikappad anhörig, samt 1978/79:2113 av (), vari hemställtsatt hos regeringen skulle anhålla om sädana ändringar i gällandeförfattningar och föreskrifter atl kostnad för hållande av ledarhund kundebetraktas som avdragsgill kostnad för intäktens förvärvande. 1. avslå moiionen 1978/79:242, 2. avslå motionen 1978/79:836, 3. avslå moiionen 1978/79:1143, 4. avslå motionen 1978/79:1627, 5. avslå moiionen 1978/79:1720, 6. avslå moiionen 1978/79:2113. Reservation hade avgivits av andre vice talmannenTage () och () som ansett att utskottet borthemställa au med bifall till moiionen 1978/79:836och med anledning av motionerna 1978/79:242, 1143, 1627,1720 och 2113 skulleanta av reservanterna framlagt förslag till lag om ändring ikommunalskatlelagen (1928:370). I en reservation som är fogad till skatteutskottets betänkande nr 35har vi moderater yrkat bifall till en motion, där vi kräver altkommunalskaltelagens50 § 2 mom. skall ändras sä att ordet"väsentligen" utgår som förutsättningför alt erhålla extra avdrag pä grund av nedsatt skatteförmåga vid långvarigsjukdom m. m. Dettaär ingel nytt krav från vår sida ulan del har framförts , dock utanatt vi har fått riksdagsmajoriieien med oss. Motionerna har avslagils. Debåda har vi nöjt oss med särskilda yttranden, därför atl vi harhoppats au de pågående skatteutredningarna skulle observera problemaliken ochföreslå ändringar till det bältre. har dessa utredningar lagt fram sinaförslag - dock inte i della speciella fall, utan frågan är fortfarande likaolöst som förut. Jagfinner det ganska märkligt att en sä pass viktig fråga som denna inte fåu merintresse, speciellt som den under 1970-lalet allt högre inflationstakten iSverige ökat betydelsen av möjligheterna lill avdrag - därför aU marginaleffekternaslår allt härdare mol dem som drabbas av nuvarande bestämmelser. När vi 1976behandlade samma motionskrav från moderat häll kunde medexempel visa hur hårt de nuvarande beslämmelserna slår mot människor redan vidinkomster på /år. Dessutominnebär de bestämmelser som finns all de flesta människor som är drabbade av t.ex. handikapp, långvarig sjukdom eller liknande kommer atl få extra högprogressiv beskattning, som slår hårdare ju högre merkostnaderna är. Dellaförhållande har inte förbättrats utan tvärtom har det förvärrats. Vikan inte acceptera att de som har del särskilt besväriigt även skall drabbas avde högsta marginalskatterna. Därför yrkar jag bifall till vår reservation. Ettbifall till reservationen betyder också alt de krav som framställs i de övrigafem motionerna som behandlas i della utskottsbetänkande i stort sett blir tillgodosedda. Avdragetför väsentligen nedsatt skatteförmåga Det är sex olika moiioner som behandlas i föreliggande betänkande -yrkanden som ganska regelbundet kommer lillbaka och lika regelbundetavstyrks av utskottet med hänvisning till att det inle främst gällerskattefrågor. Man skall inte lösa de här problemen i första hand genom allbevilja avdrag vid beskattningen, utan man skall se till att samhället lämnarde bidrag på det sociala området som kan vara motiverade med hänsyn tillvederbörandes handikapp. Denenda moiionen som har föranlett reservation i utskottet är den motion KurtSöderström talade för. Det gäller där etl enda ord, nämligen ordet"väsentligen", och det är naturiigtvis ett räu väsentligt ord i dethär sammanhanget. Tar man bort detta ord i bestämmelsen, kan avdrag beviljasvid beskattningen, hur liten den nedsättning som kan påvisas i skatteförmåganän är, dvs. där det kan hävdas all arbetsinkomsten hade kunnai vara aldrig sålitet större, om vederbörande inte hade haft sitt arbelshandikapp. Det har juansetts och vi anser i skaueutskollet, alt nedsältningen bör ha en viss minstastorlek i förhållande till vederbörandes inkomst för att kunna åberopas. Dethandikapp som åberopas får alltså inle vara hur litet som helst Avdragetför väsentligen nedsatt skatteförmåga för att man skall kunnagöra anspråk pä all få nedsättning med ett belopp på . Dethar inle kommit fram några som helst nya argument utöver dem som anförts vid deställningstaganden som har gjort. Jag ber med del anfördaatt få yrka bifall till utskottets hemställan, innebärande avslag på samtligamoiioner, med hänvisning lill atl de problem som här las upp huvudsakligen inteskall lösas genom skatteavdrag utan genom åtgärder på det sociala området. KURTSÖDERSTRÖM (m); säger som talesman för skatteutskottets majoritet attdetta problem inte skall lösas pä skalleområdet utan pä det sociala området.Ja, låt oss då lösa det på det sociala området, herr talman! Det har jag i ochför sig ingenting emot. Vadjag mesl reagerade emot i anförande var hänvisningen till attdetta motionsyrkande har debatterats . Kommunalskatlelagen daterarsig som bekant till 1928. Jag är inte säker på hur gammal bestämmelsen i 2 mom.paragrafen om atl skatteförmågan skall vara väsentligt nedsatt är, men såmyckel är klart att den funnits . Problematiken har blivit alltbesvärligare allteftersom penningvärdet har försämrats. Vi är nog ganskaöverens om alt lagen inle är sä bra som vi vill att den skall vara. Jagtycker atl det är litet egendomligt att en motion som denna, och andra liknandemotioner, bara avslås är efler år ulan att det händer någonting mer. Jag skullevilja att det också gjordes någol annat, t. ex. på bidragsområdet. Då skulle vikanske slippa väcka en ny motion i frågan ett kommande år. ALVARANDERSSON (c); Det förhällandet att det gäller en lag frän 1928 innebär inle atlbeloppen stått kvar oförändrade . De ses över enligt deanvisningar som riksskalieverket på uppdrag utfärdar. Del gällersåväl inkomslbelopp som avdragsbelopp, och det har skett med hänsyn tillpenningvärdets förändring. Lagens ålder är alltså inle i och för sig någonorsak till att vi skulle behöva ha en annan lagstiftning pä det här området. KURTSÖDERSTRÖM (m); Lål mig bara säga att den aktuellalagen dock legaliserar det förhållandel att det gäller en skattefråga och inteen social fråga, eftersom den medger att man kan få göra avdrag för nedsauskalteförmåga från sin taxerade inkomst. Ja, det är rikligt.