prot · G20923 · 1978-12-31 00:00:00 — Om man bara inriktar sig pä atl slänga avtillgången på alkohol skingrar man röken men man släcker inle elden. Missbrukareär nämligen ofta förlorare i samhället. Vi måste alltså se till alt röja undanorsakerna till atl de känner sig som förlorare, orsakerna till att de inte klararupp sin tillvaro. En solidaritet som kan ge verklig trygghet måste innebära atlman genomför reformer med en verklig inlevelse i människornas vardag. Pä den socialdemokratiska partikongressen tog viupp frågor kring de utslagna i samhället och kring den framlidasociallagstiftningen. Vi föreslog åtgärder som skulle kunna innebära att demånga medborgarna får större ansvar för medborgare med bekymmer men också altdet ansvar som de utslagna själva måste visa får en bättre chans att underfrivilliga former leda till att de tillsammans med samhället kan finna godavägar förbehandling och stöd. Det var intressant atl lyssna till debatten här i går. a. hörde videt ena f d. statsrådet efter del andra spela upp refränger om sin egenregeringstid och dess goda resultat för landei. Man drog fram alla deframtidsvisioner man hade som man nu inte hann föra ut i livet. Egentligenborde siffror om arbetslöshet, prisstegringar och reformstopp uigöra en makaberkuliss till denna något tragikomiska föreställning. Och i redovisningen övervad man hade gjort smög det sig också in fel som var så allvarliga att de måstepåpekas från kammarens talarstol. ThorbjörnFälldin t. ex. berömde sig av att pensionärerna under hans regeringstid fåttdet så bra. Vi måste då tala om för honom och för väljarna all orsaken till attpensionärerna fåu det så bra underde senasle åren är atl vi före den 1 oktober1976 hade fattat beslut om en hel del reformer som till viss del slagit igenomförst underde , t. ex. anknytningen av pensionerna tillkonsumentprisindex, som innebär atl man får ersättning för inflationen, enständig utökning av det antal pensionärer som får ATP - en reform somgenomfördes mot de borgerliga partiernas önskan -och elt större skattefrittbelopp utöver folkpensionen. Den solglimten i en annars dyster ekonomiskhöstrapport från väljarnas vardag kom verkligen från en röd soluppgång. Jagvill varna politiker för all i fortsättningen skriva nekrologer över sin egenpolitik. () kortgenmäle: tycker alt landstingen har tillräckligt med uppgifteroch kanske får ytterligare på sjukvårdsområdet och det sociala området. Det ärnaturiigt atl hon med utgångspunkt från sin socialistiska syn anser atl manskall ha kvar som statens fogdearm ut på regional nivå även ifortsättningen. Det är ett uttryck för den principiella skillnaden mellan oss,som hon själv var inne på. Vi har kommuner, vi har regionala myndigheter och vihar staten. Men del är då alldeles självklart alt vi också skall ha denfolkliga förankringen i samtliga led. Vi skall ha medborgarstyr-ningen, förstpå nivå i kommunfullmäktige, sedan på regional nivå i form avlandslingen och sedan på riksnivå i . Närdet gäller drogerna är det ju ett typiskt sätt att flyta från problemet attsäga, au vi skall undanröja orsakerna och i avvaktan på det skall vi intetränga tillbaka konsumtionen. Förbäuringar är någonting som sedan skall kommaav sig självt . Men om vi vill komma till rätta med alkoholskadornaoch drogskadorna över huvud taget, är vi också nödsakade att tränga tillbakakonsumtionen, I det alkoholpolitiska beslutet har man också kommit överens omalt sådan är verkligheten. 3Riksdagens protokoll 1978/79:23-24 Vad jag visade på är några av de åtgärder som vi ärtvungna att vidta, om vi menar allvar med det solidariska samhället, där vivill ge människor möjlighel alt vara fria från elt drogberoende, GRETHELUNDBLAD (s) kort genmäle; Jag tycker det är märkligt att en representant för det nuvaranderegeringspartiet varnar för staten, för del är ju egentligen regeringen som bärfram den politik som slalen slår för. Åtminstone harjag alllid, fast jagarbetat mycket med sociala frågor på nivå, ansett att staten förmänniskor med problem kan vara som en god och varm hand alt hålla i. Vi harnämligen ofta fått generella reformer, som har beslutals av ochgenomförts genom regeringens försorg och som har varil lill stor nytta förmånga människor och kunnat lösa en del av de generella problem som kanskeligger till grund för myckel missbruk. LiksomEsse anser också jag alt viskall försöka att på elt vettigt sättbegränsa alkoholkonsumtionen, men inle genom så drastiska åtgärderatt de ialldeles för stor utsträckning drabbar även de människor som brukar men intemissbrukar alkohol. Vi har försöki begränsa alkoholkonsumtionen,men vi har misslyckats. Vi har fått en större grupp av missbrukare, ju mer vihar försökt alt begränsa konsumtionen. Efter många års arbete bland missbrukaretror jag att vi verkligen måste ta itu med levnadsförhållandena för den lilla grupp som ärmissbrukare och analysera dem för altkomma till bottnen av del stora problem som alkohol- och drogmissbruk är. () kongenmäle; Del var glädjande atl höra erkänna atl drogberoendet ivårt samhälle är ett stort problem. har kanske mer än de flestahär i kammaren haft möjligheter atl under en lång följd av år med anknytninglill regeringsmaklen kunnat påverka de bakomliggande orsakerna, men det är justdel som inte har skett i tillräcklig omfattning. Vi har ändå fött se alt vi idet här läget är nödsakade atl vidta fler åtgärder, även i begränsningssyfte,för atl klara problemet med drogkonsumtionen. Slopandet av mellanölet var välelt typexempel pä hur man kan tränga tillbaka den totala alkoholkonsumtionen.Man fick ju en sänkning av den totala alkoholkonsumtionen, omräknad i renalkohol, med drygt 10 96 och i ungdomsgrupperna med över 12 96. Närdet gäller regeringens värdefulla reformer förutsätter jag att riksdag ochregering fattar sädana reformbeslut som är av värde för människorna. Men delinnebär ju inget svar på frågan om hur beslutsprocessen i vårt samhälle skallse ul. Där har man från socialdemokratisk sida halkat snett, om man verkligenvill hävda alt dess förslag skall vara medborgarförankrade. Del är ingen direktmedborgarförankring där ett indirekl valt statligt organ styr i länen.Länsförvaltningen skall vara medborgarstyrd, då är det folkel i regionen somskall kunna utse och avskeda dess ledamöier i allmänna val. () kortgenmäle: Jag tycker alt länsstyrelserna alltmer har närmatsig en ytteriigare medborgarförankring genom att ständigt utarbeta länsplanersom går ut på remiss. Länsstyrelserna når mycket längre ul än landstingensberedande organ. Alla fackföreningar och organisationer får yttra sig överlänsplanerna. Det leder till att väldigt många värdefulla synpunkter kommer in. Detbehövs en enormt aktiv planering för jobb och näringsliv ute i länen. Det är dånödvändigt alt ha kvar den stora kunskap som har samlats hos länsstyrelserna.Del vore farligt atl i della läge kasta bon länsstyrelsernas stora erfarenhet. Jagskall inte ytterligare föriänga debatlen, men jag vill framhålla atl det för demänniskor som har det svårt i samhället är viktigt med en rejäl planering förarbete ät alla. med landshövdingen i spetsen har pä mångahåll gjort enormt slora insatser för alt hålla kvar arbeten åt människorna inomlänet. Med den utformning landstingen i dagens läge har tror jag inte aU deskulle kunna göra samma insatser på just detta område. Andrevice talmannen anmälde alt anhållit atl till protokollet fåantecknat atl han inle ägde rätt lill ytteriigare replik. Jag skall ägna ät en del synpunkter på den framtidavägpoliliken. Vårt transportsystem är av största belydelse för landetsnäringsliv och för den slora mängd av människor som på ett eller annatsäu måsle ta sig fram lill arbetsplatser, skolor eller andra ställen. Väg-och gatunätet är vårt största transportsystem, 1 vårt land finns totalt vägar och gator. Som jämförelse kan nämnas atl järnvägsnätetutgör . Vägnätet är sålunda 35 gånger längre än järnvägsnätet.Del är då helt klart alt transporten på landets vägar är utomordentligt viktigför landels ulveckling och för människornas välfärd, får försummas närdel gäller alt hålla vägstandarden uppe. Utbyggnader och förbättringar ärnödvändiga. Denborgeriiga trepartiregeringen insåg också detta. Regeringen aviseradeen trafikpolitisk proposilion till vårriksdagen. För ärdet angelägelatl skrivningen i denna proposition blir så konkret som möjligt, så altriktlinjerna kan läggas lill grund för vägverkels långsiktiga planering. Detär hell nödvändigt atl i en vägpolitik ange minimikraven för väghållningen,dvs. att den nuvarande väg- och väghållningssiandarden i förhållande tilltrafiken skall vidmakthållas. I sammanhanget bör klart framhållasangelägenheten av atl trafiksäkerheten ökas så all olyckskurvan minskar, attvägkapitalet bevaras -dvs. att inle en nedslitning av vägarna sker samtidigtsom underhållet eftersatts - samt atl andelen belagd väg ökar. Det är angelägetalt påminna den nya regeringen härom, inle minst med tanke på detnu aktuella budgetarbetet. Iregeringens direktiv till upprättande av fierårsplaner för väginvesteringarunderden närmaste angavs bl. a. atl åtgärder på delmindre och medelstora vägnätet, vilka underlättar jord- och skogsbrukets samtdel övriga näringslivets transporter, skulle prioriteras. Även åtgärder för attminska irafikinskränkningar under tjällossningslid angavs. Det är också attnotera atl motorvägar skulle ingå i flerårsplanerna endast såsom mindrekompletteringar och sammanbindningar av det nuvarande vägnätet. Dessutom skulleåtgärder vidtas för att förbättra den kollektiva Irafikslan-darden. Dessadirektiv innebär atl väginvesteringsinriktningen i första hand skall avse dettrafiksvaga vägnätet. har väginvesteringarna varil inriktadei första hand på det trafikintensiva vägnätet, och del mindre och medelstoravägnätet har eftersatts. Man tycks inte på rätt sätt ha uppfattat del mindrevägnätets belydelse som trafiklederför människor och näringsliv ute i landet.Jag vägar dock påstå att trepartiregeringen insåg detta, liksom samlidigt nödvändighetenav åtgärder för ökad trafiksäkerhet på del irafikstarka vägnätet såväl påinvesterings- som på underhållssidan. Desatsningar som gjorts pä det irafikstarka vägnätethar inneburit atl det Irafiksvaga vägnätet blivit eftersatt. Det är därförangeläget att på sätt som skett i de nämnda direktiven vridainvesteringsinriktningen mera emot del senare vägnätet ulan alt för den skulleftersätta det Irafikstarka. Deåtgärder som är aktuella på det trafiksvaga vägnätet har i stor utsträckningkaraktären av bärighelshöjande åtgärder som möjliggör alt 10/ 16 tonsaxel-/boggitryck kan tillåtas . Det är dessutom nödvändigt atlvidta åtgärder föratt öka andelen belagd väg. Målinriktningen bör vara attförstärka och belägga samtliga grusvägar som har en trafik stöne än 250 fordonper dygn samt atl förse övriga grusvägar med trafik slörre än 125 fordon perdygn med enklare beläggning. Då sådana åtgärder är genomförda återstår dockfortfarande grusvägar av statsvägnätet att belägga. Eninriktning på sådana åtgärder som jag nu beskrivit bör inrymmas i uttalanden omden framtida vägpoliliken. Sammanfattningsvis vill jag framhålla att det när del gällervägpoliliken i del här landet är angelägel att det slås fast att vägdrifien fåren sådan inriktning och sådana resurser alt genom en rationell verksamhet det ivägnätet investerade kapitalet ej äventyras samt all den önskade ökningen avtrafiksäkerheten uppnås. Jagvet atl driften av vägar och gator enligt uppfattning bör ske så atlen i förhållande till trafikvolym likvärdig standard vad avser trafiksäkerhet,reshastighel, miljö etc. kan upprätthållas på vägnätet i - och del vill jagunderstryka - landets alla delar. Detta var också trepartiregeringensmålsättning, och jag fömsätler atl denna omfattas också av den nya regeringen. GUNNAROLSSON (s): OlofPalme konstaterade när han öppnade vår hållna partikongressatl vi haft en industriell avveckling i stället fören industriell ulveckling. Del är de framtida jobben som inte kommer tillslånd. Precisså har vi upplevt utvecklingen i mitt hemlän . Vi hari haft en ulveckling som inneburit och alltjämt innebär ett hot mot deindustrisysselsatla. Dethar under den här allmänpolitiska debatten redan talats en hel del om kriseroch svårigheter i näringslivet, och del kommer säkert all bli ännu mer av dellainnan debatten är slut. Det är kanske inte så konstigt om människorna ute ilandet känner en oerhört stor oro över del som sker, och vi som ombud fördessa människor har all anledning att föra fram deras oro. Denbesvärliga arbetsmarknadssituationen finns i snart sagt alla landsdelar, ochfortfarande saknar vi, trots en liten ljusning i konjunkturerna, någon s. k.överhettad region. har haft svårt alt ge sin befolkning trygga jobb.Det böriade redan i samband med den stora emigrationen och har sedan fortsalt.Den ungdom som växer upp för sin utbildning, men den har inte möjlighet att fåutkomst i sitt eget hemlän. Emigrationeninnebar atl över 100 000 värmlänningar rycktes upp från sin hembygd för altdelta i den industriella uppbyggnaden på annat håll. Så har den värmländskaarbetskraften i aktiv ålder fått acceptera att ge sig av, och tjänstemännen påvåra arbetsförmedlingar har fått skicka iväg den ena unga familjen efter denandra. Närvi i mitten på 1960-lalet tyckte oss ha funnit mönstret lill en framgångsrikregional- och lokaliseringspolitik, ländes en viss förhoppning. Vi blev ocksådet län som begåvades med de största regionala satsningarna, och vi har mångagånger från vårt län haft anledning betona vad den socialdemokratiskaregeringens regionalpolitik betytt för oss i . Mennu har vi två är bakom oss, som med fog kan betecknas som de svåraste sedan1930-talel- erfarenhet som hårdhänt påmint oss om vad det vill säga attbo i ett län med ensidigt näringsliv. Någraav våra 16 kommuner tillhör de mest företagsensidiga kommunerna i hela landet. Branschefter bransch har sviktal, och jag behöver här inte upprepa det som vi befararskall följa i spåren på samgåendet mellan . Vihar i vårt län ca 135 000 förvärvsarbetande av en total befolkning pårunt 285 000. Arbetslösheten uppgår till nära 6 0(X) personer. Av dessaär 2 500 ungdomar. Allt fler i vårt län ställer sig frågan: Får jag behållamitl arbele? Vad händer med den ort där jag bor? Delär någonling helt annat än de frikostiga löften om nya jobb som centernsföreträdare i basunerade ut , 12 000 var den andel nya jobbsom gick ut och lovade för vårt län. Vi har under den borgerligatrepartiregeringens olycksaliga lid inte ens kunnat behålla de jobb som fanns. Löftenaom en decentraliserad näringspolitik, vart log de vägen? gick ut ochsade all nu skulle vi få se påannat. Och nog har vi i fåll se päannat. Tidningarnasförstasidor har fyllts av rubriker om varsel och uppsägningar, och ännu har vitydligen inte sett slutet pä bekymren. får vi nedslående rapporter.Det senasle är att Eleclroluxkoncernen hotat med alt arbetsstyrkan vid Ero-FrysAB i kan komma att bantas med omkring 200 personer fram lill 1980, Viser allvarligt på detta, och kommer LO-seklionen i västra attsammanträffa med företagets verkstadsklubb och diskutera den uppkomnasituationen, LO-seklionensrepresentantskap i norra var under förra veckoslutet samlat till mötemed anledning av sysselsättningslägel i den norra länsdelen. Man gav då uttryckför den siarka oron beroende på att näringslivet i baseras påskogen och dess hantering. här områdena har avverkat sill skogsinnehav mycket hårt, och ärman i färd med alt sälja skogsmarken. LO-seklionen kräver i anledning därav,alt lantbruksnämndens beslut i faslighetsaffärer inte för ske utaningående utredningar och ställningstaganden. Delhär för mig , herr talman, över till det avsnitt i milt anförande som rör vårenda förnyelsebara råvara, nämligen skogen. Ielt läge då vi har svårt att bereda människorna arbete, måste vi frånsamhällets sida gå in och kräva en höjd sysselsättningsgrad i skogen. Kortsagt: Skogsägarna måste satsa på en effektivare skogsvård dels för atlåstadkomma en bättre skogshygien, dels för att hjälpa till att skaffa framarbetstillfällen i stället för dem som försvinner inom industrin. Härfinns möjligheter alt få till stånd ett stort anial dagsverken om bara viljanär god. Skogsvårdsstyrelseni gick ut med ett upprop till 16 000 skogsägare, därdet konstaterades alt ambitionsnivån är på lok för låg när det gällerplantering, markberedning och röjning. Planteringen måste fördubblas, röjningenmåsle mer än tredubblas, heter det i skogsvårdsslyrel-sens uppmaning. Det äringet tvivel om atl det här åtgärdsprogrammet, om del blir genomfört, skullekomma all ge en mycket god sysselsättningseffekt. Vihar i vårt parti haft en arbetsgmpp, som arbetat jämsides med 1973 årsskogsutredning och vars arbete utmynnar i en ny skogsvårdslag där kraven påskogsägarna har skärpts. Och det är inte för lidigi, att vi får etiinstrument att la lill mot dem som medvetet missköter sitt skogsinnehav. Vi vetatl majoriteten av de svenska skogsägarna vårdar sill skogsinnehav, men enminoritet - en betydande sådan vill jag hävda - uraktlåter all medverka lillatl skaffa fram råvaran lill vår induslri. Kravetpå skogsägarna - oav<>ett om del är bolag, kyrkan, sierbhus ellerenskilda - måste skärpas, och jag vidhåller milt gamla krav på att det bordefinnas en vanhävdslag atl tillgå när t. ex. ett sierbhus av många kända skäl vägraralt ställa upp på kravei alt hushålla med råvaran, som inte kommeratt räcka lill för den industrikapacitet vi tillåter växa fram. Fårvi inle till stånd avverkningsplaner, som omfattar all skog, oavsettägandeförhållande, då äventyras sysselsätlningen på många orter i vårt land,inle minst i mitt eget län. Omkring1 000 orter i landet är mer eller mindre beroende av skogsindustrin. Ensidigaskogsindustriorier flnns del många också i . Ta platser som ,, , , , , och . Härutöverfinns naturligtvis också fiera mindre samhällen eller byar som är ensidigtberoende av skogsindustri, främst då sågverk. Eninventering visar all antalet sysselsatta i i skogsbrukei är 4 133personer, inom sågverk, hyvlerier, skivinduslrin 3 768 och inom pappers- ochmassaindustrin 6 377, eller lillsammans 14 278 personer. Detär sålunda bortåt 15 000 värmlänningar som har sin utkomst frånskogshanteringen och delta trots den starka ralionaliseringsvåg som dragit framöver länet, framför alll dä i norra länsdelen. Inom t. ex. fannsför 15 årsedan mellan 1 500 och 2 000 heltidsarbelande på norrarevir. finns ca 200 heltidsarbelande kvar. Skallvi kunna hålla den svenska sysselsättningen uppe i skogsbrukei, måste vi ökaarbetsinsatserna i skogen. Det räcker inte med alt 1978 ryta till om deonormalt höga virkespriserna 1975 och 1976. Vi måste driva en intensiv propagandaför att åstadkomma ett uthålligt skogsbruk, söka få lill slånd en så jämnavverkningstakt som möjligt. Tillsist, herr lalman: Skogsnäringen kan le sig ljus för framliden. Men ändå - påden ena orten efter den andra, som är beroende av skogsnäringen, kännermänniskor oro för sin framlid. Denoronärvälgrundad,därföralt vi har tillåtit enkraftigare utbyggnad av industrin än vad råvaran tillåter. En sådan obalansmellan tillgång och efterfrågan på skog kan lätt ge upphov lill kraftigaprishöjningar på vedråvaran. Ransoneringoch priskonlroll kan i sådana situationer hell enkelt bli nödvändig, men förmig har en effektivare skogsvård alllid varil och kommer alltid all vara detprimära kravet på alia dem som har förmånen atl äga skog. Det är här jag anseratt vi i första hand bör skärpa tonen. Allt detta för alt vi för framlidenskall kunna åstadkomma en ansvarsfull skogspolitik omkring den endaförnyelsebara råvara som vår nation äger. () kortgenmäle; Förhållandena i är givetvis besvärliga, det skall vi ha klartför oss. Vi är väl allesammans besjälade av en önskan alt göra vårt allrabästa, inte minst på skogens område. Jagbegärde ordet här när sade all ledningen för i Värmlandslän gick ul 1976 och lovade 12 000 arbeten. Detta är ett hell felaktigtpåstående, . Vi har sagt alt vi har en målsättning på 400 000 nyajobb i fram lill 1985. På en förfrågan sade jag atl denna målsättningför del skulle kunna beröra 12 000. målsättningen gäller 1985. Nuär naturligtvis särskilt drabbal, speciellt då av strukturförändringarnaoch alll vad som genom lågkonjunktur och annat på olika sätt ligger bakom. Mendet är vi hell klara över, och det är inle beroende på regeringsskiftet, GunnarOlsson, Delär inte riktigt så enkelt som här velal göra gällande-det var detjag ville säga. GUNNAROLSSON (s) kort genmäle: Nej, det är tvärtom på det sättet, atl det är inle så enkelt som BertilJonasson vill göra gällande. Centerngick ju ut i valrörelsen och lovade all om fick komma tillregeringsmakten skulle det skaffas fram 400 000 nya jobb i del här landei. Dågick som distriktsordförande för i ul och sadeatl han ansåg atl därav borde vi ha en andel på omkring 12 000 jobb i Värmland.När sedan i lokalradion blev ansatt fördetia löfte mildrade hanlöftet till en målsättning. Del är hela sanningen,. BERTILJONASSON (c) kort genmäle: Eftersom nu säger alt jag har gäll ul i ochlovat 12 000 nya jobb försäkrar jag på min heder alt jag aldrig varit ute pånågon plats och resonerat om den saken. Nuställer jag frågan så här, , och jag anser all ärskyldig atl svara; Var i var jag och uttryckte della om 12 000 nyajobb? Fördet första gjorde jag det aldrig, för del andra var det en målsättning. Förstagångenjag konfronterades med siffran var på Värm landsradion,därde frågade om400 000 nya jobb för . När de ställde frågan hur många del kan bliutslaget på , så gjorde jag en beräkning i huvudetoch sade all det skulle kunna röra sig om ungefär 12 000. Men detta är enmålsättning som vi har, och den skall icke förvrängas. GUNNAROLSSON (s) kort genmäle; Går vi tillbaka lill valrörelsen och summerar vad sade iinledningsskedet finner vi atl löftet var 12 000 nya jobb lill , Del varnär blev pressad på detta i lokalradion som han mildrade detlill en målsättning. Sedanär del atl konstatera att vi har inle fått 12 000 nya jobb. Vi har inte fåttett enda nytt jobb. Vi har inte ens kunnat behälla de jobb vi hade när centerngick ut i valrörelsen. Delär kontentan av del löftet. Socialdemokraternas agerande i löntagarfondsfrågan är så fulll avmotsägelser och brist på logik att det är närmast häpnadsväck- Islutet av februari i är överiämnade arbetsgruppen frän LO-SAP efter ell årsarbete sin . Publiceringen blev blandde mest storslagna man sett. Med mobilisering av större delen avpartiloppen höll man presskonferenser i de fiesta län. I , ,, , , , och andra orter berättade manvitt och brett om vilka krisdrabbade förelag som skulle räddas medLO-SAP-förslaget om löntagarfonder. Del var , Facit, ,Husq-varna, , Södra skogsägarna, LME , PLM ,, , , Slora , , SKF Stål,Fagersla, hela skogsindustrin, NCB, MoDo och många andra. Alla dessa indusirieroch företag skulle alltså kunna gå en ljus framtid till mötes bara det fannskollektiva löntagarfonder. Dennamagnifika introduktion följdes sedan upp av tidernas största rådslag med 65 000deltagare runt om i landei. För alla dessa och för många, många andra rättrognasocialdemokrater måste det ha kommii som en kalldusch när partiledningen såplötsligt lade locket på och frankt förklarade atl fonderna var en fråga för1980-lalet. Hurkan man från socialdemokratiskt håll först vitt och brett tala om hur mångakrisdrabbade företag och orter man skulle kunna rädda med hjälp av kollektivalöntagarfonder, och sedan känna så litet samhällsanda och ansvar för landei skjuter hela frågan på framliden? Om man hade trott påsitt eget budskap skulle man naturiigtvis försökt genomföra löntagarfonderna såfort del någonsin var möjligl och därmed, enligt egen uppfattning, räddasysselsättningen för lusentals människor. Vilken insats för landels bästa hademan dä inte kunnat göra! Jagkonstaterar också atl min företrädare här i talarstolen, , intesade ett ord om löntagarfonder som elt medel all avhjälpa densysselsättningskris i som han ägnade huvuddelen av sill anförande ätatt beskriva.