prot · G20966 · 1978-12-31 00:00:00 — TillTore vill jag säga atl det är alldeles utmärkt alt man i hyresrättensform fortsätter med de olika försök lill boendeinflytande som redan finns. Viharockså lagt fram utredningsförslag om hur man skall kunna medverka lill ellökat ansvar och därmed också lill etl ökat infiytande över t. ex.underhållsfrågorna. Där tror jag del är viktigt alt få en koppling mellanansvaret och inflytandet. När det gäller hyresrätten har det gått mycketlångsamt alt nå fram till ett ökat boendeinflytande. Men det är samtidigtviktigt all konstatera atl del finns människor som vill bo med hyresrätt ochatl de då också nalurliglvis skall ha möjlighet atl göra della . Deskall också kunna fa del av det ökade inflytandet, men de kommer naturiigtvis Om rätten att äga lägenhet ijlerfä-miljshus Omrätten att äga lägenhet i flerfamiljshus aldrigatt kunna la samma inflytande som gäller exempelvis i bostadsrättens form. STAFFANBURENSTAM (): är myckel orolig över följderna av all, som hon säger,lägga ell nytt stort bestånd av bostäder underdel system som gäller för småhus.Men i nästa andelag säger hon alt del är myckel bra atl det byggs mycket småhusvarje år. Jag förslår då inle hur kan undgå atl vara sömnlös pånätterna vid tanken på atl det byggs småhus, vilket innebär atl etl stort anlalfamiljer, som lidigare inle har tillhört den här boendekate-gorin, nu kommer ini den boendeformen. Jag kan inle anse all hennes resonemang går ihop.Ärdelsåatt tror all fördelarna med atl bo i villa eller småhus ärstora -1, o. m. så stora atl man inte vågar utsträcka dem till riktigt mångamänniskor? I så fall lycker jag del är etl myckel cyniskt resonemang som harpresterats här i kammaren. Del är antingen cyniskt, herr talman, eller heltobegripligt. Obegripligtärdet också alt anser atl kravet på övergång lill elt system sominnebär ägarlägenheler-dvs. all man kräver elt system som sägerskulle ge lagfart till skillnad mot system med bara bostadsrätt-inte hör hemmai bostadsdebatten. Det var faktiskt vad sade . Jag kanske harmissförstått henne, men det beror i så fall på all det svar jag fick påinterpellationen var så totalt intetsägande och atl alla argument så atl sägahar kommit sedan. Men jag tror inle att jag missförstod , utan alt detklart sades ifrån ali man inte skulle gå över till etl system där del gälldejusl alt la lagfart, eftersom ett sådant syslem inle hörde hemma här. ärju helt obegripligt. Det måsle innebära atl det i den här debatten egentligenicke finns några giltiga argument föratt man skall bygga småhus med lagfart.Därav måste följa atl man i en bostadsdebatt egentligen bara kan tala omsmåhusbyggande med bostadsrätt. Jagär glad över att folkpartiels landsmöle har konstaterat atl inlehar någonting emot enskilt ägande av bostäder. Del är dock, med förlov sagl, ensynnerligen passiv formulering, som landsmölel tydligen har antagit. Låtmig erkänna, , atl övergång lill ägarlägenheler i slörre skalaförvisso inle skulle kunna lösa alla bostadspolitiska problem. Jag tror däremotall de skulle kunna lösa en del problem på del sociala området. Jag tror t. ex.atl om de enskilda ägarna av lägenheterna har slörre intresse av alt vårdadesamma,så innebär det också en bättre trivsel i bostadsområdet,och därmed trorjag all vissa sociala problem lättare skulle kunna undanröjas där. Jagär den förste att erkänna alt alla problem löser man inte med någon endaåtgärd, så jag tror inte atl bostadsdeparlemenlet skulle kunna försvinna baraföratl man gick över till del här systemet -det skulle säkert finnas en hel deluppgifter kvar - men jag tror alt uppgifterna skulle underlättas. Som det sagtsi debatten här - inte bara från moderat håll - kan man förvänta sig alt demänniskor som äger sin bostad är skickligare när del gäller all öva inflylandedär än vad politiker och organisalionsfolk är. Om denna iakttagelse är riktig skulle det innebära altarbetsuppgifterna även för bostadsdeparlementet något skulle minska. Men detkanske inle är den största fördelen. Den stora fördelen är atl del gagnar deenskilda människorna och all man far en samhällsekonomiskt avsevärt bättre lösning av de stora bostadsfrågorna. TORECLAESON (vpk): 1 den här diskussionen om vad som lidigare hänt beiräffandeulredningskrav när del gäller ägariägenheler och den behandling som gjordes1976 vill jag bara erinra om all i del simmanhanget uppmärksammadesbl. a. på atl bosladsulredningen i sill slutbetänkande, där frågan hadebehandlats mycket utförligt och där ingen av partiernas representanterreserverat sig, inte fann anledning all överväga eller alt påkalla ytterligareutredning om införande av äganderätt av den typ av lägenheter som vi härdiskuterar. Jagville säga del därför alt i samband med della myckel ingående och omfattandearbete som bosladsulredningarna utförde var alla överens om att det inle fannsnågon särskild anledning atl påkalla en speciell utredning med sikte på atl manskulle fä den här typen av ägarlägenheler. När förslaget om utredningar såall säga föll i ,så Irorjagatldet var myckel mol bakgrund av del somstatsrådet också har berört, nämligen all det då handlade om atl manskulle utreda frågan om hurden ägda lägenheten skulle kunna utnyttjas somkreditunderlag, dvs. i direkt spekulationssyfte. var klok nog atlavslå förslaget om en sådan utredning, ochjag hoppas alt en kommande riksdagskall vara klok nog alt avslå förslag som skulle innebära en ökad segregationpå bostadsmarknaden och etl ökat utrymme för spekulation. Omrätten att äga lägenhet i flerfamiljshus fortsätter all missförslå mig. Vad jag sagt äralltså att förslag som syftar till all man med ägarlägenheler skall kunnauinyttja lagfartsmöjligheter och använda lägenheterna som kreditunderiag hörinle hemma i den bostadspolitiska debatten. Sånågol om småhusen. Det är ju inte alldeles problemfritt för människor allskaffa sig elt småhus. Vi vel exempelvis alt skillnaden mellan lånen och detbegärda priset är väldigt stor. Människor måsle antingen betala höga egnainsatser eller också låna lill mellanskillnaden, vilket är svårt ibanker. Man har i stället elt system med säljarreverser. Jag tror all del ärproblematiskt och bekymmersamt för många människor. a. sådana problem som man måste hitta lösningar på innan man för in eltstort befintligt bestånd i del ekonomiska system som vi har . har vigällande regler för äganderätt och vi bygger småhus med äganderätt. Det finnsingen anledning all förhindra all man fortsätter att bygga småhus i lika sloromfattning som vi har gjort . Manbör alltså nogsamt överväga hur del skall vara möjligt för alla människor all11 elt hyfsat boende, innan man lar ett sådant stort steg. Här behövsuppenbarligen myckel mer kunskap. Jag lycker alt bl. Omproduktionskostnaderna för flerfamiljshus i glesbygdskommuner yttrandeom att han inle förstår alt del exempelvis skulle bli ganska stora kostnaderför samhället med etl sådant här syslem visar alt del behövs väldigt mycketupplysning, innan man kan ta några som helst vidare steg. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Om produktionskostnaderna för flerfamiljshus iglesbygdskommuner BosladsminisiernBIRGIT erhöll ordet för atl besvara () den 7 decemberanmälda interpellation, 1978/79:109, och anförde: har frågal mig om regeringen har uppmärksammat de storaproblem som de mindre glesbygdskommunerna drabbats av i form av mycket högaöverkoslnader i samband med lånefinansiering avbostadshusochomregeringenavseratl vidta ålgärder som snabbt kan leda ti 11 allnämnda överkostnader kan nedbringas. Kostnadsutvecklingenhar varit gynnsammare än . Samlidigi har regeringenvidtagit flera ålgärder för all förbättra belåningen och därigenom minskades,k. Fr. o. m. har regeringen omprövat den s. k.lidskoefficienlen . För projekt som påbörjats efter den 1september 1978 höjdes del s. k. grundbe-loppei i syfte alt sänkaöverkosinaderna och därmed minska behovet av dyra lopplån. Denna höjningmotiverades inle av kostnadsutvecklingen. Regeringen gav därför samtidigtbostadsslyrelsen i uppdrag att med skärpt uppmärksamhet följakostnadsutvecklingen. Ienlighet med vad jag anmälde för i proposition om riktlinjer föransvarsfördelning inom bostadsförsörjningen m. m. har bostadsslyrelsen medikraftträdande fasisiälll nya orlskoefficienler. De nyaoriskoefficienlerna är avsedda atl vara bättre anpassade till regionalakostnadsskillnader, främst i fråga om frakter och löner. Regeringen har som enföljd av del nya systemet med ortskoefficienier beslutat atl ändra ocksålidskoefficienten från samma datum. har bostadsslyrelsen beslutat omlånelillägg för små fierbosiadshusprojekt i vissa glesbygdskommuner. Svarelpå frågor är alltså att regeringen är medveten om dekostnadsproblem som finns vid bostadsbyggande i vissa glesbygdskommuner ochalt regeringen vidtagit åtgärder som syftar till atl minska dessa problem. SVENLINDBERG (s): Jag ber all få lacka bosladsminisiern för svarel på min inierpellalion. Jagnoterar med tillfredsställelse atl regeringen är medveten om dekostnadsproblem som finns i samband med bostadsbyggandet i vissa Dessvärre kan jag inle säga alt jag är nöjd med omfattningen av de åtgärder .somregeringen vidtagit för all lösa problemen. Jag skall dock erkänna all devidtagna åtgärder som bosladsminisiern redovisar är elt steg i rätt riktning,men de är långl ifrån tillräckliga. Bakgrundentill min interpellation är alt flera av de små glesbygdskommunerna i nulägetdrabbas av så fruktansvärda överkoslnader vid byggandet av flerfamiljshus atldet krävs mycket kraftiga kommunala subventioner av bostadsbyggandet, om manskall få ner hyrorna på en vettig nivå. Trots de av bosladsminisiern redovisadeåtgärderna är överkosinaderna fortfarande så höga alt kommunerna inle klarar avdem. Flera planerade projekt för flerfamiljshus riskerar därför alt stoppas. Hurdessa överkoslnader uppstår har jag redovisat i interpellationen, och jag irorknappast all del råder några delade meningar mellan statsrådet och mig omorsakerna. Jagmåsle tyvärr säga lill statsrådet : Del är ingen framgångsrikbostadspolitik de borgerliga regeringarna har fört, när vi t. o. m. i eltglesbygdslän som har bostadsbrist. Bostadsbristengör sig framför allt gällande för lägenheter med hyres- och bostadsrätter.Detta drabbar främst ungdomar, ensamslående med eller utan barn samt pensionärer.Det drabbar de grupper som slår oss närmast och som främst behöver samhälletsstöd både närdet gälleratt anskaffa bostäder och hålla kostnaderna på en sådannivå au de har råd atl bo. Enstatistik som insamlats av länsavdelningen i påvisar storaöverkostnader i alla kommuner utom . Vi vet också all liknande problemfinns i kommuner i andra glesbygdslän. Stora kommunala subventioner har varitnödvändiga för all fa ned boendekostnaden lill en rimlig nivå. Men vad som inle framgårav statistiken är bl. a. följande: Flerakommuner har avstått från atl bygga fierfamiljshus när överkosinaderna harvarit sä höga som de varit. Manhar valt all bygga radhus i försäljningssyfte i siällei för atl byggaflerfamiljshus. Vissa kategorier människor - ensamslående, ekonomiskt svagaosv. - kan inle hjälpas på delta sätl. Sänktstandard i form av försämrad utemiljö m. m. plus kommunala subventioner harfått ned bostadskostnaderna så att bostadslån erhållits och boendekostnadernakommit på en rimlig nivå. Delär inte rimligt att dessa grupper, som framför allt behöver samhällets stöd,skall tvingas nöja sig med en sämre ulemiljö och standard försämringar iövrigt. Det rimmar illa med vår strävan alt åstadkomma jämlikhet i boendet. Detär lika orimligl all vissa kommuner, som redan förut har etl hårt skattetryckoch är ekonomiskt svaga, skall vara tvungna all subventionera hyrorna i denhöga utsträckning som det här blir fråga om. Silualionenmed de höga överkosinaderna har yllerligare negativa effekler. Med tanke påmöjligheterna lill en framgångsrik regionalpolitik är den tecknade bakgrundenutomordentligt allvarlig. Vi arbetar med att ständigt förbättra vårregionalpolitik. a. har sysselsältningsulredningen lagt fram Omproduktionskostnaderna för flerfamiljshus i glesbygdskommu -ner Omproduktionskostnaderna för flerfamiljshus i glesbygdskommuner förslag om en avsevärdförstärkning av politiska stödåtgärder. Men kan vi inte lösa bostadsproblemen iglesbygdernas tätorter är regionalpolitiska stödåtgärder i alla formermeningslösa. Småkommuner i kan i vårt samhällssystem inle av egen kraft anskaffasysselsättning. Därför är det samhällets oavvisliga skyldighet -speciellt iulflyttningskommuner - alt anskaffa bostäder. Utflyttningen flr inte förorsakasav bostadsbrist. Densysselsätlningsplanering en kommun bör bedriva för atl jämnt sysselsätta sinbyggarbetskraft rubbas högst avsevärt om planerade flerfamiljshus stoppas. Delgör sig särskilt gällande i vårt län, där vi f n. har den störstaarbetslösheten bland byggnadsarbetarna. Den är nu inte mindre än drygt 15 96.Och vad värre är, prognoserna för den närmaste framtiden är ändå sämre. Nusäger bosladsminisiern i svarel på mina frågor atl regeringen är medveten omdessa kostnadsproblem och all regeringen vidtagit åtgärder som syftar lill atlminska dem. Jagmedger gärna alt de vidtagna åtgärderna minskar problemen, men jag måsle tyvärrlillägga all åtgärderna i många fall inle är tillräckliga för atl lösa dem. Jagär medveten om att bosladsminisiern inle kan gå in och diskutera enskilda,konkreta fall. Låt mig ändå la ett sådant exempel, som visar dels den effektregeringens åtgärder har, dels atl effekten är otillräcklig. Delgäller ett projekt i min egen hemkommun . Innan regeringen vidtog deredovisade åtgärderna skulle vi vid konkurrensupphandling av elt väl genomförtprojekt ha lllt överkoslnader på 33 96. Sedan orts- och lidskoefficienternaändrats och beslutet om lånelillägg tillkommit har överkosinaderna sjunkit lill23 96. Redan överkostnader är oacceptabelt. Märk väl alt dessa siffror påintet sätt är unika för della projekt. Det är dess värre en vanlig bild därprojekten är små och transportavstånden långa. Effektenblir i del åberopade fallet all om projektet skall komma lill stånd så måslekommunen av den beräknade kostnaden på . gå in med en egeninsats av758 . Vadfår det då för effekt för hyresgästerna om hela kostnaden skall tas ul överhyran? Vid hyresrätt skulle det fördyra boendekostnaderna med ca . Vid äganderätt och vid individuell belåning av egen insats gårsamhället in och subventionerar denna summa med ca . Slutsatsenmåsle bli: Oavsett vad bosladsminisiern anser sig ha gjort är det intetillräckligt. Omvi skall komma till rätta med dessa problem måsle lilläggslånegiv-ningenutvidgas och fördjupas och kapitalkostnaderna reduceras så att de motsvararäganderätt. Takel på lilläggslånegivningen måste höjas, och en bättreindividuell behovsprövning borde kunna öppnas. Omdetta inle sker kommer den borgeriiga politiken alt omöjliggöra elt socialtnödvändigt bostadsbyggande med förödande effekter för glesbygder som följd. Jagber därför all få fråga bostadsministern om hon är beredd all göra ytteriigareinsalser för alt underlälla bostadsbyggandet i våra glesbygder, t. ex. genomatt kraftigt höja taket för lilläggslånegivningen och skapa förutsättningar fören bättre individuell behovsprövning. Låtmig slutligen beröra vad jag betraktar som ett olycksfall i arbetet medändringen av orts- och lidskoefficienterna. När del gäller byggande av småhushar ändringarna för gränskommunerna i mol fått en klarförsämring på grund av en sänkning av orlskoefficienten med flera enheter.Tännäs i har fåll en slor försämring. Låt mig ge exempel. Förenvilla på 125 kvadratmeters bostadsyta, etl plan utan källare, fyra rum och kökmed garage, krävdes i gränskommunerna mol före ändringen . Efter förändringen har den stigit med , lill 41 700 kr.Om vi däremot häller oss lill så var den egna insatsen före ändringen . men steg med . Del är helt oacceptablahöjningar, och vi kräver helt enkelt från vårt län all en justering sker så altden egna insatsen kommer ner lill en rimlig nivå. Min fråga blir därför ombosladsminisiern är beredd alt medverka till alt en sådan justering sker. Omproduktionskostnaderna för flerfamiljshus i glesbygdskommuner Oavsett om delär fråga om små eller stora glesbygdskommuner, så är den här problemalikenlika slor. Delär intressanta fakta som här redovisat. Och man kan väl säga attdet är två förhållanden som har väsentlig betydelse. Detena gäller avslåndsfaktorn och samordningen - hur en entreprenör kan klaramalerialtransporterna. Del andra gäller små projekt. Jag vel alt ochBPA har räknat på delta och kommit fram till atl de små projekten på ell myckelbetydande sätl fördyrar husbyggandel. Entreprenören skall ju i alla fall tadit bodar och i förekommande fall kranar, och del kan vara fråga om långavägar. Imitt hemlän har det varit fråga om alt bygga flerfamiljshus i de avlägsnaredelarna av kommun och kommun. Idredelen av kommunhar en sulfidmalmsgruva, och del har gälll att bygga ell nerfamilj.shus där.Del är då fråga om ett litet antal lägenheter, men de behövs för gruvarbetareoch för folk som jobbar i turistnäringen. Avståndet från centralorten är . Det är alltså den väg en entreprenör skall skjutsa sittfolk om entreprenören hör hemma i . Hör vederbörande hemma i Moratillkommer ytterligare 4 mil. Statsrådetsäger alt de nya oriskoefficienlerna skulle vara bätle anpassade till deregionala kostnadsskillnaderna. De regionala kostnadsskillnaderna konstituerasdå av frakter och löner, I vad jag skulle vilja kalla nollzonen i Kopparbergslän ärortskoefficienlen 0,99,1 och är den 1,04. Det är alltsåfem enheter som skiljer. Jag menar att detta är helt otillräckligt för allklara de problem som avstånden innebär. Entreprenörerna är inle intresserade avsådana här projekt och i den mån de över huvud taget lämnar Omproduktionskostnaderna för flerfamiljshus i glesbygdskommuner etl anbud, blir det högreän del borde bli - de tycker all del är svårt alt administrera ärenden av dethär slaget. Ävenom oriskoefficienlerna skulle vara anpassade så atl full rättvisa rådde när delgällde belåningen, så skulle helt lika projekt i exempelvis och , omman räknar den senare kommunen som nollzon, te sig olika när hyran skallbetalas. De högre lån som man kan få i den avlägsnare delen av länet skall juändå betalas. Statsrådetsäger atl regeringen har vidtagit åtgärder som syftar lill alt minska dessaproblem. Jag hoppas i alla fall atl del inte är slut med de åtgärderna i ochmed delta. Jag finner de vidtagna åtgärderna helt otillräckliga ochefleriyser vad som ytteriigare kan företas. Vadman skall hitta på kan naturiigtvis diskuteras. En gång hade vi här i landetelt slags tilläggslån, där man hade ell visst belopp per kvadratmeterlägenhetsyla om man byggde på dyrare platser än vad som kunde betraktas somnollzon. Det här beloppet kapitaliserades med en låg procentsats. Summan blevelt ränle- och amorleringsfrilt tilläggslån. Del var förvisso krångligt alträkna ul det här, men det åstadkom i alla fall en viss utjämning av hyrornamellan från byggkostnadssynpunkt billigare och dyrare orter, och del var juändå det som var meningen. Somförhållandena nu är hindrar del här-precis som interpellanten sade-de ungafamiljerna och de övriga kategorier han räknade upp från atl bo i dessa bygder.Och del hindrar en inflyttning till dessa kommuner. Det är naturligtvis ocksåav ondo. Del hjälper inle lill alt få den föryngring av befolkningsnumerärensom så väl behövs i våra glesbygdskommuner, där i varje fall elt och annatarbetstillfälle uppenbarar sig, som jag skildrade när det gäller Älvdalenskommun. Jagfinner alltså att det statsrådet här har redovisat är otillfredsställande ochjag hoppas atl det kommer någon form av tillägg syftande tillförbättring. En del av de åtgärder som jag här redovisade har sin utgångspunkt i enanmälan till i en proposition . godtog dåriktlinjerna för uppläggningen av ändringen av ortskoefficienterna.Utgångspunkten var atl del i huvudsak var skillnader i löne- ochfraktkostnaderna som åstadkom skillnader i produktionskostnaderna. Efter eningående och noggrann utredning inom har ortskoefficienternaändrats med hänsyn lagen lill dessa faktorer. Därtill redovisade jag att detfinns problem med att glesbygdskommunerna ofta måsle bygga ganska små projekt,eftersom efterfrågan inle är så slor all man kan få ett underiag för störreprojekt. Såviujagförstod tog i sill anförande över huvud tagel inte upp det extratillägg som man i vissa glesbygdskommuner kan få för små flerfamiljshus.Malungs kommun och kommun tillhör de kommuner där del finnsmöjligheler för länsbostadsnämnden all ge elt extra tillägg på upp till tioenheter, vilket motsvarar . SvenLindberg var inne på de förändringar som hade ägt rum för en kommun i Jämtlandslän. Del är klart all om man lidigare har hafl diskussionerom atl del har varitorättvisor mellan olika orter och vill avskaffa dem uppkommer frågan: Skall manalltid förändra lill del bättre? Del har vi inte ansett vara möjligl all göra idel här fallet. Och del har skett förändringar i framför allt de södra länensom är betydligt större än de som redovisade. Del gäller framförallt tätortsområdena, som lidigare hade ganska höga ortskoefficienier. De hadetidigare också höga produktionskostnader-det var utgångspunkten förortskoefficienternas fastställande. Där har man nu gjort en nedjuslering och enrimligare anpassning till omlandel. Jag är inte beredd aU gå ifrån den principsom vi nu har använt, dvs. att försöka hitta en jämviktsnivå mellan de olikaregionerna, de olika kommunerna, ulan atl utgå från aU varje kommun skall få enförbättring. Omproduktionskostnaderna för flerfamiljshus i glesbygdskommuner Om jag får börja med den sista frågeställningen, så låt mig lill BirgitFriggebo säga atl det är helt naturiigt alt sådana här justeringar kan slå bådeuppåt och nedåt. Men det enormt tvära kast som det är fråga om när det gällerTännäs kan knappast vara sakligt motiverat eller acceptabelt. Vi har inlelyckats förslå varför justeringen har blivit så enormt slor jusl förTännäsområdel. Jag skulle vara glad om ville ge det löftet atlman skall se över delta en gång lill, för del måste vara motiverat alt justeraupp koefficienten igen. Närdel gäller principfrågan i det här sammanhanget tycker jag all jusllilläggslånen aren möjlighet som bör prövas ytteriigare. Beiräffande vad somredan gjorts och vad som återstår skulle man kunna travestera ,som hade som motto för tidningen : Tål intet ont i väriden, men var gladål allt som är gott. Vi är glada åt de justeringar som har skett, men de är --som jag sade lidigare - långt ifrån tillräckliga. kvarstår storaproblem, som naturligtvis varierar väldigt myckel i olikakommuner,beroendepåavståndosv,Om vi ser t. ex. på i , somhar lill , där byggnadsmaterialet i regel skall hämtas,och långl lill närmaste byggnadsfirma som kan ta elt projekt där uppe, är deten självklarhet alt kostnaderna blir mycket stora där. De blir naturiigtvisbetydligt lägre där avståndet rör sig om . Därför bör del finnasmöjlighet all behovspröva mellan olika kommuner. Dethär är åtgärder som behöver vidtas myckel snabbi. Det exempel som jag visade påfrån kommun måste ändå göra klart för var och en, att problemen trotsjusteringen är nästan oöverkomliga för kommunerna. Vi kan inle fortsätta allhålla elt lågt bostadsbyggande och därmed skapa bostadsbrist i de härkommunerna bara därför alt vi inte förmår lösa problemen. BirgitFriggebo gav inget löfte om all hon skulle vara beredd alt la den här fråganunder omprövning, och jag ber därför all få upprepa: Tycker bosladsminisiernatl del är berättigat alt fortsätta atl göra förbättringar och följautvecklingen på det här området? 7 protokoll 1978/79:62-66 Omproduktionskostnaderna för flerfamiljshus i glesbygdskommuner Frubostadsminislern gjorde mig uppmärksam på all hon hade ytterligare elt ess iklänningsärmen. Men även om man nu har förändrat orlskoefficienten och även omdet finns en möjlighel att lägga till maximalt 10 enheter, tycker jag atl delutöver de här essen kanske kunde ha behövts en joker.