prot · G209159 · 1978-12-31 00:00:00 — Utvärderingsarbetet, som del redovisas iproposiiionen och godtas av majoriteten, ger också samma bild av uppgivenpassivitet och handfallenhet. Därför tycker vi all också på den härpunkten måste fatta ett pådrivande beslul. Sammasituation är det också på genomförandesidan: i bästa fall en passiv förhoppningalt allt skall ordna sig till det bästa - i sämsta fall ett tecken pä att man itysthet vill strypa sparinsalserna och satsa pä en ökad energiproduktion. Vissauttalanden i riktning mot ett allmänt besiktnings-tvång för alla fastigheter ärrent destruktiva - det skulle ta bort resurser från den konstruktiva serviceoch rådgivning som kommunerna måste ge i det enskilda fallel. Det ärju dentypen av insatser som kan ge fastighetsägaren en bild av de optimala åtgärderna- att få ett rätt utförande av energi-sparåtgärderna. Ytterst gäller det Juockså att ta till vara de personliga initiativen, så all viinle hamnar i en byråkratisk organisation. Tilldelta hör också frågan om beslutsprocessen. I och för sig har vi väl variteniga om värdet av att besluten decentraliseras. Propositionen och betänkandethar emellertid, som vi ser det, gett en annan vinkling av frågan. Där är detnärmast tal om all utrusta kommunerna inle med positiva befogenheter utan medmöjligheter alt hindra ett energisparslöd. Del kan ta sig uttryck i enutbyggnad av en energikälla som inte är önskvärd ur allmän synpunkt. Det kanockså ta sig uttryck i kommunala veton mot beslut i enskilda ärenden. Här harutskotiet gått längre än vad man gjort i propositionen, som inte innehöll någotdirekt förslag i frågan. Jag hoppas att bostadsministern eller Karl-ErikStrömberg vill kommentera detta och ge en förklaring till denna ytteriigarenegativa inställning. ex.-att en kommun nu skall kunna hindraenergisparslöd för elt fritidshus som används som permanentbosiad? Är delmeningen att man skall kunna vägra stöd för t. ex. solvärme för atl fl bättrelönsamhet i ett fjärrvärmesysiem av någon typ? Förattge kommunerna en fast utgångspunkt ärdet i stället viktigt att de får garantierför bidrag under hela energisparprogrammets löplid. Det ärju under allaförhållanden sä alt genomförandel står och faller med de kommunala insatserna.Det behövs kontinuerliga insatser i personal och utbildning. Särskilt motbakgrund av den vacklande inställning som regeringen nu visar upp ochsocialdemokraternas rent negativa utgångspunkter är det viktigt, all riksdagenger en garanti för fortsatta bidrag. Här är detju fråga om personella insatser,som inte kan skapas och avvecklas med kort varsel. Delhär leder i sin lur in på de allmänna frågorna om energihushållningens roll isamhällsplaneringen. Vad utskotismajoriieten föreslär i denna del är minst sagtoklart. Man ger regeringen till känna någonting. Det verkar pä oss reservanternärmast som elt försök all skriva sig ur ell nalurligl avslag pä densocialdemokratiska motionen men göra del så att regeringen inte blirförpliktigad till någonting. Del skall bli mycket intressant alt se hurregeringen i framliden kommer att redovisa sina åtgärder med anledning av etteventuellt riksdagsbeslut. T.v. vill Jag dock be att tala om vad folkparliledamölernaanser sig ha menat med tillkännagivandet - vad är det regeringen skall göra?Jag hoppas atl sedan i sitt anförande beskriver samma sak som honuppfattar dem, sä atl vi kan bedöma dessa versioner och sedan Jämföra dem medresp. partiers ståndpunkter i värt tidigare betänkande, nr 30. Hur som helsttycker vi reservanter atl motionsyrkandena måste avslås - fastän del nufaktiskt är för tredje gången. Jagskulle också kommentera några ytteriigare centerreservationer, nämligen de somgäller direktverkande elvärme, rökkanal för faslbränsleanläggning och störrebetoning av forskning om en ekologisk avloppsteknik. Jagskall emellertid försöka hålla mig inom tidsgränsen med tanke påarbetssituationen. Jag skall därför inte gå in på ytterligare detaljer när detgäller delta betänkande och de reservationer som är fogade vid detta, även omdet finns väldigt mycket att tillägga. Jag vill dock summera det mestväsentliga. Socialdemokraternas traditionellt bristande intresse för ett Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. planenligl energisparandehar nu fäll stöd av , och pä del sättet har de bildat en majoritet.Det försöker man dölja genom atl formellt vidhålla beslut som enenergisparplan och föreslå ålgärder som står i strid motdetta beslut. skall alltså utåt inta två oförenliga ståndpunkter. Deltycker vi är felaktigt. Vi hoppas på ett klart svar -Ja eller nej - pä fråganom beslut skall leda regeringens arbete och om man i så fall följerreservalionerna för att ge det innehåll ål regeringens fortsatta arbete medenergisparälgärderna som överensstämmer med beslut. Jag yrkar bifall till de reservationer som gjorts av utskottsföreträdarna från och i övrigt lill utskottets hemställan. Jag undrar om och jag har läst samma proposition ochsamma civilutskottsbetänkande. Jag har läst dem noggrant, men på mig verkar delsom om inte har gjort del utan att han utgår från en av honomsjälv skapad bild. Dels säger att vi försöker urholka sparplanenoch atl vi visar passivitet, ett slags handlingsförlamning och elt slagsointresse. Dels säger han att vi har föreslagit drastiska förändringar, atl vivisar tecken på en aktivitet och slagfärdighel. Detta går inle ihop. Detär emellertid en rätt intressant teknik som används av och moderaterna.I propositionen har vi redovisat den riktpunkt som civilulskottet förra åretfattade beslut om när det gäller energisparplanen. Civilulskottet säger i sittyttrande att det inte finns någon anledning till ytteriigare beslut i frågan.Beslut är redan fattat. Så sär man ul tvivel om riktpunkten som sådan, ochsedan använder man det tvivel som man själv säu för alt spika målsättningen engäng till. Ingen annan har ifrågasatt målsättningen. Närsparplanen presenterades tidigare var ett av slagnumren atl vara flexibel undertioårsperioden. Om jag inte minns fel sades det att manändå under frivillighetens mantel skulle försöka vidla rätt åtgärd vid rätttidpunkt. Detta innebär alt man med de styrmedel som finns i form av bidragochlån försöker styra in det mänskliga beteendet på rätt åtgärd och rätt tidpunkt.Det är precis vad förslagen i proposiiionen utgår ifrån. 1978års beslut varett principbeslut. Man gjorde inga som helst ändringar istödsystemet, ulan man använde stödsystem. Här måste Jag fråga mig:Vad är det som säger att del dä fattade beslutet för läng tid framöver är detenda vettiga? Dessulom är del så att det är med utgångspunkt i detla stödsystemsom gjort sin utvärdering, där man arbetat fram förslag, somregeringen sedan tagit upp som sina, till ändring av stöden föratt på kort siktfa ned oljeförbrukningen så snabbt som möjligt. säger att inriktningen är atl helt avveckla stödet till isolering avytterväggar. Var i de papper som vi har alt behandla står delta? Tvärtom,de förslag som vi har lagt innebär att vi skall differentiera stödet, bl. a.genom att differentiera bidragsgivningen så, att det blir de isoleringsåtgärdersom ger den största spareffekten som i första hand skall komma till Dessutomgår det alt isolera ytterväggen och att fl etl nytt fasadskikt i stort settlill en kostnad understigande . Del betyderatt den somutför åtgärden flr den finansierad. Mina erfarenheter - från kontakter ute påfältet - är atl människorna framför allt är intresserade av att fä självainvesteringen finansierad. Med det skattesystem som vi har blir ändåräntekostnaderna mindre än vad de faktiskt ser ul alt vara pä ränteavierna. Detär alltså en skillnad Jämfört med flerbostadshusen för vilka skattereglernadelvis är annoriunda. säger vidare alt vi går ifrån inriktningen alt åtgärderna bör utförasi etl sammanhang. Men jag tror inte atl ger en riktigbeskrivning av sparplan, när han säger att man bör försöka inrikta sigpå att alla ålgärder skall vidtas i ett sammanhang. Det strider nämligen motprincipen,som han ocksä nämnde,att ulföra rätt åtgärd . Delgäller alltså ur lönsamhetssynpunkl. Om man skall gå efter enlönsamhels-trappa, så bör de tunga investeringarna -som har en långavskrivningslid och som ger en spareffekt - utföras så sent som möjligtinom sparplanens ram. Vi har inte avfärdat tanken pä samtidiga åtgärder.Tvärtom säger vi att vi är beredda att öka bidragen, om man vidtar kombineradeåtgärder och framför allt sädana som ger hög spareffekt. Det är hela tideninriktningen i de förslag som lagts i proposiiionen. EnligtKjell vill bostadsministern sitta i knät på energi-spardelegationen,eftersom en parlamentarisk delegation skall vara inblandad i regeringensarbete. loch för sig harjag inget emot att sitta i knät på folk, om de bara ärtrevliga. Men delegationen var lidigare och är nu en kommitté skild frånregeringskansliet. Del är ingen ändring på den punkten. Vihar delat upp arbetsuppgifterna - det har varit inriktningen hela liden-eftersom vi nu flr en parlamentarisk sammansättning, sä att vissa bitar förstillbaka till för atl man på ett effektivt sätt skall kunnasamordna bl. a. verkens insatser. Avslutningsvis skall jag vara liiei naiv och blåögd. Jag måsle säga atlJag begriper ganska lilet av del här försöket att blåsa upp en oenighetbeträffande ambitionerna att spara energi i . Men den oenigheten finnsinle belräffande målsättningen. Vi kan ha olika åsikter om metoderna, men låtoss då diskutera metodernas effektivitet och inte försöka misstänkliggöravarandra. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. () kortgenmäle: Jag kan uppskatta den del av bostadsminisierns inlägg där hon säger atlhon gärna umgås med trevliga människor, och jag hoppas hon skall få göra det idenna delegation. Vi reservanter försökte emellertid se till atl delta intebehövde innebära alt statsrådels ställning som statsråd och chef förbostadsdepartementet förändrades. Jag tror att egentligenskulle vilja ha den utformning av riksdagsbeslutet om delegationen som reservanternaföreslår och inte den här mera preciserade styrningen som utskotlsmajoritetenföreslär. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Iinledningsanförandet sade också att energisparplanennaturligtvis inte kan vara helig och att den kan ändras. Det är helt riktigt.Jag gjorde samma konstaterande, precis som det sades i samband med beslutet1978, all man naturligtvis skall ändra de ålgärder och metoder man använderefterdelattman har fltt klart försig vilka ändringar som skall göras. Men omdet är någonting som har varit heligt så är det närmast den proposition somlagts fram. Den är oklar på en massa punkter, speciellt när det gäller effekternaav förslagen. Man begär bara bemyndigande för dem. Vi skulle gärna gebemyndigande till en regering under förutsättning att vi vet att det ärpositiva åtgärder man tänker vidta. Men vi misstänker atl de åtgärder manföreslär i proposiiionen egentligen är sådana alt de strider mot den inriktningoch de mål man har satt upp plan. Vi har velat klara ut defrågetecknen under utskottsbehandlingen, men det har inte lyckais. De farhågorvi har läst in i propositionens dunkelhet har funnits kvar, och därför har delinte ätersiått någonting annat för oss än att ge uttryck för vår uppfattninggenom alt på olika specifika punkler avslyrka propositionen. Jaglycker ocksä att styrkte mig i delta resonemang, därför att honi sitt första anförande bekräftade avvikelser i förhållande lill 1978 årssparplan när det gäller fasadskikt. Det bedömer vi som en rätt allvarligavvikelse. Det är en tung bil rent ekonomiskt att byta fasadskikt, och därförbehöver man göra del samlidigl som man vidtar andra isoleringsätgärder. Vi troralltså alt det inte är möjligt att komma fram på det sätt som proposiiionenföreslår, dvs. att försöka hitta de enklaste och billigaste åtgärderna nu föratl i etl senare skede återkomma med sådana som inle har fullt sä storspareffekt men som är ekonomiskl tyngre. Vi måste ha en mycket långsiktiguppbyggnad av energispararbeiei, 11 en bra utvärdering av detta och en brarådgivning lill fasiigheisägarna. Vi misstänker au om vi inte har det så kan1978 års mål inle uppnås. Det är därför vi har velal få preciseringar, men delhar vi inie fatt. Jag vet inle om har missuppfattat propositionen ochutskoltsmajoriteten. Vad vi har föreslagit äralt bidraget,som är 3 000 kr.totalt för energisparinsaiser, inie skall gå lill fasadskikt. Men däremot fårman fortfarande statliga lån för alt utföra fasadskiktarbete. Del ärnaturiigtvis av stort intresse för dem som avseratt göra sådana insatser, såatt de kan 11 det hela finansierat. Vi gör del alltså litet mindre lönsamt attvidla slora, tunga och dyrbara åtgärder som ger mindre spareffekt än lättareoch snabbt verkande åtgärder. Det måste vara flexibilitet och differentieringför alt vi skall ha någon chans alt uppnå det mål vi har salt upp. Jagkan inte underlåta alt tycka atl och behandling avdenna proposition har varil någol rigid. Man har i stort sett inte velatdiskutera någon förändring över huvud taget i mer effektiviserande riktning.Låt mig nämna som elt exempel au man inte vill ge regeringen bemyndigande attfatta beslut i detaljfrågor vid utformningen av sparstödet, utan man anser attriksdagen skall göra detta. Men vill man alt regeringen skall vidlaålgärder för införande av nya energisystem och annal sådani. Del går inte ihop.Man vill heller inle låta kommunerna subsianlielll ha någol inflytande påstödulformningen, men kommunerna kan däremol fä ägna sig ål lånehanleringen,den byråkratiska delen av verksamheten. Jagtycker att delta är elt tecken på en väldigl rigid inställning och etl mycketcentraliserat tänkande. Del gäller Ju här en slor och omfattande uppgift, somkräver all ålgärder vidtas snabbi. Då måste vi också ha ell system somengagerar fler nivåer än när del gäller all göra förändringar ochbedömningar inom stödsystemets ram. Energibesparandeålgärder i bostadshus, m. m. () kortgenmäle: Statsrådet konstaterade att del var glädjande atl man nu hadeen enhällig uppslutning bakom beslut i och med atl socialdemokraternaockså anslutit sig till det. 1 fjol kritiserade socialdemokraternaenergisparplanen rätt kraftigi, men de har anslutit sig lill den. Som vi serdet har delta skett sedan de fått möjligheter att genomföra en del försämringari de insaiser som krävs för alt man skall nä upp till det fastställda målet,och vi tycker naturligtvis atl del är fel att göra den typen av försämringar. Molden här bakgrunden är vi, såsom också framgår av vår motion och av vårareservationer, inte övertygade om regeringens inställning lill de här frågorna.Del verkar som om regeringen har fall sälja en del av sina ställningstagandenfrån , då man Ju ställde sig bakom proposiiionen om energisparplanen,föratt 11 anslutning lill andra delar av den nu föreliggandeenergipropositionen. De här frågetecknen kring de av regeringen föreslagnaåtgärderna har inle rätats ul under utskottsbehandlingen. Det är inle sä att vihar varit vränga, ulan det har inte varit möjligt all gå in i de olika delarnaav regeringens förslag och fl klarhet i varför man föreslår de olikaåtgärderna. Del finns inte heller någonting i propositionen som säger vilkeneffekt förändringarna egentligen kommer au fl. Därförhar vi inie ansett all vi kan lila på atl regeringen kommeratt vidla de rättaåtgärderna om den flr det begärda bemyndigandet, och del är ocksä anledningenlill atl vi inte velal ge regeringen detla. Men som Jag sade lidigare kan vinaiuriiglvis länka oss all ge elt bemyndigande lill regeringen under förutsättningatt vi vet atl detla används för all vidla åtgärder i den politiska riktningsom vi anser alt man här bör ha i sakfrågan. Låtmig också säga några ord närdet gäller finansieringen. Vi lyckeralt det arenväldigt stor brist i propositionen att regeringen där bara talarom pä vilketsätt man tror au man skall klara finansieringen och att man därvid bara anvisarsamma belopp som lidigare. Enligt vår mening är det viktigt all man bibehållermöjligheten atl även fortsättningsvis hålla verksamheiennied de frivilligainsatserna i gång. Det förhållandet att man nu inle vet varifrån man skall fapengar till sådana insatser efter måste innebära all vi får ellavbräck i fråga om intresset från fastighetsägarnas sida och närdet gällerverksamheten med frivilliga insatser över huvud taget. Vi har således inte hellernär del gäller finansieringen fatt klarhet i hur Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. frågan skall lösas ifortsättningen, och vi har då sett det som fullständigt självklart atlriksdagen fattar ett beslul om all anvisa pengar för det här budgeiåret i desshelhet över statsbudgeten. Inle heller en sådan lösning har varil möjlig altdiskutera vid uiskoilsbehandlingen, ulan vi har fltt gå reservalionsvägen ävenpä denna punkt. När vi behandlar omfattningen av sparinsalserna resonerar vi om totalainvesteringar, och det har tidigare förde närmaste åren gjorts upp en plan förhur slora investeringarna bör vara. sades del all investeringarnaför nästa budgetår borde uppgå till . här proposiiionen har vi räknat upp beloppet litet grand på grund av denpågående inflationen som visserligen är lägre . Men det är alltsåuppräknat till , vilket är den totala investeringsvolymsom skall användas. Delta är utgångspunkten och därtill samma utgångspunkt somden som fanns i Sparplan 78. Detintressanta är alltså: Vad skall vi använda dessa 2,85 miljarder till? Då harvi sagt, vilket har framhållits tidigare, att det är viktigt attpengarna används effektivt. Mankan fördela pengarna på två olika sätt. Det ena sättet är atl se lill att manligger på en optimal nivå, sä att man ger till det som är mest effektivt och såatt pengarna också kan delas ut tidsmässigt jämnt fördelat . Det ärdet bästa sättet. Det är den inriktningen som vi har tillämpat när vi har lagtupp differentieringen av stödsystemet. Mankan ha ett annal system också, nämligen att man ger stöd till litet av varjesom verkar trevligt och låter människorna ställa sig i kö för att fl pengarna.Dessa pengar kommer alltid att gå åt. Men det kommer alltså atl vara kön somavgör, om man far pengar. Det intressanta är då också att pengarna kommer atlta slut . En stor del av året kommer man att stå utan pengar tillde sökande. Jag lyckeralt detta är ett otillfredsställande säll att användavåra begränsade resurser på. Detfaktum alt vi av olika anledningar - och här har alla partier i olikafunktioner sitt ansvar för det hela - inte har lagt fram elt slutligt förslagbeträffande finansieringen är egentligen en leknikalitei i delta avseende ochhar ingenting med inriktningen av sparslödsverksamheien all göra. Tredjevice talmannen anmälde atl anhållit atl till protokollet flantecknat att han inte ägde rätt till ytteriigare replik. En skärpt hushållning med energi har varit och är en huvuduppgift förenergipolitiken alltsedan oljekrisen. Kraven på energihushållningen harständigt skärpts både i de program som har fastställts av och i demsom har fastlagts av del socialdemokratiska partiet. Bakgrunden lill delta ärbl. De nu tillgängligaenergikällorna ter sig alltmer otillräckliga, särskilt mol bakgrund avu-ländernas behov. Men också i-länderna drabbas redan nu svårt av bristen päenergi. Brist och stigande priser på energi är en viktig bidragande orsak tillden ekonomiska krisen och arbetslösheten. De nu tillgängliga och deflesta av de nya energikällorna innebär risker för hälsa och miljö. Vi farständigt nya och allvarliga påminnelser om det. Oljekrisen har ständigtförvärrats, bl. a. till följd av inre och yttre konflikter i producenlländerna.Även andra energislag, som gas och uran, är känsliga för sådana konflikter. FörSveriges del är situationen särskilt svår. Vår extremt höga oljeförbrukning äretl hot mol hälsan och miljön, mot samhällsekonomin och handelsbalansen, molsäkerhetspolitiken och vårt oberoende och mot våra möjligheler att leva upptill den internationella solidaritetens krav. Denviktigaste uppgiften i vår energipolitik är därför att minska oljeberoendetgenom bättre hushållning och genom alt ulveckla nya energikällor. Den senaslelidens händelser har dramatiskt skärpt dessa krav. Oljekrisenförvärras nu dag för dag, och vi står inför en situation dä vi kan tvingas lillransoneringar och drastiska inskränkningar som hårt skulle drabba såvälhushällen och industrin som transporterna. Händelsernai har i ocksä letl till att vi flr en folkomröstning som kanutmynna i elt nej till kärnkraften. Internationellt sett kommer det säkeriigenatt leda till en allt svårare energikris som i sin lur kan leda till svåraekonomiska och politiska påfrestningar. Införden situationen är det ett oavvisligt krav alt alla ansträngningar görs för atteffektivisera hushållningen, minska oljeberoendel och ulveckla nyaenergikällor. Uppgifternaall förverkliga de kraven måste enligt vår uppfattning innefatta olika punkter. Detkrävs åtgärder som inriktar sig pä att kraftigi minska energiätgången för uppvärmning i hus, att så fort som möjligt gä över till energisnåla processer i industrin samt alt genomföra en kraftfull minskning av energiätgången i transportsystemet, både av hushållningsskäl och av miljö skäl. Detkrävs en övergripande samhällsplanering som utgår från hell nya och mera ambitiösa krav när det gäller hushållningen med energi. Viär till mellan 70 och 75 96 beroende av importerad olja. av den olja somvi importerar går till uppvärmning av byggnader. Räknar man in denoljeförbrukning inom transportsektorn som är beroende av bebyggelsenslokalisering stiger den siffran till 75 96. Det visar hur viktigt det äralt vi,pä det sätt som vi beskriver i vår partimolion, använder oss av samhällsplaneringenför att utveckla ett energisnålt samhälle, bl. a. genom en samordning avplaneringen av bostäder och arbetsplatser, transporter och service. Idet arbetet måste vi ta itu med såväl planering av ny bebyggelse somförbättring och komplettering av färdig bebyggelse. En viktig fråga atl la itumed är då atl klarlägga de praktiska och ekonomiska förutsättningarna förombyggnad, sanering och stadsförnyelse. måsle vi redan nu utveckla ensamhällsplanering och byggnadsteknik som underiäiiar införan- 4 protokoll 1978/79:159-160 Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m.m. Energibesparande åtgärder i bostadshus, m. m. detav ny energiteknik och nya energiförsöriningssyslem, t. ex. solvärme. 3.Vi mäsie medvetet satsa på en samhällsutveckling som innebär all vi satsar merpå den gemensamma sektorn, på vård, omsorg och kultur och mindre pä en onödigoch energislösande lyxkonsumtion. Det förulsälter en solidariskfördelningspolitik som gynnar de svaga i samhället. Detfinns ingen anledning att släppa loss onödigt energislöseri pä del säll som mangör med en borgerlig polilik förökade inkomstklyftor i samhällel. Däremol ärdel nödvändigt alt utforma både energihushållningen och fördelningspolitiken säatt människors basbehov av energi kan tillgodoses. Särskilt viktigt blir detatt tillämpa den principen om vi tvingas till ransoneringar. Det går inte allfå med människor pä personliga uppoffringar för atl spara energi om inleåtgärderna grundar sig på rättvisa. Dekrav på samhällsplaneringen och fördelningspolitiken som måste ställas om viskall kunna ulveckla vårt samhälle lill ell energisnålt samhälle som samtidigtkan ge människorna trygghet, välfärd och högre livskvalitet stämmer väl överensmed socialdemokratins allmänna politik. Men de är myckel svåra att förena medden politik som de borgerliga partierna företräder. Det är kanske en förklaringtill atl energihushållningsdebalten på borgerligt håll, inle minst fråncenterns sida, mest handlat om åtgärder i enskilda hus trots att deövriga åtgärderna långsiktigt har mycket större betydelse för om vi skall klarakraven på en skärpt energihushållning. Det är, herr lalman, myckel viktigt altfrågorna om samhällsplanering, samhällsutveckling och fördelningspolitik ifortsättningen får sätta sin prägel på energihushållningspolitiken mer änhittills.