prot · G209139 · 1978-12-31 00:00:00 — Deinsatser som har gjorls för bekämpning av oljeulsläppet i är myckelomfattande. Det gäller såväl från direkt ansvariga myndigheters sida som frånmilitärt håll och från frivilliga. Jag vill i della sammanhang ultrycka minstora uppskattning för del skickliga och vikliga arbele som utförs. omfattandeinsatser är ullryck för en höjd ambitionsnivå när del gäller bekämpnings- och saneringsinsaiser vid oljeutsläpp. Jagvill meddela all regeringen har gett oljeskyddskommiiié (Kn 1977:03) iuppdrag att granska och utvärdera händelserna såväl pä Bohuskuslen som iStockholms skärgärd. Uppdraget omfattar både alt kartlägga och analyserahändelseförloppen fr. o. m. den första rapporteringen t o. m. saneringen ochall föreslå alla de åtgärder av organisatorisk, resursmässig eller annan artsom kan befinnas motiverade av erfarenhelerna. Jag vill för egen del framhållaall del är särskill angeläget all fä klariagl på vilka sätt och i vilkenutsträckning dessa händelser har varit unika i förhållande till lidigareolyckor och hur vi skall kunna skydda oss mot upprepningar. Båda händelsernahar del gemensaml all del rör sig om oljeutsläpp som har skett på Slort avståndoch som inle har blivit kända eller kunnal lokaliseras . En konsekvensredan av avsiåndel synes ha varil all oljan har kunnal komma i land var somhelsl inom ell vidsträckt område. Härtill kommer de särskilda svårigheter somisen har medfört både för spaningsarbetei och för bekämpningen. Alll dellamåste studeras noga sä all vi får möjlighel all stå bäure rustade . Redani del Jag nu har sagt ligger att Jag anser all vår beredskap föroljebekämpning, trots de slora insalser som har gjorls på all bygga upp den,inte kan belraklas som färdig ulan måste successivi förbättras. Del ärregeringens uppfattning att skyddet för våra hav och kuster mot oljeskadormåste ges en ökad prioritet. Jag uppfattar ocksä interpellanlernas ochfrågeställarnas inställning så att det bör finnas föruisäiiningar för enighethärvidlag. Trekommittéer- oljeskyddskommiiié, kommittén (Jo 1978:05) om miljöriskervid sjötransporter och sjöövervakningskommiiién(H 1977:05) -behandlar ingåendefrågor som gäller inriktningen och omfattningen av värt oljeskydd samtsamordningen och ledningen av övervakningen och räddningstjänsten lill sjöss.Del gäller även de spörsmål som har ställts i interpellationerna och frågornaoch som jag inle har direkt behandlal i del föregående. Kommillén om oljeriskervid sjötransporter avlämnar sitt betänkande , och de båda övrigakommittéerna lämnar sina betänkanden något . Regeringenhar för avsikt all skyndsamt behandla kommiiiéförslagen och lägga fram ellhandlingsprogram för med såväl kortsiktig som långsiktig inrikiningframför allt i syfte all förebygga oljeolyckor. MÄRTAFREDRIKSON (c): Jag ber all fä tacka herr statsrådet för svarel. Jag är tacksam för att därinte finns hänvisning till självläkande krafter. Sedani november dä svarade på min fräga i anslutning lill denoljekatasirof som drabbade Bohuskuslen harjag nu för fiärdegängen här i kariimaren aktualiserat behovet av alt se över har oljeiransportersker och varoljeskyddsberedskap finns. Jag har motiverat hur nödvändigidel är alt vi med allt vi är mäktiga släller upp lill skydd för denna farsot,lill skydd för den olja som i ökande mängd hotar och skadar livet i havet ochpå stränderna samt människorna. Jaghar varil envis och bör måhända förslå behov av att i en tidningsartikelskriva all han anser mig vara blind och okunnig och all jag leder andra vilse,varvid enligt slutet naturligtvis blir "sorgligt ochmissvisande för läsekretsen". har även via tidning uttalatall "bohuslänningarna får komina med velliga förklaringar lill vad de ärmissnöjda med". Ja,vi är inte glada för oljeutsläppen lill havs, för de oljeskador som blirföljden och för vad som hänt kusten. Och del är inte heller. Vianser all del är rätt all ingående la upp frågan om hur vi bäst skall ordna delförebyggande skyddet och-då de slora oljeutsläppen f n. är ca ell ochomfattar mängder av olja - hur vår oljeskyddsberedskap bäst skall fungera. Delvar positivt att statsrådet besökte Bohuskusiens' drabbade områden.På Geriesborg visas jusl nu en utställning om lössläppt olja kallad "Näroljan gick till". Den är väl värd all ses och begrundas, och det ärmoiiverai all lyssna lill dem som där berättar om den. Päbildskärmen visas foton frän oljenedsmuisningen pä . Fotona, som hartagits av ett par grabbar- och -, visarnedsmutsningen, fågeldöden och del svåra, tunga och kladdiga arbetet.Kosinaderna för saneringen trorjag är väl kända för att oändligt myckel kvarstår all göra. Jag skall därför inle upprepadella. Jag har lalal om min önskan om en annan och fastare syn pä oljeutsläppenoch all vi inte kan hälla på och skada jordens lillgångar såsom vi nu gör. Miltengagemang är inte, säsom tror, nypåkommet. 1 över lio år harjagtalat om vikten av all vi skyddar miljön. Islulet av 1960-talel väckies Jag ordenlligl av min doller som deltagit ifiskerislyrelsens forskningar i och vid Krislineberg i . "Vadär det vi håller på med egentligen? Vad är del för nytta med all vi ansträngeross för alt ge föda lill jordens behövande befolkning när vi gör alllvi kan för att skada havets tillgångar, som skulle kunna ge oss så myckel. Viär ännu bara i början av kunskapen om havets möjligheler att ge av sina rikatillgångar bl. a. för all förse oss med mal och medicin. Och inbilla er iniealt oljetankrar i Brofiorden aldrig kommer au ge några oljeskador." Det var länge sedan honsade della. Oljeutsläppav olika slag sker kontinuerligt De slora uppmärksammas mest. Alla de mindregäller tillsammans betydande kvantiteter olja. Jag har någonstans läst att 16"n av den olja som fraktas över haven hamnar i vattnet Jag har lyvärr intekunnat kontrollera sanningshalten av denna uppgift. Väst-och ostkust har båda pä en gång hårt drabbals. Frågan om oljeskyddei är inieen deballfråga för lokalpatriotiska känslor, men varje lokalt område måste fäsätta in alla resurser. Debatten rör varje del av landei somdrabbas, men del är också i hög grad en global debatt All del skulle behövainträffa skador på båda sidor av för all de många skulle engagera sigkan beklagas, men del är eu friskhetslecken att engagemangel nu bliviislarkare. Del har del även blivii hos de ansvariga, vilkei svarvisar. Del är bra, och jag är glad för del. frågade varför vi är missnöjda. Ja, de människor som vid allalilltallen så lojall harsiälll upp för all la handom oljan lill havs, som harsalsal sig och sill arbele, som har de av efterfrågadekunskaperna, de har måst konstatera att de inte har förfogal över den kändaleknik med vars hjälp de kanske hade varit bättre rustade. De har i stort sellvaril försvarslösa. Deras insalser är i hög grad berömvärda. Besvikelserna hosdem måsie ha varil stora vid båda de akluella oljekaiastroferna. Denkamp som förs pä land är svär och otäck. Det är inle konsligl all del behövs enoljeskyddsutrusining per man och dag. Och saneringen är ännu inle slulförd.Finsaneringen kan ge nya skador när oljeresierna rinner ner mellan småslenarnaoch i sanden. Vi har inle sell vilka skadorna blir på havsbollen, förreproduklionen av havels växi- och djurliv. Men vi har sell de många lusenialsoljedödade fåglarna, vi har sell hur de dödsmärkia drar sig upp ur oljesmelen.Skadorna på människans miljö och på människan känns svåra och onödiga. 1978års slora lankerförlisning vid den franska kuslen och del arbele som har följtdärav misstänks ha gett människorna skador. Sjukdomsfallen av exempelvis eksemoch epilepsi har ökal i de oljedrabbade områdena. anser franska staten dethell nödvändigt all oljan i den tanker som gick lill bollen efter kollisionenför sedan tas upp. Delfrågas efter vettiga förklaringar till värt missnöje. En vill Jag ge för minegen del. Det är liv del gäller. Vi kvinnor kan få höra alt vi ärkänslomässiga, och därför skulle vårl engagemang vara för känslomässigt.Känslomässigt -ja, varför inte. Del skall vi inle skämmas för. Vi -jag själv -har givii nyll liv förlivei som skall föras vidare. Engagemanget för all skyddaliv ärdjupl. Men vi kvinnor är inte ensamma om au vilja ge skydd åt livet -allt liv: Känslomässigt engagemang utesluter inte saklighet Närjag skrev min inierpellalion hoppades Jag all väsikusiolyckan skulle geerfarenheler som kunde bespara oslkuslen all drabbas så hårt Men den drabbades. Vihar kunnal läsa om all på en kaj ligger ell syslem i lio exemplar för svepningoch uppiagning av olja. Öslersjöoljan driver obönhörligi moi land, men kvar päland ligger de frän lånade systemen oanvända. Och vi läser om en karusellav beställning för köp, avbesiällning och lån. Materielen ligger där. Del är,förlät liknelsen, som om småpojkar kivas, ej medveina om hur allvarligt holeiav den drivande oljan är. Borde inie de som har lill uppgift all försöka tahand oljan ute i havet få tillgång lill både de lio lånade och de lio beslälldasysiemen? Kusibevakningen har syslem av, samma sorl. I vinlrasanvändes della, med goil resuliai sägs del, när en lanker läckle ul olja iFalkenbergs isbelagda hamn. I svarel slår exempelvisall kusibevakningen har lagl ul länsor. förnämligtDe fanns och användes vid Landsorl ulanför . Avansvarig personal har jag hörl all de draglänsor som ställdes lill förfogandeinle log nägol område, för allra minsia skräp måste de rensas. De länsor somstatsrådet hänvisar lill var inle lill myckel nytta. Vinden vände, oljan gickut och spreds över ell siörre område. Flyg-och helikoplerspaning saues in, men man fann ingen olja. Människor i småbåtarmed långsam fart såg emellerlid oljeklumpar på varje meter vatten. Ansvarigpersonal som jag har lalal med säger sig ha varil med om rätt myckel och anserall del någonstans är fel. Svensk oljeberedskap fungerar inte som den skall,och dä finns det alla skäl i världen all se över funktionerna. Vidalla tillfällen av upptäckt oljehoi har försvarsberedskapen varil god, men ändå- trots skickliga och berömvärda insalser av kunnigt folk och trots alla andrainsalser - är resultatet nedslående: Det finns en effektivitet som ej färgensvar. Kusibevakningenhar en mycket fin teknik lill sill förfogande, dyrbara spaningsflygplan ochexklusiva miljövårdsfarlyg, men ändå går oljan i land. Manhar exemplifierat detta pä följande sätt: "Om vi har de allra bästaspanings- och rapponeringsmöjligheier, om vi därigenom flr veta plats ochklockslag när en fiende anfaller, men sedan inte har en enda man medfunktionsdugligt försvarsvapen, vad hjälper då spaning och rapportering?Underrättelser om olja räcker inle långl om man ändå inte kan ta hand omden." Delfinns en positivare ton i svar. Beredskapen behöverutbyggas och viklen av alt klarlägga i vilken omfallning de båda aktuellautsläppen varil unika i förhållande till andra olyckor framhålles. Men är inlevarje utsläpp unikt allleftersom havet, väder, vind, strömmar,lemperaiurförhällanden, oljans beskaffenhet m. m. varierar? Vi fär vara bereddapå alt varje utsläpp kan vara unikt och all oljeutsläppen och skadorna lyvärrkommer att upprepas lill dess all enigheten om all vi mäsle la krafttag för attkunna motverka och ta hand om oljeutsläppen blivit sådan all insatserna blirverkningsfulla. Detär bra all den nämnda oljeskyddskommiitén, som redan skaffat sig så myckenkunskap, får fortsätta och att den fär väsenlligt mer omfattande uppdrag. Delgäller ju livels möjligheler för framtiden. Jagvill tro att vi alla - liksom vi är i - är ense om en ny synpå oljeutsläppen, om att del behövs en hård rapporteringsskyldighet för alla,om att bästa resultat erhälles när oljan tas upp ur vattnet, om alt oljan inlefår "sänkas" och om all förseelserna bör följas av så kännbara straffall de blir olönsamma. Del förslag som här är lagl bör redan skärpas. Tvåslora olyckor sätter äntligen kraft och allvar bakom de krav som framförls päökad säkerhet, exempelvis: alllillsammans med kustländerna skriva regler all ingen annan olja än partikel märktsådan får las emol. allöka den gemensamma övervakningen och oljeskyddsberedskapen, all skaffa speciellaoljetankrar för bälire skydd mot läckage, allfå speciella korridorer för oljetankrar att färdas i, liksom fiyget har, och enbälire havsövervakning, allställa högre krav på lolsplikl även för mindre fartyg, eftersom tankbåtaruppenbarligen lar slora risker, allfå ökad bogserassislans - bogserbäiar kan åtfölja oljetankrar för all vid behovomedelbarl ingripa, allinte dra in fyrpersonal och t ex. lotsutkiken vid , vilket ej ärförsvarbart, att läla rekryter ifiotlan få utbildning i oljeskyddsberedskap samt attsamordna alla enheter till sjöss, t. ex. de statliga enheterna, fiskebåtarna, vilkabör ersättas när de las i anspråk, sjöräddningssällskapel m. fl. Sjöräddningenhar obyräkratiska och personliga kontakter med andra slaler och kan därförtillfrågas. Man släller sig säkert till förfogande. Detär riktigt all landei och även kommunerna, som antyder, behövermer av samordnad beredskap och av kunskaiier om hur denna beredskap skallfungera. Grupper av människor bör ulbildas som har anknytning lill exempelvishamnmyndigheter, kommuner, raffinaderier, oljeborrtorn och sjöfart Dessagrupper fär då lära sig att la ansvarel vid oljeuisläpp och för bekämpningen avoljan. De kunde få var sin siräcka av kuslen som sitt ansvarsområde. Delfinns länder som är mycket rädda om och kuster och som satsar hän påskydd, exempelvis , , och . Regeringenbör sända representanter lill dessa länder. Det kan löna sig. Heder ål allainsatser på detla område. har den störsla terminalen för tankbåtar byggts. Där skerutsläpp, även frivilliga. Därifrån har rapporterats problem. Sheilandsfå-renhar enligl expertis drabbats av oförklarliga sjukdomar där de betar. Många fårhar på kort lid avlidit. Folkel är i uppror ochhotar spränga terminalen i luften. Delfinns på många håll frukiansvärda problem för all form av liv. Del behövs ävenökad forskning för alt undersöka vad som sker efter oljans framfart Del finns sä myckel all säga, alt poänglera, gäng på gång, men härkommer ju fler att lala efter mig. Delfär inle finnas prestige i frågan om bäsla skyddei för hav och kust, och jagvill slula med ell citai ur den specialsång som .sjöngs på Geriesborg ilördags. Vi känner del ungefär så ute vid kuslen. "Ocholjan drev in emot kusten drev in emot klippa och vik och lade sej tung mellanskären lill fåglarnas gälla skrik -Och fåglarna dök i del svarta och kvävdes itusental Ochbottnarna sveptes av giftet som bottnen i Dödsskuggans Ochfolket kom samman längs kusten och såg hur svart allting var och kämpade, sletsom för livet för ali rädda del bästa vi har -För all rädda del levande vattnetoch dom skönaste stränder som fanns och spara del liv som hotas av Kapitaletsnonchalans Ochfolkel längs kusterna lärde lärde det plågsamt och hårt; vi kan inle lämna älandra alt värna det liv som är vårt -Vi själva ska stå här längs kusten och ägaden makt som ska lill alt sälta herrar i fängelse om dom inte sköter sittspill!" Vi har all anledning alt salsa alla resurser som är möjliga. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): somjag tackar kommunministern försvaret måste Jag uttryckamin besvikelse över brislen på konkrela uppgifter när det gäller de ställdafrågorna. Vi har under kon lid upplevt två oljekatastrofer - den vidBohuskusten och den i . Arbetet föratt få bort oljan pågårforlfarande i bägge fallen och kan beräknas ta ännu åtskillig lid ochåtskilliga arbetstimmar i anspråk. Men regeringens talesman redovisar ingetkonkrei åtgärdsprogram för vad som mäsle göras. Han nöjer sig med au hänvisalill ulredningar. Närdessa är klara skall regeringen återkomma. Men alla velall under liden kan nya oljekalastrofer inträffa vilken dag som helsl. Skallman dä klara dessa med utredningar, eller skall man be alt katastroferna snälltväntar tills utredningarna och regeringen är klara över vad som måste göras?Del är självklart att ulredningar kan vara nödvändiga, men när katastroferhotar måste man läla det konkreta beredskaps- och skyddsarbetet komma i förstahand. Vad tänker alltså regeringen göra för att i möjligaste mänsöka förebygga nya oljekatastrofer och minska skadeverkningarna av sädana, omde trots alll skulle inträffa? Del är den första frågan, och den har vi trotsdel länga anförandet inie fäll någol svar på. Till1977 års oljeskyddskommiiié har regeringen gett uppdraget att granska ochutvärdera händelserna såväl på som i . Jag haringen invändning mot del uppdraget, men jag anser all regeringen har skyldighetatt redan nu framlägga en egen värdering av dessa händelser och avframgångar och brister i bekämpningsarbetet. Även om bekämpningen till landsankommer på kommunerna enligl brandlagen måste statsmakterna anses ha detövergripande ansvarel för hela oljebekämpningen. Del är hell orimligt, omregeringen inle skulle erkänna och känna deUa ansvat Det ärju också därför enrad riksdagsledamöter ansett sig kunna ställa interpellationer och frågor tillregeringen om oljekatastroferna. Men del har vi ju gjort därför all vi ville haregeringens värderingar av vad som hänl. Vilken är alltså regeringens värderingav de bägge oljekaiastroferna, och hur ser regeringen på framgångar och bristeri bekämpningsarbeiel? Del är den andra frågan, och den har vi heller inle fållnågol svar på. InnanJag går över till vad ett ålgärdsprogram mot oljekalastrofer enligl min meningmåste innehålla skall jag något kommentera de akluella händelserna i Stockholmsskärgård i anslutning lill de frågor jag ställt Menförst vill jag betona del självklara i alt oljekatastrofer skall bekämpas medsamma kraft vare sig de inträffar på eller berör Stockholmsskärgärd. Det förfärliga som hänt Bohuskuslen har debatterats iriksdagen. Del är vikfigl alt det här inte blir någon motsättning mellanmiljövänner frän och från oslkuslen. De har samma iniressen aveffektivt skydd och effekliva åtgärder mot oljekatastrofet Älskar man ett havoch en kustremsa så älskar man för övrigl vanligen ocksä de andra. Såkonkrei till händelserna i under de senaste månaderna.Enligt kommunminisierns svar har man gjort alll som varit möjligl.Ingel mera hade behövt eller kunnal göras. Varför denna skönmålning när del ärobestridligt att en rad brister i beredskapen avslöjats? Den10 mars enligt sovjetiska uppgifter i Dagens Nyheler , den 13 marsenligl kommunminisierns svar fick de svenska myndigheterna kunskap om ensovjetisk oljetankers grundslötning utanför Venlspils och del oljeläckage somskett. upptäckte den svenska fiygspaningen ell område medoljeinblandad is öster om . Vad som nådde densvenska allmänheten var i huvudsak endasl optimistiska uttalanden frånansvariga myndigheter att någon större fara inte förelåg. Detlaläisasspel upprepas nu i kommunminisierns svar. Del talas om alt de forlsallaspaningarna "visade all isflaken drev ul till havs och smälte efter hand.Då della skedde bildades en mycket tunn oljefilm som sä småningom upplöstes ivattnet." Någon olja under isen kunde man inle upptäcka. - Det är här enpåtaglig likhet med den argumentation som fanns i kommun-ministerns svar den 22januari lill och om oljekalaslrofen vidBohuskuslen. Där sägs att "den olja som iakttogs lill sjöss bedömdes varaunder upplösning och i drift lill havs, varför inie ansåg detmeningsfullt all försöka ta upp den". Ibägge fallen talas om att oljan driver ut till havs, och därför behöver maninle göra någol. är som vi alla vet litet större än , mende bägge haven har i alla fall en påtaglig likhet, nämligen att vinden kanvända! Finns inte vindkantringar i myndigheternas världsbild? För au göra en långhistoria något kortare så vill jag direkt säga, att jag inte 2 prolokoll 1978/79:139-140 kanfinna alt man använl liden frän den 10 eller och fram till ,närde första ofieklumparna upptäcktes i , pä ett kloktsätt. Betydligt mera omfattande förberedelser för att möta oljan borde hakunnat göras. Viktiga insatser gjordes av kusibevakningen samt framför alltunder och omkring påsken av som mest 240 man ur fiotlan och kustartilleriet Menden massiva insatsen fick göras av frivilliga, vilka gjorde elt beundransvärtarbete under dåliga förhållanden. Transporterna var frän början dåligt ordnadesä all mycken tid förspilldes, småbåtar för landstigning på skär fanns intetillgängliga, effekliv maierial för omhändertagande av oljan saknades ibeiydande utsträckning. I malerial, som utsänts till i varjefall frågeslällarna och inierpellanterna, sägs direkt au del anlal frivilligasom dellog helgen 7-8 april, 600-700 personer, utgjorde gränsen för denkapacitet man hade resurser all la emol. "Om det hade kommit fierfrivilliga hade man fått avvisa dem." Den9 april begärde vpk:s riksdagsgrupp i ett ultalande en massiv militär insatsmot oljekalaslrofen. uppvaktade vi kommunminislern om samma sak.Försiden saltes den siörre mililära insatsen in. Del finns ingauppgifter i interpellationssvaret om hur många man den kom all omfatta. Ävenvid en bedömning i efterhand förefaller det som om den borde ha gjorlstidigare. Defullständiga skadeverkningarna av oljekaiastroferna i och i Östersjönär ännu inle kända. Klart är all beiydande skador på djur- och växtliv mäslebefaras. Stränder är dessulom nedsmutsade. Olja finns kvar, ochsaneringsarbelel måste pågå läng tid framåt. Vilka åtgärder förbereder numyndigheterna för alt exempelvis direkt engagera bålfolket och övrigasemesterfirare i rengöringsarbetet? Vilka anvisningar och tekniska hjälpmedeltänker man tillhandahålla? Kommunminislernsäger all vår beredskap för oljebekämpning inte kan belraklas som färdig utanmåste successivt förbällras. Tillåt mig inslämma. Snabba ålgärder förefallermot bakgrunden av oljekaiastroferna vid Bohuskuslen och i nödvändigaulan onödig tidsspillan. A. Ålgärderför all söka förhindra att nya oljekatastrofer inträffar: Strängare internationella regler för oljetankrar. Begränsningar av rätten för oljetankrar all passera vissa farvatten. Föreskrifter om konstruktion av oljelankrar-segregeradeballasllankar, dubbla bottnar osv. Ikraftträdande av Helsingforsavialel och dess strikta lillämpning. B. Effektivaförberedelser för oljesanering lill sjöss: Införskaffande av tillräcklig och effektiv materiel i form av länsor, oljeupplagare och oljeupp- lagningsfartyg. Sådan materiel förefaller all finnas - varför används den inte? Konstruktion av lämpliga meioder ocksä för uppiagning av olja under olika typer av isförhållanden - det kan ju bli is en gång lill runt Sveriges kuster. C. Effektivaåtgärder för oljesanering till lands: Upprättandeavenenheilig operaliv ledning för all oljebekämpning. Upprättande av beredskapsplaner för oljebekämpning - del fallas nu kommunala planer och därför också en samordning av olika insalset Bältre personell och materiell beredskap mot oljekalastrofer- utbildning av arbetsledare för all göra eventuella nya frivilliginsalsereffekiivare, uppläggning av beredskapsdepåer, förmånligare ersättningsreglerlill kommunerna så alt de kan förbereda sig bälire genom inköp av lämpligabåtar etc. Dessaproblem fanns berörda redan i min interpellation och framslälldes också somdirekla frågor, men lyvärr harjag inle fäll någol svar pä dem avkommunminislern. "skadas för åratal framåt när en oljekatasirof som den i Östersjöninträffar", säger en marinbiolog. Därför behövs del beslutsamhet ochsnabbhet när det förfärliga inträffat beslutsamhet och snabbhet pä grundval avväl gjorda förberedelser. Vi är mänga som lycker alt della saknats imyndigheternas handlande i samband med oljekaiastroferna vid Bohuskuslen och iÖstersjön. i Hållsla(c): Om jag skall vara rikligl positivt inställd, kan jag väl säga all jagfåll svar lill hälften pä min interpellation, och jag vill lacka för del. Jaghar fäll del klara svarel alt oljebekämpningen lill havs och i kuslbandetåvilar kustbevakning. Lika klart har kommunminislern redovisat altoljebekämpningen lill lands enligl brandlagen åvilar vederbörande kommun. Altsamarbeiei mellan dessa båda parter måste vara gott, om saneringsarbelel skallgå snabbt, är naturligtvis självklart.