prot · G20957 · 1978-12-31 00:00:00 — Jagär däremot lilet överraskad över all en så erfaren politiker som herrHermansson har svårt att läsa innantill i mitl svar när det gäller del jag därsäger om regeringens syn på den amerikanska embargopoliliken. Svarei ger inteullryck för någon form av acceplerande av denna politik. Del är inle heller densvenska regeringens uppfallning alt den politiken är lill förmån för ett vidgathandelsutbyte och för en frihandel, vilket del är den svenska regeringensprincipiella uppfattning all vi skall ha. Jag hoppas därför atl siudera svaret på den punkten ytterligare och vid dessa fördjupadestudier komma till en annan uppfattning om vad del innehåller. Delär riktigt alt del amerikanska exporlkontrollsystemel och COCOM-systemetbefinner sig under omarbetning. Ingenting är dock ännu känt om de nya reglerna,hur de kan komma all se ut eller om de kommer atl innebära en skärpning avsystemet. Elt genomgående drag i kritiken mot systemet från källor såväl inomsom utom har dock gällt den utdragna handläggningstiden för mångaexporllicensärenden. Vi hoppas atl de nya reglerna kommer atl innebära enförenklad och snabbare handläggning av ärendena. Vi är emellertid oroade överde krav på ökad restriktivitet som har framförts i och för allen skärpning av exportkonirollsysiemet skulle fö negaiiva konsekvenser förteknologisamarbelet mellan och -ett samarbete som vi sätter stortvärde på och självfallet önskar fortsätta. TillAlfLövenborg vill jag säga all jag är mycket hedrad över den tilltro han hyserlill den möjligheter att påverka den amerikanska regeringennärdet gäller embargopoliliken. Del är inte bara så att den svenska regeringenkan ha elt kontrollerande inflyiande över den svenska trots sinknappa mandatantal i denna sal, utan den har dessutom ganska stora möjligheterall påverka den amerikanska regeringen och den amerikanska kongressen - om manfår tro . I den fråga vi diskuierar nu skulle jag gärna se all hanhade rätt. Dess värre ärdet väl inte så, utan vi för nöja oss med atl genom ettupprepande av del den förutvarande regeringen har gjort, och möjligen också påandra vägar, framföra principiella uppfallning omembargopolitiken i förhoppning om att de krafter som verkar både inom och utomUSA mot den politiken skall växa i siyrka och leda lill all den amerikanskakongressen och den amerikanska regeringen är beredda att ompröva och tänka om ifråga om embargopolitiken. OmSveriges självständighet i handelspolitiken (vpk): Handelsminislern ansåg all jag hade svårl att läsa innantill i den texthan har föredragit. Han talade om min erfarenhet som politiker osv. också, som vi alla vet, en lång erfarenhet som politiker, även om deninte hela liden har försiggått inom detla hus-men del finns ju politik utanförriksdagshuset också som bekant. Jag vill kvittera hans artighet och säga alljag är förvånad över alt en så erfaren politiker som inle rikligl vetvad det slår i del interpellationssvar han läser upp. Ett avsnill iinlerpellalionssvarel leder mig, vid del han kallar djupare studier, dvs.förnyade omläsningar, lyvärr icke till någon annan uppfattning än den jag givituttryck för. Desatser som finns där - och jag kan cilera dem än en gång - tycker jag vittnarom flathet från regeringens sida. Man säger: "Regeringen motsätter sig emellertidmed skärpa varje framstöt från andra länders sida om all tillämparestriktivitet vad gäller svensk export av varor och leknologi som är utveckladi . I sådana fall kan inga utländska begränsningar accepteras. "Skall detta, , tolkas på del viset som jag frågade om i milt förstainlägg, att när del gäller andra varor och annan leknologi så accepterarregeringen utländska begränsningar? Min krilik gällde ocksåbörjan på hela della stycke, där det sägs om de 4Riksdagens proiokoll 1978/79:57-58 ömSveriges självständighet i handelspolitiken svenska exportföretagen:"finner del förenligt med sina intressen alt ingå avtalgrundas på en kommersiell bedömning som regeringen ej har anledning all laställning till." Dettalycker jag vilinar om flathet. Vår regering måste självfallet ha enuppfatlningom och ta ställning till den ulpressningspolitik som på deltasätt bedriver gentemot svenska exportföretag. Det förvånar mig all inlehandelsminislern gjorde det på ett belydligl klarare och skarpare sätt än vadsom förekom i interpellationssvaret. Nuhar han sagt alt man på nyll skall framföra sina meningar lill . Jagvidhåller vad jag sade tidigare, au jag lycker della borde ske i form av enmycket skarp offenllig prolesl, när nu dessa frågor kommit upp lilloffentlighetens yla igen, och atl man borde begagna tillfället att också la uppdet i inlernationella fora,eftersom det nu kan vara ett lämpligl lillfälle allsöka fö lill slånd en avgörande förändring av de regler som ;s regering ochövriga makthavare envisals med att vilja tillämpa. Dessa regler kannämligen inte accepieras av ett oberoende land. Om har dubier på denpunkten, kan han ju gå till förnyad läsning av sin vän . ALFLÖVENBORG (apk): Jag vill säga lill statsrådet att jag verkligen inle har någonövertro på den folkparlistiska regeringen, men den bör i varje fall fö prövasina möjligheter och visa vad den vill och vad den duger till när del gälleratt bekämpa den embargopoliiik som vi alla säger oss kritisera. Del är inlerikligl all skall försöka dirigera vårt lands och andra ländershandelspolitik, även om det sker genom indirekta metoder. Vikommer förmodligen inte längre i den här debatten, men jag vill framhålla attjag lycker alt detta är en så stor fråga all man inom regeringen allvarligt börfundera över vilka skarpa, indirekta aktioner som kan sättas in för all fö ellslut på detta. som jag cilerade och som jag byggde slörre delen av mininterpellation på slår del bl. a. atl irritationen över embargopoliiikfinns inle bara i utan också i , och . Detär förmodligen riktigt. Också i pågår en diskussion om dessa frågor. Detstår i samma artikel alt man där opponerar sig mot embargopolitiken. Finns det en utbredd opinion i skilda länder, dåärjag helt överens med om alt den börgöra något på del inlernalionella planet. Den opinionen bör få slöd av ensvensk aktion i någon form. Man bör alltså inle bara finna sig i della. När det gäller vad jag angivit i mitl svar i fråga om en kommersiellbedömning är det naturligtvis så, , alt ett företag slår i valelmellan all aniingen acceptera de begränsningar som följer av den amerikanskalagstiftningen och därmed avstå från atl la emol den teknologi och dekomponenter som de amerikanska företagen kan leverera eller alt acceptera dessabeslämmelser. I det valet måste företagel göra en kommersiell bedömning, enbedömning som den som sådan inte har all eller kan lägga sigi. Del skulle föra väldigt långt, om den försökte styraföretagen i deras kommersiella bedömningar av om det är önskvärt eller inleönskvärt att från skaffa sig den teknologi som man behövereller av om man kan skaffa sig denna teknologi på annat håll och därigenombevara sin handlingsfrihet när del gäller t. ex. export lill de socialistiskaländerna. Dessvärre är det så att alternativet till att importera teknologin från Förentastaterna är atl importera den från något land som i dessa avseenden genom COCOMär lierat med den politik som för. Detla gör alltså alt vårståndpunkt inte innebär atl den accepterar den amerikanskapolitiken. Jag tycker atl jag givit uttryck för detla såväl i mitt förstainlägg som i de följande, och jag hoppas alt är införståddmed denna regeringens ståndpunkt. Formernaför alt framföra den uppfallning i denna fråga kommer viatt välja på så säll att vårt agerande för den största möjliga effekten när delgäller alt åsiadkomma en förändring av denna politik. Vi kommer inte atl spelaför gallerierna, ulan mera för saken. 0/77Sveriges självständighet i handelspolitiken CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Det jag reagerade mot var att det i handelsministerns svar fanns entendens att reducera denna sak lill en fråga som gällde enskilda företagskommersiella bedömningar, vilket är helt felaktigt. Det är nämligen en frågasom gäller nationella självständighet och hur vi skall tillkämpa ossett verkligl oberoende i handelspolitiken. Del är del som är den slora frågan,inle hur det enskilda företagel finner sig tvunget alt välja i dentvångssituation som det har försalts i lill följd av den amerikanskaembargopolitiken. främja en god sak, herr handelsminister, trorjag all man bör lala öppet omden. Jag tror det är fel att reducera en debatt i den svenska ellerett öppet uttalande från den till någonting som man kallar"spel för gallerierna". Jag är anhängare av en öppen diplomati ochtror atl den har den största effekten. Som vet är protokoll en offentlig handling. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Man bör icke använda frasen "spel för gallerierna" omriksdagsdebatter. Överläggningenvar härmed slulad. 0/77den statsbidragsberältigade utbildningen för arbetslös ungdom § 10 Om denstatsbidragsberältigade utbildningen för arbetslös ungdom Statsrådet erhöll ordet förattbesvara CA/Zs/cz-M/sso/jsls) anmälda fråga, 1978/79:185, lillarbetsmarknadsministern, och anförde; har frågal chefen för omhan dels anser att det är rimligt att arbetslösa ungdomar förvägras utbildning,därför atl offenlliga utbildningsanordnare inte kan komma överens om deninbördes ersättningen, dels avser att vidta några åtgärder för att undvikalikartade fall. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Idet fall som åsyftar skulle inom gymnasieskolan anordnas en s.k. kortkurs inom del bygg- och anläggningstekniska områdei för en grupparbetslösa ungdomar. Utbildningen skulle föriäggas lill AMU-center, eftersomdär fanns ledig utbildningskapacitet. lokaler, utrustning ochlärarkrafl skulle därvid utnyttjas. () har, enligt särskilt bemyndigande, rätt alt sälja ledigutbildningskapacitet inom arbetsmarknadsutbildningen. Prissättningen skerdärvid enligl en av SÖ upprättad prislista. Kostnaden i det nu aktuella falletskulle för kommunen uppgå till . Kommunen skulle emellertid endaslerhålla . i form av del extra statsbidrag som ulgår per kurs för atltäcka kommunens merkostnader för alt anordna sådana kurser. I realiteteninnebär det all kommunen av egna medel skulle fö betala lärarkostnaderna,vilketinte kommunen behöver göra om lärarna är anställda i kommunens gymnasieskola. Enligtvad jag har erfarit bereds f n. inom SÖ två ärenden som berör denna fråga. Jagär därför inle beredd atl nu göra något uttalande i det konkreia ärendet. Menmin principiella uppfattning äralt reglerna för arbetsmarknadsutbildningensmedverkan i de s. k. kortkurserna inte för utformas så, att man försvårarmöjligheterna alt bereda arbetslös ungdom utbildning. Jag räknar därför med altde oiympligheler i nuvarande bestämmelser som framkommer i frågan skall kunnarättas till. Jag ber altfö tacka statsrådet för svarei. Ihöstas skulle en grupp arbetslösa ungdomar i erbjudas en s. k.kortkurs på det bygg- och anläggningslekniska områdei. Kursen blev emellertidinte av, därför atl olika myndigheler inte kunde komma överens om vem somskulle belala den. Kommunensförsök atl ge utbildning ål arbetslös ungdom stoppades alltså av byråkratisktkrångel, och det skedde vid en lidpunkt då arbetslösheten bland ungdom låg påen mycket hög nivå. Jagär, herr talman, nöjd med den principdeklaralion som slalsrådel gjorde isvarei på min fråga. Av svarei alt döma är regeringen beredd att ändra statsbidragsbestämmelserna,så att vi kan undvika händelser av det slag som redovisades ifrågan. Tillslut vill jag bara säga alt jag hoppas att regeringen snart ändrar debestämmelser som vi nu diskuierar. Överläggningenvar härmed slutad. §11 Om försöksverksamhet med en kombination av utbildning och praktikarbete förarbetslös ungdom 0/77försöksverksamhet med en kombination av utbildning och praktikarbete förarbetslös ungdom Statsrådet erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1978/79:196,och anförde: har frågal mig dels varför försöksverksamhetenmed omväxlande utbildning och praktik ännu inte har påbörjats, dels när jagräknar med att försöket kan inledas. Enligt vad jag erfarit har (),efter samråd med gymnasieuiredningen och , redan i majlagit vissa kontakter med sju kommuner för att undersöka intresset för dennaverksamhet. Dessa kommuner är , , , ,, och , SÖ har därefter hållit två konferenser rörandeuppläggningen av försöksverksamheten i de sju kommunerna med företrädare för delokala och regionala skol- och arbetsmarknadsmyndigheterna. Med hänsyn lillvad som har framkommit under dessa konferenser har SÖutfördat föreskrifterochanvisningar för försöksverksamheten. En formell inbjudan till aU delta iförsöksverksamheten har den 11 oklober 1978 gått ut till de sju kommunerna frånSÖ. Enligt de uppgifter som har inkommit från dessa kommuner till SÖtorde försöksverksamheten komma att omfatta minst 180 elever. Jag räknar medatt verksamheten skall kunna påbörjas . Jag ber att få tacka skolministern för svaret på min fråga. Detinnehåller i sin korta koncentration en redogörelse för vad SÖ har gjort iärendet sedan regeringen fattade sitt beslut med anledning av proposilionen1977/78:164. Dethade också varit av värde att få veta på vilket sätt regeringen hargått in förall försöka effektuera sitt löfte i denna proposition alt försöksverksamhetenskulle komma i gång . Någon sådan verksamhet har inte startat. Jaghar läst i tidningarna att skolministern är intresserad inte bara av dessafrågor utan också av skolfrågor i allmänhel och reser omkring i riket för attinformera sig om läget i dessa avseenden. Jag har därför tagit tillfället iakt, herr talman, alt något belysa hur läget är speciellt i . Vi harfött en mycket svår utveckling i på ungdomsarbetslöshetens område.Ijuli 0/77försöksverksamhet med en kombination av utbildning och praktikarbete forarbetslös ungdom 1976 hade vi drygt I 000arbetslösa ungdomar . , elt år senare, hade della antalfördubblats så all vi var uppe i över 2 000 arbetslösa ungdomar. harantalet stigit lill över 3 000 öppet redovisade arbetslösa ungdomar. Bakgrundentill denna utveckling är, som väl alla känner till vid det här laget,omfattande strukturförändringar som drabbar regioner som mycketkraftigt. Vi har fått förändringar som inte längre betraktas som konjunklurellautan som svårartade långsikliga strukturella förändringar. Vi räknar med attGöteborgsområdet till 1982-1983 kommer att lappaborlål 10 000 varvsarbetstillfällen och därutöver i infra-slrukture runtomkring varven ungefär 6 000 arbetstillfällen. Det betyder i runt tal 16 000missade arbetstillfällen under denna korta tidrymd. kommer mängder avungdomar ut i och kan inte få några arbetstillfällen. Göteborgskommun har gått in för att med kraftiga åtgärder försöka göra något ål detlaläge. Den har med sin begränsade kommunala ekonomi uppgiften alt ge arbelslillfälleni planerad verksamhel åt 2 680 personer. I statligt beredskapsarbetesysselsätts ytterligare 529 ungdomar, i kommunalt beredskapsarbete 1 558 och ienskilt beredskapsarbete 265. Totalt inkl, dem som sysselsätts vid AMU-centram. m. berörs i della sammanhang ca 6 700 ungdomar. Det betyder alt vi så gottvi kan försöker åtgärda de här områdena. Delhade varil av värde för mig att få vela också om statsrådet är beredd -närkommunalekonomin nu inte räcker till för göteborgarna att klara ul dessa långsikligaproblem - atl gå in med ytterligare sådan verksamhel som planerades hösten 1977också för /80. Det är riktigt, som frågeställaren böriade med attsäga, all jag ägnar en hel del av min lid åt au dels fastställa fakta, delsstudera konstruktiva lösningar inom det problemområde det här gäller. Jag harrest runt och bl. a. studerat förhållandena i , och , senareNorrbotlensregionen. Jag vill gärna begagna tillfället till all sägaatt vad jagsåg i imponerade mycket på mig. Det visade att man där på ell bådebeslutsamt och konstruktivt sätt arbetar med problemen. Denkonkreta fråga som ställdes sist ligger såvitt jag förstår inte inom delfrågeområde som vi här behandlar, och jag känner mig därför förhindrad att avgenågot svar. Jag antar också att kommer alt inge ytterligare äskandeninom detta område, och då finns det anledning all återkomma. Jagvill i det här sammanhanget betona all min förelrädare i ämbetet, i denproposilion som ligger till gmnd för de anvisningar som sedan givits för denhär försöksverksamheten, underströk att den föratt bli framgångsrik måsle gesen klar lokal förankring och utformas utifrån de lokala fömtsällningar somfinns. Det betyder också att det framför alll är kommunerna som har atl lainitiativ och göra förberedelser, utforma de närmare prakliska reglerna för hur verksamheien skallutformas inom ramen för de anvisningar som givils av regeringen och i andrahand . LARS-INGVARSÖRENSON (s); Jag beklagar atl statsrådet inle kunde lala om för vadstatsrådet ämnar göra på det här området för budgelårel 1979/ 80. Det var dockmöjligl för den förra skolministern atl inom ramen för den proposilion som RolfWirtén lade fram tala om vad hon önskade göra på del här områdei. Jagkan då inte göra mer än alt beklaga all vi inle för något löfte om alt en sådanhär handläggning av aktiviteter på detta fält fortsätter. Detta hade varit avvärde för oss, inte minst mot bakgrund av de svårigheter jag försökte redogöraför som har med all fullfölja planerna på långsiktig förbättring avlägel för de många arbetslösa ungdomarna i . Statsrådet varjuockså benägen alt omvittna all kommunen sysslade med detta. Vadjag försökte säga var all situationen är sådan alt man på det kommunalekonomiskaplanet inte har möjligheter alt på lång sikl klara ut de ekonomiskaförutsättningarna för att lösa problemet och atl det därför var betydelsefulltatl slalsmaklerna gick in och lyfte upp lösningen av della problem på ennationell nivå. Omförsöksverksamhet med en kombination av utbildning och praktikarbete JÖrarbetslös ungdom Jag irodde all det borde ha framgått av vad jag har sagt, men jag villhär ytteriigare understryka alt jag tillmäter försöksverksamheten enutomordentligt stor vikt. Den har belydelse inte bara för de kortsiktigaproblem som här bl. a. illustrerades med Göteborgssilualionen ulan också för denmera långsiktiga planering som ligger inom gymnasieutbildningens ansvarsområde.Det är väl därför naturligt - även om jag nu inte kan säga någonting mera konkret - att maninte hastigt kan avsluta en sådan försöksverksamhet,särskilt som den ju ännu inle praktiskt har kommit i gång. Detär väl lyvärr också så att del inte går alt så snabbt rätta till självasaklägel genom en försöksverksamhet, utan en uppföljning av den nu planeradeförsöksverksamheten kommer säkerligen att behövas också på . Jagantar atl vi därför kan fö tillfälle atl återkomma lill den diskussion somLars-Ingvar gärna ville föra. LARS-INGVARSÖRENSON (s): tyckte jag att svaret var mer positivt. Jag var lilet oroad över detförsta svaret, där statsrådet gick rätt lättvindigt förbi min frågeställning.Men jag tolkar nu detta svar positivt i den meningen, att statsrådet ärberedd att göra vad hon kan för att lösa de här problemen också iIbrlsäuningen. 1 vår pariimotion, som avvisades, begärde vi 2 000 platser avden här karaktären. fick vi 200 - bara en tiondel - men jag tolkar ändå Omanonymitet för meddelare i vissa fall statsrådets svar positivioch hoppas alt den ulveckling som har påbörjats kommer atl fortsälla, men iän större skala. Jag vill, bara för undvikande av missförstånd, säga alt jagnaturiigtvis inte har lagil någon ställning mellan 2 000 och 200 platser, ellerrättare sagt atl jag t. v. har atl arbeta inom det av fattadebeslutet, som gäller 200 platser. Överläggningenvar härmed slutad. § 12 Om anonymitetför meddelare i vissa fall JuslilieminislernSVEN erhöll ordei för an besvara () den 7 decemberanmälda fråga, 1978/79:218, och anförde; har frågat mig när kan vänla förslag medanledning av det betänkande som utredningen om anonymitetsskydd vid beslag ochhusrannsakan avlämnade till regeringen . Isitt betänkande (SOU 1976:36) Anonymitet och tvångsmedel behandlade utredningenfrågan om ett förstärkt skydd vid beslag och husrannsakan för den räll lillanonymitet som enligl tryckfrihetsförordningen tillkommer bl. a, meddelare ochförfattare till tryckt skrift. Flertaletremissinstanser ställde sig positiva till grundtankarna och de allmännariktlinjerna i utredningsförslaget. När det gällde den närmare utformningen avreglerna framkom emellertid olika uppfallningar. Flera remissinstanserunderströk behovel av en översyn även av reglerna i omedilionsplikt och reglerna i skattelagstiftningen om användande av tvångsmedeli olika sammanhang. Underlagstiftningsärendets beredning inom regeringskansliel fann jag behov av altgöra en samlad översyn av tvångsmedelsregleringen. Bakgrunden var bl. a. deändringar som vidtagits i regeringsformen i syfte all stärka de medborgeriigafri- och rättigheterna och i tryckfrihetsförordningen för alt förbättraanonymitetsskyddet för meddelare, förfallare och andra upphovsmän. Vidare haderiksdagen avslagit propositionen 1976/77:202 i vad den avsåg nyaregler om telefonavlyssning vid förundersökning i brottmål. fann allpropositionsförslaget, som även innehöll regler till skydd för deliryckfrihelsräilsliga anonymitetsintresset, borde övervägas ytteriigare när delgällde frågan om rätt atl använda s. k. överskoltsinformaiion vidtelefonavlyssning. , som pekade på au problemet inte var begränsattill telefonavlyssning utan kunde uppkomma också i fråga om andra tvångsmedel,ansåg det önskvärt alt fö generella lösningar för olika typer av tvångsmedel. Efterbeslut av den dåvarande regeringen tillsatte jag en kommittémed parlamentarisk sammansältning för all se över ivångsme-delsregleringen vidförundersökning i brottmål m. m. en fullständig översyn avrättegångsbalkens bestämmelser om straffproces-suella tvångsmedel och liknandeåtgärder, t. ex. edilionsplikt och syn. Till de straffprocessuella tvångsmedlenhör bl. a. beslag och husrannsakan. I kommitténs uppdrag ingår även atlundersöka behovet av ändrade regler för användning av tvångsmedel och liknandeåtgärder ulanför område och så långt som möjligl samordnabestämmelserna med vad kommittén kan komma all föreslå i fråga om den grundlägganderegleringen i . Syftet med översynen är bl. a. alt söka stärkaskyddet för olika enskilda intressen som kan komma alt beröras vid användandeav tvångsmedel. Idirekliven för kommittén (Dir. 1978:57) fastslås atl det aren vikiig uppgiftför kommittén all se över möjlighetema alt stärka anonymitetsskyddet vidtvångsmedelsanvändning. I syfte alt skapa ell fullgott skydd skall kommitténsöka finna en samordnad reglering för olika typer av tvångsmedel.Anony-miielsulredningens förslag har överlämnats till kommittén, som har atlöverarbeta della från de allmänna utgångspunkter som gäller för kommit-téuppdråget. Kommitténhar börjat sitt arbele. Jag kan för dagen inte säga något om när detkan vara slutfört. Omanonymitet för meddelare i vissa fäll Jag ber atlfö lacka för del utförliga svarei. Ioktober 1973 förordnade allmänne åklagaren om husrannsakan bl. a. på Folket iBild kulturfronts redaktion. Den 31 oklober 1973 tillskrev , som är ell organ för samarbete mellanTidningsutgivare-föreningen och , regeringen med krav påförstärkning av anonymitetsskyddet och skyddet för meddelare. Den 4 januari1974 tillsatte den dåvarande socialdemokratiska regeringen fiera s. k.IB-utredningar samt gav inassmedieulredningen tilläggsdirektiv. Dennuvarande justitieministern var själv ordförande i massmedieutredningen,därjag deltog som ledamot, och vi kan konstatera atl utredningens förslag lettlill ändringar - vilket också sades i svarei - i tryckfrihetsförordningen sominnebär en väsentlig förslärkning av meddelarskyddel. Dessa nya regler trädde ikraft den . Isamband därmed har också vissa förändringar skett i fråga om kriminaliseringenav spionbrott. a. belräffande ryktesspridning i fred enade sig ,med en majoritet av socialdemokraler och folkpartister, om atl dennabroiisbeteckning inte borde tas upp i TF:s brotlskatalog.