prot · G209103 · 1978-12-31 00:00:00 — Och inte nog med detta: de förhoppningar somman ingivit allmänheten om en förbättring av programutbudet kommer helt päskam. De 10 extra miljoner som kulturulskoltet föreslår är otillräckliga. Viföreslår i vår motion ytterligare 47 milj. kr. eller vad harbegärt. Vikonstaterar att inte minsl lokalradion behöver extra resurser. I stället föralt utveckla och bygga ut lokalradion genomdrev den borgeriiga majoriteten enförsöksverksamhet med närradio. Vår kritik mot närradion sammanfattade vi då ifyra punkter: Den hämmar lokalradionsutveckling. Den gynnar starkaorganisationer. Den kan påverkas avkommersiella intressen. Den riskerar alt bli enlätortsradio. Innanförsöksverksamheten ens har kommit i gång bekräftas vår kritik på avgörandepunkter. Enligt de beräkningar vissa organisationer gjort kommer kostnaden fören timmes sändningslid i närradion all innebära en utgift pä . Vilka organisationer har råd meddetta? IMalmö har därför kommunen börjat diskutera huravida den skall gå in och skaffautrastning för atl hyra ut lill de poliliska organisationerna till en kostnadav . i limmen innebär med lågt ställda krav allvarje utsänd timme skulle kosta . i månaden.Fortfarande vill jag ställa frågan: Vilka har råd med detta? Inle nog med atl man uteslänger alla fattigaorganisaiioner - dessa som påstått sig värna om - manutestänger också de politiska partier som inte har stöd frän storflnans ellerhar andra slörre ekonomiska resurser. Detär elt faktum atl koncentrationen inom pressens område har ökat kraftigt underdet senaste årtiondet. Det är pengarna som bestämmer vem som kan komma tilltals. Och skall alltså pengarna också få bestämma vem som skall komma tilltals i etern. Så ser yttrandefriheten ut i ! Vill man gynnaalla de grupper i samhället som saknar resurser, mänskligt ochorganisatoriskt, för att ge uttryck för sina erfarenheter, intressen och behov,då krävs andra ålgärder än närradion, bl. a. en ordentlig satsning påbandverkstäder och liknande, knutna till lokalradion. För det krävs resurser. Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall till vpk-motionen utom punkten 1 e ochbifall lill det i kammaren utdelade yrkandet, som lyder: 3.att med anledning av motionen 1978/79:905 yrkandena 1 a och 2 a. beträffandenya riktlinjer för organisation uttalar sig för atl moderbolaget ges övergripande ansvar för verksamheten och utökade funktioner och befogenheter bl. a. genom atl koncerngemensamma operativa organ föriäggs dit, b. hosregeringen anhåller att ett avtal för hela koncernen sluts mellan staten och SR med riktlinjer som innebär att 1. kravet på opartiskhet iprogramverksamheten skall gälla det totala utbudet, 2. yttrandefriheten i randradionskall gälla lika för alla, 3. demokraiistadgandel bibehållersin hävdvunna innebörd men med tillämplighet också på jämlikhet mellan könenoch andra jämlikhetsfrågor. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Många människor har personliga och ibland mycket bestämda åsikter omprogramverksamheten i radio och television. I tar sig dessa meningaruttryck i ett antal motioner . Medarbetare i programföretagen uttryckeribland oro för politisk inblandning i programverksamheten. "Bort medtassarna från " var rabriken på en artikel i denna fråga iExpressen . Uppmaningen var riktad till politiker. Vadgäller kulturutskottets behandling av dessa frågor är principen mycket klar.Utskottet slår än en gäng fast att det ankommer på programföretagen ensamma atlutforma programverksamheten inom de gränser som anges i radiolagen och igällande avtal. I avtal mellan staten och radioföretaget har det föreskrivitsbl. a. att programmen skall utformas så att de genom kvalitet. tillgänglighetoch mångsidighet i skälig omfattning tillgodoser skiftande behov och intressenhos landets befolkning. Någonförändring av denna princip har inle aktualiserats. Som konirollin-stans isystemet finns radionämnden. Regering och riksdag skall inle lägga sig iprogramverksamheten. Vi måste slå vakt om en fri och i publicistiskt avseendeoberoende radio och television. Desynpunkter som jag nu anfört utgör svar pä en lång rad motioner i skildaprogramfrågor som kulturutskottet avstyrker. Riksdagenbeslutade, för mindre än , om en ny organisation av Radio.Beslutet, som genomdrevs av den borgerliga majoriteten, innebar alt enradiokoncern med fyra dotterbolag bildas. Vi socialdemokrater motsatte ossdenna klyvning av företaget. Vi ansåg alt den skulle medföra betydandekostnadsökningar genom onödiga dubbleringar av tjänster och ökat lokalbehov. del av personalen skulle bli sysselsatt med omorganisationen under dennärmasie liden i stället för alt kunna ägna sig åt programproduktion. Debedömningar vi gjorde har visat sig vara riktiga. Med värt förslag hadebetydande resurser som måsle användas till omorganisationen kunnat användastill programverksamhet med ökad egen produktion och ökad kvalitet iprogramutbudet. Nupågåremellertid genomförandet av den nya organisationen. Vi har i det lägetinle ansett oss kunna föreslå att delta arbete avbryts. Inleheller vpk föreslår att organisationsarbetet nu avbryts. Som svar pä EvaHjelmslröms fråga vill jag bekräfta alt vår kritik kvarstår, och det framgårockså av den motion som vi har väckt och som behandlas i del här belänkandet. Tidsplanenför radioföretagets ombildning innebär att en radiokoncern kommer att fungerafr. o. m. . Programverksamheten ligger pä de fyra dotterbolagen. Kulturutskottethar gjorts uppmärksamt pä vissa problem när det gäller en del gemensammaservicefunktioner. Riksdagsbeslutetangav tämligen strikta begränsningar i fråga om val av organisatoriska lösningar.Utskottet har nått enighet om ett uttalande där det heter: "Utskottetförutsätter att koncernledningen i samråd med programbolagen och med ledning avgjorda erfarenheter genomför återstående organisationsförändringar på ettändamålsenligt sätt i huvudsak enligt tidigare angivna intentioner. Man bördärvid ha en viss frihet att pröva även andra lösningar." Jagtror det är värdefullt att möjligheter på det här sättet öppnas så alt de mesländamålsenliga lösningarna kan väljas när det gäller servicefunktioner somföretagshälsovård, publikundersökningar m. m. Enligt min mening kan del geanledning all stärka moderbolaget, och det får utgöra svar på en annan av de avEva ställda frågorna. Utskottethar också funnit anledning alt upprepa ett uttalande angående utbyggnadstakteni fråga om regional-TV. Utbildningsministern har uppenbariigen inte beaktatvad utskottet sade i den här frågan . uppreparvi nu all utbyggnaden av regional-TV i hela landet inte behöver vara heltgenomförd vid avtalsperiodens slut. får bli beroende av denbedömning som gör vid fördelningen av de totala resurser somställs till företagets förfogande. IngridDiesen anförde här tidigare atl detta skulle vara att gå etl steg längre än vadutskottet gjorde i beslutet . Vi har från utskottets sida velat medden här skrivningen förtydliga vad vi sade i det förra beslutet, eftersom detinte har beaktats av utbildningsministern, och jag hoppas att utbildningsministernbåde lyssnar och läser vad utskottet har sagt. har nämligen visatsig vara väldigt dyrbar - den tar mycket av radions gemensamma resurser. Dethar lidigare i debatterna hävdats atl en utbyggnad av regionala TV-sändningarvar en viktig förutsättning för en ökad decentralisering avprogramproduktionen i televisionen. Detta framstår inle som likasjälvklart. Man behöver därför inle göra avkall på målsättningen atl decentraliseraprogramproduklionen, även om utbyggnaden av regional-TV skulle bli någotfördröjd. Jagvill i sammanhanget uttrycka en viss förvåning över att moderatasamlingspartiets ledamöter är så angelägna atl påskynda utbyggnaden avregional-TV, som de vill begränsa företagets ekonomiska resurser. Vadär del bland övriga resursanspräk som villinskränka på? Det kan väl inle vara kvaliteten? Del kan väl inte varainvandrarprogrammen? Avreservationerna att döma kan lydligen moderatema gärna tänka sig attlokalradion hålls på spariåga. Det är en mycket snäv syn på lokalradion somkommer till uttryck i reservation nr 2. Man talar där om att lokalradion fylleren uppgift när det gäller lokal information - ingel mer. Utskottet anser altlokalradion har betydligt vidare uppgifter. Vi menar alt lokalradion har enväsentlig uppgift atl fylla när del gälleratt vidga yttrandefriheten och breddaden politiska debatten. Den bör ges möjlighet atl pröva olika vägar alt nå delmål som gäller för verksamheten. En sådan väg kan vara utvecklingen avallemansradio, som prövas med stor framgång på en del lokalradiostationer.Möjligheter bör också skapas för alt förbättra den lokala bevakningen. Utbildningsministernsuttalanden har uppfattats som negativa mot lokalradion. I propositionen gesanvisningar om besparingar genom att bl. a. upprätta gemensamma vaktlistor medriksljudradion. Utskottet anser atl detta är frågor som programföretagen självaskall bedöma ulan pekpinnar frän vare sig regering eller riksdag. Slutligennågra ord om pengar. Utskottet har kommit fram till att bör fåytteriigare 10 milj. kr. att disponera för driftkostnaderna. Dessa pengar tasur radiofonden. De påverkar inte statsbudgetens underskott -vilket man kunde fåett intryck av när man lyssnade lill finansdebatten för några dagar sedan.Radiofonden byggs upp av medel från mottagaravgifterna. Ingen höjning av dessamottagaravgifter föreslås. 11978års riksdagsbeslut om uttalades en rad förväntningar angåendeprogramverksamheten. Del gällde invandrarprogram, egen produktion,kulturprogram, decentraliserad programverksamhet, utbyggd lokalradio,regional-TV m. m. Även om allt inte kan ske , så är det uppenbartalt de vidgade uppgifterna redan inledningsvis kostar mer pengar. Därtillkommer att själva omorganisationen slukar vissa resurser. Även om visocialdemokrater motsatte oss omorganisationen, så vill vi inte passivt åse atlprogramverksamheten i brist på medel blir lidande. Del är motivet till att vitillsammans med föreslår en höjning av medelsberäkningen med 10milj. Jag försäkrar att de pengarna kommerall vara välkomna i denbudgetbehandling som radioföretaget nu håller på med. Meddelta yrkar jag bifall till kulturatskottels hemställan i betänkandet nr 20. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: framhöll alt kulturutskottets skrivning beträffande bl.a. moderbolagets ställning kan innebära att den kommer att stärkas, och dethälsar jag med tillfredsställelse. Men sedan tyckerjag atl gick liletför lätt förbi den kritik jag riktade i övrigi. Det var ju ändock så att manfrån socialdemokraternas sida anförde mycket stark kritik på några väsentligaprincipiella punkier när det gällde den nya organisationen. själv i debatten att genom de nya bestämmelserna om bedömningenav opartiskhet och saklighet i programverksamheten föreligger risk förenkraftig inskränkning av den reella yttrandefriheten. Han tog också uppdemokratiparagrafen. Men såvitt jag kan se finns det inga reservationer pådessa punkter, utan man är helt enig med den borgeriiga folkpartiregeringen.Inte heller antyds hur man tänker sig framtiden för . Vi har sagtatt vi kan acceptera att den här omorganisationen får fortsätta, ävenom vi helst hade sett att det blivit en återgång till ett sammanhållet bolag.Men de minimikrav som vi har ställt om en förstärkning av moderbolaget och omordentliga resurser, så att integriteten inte försämras ytterligare, har inteställts av de socialdemokratiska ledamöterna av kulturutskottet. () kortgenmäle: Först vill jag återvända till vad jag sade i milt första anförande. Jagtycker att kulturutskottet går ett steg längre i sitt ståndpunktstagande lillregional-TV. hänvisade man till vad som stod i propositionen,nämligen att verksamheten vid regional-TV vid avtalsperiodens slut skulle varautbyggd i samtliga elva distrikt. Utskottet uttalade då atl detta bordeuppfattas mer som en rekommendation än som en låsning i fråga om den tidpunktdå utbyggnaden skulle vara klar. Men säger man att utbyggnaden avregional-TV inle behöver vara helt genomförd vid avtalsperiodens slut. Deltatycker jag är ett avsteg ifrån del beslut som fattades . sade atl vill påskynda utbyggnaden av regional-TV. Nej,vi vill fullfölja det beslut som fattade , och vi vill intepå något sätt inskränka ekonomiska möjligheter. Vi ansluter osstill propositionens bedömning av Inte heller ställer vi regional-TV mol lokalradion, som GeorgAndersson ville göra gällande. Vi vill att båda skall kunna utvecklas. Vi hadei ulskollel tillfälle atl höra företrädare för , och dessaföreträdare hade, enligt min mening, en myckel balanserad inställning till deolika frågorna. De sade atl TV på sätt och vis har en av givenverksamhetsplan, som skall genomföras , t. ex. utbyggnadenav regional-TV. GEORGANDERSSON (s) kort genmäle: Med anledning av upprepade frågor vill jag på nytt barasäga alt vår kritik står fast. Den är framförd i vår motion. Vi har inte ansettdet meningsfullt alt milt i organisationsarbetet och med oförändrad majoriteti föra fram förslagen till votering. Även vpk väljer att ihuvudfrågan, beträffande omorganisationen, avstå från att föra fram sinaförslag till votering. Skillnaden är således myckel liten mellan socialdemokraternaoch vpk på den punkten. TillIngrid Diesen vill jag säga att regional-TV kostar väldigt mycket pengar. markerade vi att det kan bli för dyrt att klara detta underavtalsperioden, om vi vill klara andra viktiga behov, och detförtydligar vi . Jag sade vidare atl inskränker deekonomiska resurserna för som man driver på dendyrbara regional-TV-utbyggnaden. Detta gäller i relation lill vadulskottsmajoriteten föreslår. Vi vill ställa ytteriigare 10 milj. kr. i anslagtill driftkostnader till förfogande, och det är i förhållandetill delta som vill göra inskränkningar. Vi har i utskottsarbetetkommit fram till att de 50 miljoner i reformpengar som regeringen föreslår ärotillräckliga. (vpk) kortgenmäle: framhöll på nytt att socialdemokraterna i sin motionhar fört fram kritik gentemot omorganisationen. Men det var inte det jagklandrade de socialdemokratiska ledamöterna i kulturutskottet för. Vad jagvände mig mot var att de uppenbariigen på intet sätt i utskottet har fört framdenna kritik. Såvitt jag kan finna kommer reservationerna liksom de särskildayttrandena från moderat håll och inte från socialdemokrater. försökte vidare göra gällande att skillnaden mellan de olika krav viför fram är små. Jag kommer inte ihåg exakt vad som stod i densocialdemokratiska motionen, men till skillnad från socialdemokraterna vägar vistå för det som vi motionerar om och kommer också att se till att det tas upptill votering, så atl alla ledamöter i kammaren har möjlighet att ta ställningtill våra krav. Delgäller inte minst, som jag tidigare sade, kraven på alt skall angenya riktlinjer för organisationen, innebärande alt moderbolagets ställningstärks, och atl - vilket inte i första hand har med organisationen att görautan mycket väl skulle kunna genomföras inom ramen för den nuvarande dåliga, av beslutade, organisationen - ett nytt avtal skall slutasom kravet på opartiskhet, om demokratiparagrafen och om yttrandefriheten irundradion. Hurställer sig och de andra socialdemokratiska ledamöterna lilldetta? Det tog han inte upp i sin replik. INGRIDDIESEN (m) kort genmäle: Utskottets uttalande alt utbyggnaden av regional-TV inte behöver varahelt genomförd vid avtalsperiodens slut innebär ju faktiskt alt man inle ensbör sträva efter alt den skall vara fullt utbyggd, och det tycker vi är fel. Vihar vidare i vårt särskilda yttrande uttalat, all man naturiigtvis kan få finnasig i atl det uppstår tidsförskjutningar på grund av bristande ekonomiskaresurser. Vi vill emellertid ändå slå fast, att målsättningen om en utbyggnadunder avtalsperioden måste vara helt klar. PER (): Jag skall bara i all korthet komma med några kompletterandekommentarer, främst lill det som sade. Majoriteteni utskottet förordar alltså alt radiokoncernen anvisas 60 milj. kr. iresursförstärkning - 10 milj. kr. mer än som förordats av utbildningsministern. Ifolkparti- och moderatreservationen sägs att man, som redan framhållits här, ivad angår den avgiftsfinansierade delen av radioverksamhelen bör iakttaga sammaåterhållsamhet i fråga om utgiftsökningar som gäller övriga anslag påriksstaten. Detlåter sig naturiigtvis sägas. Och del ligger naturiigtvis också en hel del idetta. Men riksdagsbeslutet innebar att vissa nya krav ställdes påradioföretagen. Del är det som motiverar höjningen i förhållande tillpropositionens förslag. Engod del av den resursförstärkning som föreslås i propositionen är dessutomredan intecknad. Det kan nämnas atl t. ex. helårseffekien av upprastningen avlokalradion innebären ökning av personalkostnaden -det rör sig om 120 tjänster- med 5 1/2 milj. kr. Då är det inte fråga om en kvalitetsförstärkning utan omen konsolidering. Helårseffekten av tidigare beslut om programproduktionen idistrikten för rikssändningar i TV uppgår till 2,4 milj. kr. Ofrånkomligalokalutgifter i drar en kostnad av 7,2 miljoner. När man plockar enstund i sådana här detaljfrågor finner man snart, att ungefär 30 milj. kr. avresursförstärkningarna egentligen redan är intecknade genom tidigareriksdagsbeslut och följdverkningar av dem. Bevakningenav kommer att kosta uppemot 3 milj. kr., även om man snålar påsändningstiden mer än de idroltsintresserade i vill acceptera. Valvakankommer att dra halvannan miljon eller så. De här pengarna behövs alltså. Mankan naturiigtvis fråga sig om det är rimligt atl diskutera 10 milj. kr. hiteller dit mot bakgranden av en miljardbudget. Men här bör man påpeka all demarginella effekterna av de sista miljonerna är stora. ochTV-konsumenter kommer att få glädje av det här lilla extra tillskottet. Avutskottsbetänkandet framgåratt utskottets ledamöter känner varmt förlokalradion och över huvud tagel för en decentralisering av verksamheten ochprogramproduktionen. Det konstaterandet är en repris från ochdebatten då. Däremot har inte utskottet, som man har troll i vissapresskommentarer här och var, föreslagit att resursförstärkningen på 10 milj.kr. skall öronmärkas för lokalradion. Del ankommer - det betonade vi ibelänkandet och det betonade - på moderbolaget att göra fördelningenmellan programföretagen. Alt den ordningen skulle råda beslöt vi i riksdagenförra våren. Baraen kort kommentar lill det sade. Hon tog upp det vi fick höraförra året, alt del var en massiv kritik som riktades mot klyvningen. Det gälldeyttrandefriheten som skulle inskränkas, det gällde opartiskheten, det gälldedemokratiparagrafen. Det lades fram katasirofpro-feliorom vad som skulle händamed ekonomin osv. Det är ännu inte dags att bemöta denna kritik. De dystraprofetiornas dokument finns bevarade. Om ett parar kan vi plocka fram dem ochdä får vi se hur myckel -eller rättare sagt hur litet-av de profetiorna som har infriats. Jag kan säganu, utan att komma med några siffror,alt de kostnader som är direkt förknippade med klyvningen av organisationenhittills är överraskande små. Det kommerall finnas skäl att presentera demlängre fram när man har klara begrepp om hur siffrorna ser ut. Och får vi sehur pass rätt profeterna hade. nämnde alt del som vanligt fanns en hel serie motioner som tar uppolika ting i programverksamheten och atl vi regelmässigt inte behandlar demulan hänvisar till att inte skall lägga sig i sådana saker. Vi har iår, , också moiioner som berör de dövas och hörselskadadessituation, alltså deras behov av textade program. Jag vill bara passa påtillfället all framhålla, eftersom det är en sak som det har motionerats , att försöksverksamheten med speciell lext-TV har kommit i gång just idagarna, och ca 160 döva har fått tillgång till den apparatur som behövs. Detkan vi glädja oss åt. Sedan,herr talman, bara några ord om finansieringen och radiofonden, som också togsupp av . Och del är naturiigtvis ett bekymrner. Under en långföljd av år rann det in pengar i radiofonden i en stigande ström. Först hade videl snabba TV-genombrottet - folk skaffade sig TV i snabbare takt än man hadeföreställt sig -och fonden växte. Sedan fick vi den ulomordentligl snabbaövergången från svart-vit TV till fårg-TV. Därmed blev det högre avgifter, ochfonden steg på nytt. började del dock bli bekymmer, och nuhar vi nått en viss mättnadsnivå. Vi kan nog inte hoppas att de här krafttagensom aviserades gentemot avgiftsskolkare kommer att ge särskilt stor utdelning.Fondens behållning sista juni beräknas till ungefär 250 milj. kr.Behållningen vid utgången av nästa budgetår kan beräknas till drygt 180 milj.kr. Om inga avgiftshöjningar genomförs, kommer fonden alt ytteriigare senarevisa negativt saldo. Det här är inte pessimistiska beräkningar, snarare litetoptimistiska. Det finns i det här landet en djupt rotad motviljamol att höja avgifterna. Någon av de föregående talarna sade alt folk intetycker om avgiftshöjningar. Nej, del är klart att folk integördetlVi har vantoss vid attdetskall vara billigt alt lyssna på radio eller se på TV. Viaccepterar, om ock med ett lätt knorrande, atl priset stiger brant på t. ex.dagstidningar, på biobiljetler och andra fritidssysselsättningar. Men vi harvant oss vid alt radio och TV skall vara billigt. Faktum är att den störstakostnaden när man sitter och titlar på Rapport eller Aktuellt inle äravgiften, utan det kaffe man dricker medan man tittar. Den kostnaden blir ännustörre, om man tittar på de omdiskuterade amerikanska filmerna. Jag tror t. o. m.att den drygaste utgiften för en normalfamilj som tittar på TV är utgiften förslitaget på den soffgrupp familjen sitter i. Vihar tillämpat metoden att avgiften för ligga på samma nivå elt anlalår för att sedan höjas med etl kraftigt kliv för att man skall återhämtaeftersläpningen. Jag tror inte atl den metoden är särskilt attraktiv. Iår föreslås ingen avgiftshöjning för det kommande budgetåret. Jag tror del voreolyckligt - här lalar jag inte för utskottet, ulan så att säga för mig själv-om vi inle går in för den principen atl vi åriigen genomför dejämkningar av avgifterna för TV-innehavet som motiveras av det aktuellakostnadsläget. Det torde vara del enda sättet att komma till rätta med de härproblemen. Det skall kosta litet mer än 1:30 atl se på TV , när mandessutom kan lyssna på radio gratis. Vi har råd att lägga på en liten slant päden här avgiften. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Jag lycker att Per gör det litet väl enkelt för sig närhan säger att framtiden får utvisa vem av oss som har rätt. Mankan ju redan nu konstatera att inte fött tillräckligt med pengarför all genomföra flera av de högtravande reformer som ni drev igenom förtaåret. Var finns den ökning av egenproduktionen som då aviserades? Var finns denökning av gestaltande program som ärså viktig för ett bältre kulturutbud? Varfinns myckel av den förnyelse som omorganisationen och beslutet om SverigesRadio skulle innebära? Därtill kommer - på annat sätt kan jag inte tolkakulturalskottets skrivning - backningen från förra årets beslut när det gällerregional-TV. Man har alltså insett atl pengarna som anslås inle räcker lill. Jag tycker det är litet beklagligt alt Per OlofSundman, som ju säger sig värna just om kulturutbudet, inte kunnat bidra lillatt för de ökade resurser som behövs för att man verkligen skallkunna ge alla de människor i vårt land som i stor utsträckning är hänvisadetill radio och TV det utbud de har rätt att kräva. PER () kortgenmäle: Herr talman! Mitt genmäle skall bli myckel kort. Jagtror vi får vänta med alt räkna de positiva effekterna av omorganisationentills den är genomförd. Det gör i varje fall jag. Hjelmströmväntar med all beskriva de negativa effekterna tills nämnda omorganisation ärgenomförd. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Omorganisationen håller på att genomföras, men ställdeden dåvarande irepartiregeringen en rad förbättringar i utsikt. Det gällde allade områden jag pekat på . Det gällde barnprogramproduktionen inom Radiooch TV, det gällde informationen, nyhetsbevakningen och liknande.