prot · G20951 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag lyckerinle del finns någon anledning.att vi här i gång på gång skall stigaupp och lala om hur bra har varit när det gäller . Serman frågan historiskt värdet f ö. som tillsatte den försteSomoza som diktator när man på 1930-ialel slog ner den av Agusto Sandino leddafolkliga rörelsen. Mankan inte undgå atl gripas av misstanken alt den tar intryckav vad tycker i den här frågan. Vi kan jämföra med på1960-talet, där vi också agerade väldigt ampert och var stora i orden på mångasätt. Vi t. o. m. kallade hem vår ambassadör i när juntan logmakten. Även den gången markerade sitt missnöje samiidigi som man därunderstödde juntans agerande i . Deltager mig anledning att ställa frågan lill utrikesministern, om skulleagera likadant oavsett vilken ställning intar i de mellanamerikanskastaterna. F.ö. är det - som jag sade redan när vi talade om detta i kammaren när utskottethade behandlat frågan - inte enbart den amerikanska staten del rör sig om, utandet är framför allt de stora bolagen som styr och ställer i demellanamerikanska staterna. Vi vet att United Fmit har utnyttjat landet ochdess befolkning - vi fick en ny bekräftelse på det i ett TV-program för någonvecka sedan. Del har alltså skett som den amerikanska staten år 1976och 1977 klart har tagit avstånd från brott mot de mänskliga rättigheterna. Verkanav att bryla den ekonomiska och mililära hjälpen är också en sak som kandiskuteras. Har man byggt upp en militär organisation och en armé som är välorganiserad och välutrustad, behöver det inte betyda någonling särskilt om manavbryter denna ekonomiska och militära hjälp elt kort ögonblick - den fungerarändå. Och del är ju också vad den gjorde ; trots all den amerikanskahjälpen då var avbruten, var del ingenting som hindrade del nicaraguanskanationalgardet att slå ner den folkliga resningen. En kortsiktig uppsägning avsådana avtal betyder således inte mycket. Frånsettallt detta tyckerjag att den ställningstagande är positivtliksom det är bra au den har gett den humanitära hjälpen på det kraftiga sättsom jag måste medge har skett. Jag tycker detta är bra. Förhoppningsvis kommerhjälpen all fortsätta, och den kan kanske också Del finnsnaturligtvis i sädana här fall plats för hur myckel hjälp som helst. Vi harsjälvklart begränsade resurser, men positiva insatser har gjorts och del somskett har varit bra. Jagställer mig dock något kritisk när utrikesministern här hänvisar lill attfrågan behandlas inom OAS och säger au inte har några möjligheter allgöra några markeringar eller ta några initiativ. Man kanju då ånyo jämföra medGrekland 1967. Vilka diplomatiska förbindelser har vi med Somozaregimen?Erkänner vi den fortfarande, och finns del i så fall inte anledning all göra enmarkering och på del sättet ytterligare visa siåndpunkisla-gande? Omden politiska situationen i Får jag först konstatera all interpellanten och jag är ganska enigabeträffande läget i , och jag konstaterar också alt interpellanten ärganska nöjd med vad den har gjon, med den hållning viinlaroch del stöd och den hjälp som vi på humanitär grund ger till flyktingarfrån . OswaldSöderqvist frågar sig om värt uttalande stämmer, all den amerikanskahållningen spelar roll för att förändra lägel i och ger slörrechanser lill en styrelse med folkligt Stöd. Han ifrågasätter att denamerikanska inställningen spelar någon roll härvidlag och han frågar sig omockså den svenska hållningen är intagen i ljuset av vad tycker. Visslhäller jag med honom om att bolagen har haft betydelse för utvecklingen iNicaragua. Och vissl har också den amerikanska hjälpen tidigare inneburit ettstöd för Somozaregimen. Men jag tror dock att man måste ge president av atl ha intagit en annan hållning när del gäller skyddet av demänskliga rättigheterna i väriden än man lidigare gjorde. Han har intagit enmyckel mera engagerad, mycket mer demokratisk hållning. Jag tycker att manskall ge president det erkännandet. Hans hållning har spelat stor rollpå andra håll i och del spelar f n. myckel stor roll iNicaraguafallet. Menjag vill försäkra atl vår hållning är helt oberoende av vadpresident gör. Vi är fullt beredda att kritisera för dess hållninganiingen del gällde tidigare eller i andra sammanhang. Jag tror atlregeringens uppträdande också bär syn för sägen. Vi tvekade aldrig lidigare altkritisera amerikanerna för deras krig i . Vi har varil kritiskai FN mot både ;s och övriga västmakters hållning när del gäller södraAfrika. Jag stod här i kammaren och uttalade mig kritiskt omneutronbomben och framförde våra önskemål om atl man inte skulle igångsättafabrikation av detta vapen. Jag har själv som tjänsteman iutrikesdepartementet pådet inlernalionella planet drivii krav på att man skallfå till stånd ell totalförbud mol napalm, någonling som amerikanerna envist harmotsatt sig. Jagtror därför inle att behöver vara det minsta ängslig för attvi på regeringssidan skulle behöva ta hänsyn till vad amerikanerna tycker innanvi uttalar oss. Del vore naturligtvis hell felaktigt, lika litet som vi 0/77den politiska situationen i behöver ta någon hänsyntill vad andra stormakter eller supermakter tycker. Vi har full frihet alt frånsvensk sida tala ur skägget. Jagvill också kommentera några speciella punkter. frågade om vierkänner Somozaregimen. På denna fråga är svaret att svensk praxis är att inteerkänna regeringar utan stater. Därför finns inte något behov av alt uttala sigpå den här punkten om Somozaregimen. Vi hoppas att en förändring skall ske. Menlåt mig sedan beröra några nya utvecklingslinjer som har tillkommit under deallra i situation. När interpellationssvaret skrevsi hade vi ännu inte rapporter om en resolulion som harlagts fram i . Del var somganska plötsligt log ett initiativ till en resolution riktad mot . Denär hållen i ganska kraftiga ordalag. Den uttalar sitt kraftiga ogillande, påengelska censures, av undertryckandet av civilbefolkningen i ochöverträdelsen av suveränitet. Den begär av de nicaraguanskamyndigheterna att de skall säkra respekt för mänskliga räuigheter och förmedborgare i landet i enlighet med FN:s stadga. Den uppmanar också till enfortsättning av de inlernationella ansträngningarna atl åstadkomma en fredliglösning av den interna konfiikten i . Denhär resolutionen lades alltså fram litet plötsligt . Det var 68stater som röstade för den. Dit hörde och de övriga nordiska länderna.Del var två stater som röstade emot, däribland naturligtvis , och delvar 34 stater som avstod frän atl rösta. Förslaget lades fram i FN:s förstautskott under ärendet Stärkandet av internationell fred och säkerhet. En delkrilik framfördes för alt del var fel utskott. Frånsvensk synpunkt tycker vi att det är glädjande all resolutionen har antagits,för det första därför atl vi menar att del ökar trycket pä , för detandra därför att vi också ser del som elt intressant prejudikat atlgeneralförsamlingen på detta säll går in och granskar den interna situationen ieu medlemsland. Det finns naturiigtvis en lång serie av prejudikat i denriktningen, som började med resolutionerna beträffande indier i södra som sedan gått vidare och handlar om och en del andra länder. Menfortfarande är motståndet i FN ganska kraftigt mot ställningstaganden från församlingenssida. Vi kan konstatera att även när det gäller den här resolutionen var blandde avstående länder som , , , och . Derasbevekelsegrunder för denna inställning var snarasi att de säg resolutionen somen inblandning i de interna angelägenheterna. Frän svensk sida har vi inie denhållningen. Vi anser att del är tilltalande att generalförsamlingen bekymrarsig om läget när det gäller de mänskliga rättigheterna också inne i skildastater. Fårjag också nämna något om del senaste lägel beträffande medlingsansträngningarna.OAS tillsatte ju en kommission bestående av , och Dominikanskarepubliken för atl försöka, som del helte, medla mellan oppositionen och destyrande myndigheterna i och även för all lösa de kontroverser somuppstod med grannstaterna. Motständsfronten iNicaragua ställde som villkor för att man skulle accepiera någon sorlsmedling dels atl del skulle ges amnesti åt politiska fångar, dels atlundantagstillståndet skulle hävas, dels att radio- och TV-censuren skulle hävasoch slutligen att Somoza skulle lämna landei. Lägel är nu det all Somoza haraccepterat i varje fall de tre första villkoren, alltså att amnesti ges och attundantagslillslåndet och radio- och TV-censuren hävs. Men han vägrar atl lämnalandet. Dessa förhandlingar pågår fortfarande mellan OAS-gruppen och denicaraguanska grupperingarna. Det tycks finnas förhoppningar om altförhandlingarna skall kunna leda till resultat . I sådanl fall skeren folkomröstning om huruvida Somoza skall stanna kvar i landet eller inte. Vihar på vår sida gjort den bedömningen att del är nästan självklart att en sådanfolkomröstning borde gå Somoza emot och atl man därigenom skulle få honom attlämna landet. Jaghar velat lämna dessa ytterligare upplysningar, eftersom de har tillkommitunder de allra senasle dagarna och ulvecklingen ju fortskrider i . Vibevakar naturiigtvis händelserna med inlresse och förhoppningar. 0/7?den politiska situationen i (vpk); Jag är glad att höra all utrikesministern instämmer så all vi i varjefall kan vara överens om kritiken beträffande stödet från tillSomozaregimen före 1976-1977. Sedan kan vi kanske ha litet olika uppfattningarom värdet av president utspel för mänskliga fri- och rättigheter, mendet skall vi ju inte diskutera här. Jagär också glad alt utrikesministern så bestämt har markerat Sverigessjälvständiga hållning i de här frågorna och sagt all vi är beredda attprotestera och ingripa i den mån vi kan mot dessa tendenser. Vadbeträffar frågan om diplomatiska förbindelser är del ändå räll intressant auvela hur de är ordnade till som stat. Vem är ackrediterad, har viegen ambassad osv.? Det kunde vara intressant atl höra något om detta. Delsista som nämndes, om de nya utvecklingstendenserna, visar-och det kan vi ocksåvara överens om - att den internationella opinionen har varil vikiig i deltasammanhang och all den otvivelaktigt påverkar situationen i landet. Detla börvara en uppmuntran för oss alla att fortsätta driva dessa frågor och försökapåverka. Jagnoierar också utrikesministerns påpekande att vi inte betraktar det som eninblandning om vi kritiserar förhållandena i det här fallet. Överiäggningenvar härmed slutad. 3 proiokoll 1978/79:51-51 0/77det aviserade förslaget till ny förtroendemannalag §7 Om det aviserade förslaget till ny förtroendemannalag Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda interpellation,1978/79:86, och anförde; har frägal mig om jag avser alt med endasl marginellaförändringar lägga del förslag lill ny förtroendemannalag som lagrådet har haftpå remiss, vilka punkter som kommer att ändras i förhållande tilllagrådsremissen och när förslaget kommer. SomLars Ulander anger i interpellationen har den ursprungliga avsikten varit attriksdagen skulle få ta ställning lill förslaget under hösien. Arbetet haremellertid försenats bl, a, på grund av regeringsombildningen. Mot den av dentidigare regeringen presenterade lagrådsremissen har också riklats kritik somkräver omsorgsfull prövning. Föralt närmare fö preciserat i sak vari kritiken beslår harjag haft yllerligareöverläggningar med arbetsmarknadens parter. Överläggningarna är inte avslutade.Jag är därför för dagen inle beredd alt ge något besked rörande de frågor somLars Ulander har ställt. Herrialman!Jag ber att rent formellt fö lacka statsrådet försvaret på min fråga.Del formella ligger i alt så är brukligt, men jag har ju, som tydligt är, intefött några svar på de frågor jag ställde. Jaghade en debatt med Per i samma ärende . Jag frågadedå om regeringen skulle lägga ett förslag på bord med anledning avarbelsrällskommitténs avlämnade rappori. Jag fick svaret alt så skulle ske, ochefter del all jag begärt en precisering svarade : "Regeringensmålsättning är atl förelägga en proposilion för behandling underhöslriksdagen. Det är alltså regeringens avsikl alt göra del. Jag kan inte varaklarare än så." Han sade också i samma debatt: "Vi länker inteforcera fram en produkt på några fö veckor, utan vi vill all det förslag somläggs på bord skall vara genomtänkt." Medhänsyn till den debatten och vad som därefter hänt kan man ställa sig frågan;Vad har man hållit på med egentligen i de här frågorna? Det gäller den nuvaranderegeringen men också den förra. Alt man kan göra en sammankoppling mellan dehär två regeringarna är ju helt klart. som regeringen fick både arbetsmarknadsministern och statsministern frågan omregeringen tänkte stå fast vid det förslag som den lidigare regeringen hadefattat beslut om. Och svarei från både statsministern ocharbetsmarknadsministern var atl sä skulle ske. Arbetsmarknadsministern hade dettillägget atl vissa små jusieringar skulle kunna länkas och att de skulle kunnagöras i utskoitei. Samme arbetsmarknadsminisler som bara för några veckor sedantyckte all del här var ell mycket bra förslag säger nu alt man skall omarbetaförslaget, som en regering på förslag av samme arbetsmarknadsminister hargodkänt i ell regeringssammanträde. Jag har ingen anledning -ioch för sig -alt beklaga att man tar tillbaka ett synneriigen dåligt förslagoch omarbetar det. Men sett från facklig synpunkt är del oroväckande atl manhanterar viktiga frågor på det sätt som här har skett. Delär också en annan sak i debatten mellan mig och den tidigarearbetsmarknadsministern och vice statsministern som jag skullevilja ta upp med arbetsmarknadsministern. PerAhlmark sade i debatten : "Elt antal remissinstanser-jag harnämn t några-har framför allt från juridisk utgångspunkt sal t frågetecken ikanten och uttalat klar kritik belräffande delar av del här lagförslaget. Då ärdet väl naturiigt för regeringen alt, innan man lägger fram en lagrådsremissoch proposilion, la kontakt med arbetsmarknadens parter för alt resonera omsådana problem. Jag betraktar inte kontakter med arbetsmarknadens paner som ettsätt att förhala frågan utan som ett sätt att vidga förståelsen för varandrassynpunkter och fördjupa värdegemenskapen i det svenska samhällel." Jagställer nu frågan till RolfWirién med utgångspunkt från Per svar: Harman haft kontakter med arbetsmarknadens parter före lagrådsremissen för attresonera om problemen? Och i så fall: Hur kunde man då skicka ett förslag avden arten på lagrådsremiss? Det var meningen all del också skulle gå lillriksdagen för behandling. Det var först efter del atl förelrädare för LO ochTCO på skärpen sagt ifrån som man drog tillbaka förslagel. a. att om det här blir ett beslut då har regeringen gjort enkrigsförklaring mol den fackliga rörelsen. TCO frågade om förslaget lilllagrådsremiss var skrivet hos . Efterdessa uttalanden måsle man slälla sig frågan; Har regeringen över huvud tagelhaft några kontakter med andra än arbetsgivarorganisationer innan dentillverkade det förslag som lagrådet fick? Känns det inte besvärande atl enfrån facklig synpunkt myckel viktig fråga hanteras på detla klantiga sätt? Atljag inte kan fö några svar på de frågor jag har ställt är egentligen bara enfortsättning på de här egendomligheterna. har sedan jag ställdefrågan haft i stort sett på sig alt reda upp del här. Men icke så.Icke ens om del kommer ell förslag kan del ansvariga statsrådet ge besked om! Jagvill sluta med att ge arbetsmarknadsministern ett välment råd: Om det kommerett förslag till ny föriroendemannalag, lägg inte fram ett förslag som måsteändras efter nästa val! Det skulle ställa lill en massa trassel påarbetsplatserna, som ingen skulle ha nytta av. Slutsatsen måste då bli alt detförslag som kan accepteras är elt förverkligande av den nya arbetsrättskommilténsförslag. Kasta alltså det förslag som varit ute och valsat, bl. a. hoslagrådet, i papperskorgen! Omdet aviserade förslaget till ny förtroendemannalag Min förelrädare Per liksom jag själv har tidigare meddelatriksdagen att vår målsättning varit all framlägga elt förslag lill Om det aviserade förslaget tdl ny förtroendemannalag LarsUlander vet också att arbelel har följt den planen. Vi har arbetat fram ettförslag som med utgångspunkt från de myckel olika värderingar som gäller om enförändring av förtroendemannalagen mötts av en hel del krilik. Vi har dåbeaktat detla och gått i närkonlakt med arbetsmarknadens parter. Del har intealls, som försöker insinuera, varit några ensidiga kontakter.Tvärtom, Vi har hela liden varit mycket angelägna om alt la kontakt med allaparter. Vi har gjort allt vad vi har kunnal för alt hälla kontakterna med såvälLO som TCO, SAF och även SACO-SR. Här har del alltså gjorts ett försök alt gåigenom de delar av förslaget som del har varil diskussion omkring. Förslagelhar i och för sig gått igenom lagrådet utan någon egentlig kritik. Dessakonlakler logs före remissen till lagrådet, -åtminstonenågon månad innan. Vi har alltjämt, efter del atl förslagel har granskats i lagrådei,fortsatt diskussionerna för att kunna fullfölja arbetet på del sätt som PerAhlmark talade om, nämligen för atl lägga fram ett så samlande förslag som delöver huvud taget går alt göra. Jag lycker all det är viktigare atl vi försökerfinna former för all få svensk arbeismarknad all fungera så bra som möjligl änatt bygga upp motsättningar. Del är inle det konstruktiva greppet som LarsUlander försöker sig på. Det här blir märkligare och märkligare. Här säger arbetsmarknadsministernatl man hade en kontakt -jag tänker mig att det var medlöntagarorganisationerna -en månad innan lagrådsremissen var klar. Men dä hadeförslagel naturiigtvis varit ute på delning, som det heter, vid fleratillfällen. Vad hade hänt med den här frågan, om den lidigare regeringen intehade spruckit? Jo, helt naluriigl hade förslagel fullföljls och lett lillbeslut i . När del gäller frågan om demokrati på arbetsplatsen var delalltså en behaglig gärning atl Fälldinregeringen föll. Men förfaktiskt förstå atl man på fackligt håll är litet orolig när frågorna hanteraspå det här sättet. RolfWirién säger att jag insinuerar all man inte hade haft kontakt med arbetsmarknadensparter. Men del är ingen insinuation, det ärett påstående som har fulltäckning. innan man skulle lägga fram förslagel skulle man lålaparterna lilla på del - i varje fall löntagarparten; den andra sidan har jagingen kontakt med. Vad hade hänl dä? Jo, organisationerna skulle försöka sättasig in i propositionens material, och hur skulle de kunna klara det på enmånad? Detär bra om arbetsmarknadsministern har lärt sig någonting av den här situationenoch tagit konlakl med löntagarorganisationerna, men, , följ då derasråd! Det vore en förskräckelse, om vi skulle fö del förslag som gick lilllagrådei eller något liknande som lagstiftning och man skulle börja förändrasituationen ute på arbetsplatserna efter den för all i näsla varv, när 1979 årssocialdemokratiska förslag kommer, tvingas förändra den igen. Detta är inte ettrimligl sätt alt jobba. O.K., vi hade tur.Regeringen föll, och vi slapp det gamla förslagel. som annars hade blivit ettfaktum. Men se då lill alt ni lägger fram det förslag som den nyaarbetsräitskommittén står bakom! Vi har haft fortlöpande kontakter med arbetsmarknadens parter långtinnan lagrådsremissen var klar. Partierna fick möjlighet att diskuteralagförslaget när det var någoriunda färdigt - innan det gick på delning, LarsUlander. Det tyckerjag är helt i sin ordning, och jag kan inle förslå all LarsUlander på den punkten kan föra fram någon krilik. Parterna fick alltså seförslaget en månad innan det skickades vidare, och det är en tågordning somknappast borde möta krilik, eftersom lagförslaget visades så lidigi som detöver huvud tagel gick. Kontakternahade tagits långt lidigare på diskussionsplanei, och de har -som jag sade i minföregående replik-fortlöpande ägt rum. Vi harockså fött åtskilliga synpunklerfrän exempelvis TCO, medan vi har haft svårare att fö några konkretaförändringsförslag frän LO-sidan. Jag hoppas att man även där skall hjälpa tillall fö fram ett så bra förslag som det går att fö i den här svåra frågan. LARSULANDER (s); säger , atl visst har man haft kontakter under den lid dåförslagel kunde påverkas, så lidigi som det fanns möjlighet atl ta kontakter.Det betyder med andra ord - och det är nästan allvariigare - att man har haftkontakter och föll råd men inte brytt sig om det. För det kan ju inle varanågon tillfällighet alt både LO och TCO går ul och hårt kritiserar förslaget. Jagtror inle alt jag har hört hårdare krilik från i varje fall LO i någon annanfråga, åtminstone när det gäller ordvalet. LO-ordföranden sade ju att läggerregeringen fram del här förslaget så är det en krigsförklaring gentemot denfackliga rörelsen. Jag vet inle vilket slags samråd och vilka diskussioner somhar förekommit mellan regeringen och LO. TCOsäger: Vem på SAF har skrivit den här lagrådsremissen? Vad har man då haft förlyp av kontakter, och vad har de kontakterna lett till? De kan ju inle ha letttill ett enda dugg. Jag vill bara än en gång säga atl målet för departementels arbete i denhär frågan har varit atl lägga fram ett så samlande förslag som över huvudtagel varil möjligt, och del är vårt mål alltjämt. Har vi en öppen diskussionmed arbetsmarknadens parter i fortsättningen, så hoppas jag också del skalllyckas. LARSULANDER (s): Jag kan önska lycka lill i den frågan. Men blir förslaget lika samlandesom det förra, så lägg inle fram något förslag! Omdet aviserade förslaget till ny förtroendemannalag Överläggningen var härmedslulad. Nr 51 § 8 Om åtgärder för att förbättra sysselsättningeni Arbetsmarknadsministern erhöll ordet för att besvara ChristerNilssons {s) anmälda interpellation, 1978/79:87, lill 0/77åtgärder för industriministern, och anförde: att förbättra svssel- Hert talman! har frågal industriministern om han avser ausättningen i ' '"'tiativ till lokaliseringspolitiskl stöd ellerandra åtgärder för att förbättra arbetsmarknaden i kommun. Arbetetinom regeringen är så fördelat alt det är jag som skall svara påinterpellationen. Underde har kommun liksom andra kommuner i landet haft problempå arbetsmarknaden. sammanhänger lill stor del med den uidragnainternationella lågkonjunkturen. En rad åtgärder har satts in föratt stimuleraden allmänna ekonomiska ulvecklingen. Det finns också anledning tro att detallmänna konjunkturläget kommer atl förbättras. Problemeninom industrin i kommun är lill en del av strukturell karaktär. I förstahand har sysselsältningsminskningen drabbal Verkstad. Men även andraföretag har tvingats minska antalet sysselsatta. finns delutvecklingsbara företag i kommunen. Regeringenföljer ulvecklingen i kommun och är beredd att vidta de särskildaåtgärder som kan komma atl behövas för alt sysselsättningen skall kunna hållasuppe där. CHRISTERNILSSON (s); Jag ber altfö lacka slalsrådel för svarei. Somframgårav interpellationen harsysselsätlningsläget i kommun allvarligtförsämrats , har förlorat mer än 2 000industrijobb, och det finns risk för atl ytterligare 600 försvinner nästa år.Del skulle i så fall innebära att av kommunens industriarbeismarknadförsvunnit . Motalaär regionall centrum i västra , och det finns risk för altarbetsmarknadskrisen i kommer alt sprida sig lill omkringliggandekommuner. MotalaVerkstad hade i mitten av 1960-talel 2 500 anställda. sysselsätterföretaget drygt 200 personer. Ett trettiotal företag harsedan 1976 fött lägganed eller allvarligt inskränka verksamheien -, BorensTrikåfabrik och CEO-skinn, för alt nämna några. Problemen förvärras av allkommunens största företag inle efterfrågar personal. Vid och Eleciroluxhar drygt 600 jobb försvunnii ulan att permitteringar förekommii. Ettförbättrat konjunkturläge kommer inte atl lösa sysselsättningsproblemen,eftersom krissituation är en följd av strukturella förändringar. Noterasbörait förändringen på arbelsmarknaden gått myckel snabbi. 1976 var arbetsmarknadssituationen tillfredsställande i , och del fanns 38 lediga jobb. Jag är inle nöjd med det svar arbetsmarknadsministern lämnat.