prot · G20950 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag vill kanske inte hålla med om atlrullbrädesäkandel är en reaktion mot asfalt- och betongsamhällel - det låterlitel för djupsinnigt. Jag tror helt enkelt att ungdomarna tycker alt det ärroligt, och jag förstår dem. För staten och kommunerna finns det i första handanledning att fråga sig; Är rullbrädesäkandel förenat med några risker elleravigsidor, och hur skall vi förebygga dem? Härhar gjorts en hel del, och och jag tycks - om jag inlemissförstod honom - vara överens om alt vi t. v. skall hoppas att de frivilligaåtgärderna ger önskat resultat. Hur det blir med den saken kommer all framgå avde undersökningar som görs om konsekvenserna av rullbrädesåkningen. Jag kannämna, utöver vad jag sade i svaret, att de undersökningar som harredovisals och som bl. a. kom fram vid läkarstämman , inte tyder pä atten vettigt utövad mllbrädesåkning får särskilt allvariiga olyckskonsekvenser.Det väsentliga är alt se lill, alt rullbrädan inte förekommer i trafiken. Påden punkten behöver man inte ropa på några förbud, för där är del förbjudet attköra med rullbräda, och det gäller bara alt se till, att förbudet efterievs. Jagkan inte nog understryka alt det är vikligl alt alla som har med saken altgöra-föräldrar, ungdomsledare,poliser och andra-sertill,att rullbrädan inteförekommer i trafiken. Där är den fariig och där kan de eventuella allvarligaolyckorna inträffa. SomLeif sade innebär naturligtvis rullbrädesåkningen vissa risker ävenrätt utövad, med skydd och alll, och däri ligger väl en del av ljusningen.Detsamma kan man säga om cykelåkning, skridskoåkning, utförsåkning osv. Detgäller alltså alt få utövarna atl skydda sig så bra som möjligt mot skador iallmänhet och särskilt mot allvariiga skador. Jag tror att socialministern och jag är överens om värdet av allrullbrädesåkning utövas på ett rikligt sätt. Naturiigtvis inser jag också atlden här sportutövningen utövas därför att den är rolig - del finns en visstjusning i den. Men då gäller det också att skapa förutsättningar för alt geungdomarna den information som behövs för att de skall utöva sporten på riktigtsätt. När det gäller atl föra ul den informationen har givetvis skolorna enviktig uppgift att fylla. Del är angeläget atl rullbrädesåkningen ochaktiviteterna i anslutning härtill får en allsidig belysning, så alt politikeroch föreningsföreträdare kan följa ulvecklingen och få den ökade kunskap sombehövs. Del räcker då inte med konsumentverkels anvisningar. Jagnoierar alt hemkonsulenterna fått i uppdrag att följa upp hur anvisningarnaefterievs. Del tyckerjag är bra. Men det vore också bra om hemkonsulenternafick i uppdrag all diskutera dessa frågor med föreningslivets förelrädare ochmed kommunalpolitiker och därvid ge frågorna en allsidig belysning. Det skulleöka fömtsäUningarna för att de här frågorna blir hanterade på ell riktigt sätti föreningslivet och i den kommunala planeringen. Istatens ungdomsråd har vi påbörjat elt arbete för alt kartlägga detkommersiella fritids- och kultumlbudet bland barn och ungdomar. Som ett led idetla arbele har en särskild skrift - Rullbrädesmarknaden - tagits fram. Vihoppas att denna skrift skall medverka lill att öka kunskaperna om fenomenenkring rullbrädesåkningen. Detär vikligl att vi inte står handlingsföriamade inför nya situationer. Jagtyckeralt vi delvis hargjort det inför rullbrädessporiens utbredning. Vi måstesom politiker vara beredda alt vidta kraftfulla åtgärder. I annat fall riskerarvi att de kommersiella krafterna helt styr utvecklingen. Vi riskerar då ocksåatt inte kunna leva upp till målet om en meningsfull fritid för alla. Inomandra delar av fritidssektorn har vi belysande exempel på detla. Därför är delvikligl all vi lar oss an de här frågorna. Detär också viktigt alt vi inle bara lyssnar till det som sägs på läkarstämmor.Det är klart alt dessa skador för många läkare har varit fascinerande. Dettahar framgått av samtal jag haft med läkare. Det är också fråga om nya skador.Det är därför viktigt atl vi får skadefrekvensen belyst för all kunna sälta inde motåtgärder som behövs. För det ändamålet måste vi vara beredda atl införade regleringar som eventuellt behövs. Jag är inte ute efter alt förbjudamllbrädesåkning. Jag lycker att det är en positiv aktivitet, men den måstehanteras på ett riktigt sätt. Jag tycker inle att de åtgärder jag har redogjort för lyder på någonhandlingsföriamning. Interpellantenhjälpte mig en bit på traven, när han påminde om . Genom sinegen ställning i har han möjlighet alt lämna ytteriigarebidrag till atl dessa frågor blir belysta och alt olika berörda parterinformeras. Jag kan bara säga som vi brukar i : Lycka lill! LEIFZETTERBERG (c): Jag tackar socialminislern för den lyckönskningen. Jag hoppas givelvisalt vi i skall kunna medverka till att öka informationen.Men del är då vikligt att förelrädare för , regeringen och statligamyndigheler hanterar denna fråga med det allvar som krävs och att frågan inleendast belyses i massmedias nyhets- och sportspalier. Det är för att få fråganaktualiserad som jag har framställt interpellationen här i . Omökad säkerhet vid rullbrädesåkan-de Överläggningenvar härmed slulad. Nr 50 § 5 Om tillkännagivande av den svenska regeringenssyn på Utrikesministern erhöll ordet föratt besvara {s) Omtillkännasi- november anmälda interpellation, 1978/79:76, och anförde: vande av den ' talman! har i sin interpellationfrågat om regeringen syn pa neutron vapen " "' " bakgrundav president beslut i neuironvapenfrågan, genom direkta kontakter medUSA:s regering och med regeringarna i berörda NATO-länder klargöra den svenskabedömningen, att produktion av neuironvapen och deras stationering i Europaskulle sänka den s. k. kärnvapeniröskeln och därmed öka riskerna förkärnvapenkrig i . Genomden amerikanske presidentens beslut av uppsköts tillverkningav neutronvapnel liksom utläggning pä förband t. v. tillkännagavs atlmodernisering av olika kärnvapensystem skulle fortsätta som förberedelse förden händelse ett beslut senare skulle komma atl fattas om tillverkning ochutläggning på förband. Delamerikanska tilläggsbeslutet, som blev känt , lar sikte dels påden modernisering av vissa vapensystem som tidigare aviserats, dels påtillverkning av vissa av delarna till neutronvapensiridsspetsar. Yllerligareproduktionsbeslut på amerikansk sida aren förutsättning för att skall uppnåen verklig neutronvapenkapacilet. Vi måste dock, nu liksom tidigare,realistiskt räkna med en myckel långt driven teknisk kapacitet på området hosde båda ledande kärnvapenstaterna. ligger sannolikt före pådetta område, men har vi fött rapporter om ett uttalande avden sovjetiske statschefen att redan skulle ha fött framneutronvapnel. Troligen skulle kort lid förfiyta mellan eventuella framtidabeslut om fullsländig tillverkning av neutronvapnel och det stadium då enverklig neutronvapenkapacilet skulle stå lill supermakternas förfogande. Fråganom neutronvapnel kommer alt anskaffas eller ej förefaller mot dennabakgmnd mer vara en fråga om poliliska beslut än teknisk förmåga. Avgörande försådana beslut blir troligen den återhållsamhet vardera supermakten allmäntiakttar gentemot den andra på såväl kärnvapnens som de konventionellarustningarnas område. Nedrustnings-och säkerhetspolitiska realiteter har föranlett den attkategoriskt och öppet ta avstånd från neutronvapnel. Detta avståndslagandegäller oavsett vilken militärmakt som anskaffar det. Vår inställning gårsamtidigt lillbaka på en humanitär filosofi, vars principer vi sirävar efteralt i olika sammanhang omsätta i praktisk internationell handling. Framför allli kärnvapnens värid måste arbetet på att förebygga omätligt och godtyckligtlidande alltid föras vidare. Det är icke minst mot denna bakgrund som Sverigevänder sig så starkt mot kärnvapnen och som regeringen med internationelltuppmärksammad skärpa uttalat sig mot det fruktansvärda neutronvapnet. Det ärsamma grundinställning som ligger bakom starka engagemang i kampen molde särskill inhumana vapnen. Deltaär bakgmnden till att vi från svensk sida med större skärpa än något annat landi redovisat vår uppfattning. Jag vill särskill hänvisa lill delinterpellationssvar som avgelts av min förelrädare och lillregeringens uttalanden i samt iförsamlingens första utskott den , vid extrasessionen förnedrustning , i nedrustningskonferensen i och vid den nupågående generalförsamlingen. Regeringenfortsätter att följa neutronvapenärendel med största uppmärksamhel också medanledning av det beslut som fattades på amerikansk sida . Så harf ö. framgått av den hänvisning härtill som gjort den 20 oktober 1978som första land vid den nu pågående generalförsamlingen. Vadgäller inierpellantens konkreta fråga blir därför mitt svar, att såviu angårproduktion av neutronvapen, deras stationering i och följderna härav,har regeringens inställning klart redovisats och är välkänd, inle minst för regeringarna i NATO- och Warszawapaktsländerna. Altbudskapel nått fram har vi fött flera belägg för. - Regeringen kommer fortsättningsvisliksom lidigare att vid lämpliga tillfällen ta upp frågan med andra länder. Idelta sammanhang villjag understryka atl vi från svensk sida ej nöjt oss medatt offentligt ge vår uppfattning till känna. Den har också tagits upp direktvid diplomatiska kontakter med andra länder, inkl. . Regeringen agerarsåledes genom uttalanden såväl som löpande diplomatiska kontakter. Härtillkommer emellertid även konkreta svenska förslag på nedrustnings-området.Oroande tecken föreligger i väst liksom i öst på en fortgående kapprustning.Denna gäller inle minst kärnvapen avsedda för insats i . Därför har vifrån svensk sida funnit det angeläget atl inlemma också dessa i verkliganedruslningsförhandlingar. De faller ju ulanför de pågående förhandlingarna ombegränsningar av strategiska kärnvapen, vilka går under namnet SALT. Redanden framlade regeringen därför förslag härom i i . I samband härmed ställde vi konkreta frågortill de i förhandlingsorganel deltagande kärnvapenstaterna om deras fortsattaavsikter vad gäller sådana kärnvapen, inkl. medeldistansrobotar, minikärnvapenoch neutron vapnet. Regeringen avser att följa upp den sålunda anhängiggjordafrågan om kärnvapen i i det nya förhandlingsorganetnedrustningskommitlén (CD) i . Omtillkännagivande av den syn på neutron-vapen Jag tackar ulrikesminislern för svaret. Det innehåller visserligen endel positiva element, såsom all regeringen skall försöka få upp frågan omneutronvapnet på dagordningen för nedmstningskommiltén i - något som vifrån socialdemokratiskt håll har begärt under del -men i övrigt är svaret en plädering för alt inte skall reagera påpresident beslut . Omtillkännagivande av den syn på neutron-vapen för passivitet beklagarjag, men tyvärr kanjag inte säga att jag är förvånad över den. UtrikesministerBlix tänker tydligen fullfölja regeringen linje aU inte säga något nytti neuironvapenfrågan förrän kritiken från socialdemokratiskt håll blivit såstark att man känner sig tvingad att agera. PresidentCarters beslut i neuironvapenfrågan, som blev känt , innebär ipraktiken atl delta nya vapen tillförs NATO:sfältförband i . Bara ett nytt politiskt beslut av rakt motsattinnebörd kan förhindra en sådan utveckling. Pentagonsegna experter anser att tillverkning av komponenter tillneutronvapensiridsspetsar inle går att skilja från tillverkning av neutronvapnetsom sådant. Del är därför något av en politisk fiktion att ännu inlebeslutat atl förlägga neuironvapen till sina förband i . Denna politiskafiktion ger dock opinionsbildningen mot neutronvapnet en sista chans att stoppaen myckel ödesdiger upptrappning av msiningsgraden. Tyvärr lycks vår nyafolkpartiregering la denna fiktion som förevändning för alt inte la några nyainitiativ. Måste president öppet deklarera atl skall tillverkavapnet och skicka del till för alt utrikesminister skall uppfattavad som sker? Utrikesministernsäger i svaret; "Yllerligare produktionsbeslut på amerikansk sida är enförutsättning för alt skall uppnå en verklig neutronvapenkapacilet." Jagmåste då fråga: Vilka komponenter i neulronstridsspetsen är det som inleproduceras? Är del inle i själva verket så att alla delarna lill del nya vapnetnu produceras, så atl man sedan med mycket kort varsel skall kunna montera ihopdet ute på fältet? Alt som utrikesministern gör tala om att ytteriigareproduktionsbeslut krävs pä amerikansk sida är att visa president ochPentagon alltför stor välvilja, men det är kanske avsikien. SedanUSA väl bestämt sig för neutronvapnel kommer det naturligtvis att dröja baranågra år, innan skaffat sig samma vapen. Så var det med de urspmngligaplutoniumbomberna, så var del med vätebomben, så var det med deinterkontineniala robotarna som drivs med fast bränsle, så var det med deMIRV-ade stridsspetsarna, så var det med Polariskärnvapenubåtarna och med fleraandra vapensystem. följer i spåren med fördröjning. Dessutomtycks redan ha framskridna planer på atl skaffa sig egnaneutronvapen. Enligt tidningsuppgifter har Frankrikeprovsprängt en primitiv neutronbomb. Den franska generalstabschefen i elt tal alt var i färd med atl ulvecklaneutronbomben. Han pekade på de taktiska fördelar detta skulle ge. General atl avskräckningseffekten skulle öka, eftersom neutronvapnen kan sältasin närmare de egna styrkorna och vidga den zon där kärnvapen kan användas utanalltför slora risker för civilbefolkningen. Närman inför en sådan här debatt om neutronvapnet läser igenom vad som sagts ifrågan här i underdel senaste årel får man en tämligen utförligbeskrivning av hur ett nytt vapensystem växer fram, lekniskl och politiskt.Tyvärt fär man också intrycket att regeringen var slapp och ivehågsen i sinareaktioner. Den gjorde inte alls så mycket som kunde ha gjorts för altinternationellt stärka opinionen mot denna avskyvärda i en nygeneration kärnvapen. Den intresserade kan läsa protokoll förden 7november 1977 och förden och . Regeringen harhela tiden kommit med formuleringar som mer eller mindre framtvingats av kritikfrån oss socialdemokraler. Vi fick så sent som av regeringenhär höra all "det är skyldighet atl lägga en mer balanserad synpå neutronvapnet" och att "väridsopinionen stirrar sig blind påamerikanska neutronbomber" och att man borde "sätta in neutronbombeni sitt sammanhang". Opinionen borde inle koncentreras på neutronvapnel,"Det finns andra kärnvapen, smutsigare, värre," Delär mot bakgrund av regeringen underlåtenhetssynder i denna fråga liletbetänkligt alt i en stor utrikesminisierintervju i den 16 novemberi år avvisar den socialdemokratiska kritiken i neutronbombs-frågan med atl sägaatl "det visar att man får gå med förstoringsglas för alt få något attkritisera". Detla uttalande tyder närmast på en synnerligen dålig politisksynskärpa. Sedanvi senast debatterade neutronvapnel här i haren hel delhänt i neuironvapenfrågan, I FN:s särskilda generalförsamling om nedrustningmotsatte sig energiskt alla försök atl ens nämna neutronvapnel islutdokumenten. I sitt tal inför generalförsamlingen gjorde statsministerFälldin, efter diverse köpslagan inom den svenska delegationen, ell klartavståndstagande från neutronvapnet med hänvisning lill atl del skulle leda sänkning av kärnvapentröskeln. Men under det viktiga förberedelsearbetetmånaderna före specialsessionen, då texterna i huvudsak tog form, var densvenska regeringens representanter passiva i neuironvapenfrågan. När denslutliga texten antogs av en enhällig generalförsamling innehöll dennaturiigtvis ingenling kontroversiellt om neutronvapnet. Undersommaren pågick i amerikansk press en viss rapportering om neutronvapnel. Detvar främst politiker och militärer som tyckte illa om president som hörde av sig. Senatens försvarsutskott begärdealt tillverkning av neutronvapenkomponenterna skulle inledas. Hökar somsenatorerna . och kritiserade "fortsattatvekan och obeslutsamhet i denna fråga". Vapenexperter varnade föratt detskulle krävas att få ut det nya vapnet till förbanden, om man inte fickförbereda genom atl tillverka komponenter till vapnet. Politiskarådgivare i Pentagon var mer återhållsamma, eftersom de ansåg atlkomponenltillverkning i praktiken är detsamma som tillverkning avneutronstridsspelsar. De tolkade besked så, atl det skullefinnas en klar tröskel för neulronvapenproduktionen, som inte fick överskridasutan ett nytt politiskt beslut. Man befarade också atl ett beslut omkomponenltillverkning skulle leda lill nya upprivande debatier i kongressen ochbland de NATO-allierade. NATO:s generalsekreterare däremot uttaladesig i sepiember för en snar produkiion av neutronvapnel och kritiserade Carterstvekan. Luns menar att de europeiska NATO- ömtillkännagivande av den syn på neutron-vapen Nr 50 medlemmarna inle bör ha någon vetorätt i denna fråga. Fredagenden ' denna bakgrund man måsle se beslutet den 18oklober att modifieraoch modernisera Lanceroboten och en 8-tums artillerigranat, så att de medkort varsel kan ulmstas med neutronstridsspelsar. Omtillkännaei- innebär att neutronvapnet nu är på väg till defrämre linjerna i NATO:s de nv den försvari . Det är inle osannolikt alt neulronstridsspetsarna är syn pa neutron vapen P ' "°" """'' '' " '" slutsats kan man knappast undgå att dra, omman studerar informationerna om den senasle tidens utveckling. Delkortsiktiga motivet bakom beslut alt ge grönt ljus förkomponenltillverkning och förbandsläggning av dessa komponenter i tycksparadoxalt nog inte vara mililärt utan inrikespolitiskt. Man har i allmänttolkat beslutet, som blev känt , som en eftergift för hökarna ikongressen. Avsikien skulle vara atl göra dem litel vänligare inställda lill enratificering av del SALT Il-avlal som torde bli klart underden närmaste tiden.Det var alltså sådana inrikespolitiska överväganden som låg bakom vad som lycksvara det avgörande beslutet i neuironvapenfrågan. Vilkablev då reaktionerna på beslutet ? I pågick en valkampanj därde som ville se en hårdare politik mot hade övertaget. Många av de s. k.liberala kongressmän som opponerat sig mot neutron-vapnet hade svårt atl bliomvalda. Valet gav också en kongress där motståndarna motSALT och mol msiningsbegränsningar är fler . Genom en skickligtiming uppnådde man alltså alt höstens neutronvapenbeslul inte mötte någonopposition i . INederiändernas pariament hade man en tio limmar långdebatt om neulronvapenhotei. Den slulade med atl man med stor majoritetbeklagade det amerikanska beslutet och uppmanade regeringen all vidarebefordradelta beklagande lill.USA;s regering. Den15 november debatterades frågan i del norska . UtrikesministerFrydenlund meddelade, alt den norska regeringen både tillamerikanska myndigheler och i gjort klart att den är emot produktionav neutronvapen. Sverigemarkerade också ett avståndstagande i FN:s generalförsamlings första kommittéden 20 oklober. Då nämndes den ryska 20 ochneulronbomben som starkt oroande exempel på kämvapenulveck-lingen,och mannoterade alt förberedelserna förproduktion av neutronvapen fortsätter.Utrikesminister talade om "siarka bekymmer"inför den kärnvapenlekniska ulvecklingen och exemplifierade med neutronvapnet.Flera har lagil upp neulronvapnen i tal i FN och bl. a. pekatpå deras användbarhet också utanför . Självfallelhar också och andra öststater protesterat i FN och i andra sammanhang.Men agitationen från Warszawapaktshåll mot neutronvapnen fungerar ju närmastsom ett stöd för de grupper i och inom NATO som vill ha del nya vapnet såsnart som möjligt. Vadblir då konsekvenserna av alt.NATO:s fältförband i 120 utrustas med neutronvapen ? Denmilitära argumentationen för vapnet har varil atl del behövs för alt uppvägaWarszawapaklens överlägsenhet i fråga om stridsvagnar i . Manbrukar uppskatta all del finns ca 50 000 stridsvagnar i öst, ochWarszawapaktens övertag i fråga om tanks anses vara ca tre mol en.Neutronvapnen skulle sältas in i ett lidigi skede för all hindra de sovjetiskastridsvagnarna att rycka fram över det nordtyska slättlandet. Eftersom vapnetdödar genom direktstrålning och inte så mycket genom värme- och Iryckvåg,skulle förstörelsen bli mindre än om vanliga kärnvapen användes. Neulronvapnenskulle kunna sättas in närmare de egna linjerna och skulle döda förte civila. Deviktigaste invändningarna mot detla resonemang är för det första, att delskulle behövas många hundra neuironvapen för all hejda tiotusentalsstridsvagnar från öst och alt förstörelsen därmed skulle bli nästan likaomfattande som om de nu vanliga kärnvapnen användes. Den andra och viktigasteinvändningen är att öst naturligtvis inte låter sig bekämpas med kärnvapen utanall slå lillbaka med egna kärnvapen - och de är av tyngre och mer förödandemodell än neulronvapnen. Därmed skulle kärnvapenkriget vara i gång. Eftersomneutronvapnel i i första hand är avsett alt användas mot koncentrationerav stridsvagnar, måsle det för alt vara effektivt sättas in i ell lidigi skedeav en mililär konfiikt mellan NATO och , Det är vad man i USAkallar ett "vapen för slagfältet". Därmed förkortas den lid under deförsta timmarna, kanske dagarna, för besinning och förhandlingar som skullekunna förhindra kärnvapenkriget. Det är delta som görneutronvapnet så utomordentligt fariigt. Detförs redan nu mililärstrategiska resonemang som bygger på förutsättningen attkärnvapenkriget begränsas lill slagfältet. Man har börjat planera för ell krigdär neuironvapen och andra små kärnvapen kompletterar de konventionella vapnen.Man saisar inte på avskräckning utan framhäver de nya vapnens användbarhet iden lokala mililära situationen. Man tänker sig fiera kärnvapentrösklar ochräknar med att kunna använda små taktiska slagfältskärnvapen utan alt de störreoch tyngre strategiska vapensystemen kommer till användning. Dessanya kärnvapendoktriner är speciellt attraktiva i , eftersom de öppnarmöjligheten för ett europeiskt kärnvapenkrig utan atl ulsätls för förödandeangrepp. I - främsi i - har man tidigare med storskärpa vänt sig emol sådana kärnvapendoktriner och pekat på den direkiakopplingen mellan taktiskt och strategiskt kärnvapenkrig. Det gjordes ettmycket distinkt uttalande i den riklningen av Helmul Schmidl i en rappori tillNATO 1972. Del är bl. a. dessa överväganden som gör att tveksamheten lillneutronvapnet är myckel stor i . Desovjetiska strategerna har inte accepterat resonemanget om lägrekärnvapentrösklar. Det senasle tillskottet i deras arsenal, SS 20, är en rörligmedeldislansrobol som med stor precision levererar mycket slora laddningar.Därmed faller alla resonemang om all begränsa kärnvapenkriget till slagfältet.Och vapen som minikärnvapen och neuironbomber blir därmed yllerst 0/77tillkännagivande av den syn på neutron-vapen Nr 50 farliga och svårkontrollerade tändare för de strategiska kärnvapnen. Fredaeen den Mängahävdar dessulom att neutronvapnen inte är bäst och billigast när del gälleralt stoppa östs stridsvagnar. De nya precisionsstyrda aniitankvapnen har enliglsakkunskapen radikalt reducerat del mililära värdet av östs övertag Omtillkännasi- ' "'' stridsvagnar. Del visade inle minstkriget i . vnndp nv den höll ell uppmärksammat tal i syn pa neutron vapen svenska reserinsens so'''- Han sade alt"och NATO:s konventionella slyrkorär kapabla atl omintetgöra ettsovjetiskt angrepp. Vi bekymrar oss inte över all har fler stridsvagnar änvi har-------------- men vi är noga med atl vi har förmåga all motstå elt sovjetisktangrepp.-------------- Vi och våra allierade har omkring 10 procenl färre soldater änSovjetblocket. Men vi behöver inte matcha i allting på en gång. Våruppgift är alt slå vakt om våra iniressen och inte att besegra alla sovjetiskastyrkor överallt.------------ Det är ingen hemlighet att en fjärdedel av Sovjetskonventionella styrkor ligger vid kinesiska gränsen och alt Sovjetstransportkapacitet är svag." Brownsade att hans avsikl var att skingra en del av oron i väst kring den militärabalansen mellan och . Delär alltså mer av politiska skäl än av militär nödvändighet som produktionen avneutronvapnen nu inletts. Därför borde det också vara möjligt au bekämpaneulronvapnen med politiska argument.