prot · G20945 · 1978-12-31 00:00:00 — är bundet lill mililärverksamhel bör kunna komma till användning för all tillgodose angelägna behovpå bristområden. Demyckel kostnadskrävande produkier som här har tillverkats utan atl man därvidfött några positiva samhällsekonomiska effekler, men väl negaiiva sådana, visaratt det finns pengar för en omställning. Ett enda flygplan av typ ellerB3LA motsvarar årslönen för flera hundra anslällda. Använd dessa medel förattlösa omställningsproblemen och trygga de anställdas jobb! Dendebatt man nu för och som även induslriminislern söker klamra sig fast vid,nämligen debatten om huruvida A20, SK38/A38 eller någon annan beteckning skallgälla i stället för det planerade B3LA, oroar. Tänker man fortsälla somhillills när det gäller mililärflygel? Del löser ju inga problem. Det främjarinte satsningen pä civila produklionsalternativ, del minskar inte Linköpingsberoende av militär verksamhet, del skapar ingen trygghet för de anslällda vidSaab-Scania. Ävenom mina frågor var konkreia skall jag fullfölja och ytteriigare konkretiseramed ell par frågor lill induslriminislern: Ärregeringen beredd all vidla några åtgärder, och i så fall vilka, för atl ordnajobb för den personal som man på grundval av flygindustrikommitténs förslag vetblir ulan sysselsättning vid bl. Finnerindustriministern del motiverat med en långsiktig planering för övergäng frånmililär till civil produktion, och vilka åtgärder är han i så fall beredd atlvidta i della syfte? Det borde, herr talman,inle vara så svårt alt fö elt svar pä dessa frågor. Jag lackar statsrådet för svarei pä min interpellation. I likhet medandra talare måste jag konstatera atl industriministern i sill svar inte gernågot riktigt besked med anledning av frågorna. Detbesked som ges är att de konsekvenser som uppstår belräffande sysselsättningenskall vägas in när regeringen prövar flygplansfrägan. Jag utgårifrån att delta är någonting självklart. Jag kan ha åtminstone en vissförståelse för all induslriminislern inle nu vill ge något besläml besked,eftersom regeringen ännu inte har bestämt sig i flygplansfrågan. Jag hade dockväntat att statsrädel skulle ha kunnal ge någon synpunkt pä de här frågorna.När avvägningen sker utgår jag ifrån all regeringen verkligen väger in dekonsekvenser detla beslut för på del ena eller andra sätiei för de orter somhär berörs. Närjag ställde mina frågor utgick jag ifrån flygindustrikommitténs betänkande ochkonsekvenserna av förslagets genomförande när det gäller de orter iÖstergötland som skulle beröras. är givelvis en av huvudorterna idetta fall. Men ett bortfall av produktionen hos underieverantörer på mindreorter -jag har nämnt en av dessa - kan vara nog så kännbar för dem som berörs. Jagär medveten om atl hur flygplansfrågan än kommer atl lösas kommer del allkrävas insaiser för alt ersätta en krympande militär produkiion med en Givelvishar de berörda förelagen ett ansvar då del gäller övergång lill civilprodukiion, men statens ansvar vid en sådan övergång borde också vara självklart.Min fråga till statsrådet blir därför; Delar statsrådet denna uppfallning, ochär regeringen beredd all i del lägel ge sill stöd? Denuidragna diskussionen i denna fråga och avsaknaden av beslut har skapat stororo i de orter som berörs, både inom kommunerna, förelagen och bland demänniskor del gäller. Jag vet all delta förhållande inle är okänt förregeringen. Del harsåvilijag förslår frän Linköpingshåll ganska väl klargjortsför regeringen. Ävenom detta är en försvarsfråga, som endasl i sin föriängning berörindustriministerns område,skulle jag till slut vilja ställa följande spörsmåltill statsrådet som regeringens representant: När kan man förvänta sig allregeringen träffar sitt ställningslagande? Statsrådet anger i sitt svar allregeringen måste ha rimlig tid på sig för att bereda och överväga frågan. Delkan jag väl förslå, men jag skulle ändock önska att statsrådet något närmareville ange hur lång han anser all den liden bör bli. ömden svenska flygindustrins fram -tid Försvarsminislern meddelade i ett svar på enfråga i , all flygplansprojekiei B3LA inte kommer att fullföljas. Somjag framhållit i interpellationen var della besked inte överraskande med hänsyntill bl. a. de ekonomiska förhållandena och möjligheterna atl anslå pengar tillförsvaret. Jag har alltså inle haft några invändningar atl göra, särskilt intei dag, eftersom jag vänt mig till industriministern med mina frågor. Dendiskussion vi nu skall föra gäller alltså sysselsätlningssiluationen, särskilli . Frågeslällningenär inle ny. Föregen del harjag vid skilda tillfällen -också här i -lagil upp den och då framhållit behovel av all en omstrukturering avförsvarsindustrin sker. Denna omstrukturering är självfallel också ettintresse för berörda kommuner. Det mycket starka försvarsberoende som präglarmin egen kommun ställer oss från tid till annan inför betydandeproblem. Även om det förmodligen är svårt atl helt eliminera dessa problem,måste del vara angelägel att så långt möjligl medverka lill atl åstadkomma enbältre balans mellan mililär och civil verksamhet än vad som f n. gäller iLinköping. Det är alltså inte någon ny insikt som ligger bakom mina frågor tillindustriministern. Iett interpellationssvar förra årel meddelade dåvarandeinduslriminislern, atl han för sin del var positiv till en medverkan, även ominte heller då några konkreia besked lämnades om hur denna skulle ske. Jagredovisade i det sammanhanget några siffror som belyser induslriutvecklingen iLinköping . Jag lycker atl det finns anledningalt nu upprepa denna redovisning, dä den ger en konkret bakgrund också till dennu aktuella situationen. Elttrettiotal förelag har upphört med sin verksamhet, och anlalel sysselsatta viddessa förelag var ca 3 500. Det största företaget var AB 0/7/den svenska .flygindustrins fram -tid SvenskaJärnvägsverkstäderna med som mest 1 200 anställda. Därefter kom WahlbecksFabriker med 600 anställda samt Alka Burell, och med vartdera ca 200 anslällda. Anlalel anställda vid övriganedlagda förelag varierade frän 100 och nedåt. Gemensamt för här nämnda företagvar alt de hade varierande tillverkning på det civila området och utgjorde envärdefull motvikt till såväl försvarsindustrin som övrig försvarsinriktadverksamhel i kommunen. Jagutgår självfallet ifrån att industriministern och regeringen har skaffat siginformation om situationen i och det sloraförsvars-beroendet. har åtminstone uttalat attstatsmakterna har ell stort ansvar i sammanhanget. De fackligaorganisationerna och särskilt och dessavdelning i har gång på gång gjort framstötar för att förmå attsöka komplettera sin försvarsinriktade tillverkning med civila produkter. Sombekant förfogar företagel över mycket stora forskningsresurser, som enligl minmening borde kunna utnyttjas för utveckling av produkier som kan komma tillanvändning på olika samhällsområden. är nog liden inne för förelaget attvisa ett annat och slörre intresse för en sådan verksamhet. Iett uttalande innevarande vecka ställer den socialdemokratiska fullmäktigegruppeni följande tre krav till regeringen: Alt lillsammans med riksdagenoch företaget ta gemensamt ansvar för övergång lill mera civil produktion.Oavsett vilket flygplan regeringen väljer, måste man medverka tillall underiätta och upprättahålla full sysselsättning i . Alt fatta beslut omau etablera ett forsknings- och produktutvecklingscentrum i ,en saksomjag alltså har påmint om i min interpellation. Att besluta alt Dalasaab ochslirlingmotortillverkningen skall stanna kvar i . Det skapar möjlighettill mer civil produkiion och sysselsällning och därmed minskatförsvarsberoende. Jag vill verkligen starktunderstryka de här tre kraven som har rests. Sålill industriministerns svar, som jag ber all fö lacka för. Del vore fel altpåslå alt jag är nöjd med svarei. Min uttolkning måste ty värr bli atl någrasom helst åtgärder inte har vidtagits inom industridepartementet. Och vad värreär - några planerade åtgärder redovisas inte heller. En sådan hållning frånregeringens sida är självfallel inte godtagbar. Jag skall inte så myckeldiskulera stirlingprojektel, även om jag anser att det varit på sin plats attinduslriminislern visat något större intresse än vad som framgår avinterpellationssvaret. Enligl mitt förmenande måste säkert vissa beslut fattaslångt före den tidpunkt då tillverkning sätts i gäng på allvar. Vadjag däremoi måste ägna någon tid åt är frågan om ett produktuivecklingscentrumi . I svaret redovisas bl. a, att en motion av mig avslagils avriksdagen. Del är riktigt. Men jag anser atl grunden för avslaget inle saknarinlresse. Jag vill därför citera ell avsnitt ur näringsutskottels betänkande1977/78:75, vari denna fråga behandlas; "Arbetsmarknadssituationeni motiverar särskilda åtgärder från samhälletssida. I proposilionen föresläs en utbyggnad av koniaktsekreterarverksamheten iLinköping. Vidare påpekas att de regionala och lokala myndigheterna i beslutat all - på liknande säll som sker i Göteborg-bidra lillprodukiulvecklingsservice. Föredraganden uttalar alt det är naturligt atl debåda kontaktsekrelerarna i nära samverkar med de verksamheter somdessa myndigheler kan komma atl besluta om och på uppdrag åtar sigprojektledningsljänster av samma typ som de i . Han tillägger altstaten genom STU även i övrigt bör uppmuntra en intensifieradproduktutvecklingsverksamhet vid förelagen i . Mot denna bakgrundräknar utskottet med atl den produklut-vecklingsverksamhet som byggs ut iLinköping för samma stöd från staten som lämnas till produkiulvecklingscenlreli . Motionärernas önskemål synes i slorl sett vara tillgodosett. Någotsärskilt uttalande från sida är därför inle påkallat," Jagmåste säga att när jag läser detta serjag det sä all det i sak är ett bifalltill vår molion, även om man av formella skäl ansett atl del inte fanns någonanledning för all göra en framslällning lill regeringen. Jag var iden debatlen för min del något tveksam över den här skrivningen men lät migändå nöja med den, eftersom jag menade att det var en beställning tillregeringen. Nusäger industriministern i svaret: "Innan beslut om flygplansanskaffningenföreligger är det dock för tidigt alt uttala sig specifikt om dennaåtgärd." om utbyggnaden av ett produktuivecklingscentrum. Detlabesked måsle jag tillstå alt jag finner ganska förbryllande. Jag måste därförslälla en konkret fråga lill industriministern: industriministern att ellfullföljande av tankarna pä ett produktuivecklingscentrum i äravhängigt av hur flygplansanskaffningsproblemet löses? Elt klariäggande på denpunkten är, som jag ser del, helt nödvändigt. Påmin andra fråga i inlerpellationen ges inget svar från industriministern. Jagfinner därför anledning att upprepa frågan: "Vilka åtgärder övervägerregeringen för alt underlätta en övergång lill andra produkier vid iLinköping?" Som här redan har sagts blir del, alldeles oavsett hurflygplansfrågan kommer all lösas, nödvändigl med en omstrukturering i riklningmot ökad civil produktion inom försvarsindustrin i . 0//7den svenska flygindustrins fram -tid iHjärtum (c); Jag ber alt få lacka industriministern för svaret på min fråga, även omdet inte innehöll någonling nytt. Jagrespekterar naturiigtvis all regeringen tar rimlig tid på sig för au bereda ochöverväga frågan. Anledningenlill au jag ställde min fråga är all Flygmotor i är myckelberoende av vilket beslut regering och riksdag kommer atl falla om vårtframlida svenska flygvapen. förslag medför myckel högadriftkostnader, eftersom en vidareutveckling av , som ärett mycketavancerat överljudsplan och mycket energikrävande, blir synneriigen dyrbar. ömden svenska flygindustrins Jiam -lid Detav den socialdemokratiska regeringen en gång initierade - somvisserligen är ett lällare och energisnålare flygplan än men som harvisat sig alltför dyrbart - är därför troligen inle genomförbart. förslag gå igenom, blir del en återvändsgränd för svenskflygindustri, säger . i entidningsartikel. Del ger visserligen en respillid pä produktionssidan meniniepåuivecklingsdelen. Där måste man redan omkring ha skurit nerpersonalstyrkan med 60-65 procenl av de anställda och redan nästa ärsuccessivt avskeda 150 högutbildade tekniker. Pä produklionssidan blir barahälften av personalen kvar , om man inte kan få fram mercivilprodukiion. För alt få den måsie man habeställning pä militära motorer. Man kallar också satsningen på A20 för enavvecklingsplan, men satsningen på B3LA eller något av de andra alternativ somindustrin och regeringen diskuterar, SK38/A38 eller 1825 - den s. k. Äslingen,för satsning på en högteknologisk fortsättning. Kanman la fram ett modifierat ersältningsplan för del nuvarande attackplanet somligger någorlunda inom ramen förde fastlagda försvarsanslagen, förflyginduslrin en möjlighet att under en rimlig övergångstid övergå lill civilflygprodukiion eller annan alternativ produkiion. Närdet gäller Flygmotor behöver man licenstillverkningen av militäraflygmotorer som bas en lid framöver. Man räknar nämligen med atl del ganskasnart kommer alt bli brist pä civilflygplan i och övriga väriden. Dämåsle man ha sin högteknologiska kunskap kvar för atl kunna licenslillverka ochvidareutveckla flygmotorer. Flygindustrin är alltså, i motsats lill varven, enindustri som har betydande utvecklingsmöjligheter och storkonkurrenskraft. Jagvet atl man på Flygmotor har många andra förslag till produktion och försöker fö beställningar på vidareutveckling av motorer från både Europaoch . Man har också varit fömtseende nog atl lägga över av denlolala tillverkningen pä civil tillverkning. På den punkten har nog deanslällda på fabriken varit en pådrivande faktor. Men för alt kunna överievaoch bevara sitt högt utvecklade tekniska kunnande måste de få hjälp. Manbehöver stöd och man behöver yllerligare beställningar av militäraflygplansmoiorer för atl fö ekonomisk möjlighel atl utveckla andra produkter. HelaGöta älv-dalen har f n. en besvärlig sysselsältningssituation. I Trollhättanförsvann ca 1 000 arbetstillfällen inom industrin . Det harvisserligen för dagen ljusnat något inom bilindustrin, men lägel är fortfarandebesvärligt. Jag skulle därför vilja slula med alt ställa ytterligare en frågatill industriministern: industriministern beredd att, om det blir enavveckling av svensk flygindustri, gä in med förhållandevis lika stort slödtill dessa industrier som lill varven? Även jag får lacka för svaret. Tyvärr är del inle myckel att tal. Delger inga besked vare sig ät mig eller ät de anställda på Flygmotor i Industriministernskjuter frågorna ifrån sig. Lät mig ändå försöka la upp ett samtal med honom.Mina utgångspunkter är både sysselsättningspolitiska och induslripolitiska. Frånsin lidigare observationspunkt, , bör industriministern ha kommitunderfund med atl del finns sysselsättningsproblem i och i helaregionen. Den är inte längre något överhetlat område. Det finns en tendens atti sysselsäiiningssammanhang skjuta undan denna region och framför alltTrollhättan. Det går inle längre. måste ägnas samma uppmärksamhelsom andra orter när man bedömer flygindustrin ur sysselsättningssynpunkt. Tilldetta kommer all Flygmotor representerar en mycket stor kapacitet. Därfinns en mycket stor yrkeskunnighet, en förnämlig maskinpark och en högtutvecklad teknik. Dessa behöver utnyttjas för landels skull. Därför behöverinduslriminislern gripa lag i denna fråga och inte skjuta den ifrån sig. Delär naluriigl atl oron för framtiden växer bland de anslällda och inom förelagetnär går ulan all regeringen lar ställning. Det finns ingenanledning för mig atl nu gå in på frågan om tillkomsten av det flygplansprojektsom benämns SK38/A38. Tillkomsthistorien granskas av konstitulionsulskotlel.Det enda jag för dagen vill konstatera är alt sädana allernativförslag lill enav regeringen tillsall parlamentarisk kommittés förslag åstadkommer ytterligarefördröjningar. Trols all induslriminislern inte har det närmaste ansvaret förflygplansfrågan inom regeringen delar han det gemensamma ansvar regeringen harfördenna fråga, varför jag vädjar till honom all medverka lill alt beslutetkommer snabbi. Idelta sammanhang finns det eu industripoliliskt perspektiv somjag mera direklvill diskulera med industriministern. och då kommer uppgifter all en färdigflygmotor skall köpas utifrån. Fär jag komplellera mina tidigare frågor meddenna: Är industriministern beredd att på regeringens vägnar förklara altmotorn lill den ena eller andra flygplanstypen skall byggas i ? Jag gårhär inte in på frågan om vilken flygplanstyp man skall välja. Men jag kopplarsamman de här frågorna på del sätiei atl jag frågar: Har regeringen lagilställning, eller är frågan om man skall bygga motorn i eller köpa denhelt färdig utifrån, oberoende av vilken flygplanstyp man skall ha, ännuoprövad? Denna fråga är väsenllig. Delfinns också en annan induslripolitisk aspekt som jag gärna vill ta upp i mitlsamtal med industriministern. Med de förutsättningar som finns vid VolvoFlygmotor i fråga om yrkeskunnighet, maskinutrustning, utvecklad leknik etc.bör det finnas stora möjligheter all utveckla en betydande civil produkiion.Den kan inrikias pä en rad produkier. Det naturligaste är civila flygmotorer.Det är säkert känt av industriministern all företaget har en belydandeutvecklingsverksamhet i fråga om civila produkter och alt några projekt genresultat. gäller det att fortsätta denna verksamhet med ökad intensitet.Såviiijag förslär krävs del samverkan och slöd från slalen. Min fråga är; Är regeringenberedd all gå in i ell samarbete med företaget för en ulveckling av civilprodukiion? 9Riksdagens protokoll 1978/79:445 0/7/den svenska flygindustrins framtid Omden svenska flygindustrins fram -lid Låtmig även få ta upp ell iredje industripoliliskt sammanhang. Induslriminislernär säkert lika medvelen somjag om alt del inte går alt banta ned industriellaenheter hårt utan atl de upphör att fungera. Det är onödigt att la uppkammarens lid med all diskutera var denna gräns går för Flygmotor. Menjag hoppas all induslriminislern har observerat detta sammanhang och är bereddatt beakta del i den fortsatta induslripolitiska handläggningen av frågan. Närjag ställde min fråga om sysselsältningsgaranti för de anslällda vid VolvoFlygmotor var självklart en anledning de sociala problem som avskedandeninnebär. Frågan knöl också an lill de tankegångar som utvecklats här lidigare idebatten om atl staten har en skyldighet på delta område. Den är särskill stori fråga om en produkiion som staten initierat. Frågan hade emellertid även eninduslripolitisk bakgrund, nämligen alt del gäller all rädda den yrkeskunnighetde anställda representerar, om det någon tid inträder en minskadsysselsättning. Jag kunde inte länka mig annat än atl regeringen sysselsaiiesig med frågan hur man på bäsla säll kan lillvarala kapaciteten vid VolvoFlygmotor för atl ulveckla och tillverka civila produkleroch hur staten skallkunna hjälpa lill. skjuter industriministern dessa frågor pä framliden. Detblev därför inget svar i sak lill mig. Jag beklagar detla. Flera av talarna har påpekat atl de har fåll ett magert svar eller elltunt svar-ord valel har växlat något. Jag instämmer hell med dem. Detär ettmagert svar som är lämnat. Men vad väntar man? Om man ställer en antal frågor,vilkas besvarande i högsta grad är beroende av ett avgörande som inte ärträffat men kommer all träffas myckel snart, blir i del läget svaret påfrågorna ganska magert. Del blir väl i huvudsak också den här repliken. Låt mig ändå la upp någrasaker och försl ett par mera konkreta frågor. TillAnton Fågelsbo vill jag säga atl vi är medvetna om all verkstaden i Arbogaärden avgjort största arbetsgivaren i staden, all del är en bra verkstad ochall den kommer att behövas vilka flygplan och motorer som vi än kommer all haidel här landet. Men del är svårl all säga exakt i vilken volym behov kommeratt föreligga. Därför pågår också ett arbele för alt undersöka möjligheternaalt ulnyltja resurserna också för civila ändamål. Belräffandestirlingprojektel -jag vänder mig alllsä till -som ju egentligenär tvä projekt, ett större och ett mindre, är vi mycket väl medvetna om att delär fråga om viktiga, framlidsinriklade projekt. Del är glädjande när man inlebara behöver arbeta som en akutmottagning ulan också för arbeta med projektriktade framåt. Del har lagts ned mycket pengar på dessa projekt. Jag har förmin del medverkat lill alt skaffa ytterligare pengar för fortsättning istor skala av det utvecklingsarbete som pågår och som kräver mycken tid, som jusådana här projekt ofta gör. Jagvill också ta upp den fråga som ställdes om ell produktutvecklings-centrum. Detansågs något gåtfullt all jag knöl an del lill beslut i flygplansfrågan. Del äregentligen flyginduslrikommissionen, FLIK, som har gjort den anknytningen.Det citerades alt FLIK i viss mån har återupplivat den av , i varjefall formelll, avförda frågan om ett produktulveck-lingscentmm. Men FLIKåterupplivar alltså den, och del är där anknytningen ligger. F. ö. kan sägasatt det pågår en förslärkning av resurserna för de lill iLinköping knutna kontaktsekrelerarna. Den funktionen förstärks enligt planernaför delta budgeiår. Och det är bekant att styrelsen för teknisk ulveckling,STU, har kontaktat och ställt medel tillförfogande för en undersökning av möjligheterna till produklledningshjälp. Lätmig sedan mera allmänt kommentera ell antal inlägg, bl. a. är alldeles klart alt vilka militära och försvarspoliliska beslut -del ärjude som är grunden för alll-som än fattas i flygplansfrågan, får vi räkna med ensuccessiv nedgång av flygels anspråk på den svenska industrikapacilelen. Ivilken lakl och med vilken volym del kommer alt ske saml, framför allt, hurdella kommer all la sig ullryck i fördelningen mellan olika slag avpersonalkategorier och teknisk kapacitet i och i blir ihög grad beroende av valel av flygplanstyp. Det är därför svårt att säga någotmer deciderat och atl träffa konkreta avgöranden innan man vet dengrundläggande förutsältningen - vilken flygplanstyp som de svenskastatsmakterna kommeraii bestämma sig för. Valet fåren belydande inverkan påförulsätlningarna för arbetet framöver, både hos och hos VolvoFlygmotor. Meni vilket fall som helst - även om föruisältningarna och behovens storlek blirannorlunda - behövs dels en ökad satsning på civila flygplan, dels en satsningpå civil produktion, hell vid sidan av flygplanstillverkningen, som utnyttjarden höga kapacitet som finns inom dessa båda förelag. Jagvill säga all mycket av det som sade kunde jag ha sagt. Vihar i mängt och myckel samma syn på denna fråga. Jag känner därför inte behovav någon replik lill henne. Jagtror atl mänga av talarna är ganska ense om nödvändigheten av ökad satsning påcivila fiygplan och delprojekt. De prakliska fallen är i stor usträckningdelprojekt: all som deltagare gå in i utländska civila fiygprojekl, men ocksåall salsa på en hell civil produktion. Under den korta tid som jag innehaft dethär ämbetet harjag redan personligen haft några samtal - och medhjälpare lillmig har haft flera samtal - med dessa företag om projekt som man därförbereder, med en positiv grundinställning atl staten skall medverka lill engynnsam utveckling. 0//7den svenska Jlyginaustrins fram -lid Jag berörde med flit inte frågan om nygindustrikommitléns betänkandeoch vad kommittén framfört. är något som är möjligt för oss envar alt tanärmare del av. Jag är i stort positiv lill mänga av de förslag som framförlsav kommittén. Industriministernsäger alt flyginduslrikommitlén har aktualiserat frågan om ellproduktuivecklingscentrum i och lycks förmena att den frågan avförts,såsom orden föll, av . Jag är inie alls överens med Omden svenska flygindustrins framtid industriministern pä denpunkten. Jag tror inie del är möjligt all läsa in det i näringsutskotletsbelänkande, det som jag citerade. Tvärtom innebar det uttalande utskottetgjorde all regeringen förutsattes följa frågan, lägga fram förslag och se tillall tanken fullföljdes.