prot · G20923 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:23 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. §1 Val av ytterligare suppleanter i utskott Företogs val av en suppleant i vart och ett avfinans-, försvars-, social-, trafik- och jordbruksutskotten. : Enligt ett till kammareninkommet protokollsutdrag har valberedningen enhälligt föreslagit Sven-OlovTräff till suppleant i finansutskottet, till suppleant iförsvarsutskottet, till suppleant i socialutskottet, BoTuresson lill suppleant i trafikutskottet och till suppleant ijordbruksutskottel. suppleanti Jinansutskottei () suppleanti försvarsutskottet () suppleanti socialuiskottel () suppleanti trafikutskottet () suppleanti jordbruksutskottet () §2 Justerades protokollen för den 18 innevarande månad. §3 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Härmedanhåller jag om ledighet från mitt uppdrag som riksdagsledamot under periodenden 6 november- för att tjänstgöra som statssekreterare istatsrådsberedningen. Kammarenbiföll denna ansökan. Torsdagen den 26 oktober1978 Valav ytterligare suppleanter i utskott Andrevice talmannen anmälde att () skulle inträda som ersättareför under hans ledighet från riksdagsmannauppdraget. Om regeringsmedlemmarsägarintressen i industriföretag §4 Om regeringsmedlemmars ägarintressen i industriföretag Statsministern erhöll ordet för atlbesvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:64, ochanförde; har angett att en regeringsmedlem har visat sig vara en avde största intressenterna i elt företag som levererar stora mängder ammunitiontill försvaret. har därvid frågat mig om jag anser det godtagbartatt en regeringsmedlem har ägarintresse i ett företag som i stor utsträckningär beroende av leveranser till slalen och om delta är ägnat alt skapa tilltrotill regeringen. LarsNVemers uppgifter är så till vida rikliga atl försvarsministern har haft enpost aktier i ett företag, som i sin tur bl. a. äger ett aktiebolag somlevererar varor till försvaret. I samband med inträdet i regeringen harförsvarsministern sålt dessa aktier. Han har också, liksom andra statsråd,lämnat alla uppdrag i bolagsstyrelser. Om något ärende rörande del nämndaföretaget skulle behöva prövas av regeringen kommer försvarsministern inte altdelta i handläggningen. Dessa åtgärder måsle undanröja varie tvekan om regeringensopartiskhet. LARSWERNER (vpk): Jag lackar statsministern för svaret. Men så enkelt som han vill göradet för sig är det knappast, därför atl frågan rymmer principer som man inle pådetta nonchalanta sätt alt svara kommer ifrån. Jagsade redan i remissdebatten i går att det i och för sig inle är särskiltegendomligt eller överraskande att statsråd i regering harägarintressen i svenska företag. Det är inte överraskande eftersom sambandetmellan och del privata näringslivet inle är någonting nytt. Vad somemellertid är överraskande är alt statsministern både i siu svar här ochi debatten i går inte ser detta som ett problem, utan anser det vara naturiigtatl i regeringen ha medlemmar som har bindningar lill förelag som regeringenhar affärer med eller som är föremål för stödåtgärder från regeringens sida. ISverige finns inga regler fördetia. Gmndlagen talar om att statsråd inte förinneha uppdrag eller utöva verksamhet som kan rubba förtroendet för honom. Nogär det väl uppenbart för en mycket bred allmänhet alt om statsministern tillförsvarsminister utser en person som är aktieägare i en av de föammunitionsfabriker som levererar ammunition till försvaret, så innebär del attförtroendet för honom rubbas. Och det är inle bara förtroendet tillförsvarsministern som rubbas utan även förtroendet till statsministern och lillhela regeringen, eftersom det här förhållandet måste skapa lojalitetskon- fiikter på grund av dubblainiressen. Idet konkreta fall jag har frågat om blir del heller inle bättre av attförsvarsministern undanhöll för statsministern, när han tillfrågades omsiatsrådsposien, alt han hade direkta ägarintressen i var naturiigtvis i högsta grad omdömeslöst, en omdömeslöshel som jag anserdelas av statsministern, som borde ha varil ytterligt tveksam till alt välja enförsvarsminister som var styrelseledamot i företaget - så myckel talade han juändå om. Enbart detta borde ha varit gmnd nog för alt hålla regeringen. Ingentingi det här ändras ju av all De , sedan pressen fåll reda pä de direktaägarintressena i företaget, gjorde sig av med aktierna - alltså inte förrän då! Jagvill direkt fråga statsministern; Finns del flera statsråd i regeringen som hardirekt eller indirekl anknytning lill privala företag som regeringen i en ellerannan form har affärer med? Jag vill också fråga statsministern, om han ärberedd all redovisa vilka aktieposter industriministern innehar, som enligtpressuppgifter är för känsliga alt diskulera just . Omregeringsmedlemmars ägarintressen i industriföretag Jag har svarat pä den fråga som har ställt, och av svaretframgår atl försvarsministern inte längre har några intressen i det företag somhar åberopats. I ett utsänt pressmeddelande har regeringen dessutomangivit vilka allmänna principer som kommer atl tillämpas i det här avseendet.De innebär bl. a. atl samtliga statsråd kommer atl publicera sina aktieinnehav- f ö. inte bara sina egna ulan också sin makes/makas och sina minderårigabarns. Iövrigt kan sägas om detta pressmeddelande, som har tillfälle att tadel av, att del innebär att den nuvarande regeringen inför starkare garantierför oväld än man någonsin lidigare har ansett sig nödsakad all göra i . (vpk): Att man, somstatsministern säger, skapar hårdare regler ändrar ingenting i sak. Bara valetav statsråd är ju avslöjande. Man väljer statsråd i en krets som ända fram lillatt de har inträtt i regeringen har direkta ägarintressen i och direktabindningar till förelag som regeringen antingen gör affärer med eller pä etteller annat sätt skall stödja. Hurskall regeringen kunna göra trovärdigt atl inga utomstående intressen spelarin, om man vill göra affärer med ? Genom den omdömeslöshelsom statsministern och försvarsministern har visat kan del till slut bli deanslällda som får betala kalaset. Bara det visar atl det hade varil klokare ochsmakligare att De hade stannat utanför regeringen. Menjag vill upprepa min fråga; Varför vill inle statsministern redovisa om del ärflera statsråd som har sädana här bindningar, som kan bli besvärande i detpraktiska regeringsarbelel, därför alt de inte kan della i handläggningen av ömåtgärder för att förhindra övergrepp i samband med polisaktioner vissa frågor, och anserhan inte atl det rubbar tilltron lill regeringen på grund av dubblalojaliteter? Som jag nämnde kommer och alla andra all få enfullständig redovisning av alla statsråds aktieinnehav. Fårjag sedan också påminna och andra om atl det faktiskt inle är någotkriminellt att äga aktier i . Det är dessutom inte heller rimligt attbegära att människor som har aktier och som på del viset bidrar till att byggaupp det svenska näringslivet av det skälet skulle uteslutas från poliliskauppdrag. (vpk): Jag har aldrigsagt atl det är kriminellt att äga aktier, men jag har frågat: Kan inte dettaförhållande rubba tilltron lill regeringen, och kan det inte uppstå dubblalojaliteter i regeringen, om man väljer personer som har direkta ellerindirekta ägarintressen i förelag som regeringen har alt göra med? Jagförstår aU statsministern inle tycker aU det här är någonting märkligt,eftersom del finns sädana bindningar mellan och det privatanäringslivet. Innehållet i del svar som statsministern har gett här visar ju allhan icke anser del vara besvärande alt i regeringskretsen ha medlemmar meddirekta ägarintressen i förelag som regeringen i någon form har affärer med. Vidareanser statsministern uppenbarligen atl del inte spelar någon praktisk roll iregeringsarbelel, om de här medlemmarna på grund av sina bindningar ochlojaliteter i viss utsträckning inte kan delta i regeringsarbetet. Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Om åtgärder för att förhindra övergrepp i samband med polisaktioner Justitieministern erhöll ordet för altbesvara (vpk) den 12 oklober anmälda fråga, 1978/79:33, ochanförde; har frågat mig om jag med anledning av aktionen iMullvaden avser att vidta några åtgärder för all förhindra ett upprepande av deövergrepp, som enligt henne ägde rum, och därmed också förbättra polisens egenarbetsmiljö. Enligl2 § i polisinstruktionen skall polisen upprätthålla allmän ordning ochsäkerhet. Det åligger härvid polisen att bl. a. vidta de äigärder som behövsnär den allmänna ordningen och säkerheten har kränkts. Idet aktuella fallet har polisen såledesenligt sin instruktion varit skyldig allpå fastighetsägarens begäran medverka till alt en besillningskränkning Medanledning av en uppgift i fråga villjag erinra om alt jag iskrivelse lill och atl jag varken kan eller vill uttala mig om detaljer i fråga omplanläggning eller genomförande av den särskilda åtgärden vid utrymningen.Såvitt jag kunnat finna genomfördes emellertid den samlade aklionen på etttillfredsställande sätt. Självfalletär jag i fortsättningen liksom beredd atl verka för att arbetsmiljönför polisen förbättras. Åtskilligt har gjorts -"ch görs fortlöpande i delsyftet. Såviu jag kan bedöma finns del inle anledning att ge dessasträvanden någon ändrad inriktning med anledning av utrymningen av de fyrabyggnaderna i kvarierei Mullvaden. Vadsom har sagts nu utesluter naturligtvis inte att bl. a. den utvärdering sompolisen själv gör, liksom de undersökningar som genomförs i fråga om särskildafall, kan ge underlag för ytteriigare överväganden i de nu aktuellahänseendena. ömåtgärderför att förhindra övergrepp i samband rhed polisaktioner EVAHJELMSTRÖM (vpk); Almarna 1971, Kungstorgei 1976, 1976 och Mullvaden -historien upprepar sig, historien om hur vreda medborgare rest sig ochprotesterat mol beslut fattade av prestigefyllda politiker, som hänsynslöstkört över folkviljan och som beslutat skövla delar av vår historia och kultur. Isamtliga dessa fall kallades polisen in för atl med våld genomdriva dessamakifullkomliga beslutfatlares s. k. lag och ordning. Samtidigtsom och fegt gömde sig i stadshusreds sympatisörer till "mullvadarna" ner, trakasserades deomkringboende - däribland många barn - och förstördes mullvadarnas tillgångarutan atl den s. k. lagen ingrep. Spekulationeri fastigheter av skumma bosladshajar är tillåtna i vårt s. k.rällssäkerhetssamhälle, skövling av natur och kulturhistoria är tillålen ochförgiftning av luft och människor är också tillålen. Men, herr talman, de somprotesterar mot detta är laglösa. De möts av en halvmilitariserad ridande polismed piskor, batonger och hundar, och deras tillgångar får förstöras med lagensgoda minne. Kriminalisera i stället spekulationerna i bosläder, men tillåtprotester av del slag det varil fråga om vid almarna, i och på söder iStockholm! Det kräver en levande demokrati. Detyttersta politiska ansvaret faller självfallet pä de uppblåsta kommunalpolitikerna,som vägrat att ens diskutera med mullvadarna. Men detta för inte innebära altlandets högste ansvarige för rättssäkerhetsfrågorna sitter med armarna i korsulan att göra något för atl undvika polisvåldet. Juslilieminislern påstår sigvärna om polisens arbetsmiljö. Det gör vi också, men del bästa sätiei att göradet är att inle tillåta övergrepp av del slag som förekom i Mullvaden, utantvärtom ulvidga de demokratiska fri- och rättigheterna lill alt omfattaprotester av det slag som del här har varit fråga om. ömåtgärderför att förhindra övergrepp i samband med polisaktioner Jagskulle vilja sluta med en fråga till juslilieminislern med anledning av det somhan sade allra sist: Får man uppfatta det beskedel sä alt han nu lar de härfrågorna på allvar och är beredd att ge polisen ändrade instruktioner i sådanaföll? Som jag redan har framhållit är polisen enligl sin instmkiion bl. a.skyldig att upprätthålla allmän ordning och säkerhet. Det är också viktigt attpolisen främjar ett gott samarbete med allmänheten. Vad som sagts kan iblandupplevas som en besvärande rollkonflikt i del särskilda fallet, men enligt minuppfattning är uppgifterna i elt vidare perspektiv väl förenliga. Jagtror alltså att den stora allmänheten inser att polisen i vissa situaiionermåsle tillgripa våld för atl upprätthålla den ordning och säkerhet förmedborgarna som del är samhällets uppgift att garantera. Polisenharen svår och grannlaga roll i samhällel. Den repressiva naturen i en del avpolisverksamheten medför alt polisen lätt utsätts för kritik. Polisen måsleockså finna sig i atl vara utsatt fören fortlöpande ingående granskning, ävenom det upplevs som pressande. Menvi har å andra sidan alla ell ansvar, och det är ell viktigt led i delsammanhanget att arbetsmiljön för polisen förbättras, så att olika angrepp påpolisen inte ulan vidare godtas som fakta. Vi måsle sträva efter alt våraställningstaganden byggs på vad som har visats vara objektivt klariagt. Ifallet Mullvaden finns det en rad anmälningar som rör enskilda fall, och de ärnu föremål för ulredning. Innan ulredningen är slutförd kan jag inte göra någotuttalande om resultatet. (vpk): Det kan inte vara ur rättssäkerhetssynpunkt tillfredsställande atldemonstranter rids ner, att sy mpalisörer- i det här fallet lill mullvadarna-skadas av piskor och batonger, atl, som del också inkommit anmälningar om lilljustitieombudsmannen, de omkringboende och däribland många skolbarntrakasserades och att mullvadarnas tillgångar efter del atl den s. k.ockupationen hade upphört skövlades och vandaliserades utan atl polismakteningrep. Det finns elt omfattande missnöje ute bland folk mol spekulationer ifastigheter, mot hyreshajar, mol, som jag framhöll lidigare, den skövling avvår natur som försiggår runt om i landei. Närfolk protesterar mot delta tillgriper man alltså polismaklen för alt med våldslå ned de här protesterna. Jag tycker det ur rättssäkerhetssynpunkt ärallvariigl. En levande demokrati kräver all sädana här protester blir tillåtna.Annars kommer maktlösheten atl sprida sig bland folket, och del är urdemokratisk synpunkt oerhört allvarligt. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om regeringens kriminalpolitik Justitieministern erhöll ordet för attbesvara () den 20 oklober anmälda fråga, 1978/79:61, ochanförde: har frågat mig om den nuvarande regeringenskriminalpolitiska inriktning kommer alt skilja sig från den förra regeringensoch - om så är fallet - i vilket avseende. 1de regeringsförklaringarsom den tidigare regeringen har avgelt 1976,1977 ochinnevarande år har kriminalpolitiken berörts. Bortsett från uttalanden medsikte på särskilda förslag lill har de i. "eregeringsförklaringarna i denna del gett uttryck fören vilja att intensifierakampen mot brottsligheten. Den enskildes trygghet till liv och egendom måsteförstärkas. I förgrunden när det gäller brottsbekämpningen slår vålds- ochnarkotikabrotten saml den organiserade och den ekonomiska kriminaliteten. Polisentillförs ökade personella resurser. Kriminalvården förbättras i syfte atlfrämja återanpassning. Frivården spelar därvid en stor roll. Dennakriminalpolitiska inriktning, som torde ha en bred pariamenlarisk förankring,ligger fast. Min förhoppning är därför all de kriminalpolitiska frågorna skallkunna avgöras av i stor enighet på samma sätt som i allmänhet harvarit fallet . HÅKANWINBERG (m): Jag ber försi att fö tacka justitieministern för svaret på min fråga. Jagtror alt del har avgivits sex regeringsförklaringar av den nya typ som lämnas ioch med att den nuvarande regeringsformen trädde i kraft . Två av dem haravgivits av den socialdemokratiska regeringen, tre av den borgerligatrepariiregeringen och en av den nu tillträdande folkpartiregeringen. Detvå socialdemokratiska regeringsförklaringarna innehöll ingenting omkriminalpolitiken. De tre borgeriiga regeringsförklaringarna innehöll åtskilligt,men den senast avlämnade förklaringen innehåller ingenting. Densocialdemokratiska regeringen förde en dålig kriminalpolitik. Trepartiregeringentog åtskilliga initiativ i fråga om kriminalpolitiken, och del var bra. Moldenna bakgrund är man litel orolig när man konstaterar atl i den nu avgivnaregeringsdeklarationen inle finns någonting om kriminalpolitiken. Låt migcitera vad som sades i den regeringsförklaring som lämnades så sent som den 3oktober ; "Pådet kriminalpolitiska området behövs ytterligare åtgärder mot bl. a.narkotikabrottsligheten samt den organiserade ekonomiska kriminaliteten.Förslag kommer alt läggas fram om utvidgad rättshjälp." Nusäger justitieministern att den kriminalpolitiska inriktningen ligger fast, ochdel är bra. Men jag ställer fortfarande frågan: Varför slår det ingenting om deti regeringsförklaringen? Enregeringsdeklaration är väl ändå inget papper, där det av en slump står del enaeller del andra. Just mot bakgrund av alt det inte stod någonting i de ömutredning angående säkerhetspolisens verksamhet socialdemokratiskaregeringsförklaringarna och atl det dä inte heller gjordes något kan man klartfö intrycket alt intresset för ett engagemang inom det kriminalpolitiskaområdei är mindre i folkpartiregeringen än det var i trepartiregeringen. Därförär min följdfråga till justitieministern: står det ingenting omkriminalpolitiken? Som svar på den ytterligare fråga som har ställt till migvill jag först och främst framhålla all den nuvarande regeringensregeringsförklaring är mycket mer kortfattad än de tidigare. Del räcker alltsåau säga alt man inle räknar upp lika många punkter som i tidigareregeringsförklaringar. Beträffande själva sakfrågan, den kriminalpolitiskainriktningen, får jag hänvisa till svaret, vilket innebär atl del är sammainriktning som . HÅKANWINBERG (m): Jag vill bara ge justitieministern den repliken att flera särskildafrågor som ligger kriminalpolitiken nog sä nära, så till vida all de också hörlill justitieministerns ansvarsområde, faktiskt omnämns i regeringsförklaringen.Jag lar som exempel våra fri- och rättigheter, som omnämns i den nyaregeringsförklaringen, liksom i de gamla. Frågor som gäller dala och byråkratitogs upp i de gamla förklaringarna och omnämns i den nya. Det är mot dennabakgrund där område efter område är upptaget i den måhända något kortare nyaregeringsdeklarationen som jag är oroad för kriminalpolitiken eftersom densaknas. Överiäggningenvar härmed slutad. § 7 Om utredningangående säkerhetspolisens verksamhet JustitieministernSVEN erhöll ordet för atl besvara Beräl Måbrinks (vpk) den 20 okloberanmälda fråga, 1978/79:63, och anförde: har - under hänvisning till ett hos justiliekanslernanhängigt ärende rörande bl. a. förfarandet med uppgifter som säkerhetspolisenhar inhämtat vid telefonavlyssning - frågat mig om jag är beredd atl 1. medverka lill en pariamenlariskulredning, sammansatt av företrädare från samtliga fem riksdagspartier, för atlutreda säkerhetspolisens verksamhet vad gäller åsiktsregistrering,telefonavlyssning och utlämnande av uppgifter från personregister, 2. tillse all handlingarna i delärende som har nämnts offentliggörs. Belräffandeden första frågan får jag hänvisa lill att den särskilda polisverksamhet somrikspolisstyrelsen bedriver genom sin säkerhetsavdel- ning redan nu är föremålför översyn. Denna översyn, som beslutades av i plenum den 6juni , sker genom styrelsen för , i vilken ingårrepresenianter för de fyra största riksdagspartierna. Översynen omfattarsäkerhetsavdelningens verksamhet i dess helhet. Tvångsmedelsregleringenvid förundersökning i brottmål m. m. ses över av en parlamentarisktsammansatt kommitlé. Elt spörsmål som enligt direktiven för kommittén skallbeaktas särskilt är frågan om i vilken utsträckning den information som erhållsvid användande av ett tvångsmedel skall fö utnyttjas när den avser en annanbrottslig verksamhet än den som har legal till grund för beslutet omtvångsåtgärd. Kommitténs uppgift är i den delen alt söka en generell lösningför olika typer av tvångsmedel, såsom telefonavlyssning, brevkontroll,husrannsakan och ingripande enligt bevissäkringslagen (1975:1027) för skalle-och avgiftsprocessen. En av ulgångs-punkterna för arbetet är atl den enskildesintegritet skall stärkas. Medhänsyn till att de frågor som har tagit upp sålunda redanutreds, anser jag inle att det finns behov av alt tillkalla en ny kommitté förändamålet. Del beslut som justiliekanslern meddelar i det nu aktuella ärendetkommer säkerligen alt uppmärksammas i de båda utredningarna. Vadbeträffar andra fråga vill jag erinra om atl justiliekanslernännu inte har meddelat något beslut i del ärende som åsyftas. Jag har ingenmöjlighel att nu uttala mig om i vilken utsträckning handlingarna i ärendetmåsle hållas hemliga sedan detta har avgjorts. Den frågan får prövas i vanligordning enligl bestämmelserna i sekretesslagen (1937:249). BERTILMÅBRINK (vpk): Jag lackarjustitieministern för svaret. Medjämna mellanrum framkommer kritik mol säpos verksamhet för alt den skullestrida mol fastställda lagar. I regel harjustilieminislrarna-de må ha varitsocialdemokrater eller borgerliga - viftat undan sådana uppgifter genom atlhänvisa till pågående utredningar eller genom atl meddela atl ulredning integivit belägg för att säpo använt olagliga metoder. Man har också hänvisat tillalt fyra av fem partier är representerade i rikspolisstyrelsen.Trots delta har emellertid anklagelser mot säpo fortsatt alt förekomma, ochfall av olaglig åsiktsregistrering och fotografering har anmälts. Detsenaste som hänt är alt en högre tjänsteman inom säpo inle längre kunnat ligaulan har slagit larm om fall där telefonavlyssning förekommit på grund avmisstanke om brott. Dessa telefoner har också använts av helt oskyldigamänniskor, vilkas telefonsamtal också blivit avlyssnade och införda i register- register som är men fortfarande finns hos säpo. De uppgifter somsålunda har tagits upp i fråga om dessa oskyldiga personer har använts motdessa personer när de sökl arbete. Del har hänt alt vederbörande mist arbetensom de innehaft. Nusäger justitieministern all en kommitlé har tillsatts, i vilken det ingårrepresenianter för och de fyra största riksdagspartierna.Det Omutredning angående säkerhetspolisens verksamhet Omutredning angående säkerhetspolisens verksamhet kan inle vara entillfredsställande ordning, för jag vill påstå all del är de som är parter imålet som skall utreda verksamheten. Vi menar all vad man måste göra för atten gång för alla reda ut dessa påstådda olagligheler är att tillsätta enfempartikommission, i vilken de fem riksdagspartierna ingår. Denna kommissionbör få till uppgift att grundligt gå igenom säpos register och de former somsäpo använder vid registrering. Jag kan inle förstå varför justitieministern ärmotståndare till en sådan lösning. På det sättet skulle vi kanske kunna få slutpå hela den otillfredsställande ordning som gör alt människor oroar sig förrättssäkerheten i del här landet. Det som sist talade om är just det som utreds avjustiliekanslern. Hans utredning är ännu inte färdig. Det pågår alltså intebara utredningar inom med dess parlamentariska representanteroch den särskilda utredning, tvångsmedelsulredningen, som särskilt skall seefter hur sådant här material kommer fram och används, utan del pågår också enutredning av JK belräffande jusl det fall som lalar om. Denulredningen är ännu inte avlämnad av justiliekanslern. BERTILMÅBRINK (vpk): Detta har vi hört lidigare. År har vi fått sådanahär besked, men samiidigi har vi kunnat konstatera alt det inle blivit någonrälsida när del gäller säpos övertramp. Det har ständigt kommit in' uppgifterom nya sådana. Del går inte att fortsätta på det här sättet. Varförinle vidta den åtgärd som jag nu nämnt? Det är inte bara vårt parti ulan ocksåen hög tjänsteman inom säpo som har sagt atl det enda vettiga måsle vara all fölill stånd en pariamenlarisk fempartikommission, som grundligt går igenom alltdet här. Det är den enda möjligheten att få slut på säpos övertramp. Tidigarehar JO utreU, och justitieministern har då hänvisat till vad JO har sagt. har ju inte hjälpt! Olaglighelerna har fortsatt. Mankan naturiigtvis också diskutera hur man skall kontrollera alt inle säpo gårvid sidan om fastställda lagar.