prot · G209153 · 1978-12-31 00:00:00 — Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 14 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IngvarSvanberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslälll. 1978/79:32 med anledning av proposiiionen1978/79:126 om medel för lidigareläggningar av vissa investeringar inom , m. m., såviu avser regionalpolitiska insatser i kommun §7 Ändring av län till Föredrogs näringsutskotieis belänkande 1978/79:44med anledning av propositionen 1978/79:194 om ändring av län lill Uddeholms ABjämte motioner. I propositionen 1978/79:194 (industridepartementet)hade föreslagits all bemyndigade regeringen atl besluta omöverförande lill elt nytt bolag av en del - 250 milj. kr. - av del län somstaten beviljade . Idelta sammanhang hade behandlats dels de med anledning av proposiiionen väcktamotionerna 1978/79:2543 av m. fl. (s), vari hemställts auriksdagen skulle 1. som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om sysselsäitningsgaranli förde anställda vid , 2. besluta överföra outnyttjad delav statens lån lill lill Utvecklingsfonden i fördisposition i enlighet med vad som förordats i motionen. 1978/79:2544av m. fl. (vpk), vari hemställts au skulle avslåpropositionen 1978/79:194 om ändring av lån lill , delsden under allmänna motionstiden vid 1978/väckta motionen1978/79:1508 av OlofPalme m. fl. (s) såvitt gällde hemslällan alt riksdagenskulle 3. begära alt regeringen framladeförslag för till investerings-struktur- och sysselsättningsplaner förbl. a. specialstålsindustrin, 4. begära all regeringeninitierade en ägarsamordning inom bl. a. special-slålsinduslrin sommöjliggjorde en sådan branschplanering. 1. belräffande län lill etl nyttbolag inom specialslälsindustrin atl med bifall lill proposiiionen1978/79:194 och med avslag pä motionen 1978/79:2543, yrkandet 1, och motionen1978/79:2544 bemyndigade regeringen alt besluta om överförande'lill etl nyttbolag av en del - 250 milj. kr. -av det till är 1977 beviljadelånet, 2. beträffande medel tillutvecklingsfonden i alt skulle avslå motionen1978/79:2543, yrkandet 2, 3. belräffande planering förspecialslälsindustrin all skulle avslå motionen 1978/79:1508,yrkandena 3 och 4 i ifrågavarande delar. Reservation hade avgivits beträffande planering förspecialstålsindustrin av , , , , , i och i (samtliga s) som ansett atl utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:1508, yrkandena 3 och 4 iifrågavarande delar, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanternaanfört. Till belänkandet hadefogats elt särskilt yttrande av (). Det av beslutade villkorslånei på 600 milj. kr. tillUddeholmsbolaget för alt företaget skulle kunna genomföra vissa som detbedömdes nödvändiga rationaliseringar och strukturförändringar har, somkammarens ledamöter känner väl lill, varitföremål för uppmärksamhet. Nudyker frågan på nytt upp genom atl har planer på alt sammanslå sinrostfria sektor med . För det ändamålet vill man disponera, somdet föreslagits i proposiiionen, 250 milj. kr. av det tidigare beslutadevillkorslånet i del nybildade bolaget på i huvudsak oförändrade villkor. Vihar ifrån socialdemokratiskt håll ingenting emot delta samgående, och vi harinte heller några erinringar mot elt överförande av 250 milj. kr. av dettidigare beviljade lånet till det nya bolaget. Däremotvill vi absolut inle skriva under på vad som framhålls i propositionen och somockså sägs av den borgeriiga utskottsmajoriteten, nämligen alt statsmakternadärigenom tar en aktiv del i stmkluromvand-lingsprocessen inomspecialstålsektorn. Vad som krävs - och det framhåller vi också i denreservation som vi fogat till utskottsbetänkandel - är alt regeringen snarastlägger fram en samlad plan som rör strukturen. investeringarnaoch sysselsättningen för hela landets specialstålindustri. Planen skallgivetvis också innehålla elt samlat program avseende forsknings- ochutvecklingsarbetet inom branschen. Riksdagenbeslutade som bekant om tillsättande av den s. k.slrukturdelegalionen. Den skulle utöver att den handskades med renafinansieringsärenden också la initiativ lill samt följa och stödjaslmklurom-vandlingen inom specialslålindustrin. Delegationenhar inle kunnat genomföra denna mycket vikliga del av sina arbetsuppgifterdärför att den inle erhållit någon form av riktlinjer för sitt arbete avregeringen. Detla är ytterst beklagligt, och här faller ansvaret tungt påregeringen. Det som sker i samband med behandlingen av nu föreliggande ärendeärju bara en liten del av etl stort problem som berör hela branschen. Vad som iövrigt skett är ju att vissa produktutbyten gjorts mellan olika förelag. Dettaär inga lösningar för branschens framlid, även om vi inte underskattar dessvärde. Vad som krävs är en mera omfattande samverkan över de nuvarandeföretagsgränserna i samtliga verksamhetsled. Den nuvarande ägarspliltringen ärett hinder för en mera rationell stmktur inom svensk specialstålinduslri. Fårvi inte snabbi en övergripande plan är risken slor för alt vissa dellösningarsom blir gjorda kan vara felaktiga från såväl branschens som samhälletssynpunkter på litet . Villkoretför atl klara sysselsättningen inom branschen och stärka våra möjligheter atthävda oss i den internationella konkurtensen är alt regeringen tarde initiativ som jag här har utvecklat och som också finns i reservationen somär fogad vid utskottsbetänkandel. Med det anförda ber jag atl få yrka bifall till den vid betänkandelfogade reservationen. UnderdeUa anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk): När trepartiregeringen föreslog atl skulle fö sitt lån pä600 milj. kr. sade kommunisterna etl bestämt nej. Pengarnaskulle användas för atl underiätta bolagels slmkturförändringar 1977, ochdärmed skulle tusentals arbetstillfällen försvinna. Vi menade att pengar somsatsas skall satsas på nya arbetstillfällen. Efter fusionen mellan Billemd ochUddeholm ändrade man på lånet, så att det även kunde komma Billemd till del iden nya koncernen. kommunistema hade samma uppfattning då, ochvi sade nej lill en sådan form av långivning som underlättarstrukturförändringar, dvs. minskar antalet arbetstillfällen. Enligtden proposilion som vi nu behandlar skall en del av detta lån gä till delnystartade bolaget, som skall ta hand om den rostfria sektorn påspecialstålsidan. Vi är lika negativa här till länet och yrkar därför avslag påförslaget alt det nya stålföretaget skall få detta lån. Detkommer i vilket fall som helst att bli kraftiga personalminskningar på grund avrationaliseringar genom detla samgående. Vi har inte upplevt 7 protokoll 1978/79:153 ettenda samgående ulan all man har minskat kraftigi på arbetskraften. Någragarantier för sysselsällningslillfällena finns inte förenade med detta lån,något som vi menar är en förutsättning. Man säger i proposiiionen alt del skallske under socialt acceptabla former. Vi har sett tidigare strukturförändringaroch rationaliseringar. De socialt acceptabla formerna har inneburit utslagningav orter och etl mindre antal arbetstillfällen. Specialslälsindustrin är i ell kritiskt läge, trots atl vi kannotera en mindre högkonjunktur. Denna högkonjunktur kan utgöra enfara. Vi vet att man i specialstålsulredningen konstaterade atl vi måste minskasysselsättningen med minst 5 000-10 000 arbetstillfällen, och det gällde dåframför allt Bergslagsregionen, Vi vet vidare au har anslagit 1,8miljarder lill specialslälsindustrin för strukturomvandlingar. Vi vet slutligenatt del pågår strukturomvandlingar, antingen inom enskilda förelag eller mellanflera företag i samverkan - här kan exempelvis nämnas och FagerslaAB, I föriängningen av allt detla finner vi atl del här är fråga omrationaliseringar och strukturförändringar som kommer atl drabbaBergslagsområdet ganska kraftigi, framför allt då de mindre bruksorterna. Deborgeriiga partierna litar helt på marknadsekonomin och har tydligen inga andraförslag alt komma med än atl ge vissa krisförelag lån. Eftersom del nu aktuellalånet sammanhänger med hela specialslålsindustrins utveckling har Jag meduppmärksamhet läst den reservation som finns fogad vid betänkandet, och Jag hardä funnit atl det som föreslås är en investerings-, struktur- och sysselsätlningsplanför specialslälsindustrin. Vad Jag saknade i reservationen är elt uttalande omvilken målsättning man har för den här planen. Vad kommer denna nya plan aUinnehålla i förhållande till den utredning som gjorde en gång itiden? Kommer man att godkänna att vissa rationaliseringar ochstrukturförändringar genomförs, som då i slor ulslräckning kommer att drabbaVärmland, där de mindre bruksorterna kommer att fä del ganska svårt framöver? Jagser en fara i att om man inle klargör målsättningen för investerings-,struktur- och sysselsätiningsplanen liksom frågan om på vilka villkor den skallgrundas, så hamnar man i samma läge när det gäller specialstålsindustrin somblev fallet för genom det fattade beslutet, nämligen att man får enstrikt företagsekonomisk uppläggning av verksamheten, något som kommer atldrabba de berörda orterna mycket hårt. Vänsterpartietkommunisterna framförde redan i den föregående debatten förslag om att samordnaspecialstålsindustrin inom landet och alt inrikta verksamheten på en högspecialisering. Men det bör icke handla om en inriktning bara på detraditionella marknaderna, utan i förslaget ligger att man i mycket störreutsträckning försöker sk'apa en hemmamarknad, en manu-fakturering inom landet. Somvi vet har man inom specialstålsindustrin en mycket slor exporltillverkning.Den trenden måste brytas, och därmed kan en uppbyggnad av den svenskaverkstadsindustrin komma till stånd i stället för att dess verksamhet skallbehöva flyttas utomlands. Med en sådan ny inriktning kan man rädda de hotadebruksorterna. Till grund för denna inriktningkrävs en nationalisering och en samordning av den här verksamheten. Meddetta, herr talman, yrkarjag bifall till motionen 2544, vari yrkas avslag påförslaget om lån till specialstålsföreiagen, RUNEÅNGSTRÖM (fp): anvisade 600 milj, kr, som lån lill Uddeholms ABmed villkorlig ålerbetalningsskyldighet. Avsikten var alt lånet skulle göra detmöjligt for bolaget all genomföra nödvändiga rationaliseringar ochstrukturförändringar i en balanserad takt. Lånet ställdes lill bolagetsförfogande i form av en räntelös fordran pä staten. Denna fordran upptogs somen tillgång i bolagets balansräkning per , Någonutbetalning av lånet har inte skett, UddeholmsAB överlät sina skogs-, skogsindustri- och kemirörelser tillnuvarande , I samband härmed medgav regeringen altUddeholms AB även efter överiåtelsen fick åtnjuta lånet på villkor attUddeholms AB satte ned sin fordran på staten medlägst 200 milj, kr. Förelaget har per nedsatt sin fordranpå staten till 400 milj, kr. Med stöd av bemyndigande i december1978 har regeringen beslutat att det belopp med vilket sätter nedsin fordran på staten för disponeras för etl lån på 200 milj, kr, till på i huvudsak oförändrade villkor. Inte heller i detla fall harnågon utbetalning av lånet skett. Förregeringen har redovisats planer på atl slå samman den rostfria sektorn inomUddeholms AB med , Sammanslagningen avses genomföras så atlUddeholms AB blir ägare till av aktierna i somdärefter övertar verksamhet i vad det gäller tillverkning av rostfriaprodukter, blir ägare till återstoden av aktierna i det nya bolaget,1 detla sammanhang har frågan om återtagande av statens kvarvarande lån lillUddeholms AB på 400 milj, kr, och överföring av en del av lånet till del nyabolaget återigen blivit aktuell. Förslageti propositionen innebär att 250 milj, kr, av villkorslånet till Uddeholms ABöverförs till del nybildade bolaget under /80 på i huvudsakoförändrade villkor. En förutsättning skall dock enligt proposiiionen vara altUddeholms AB sätter ned sin fordran på staten av återstående 150 milj, kr, tillnoll senast under /81, Belräffande lånevillkoren anförs ipropositionen all amortering och räntebetalning bör påbörjas så snart del nyabolagels resultat och finansiella situation sä medger och inte som tidigareunderdel är då beslutar om utdelning lill aktieägarna. Lånet löpermed ränta som läggs lill lånet när reglerna medger ränleanslånd. Staten skallutse en styrelseledamot jämte suppleant samt en revisor i det nybildadebolaget, Idelta sammanhang bör också nämnas alt de blivande ägarna till det nyaspecialslålsbolagel för dettas räkning har begärt stöd i form av län ochgarantier på sammanlagt 400 milj, kr. Denna begäran behandlas av strukturdelegationen,som har inrättats för atl pröva frågan om lån och lånegaranti när det gällerstrukturåtgärder inom specialslälsindustrin m, m. Förslaget i propositioneningår sålunda som etl led i tänkbara statliga åtgärder i syfte alt främjatillkomsten av det nya bolaget. Vänsterpartietkommunisterna föreslår i motionen 1978/79:2544 alt propositionen skall avslås.Lars-Ove har också framfört motiveringarna. Som skäl anges att lånet -liksom nyssnämnda, tidigare beslutade lån lill och till - inte är förbundet med några villkor i fråga om sysselsättningen.Detta är alltså vad som skrivs i motionen. Motionärerna anför i dettasammanhang all förslaget i propositionen "inle innebär satsning på nyaarbetstillfällen utan statlig medverkan för all minska arbetstillfällena".Det är klart att man också kan framställa saken så när nödvändigarationaliseringar för att uppehålla konkurtenskraften genomförs. Socialdemokraternavänder sig mol Uddeholmslänets konstruktion. De säger all beloppet har fungeratsom en bankgaranli, som gjort del möjligt atl låna i privatbanker. Genom all pådetta sätt ha en garanti har företagel kunnat använda pengar från den privatakapitalmarknaden i stället för statliga pengar. På så sätt har företaget kommitundan statligt inflytande över sina investeringar - delta enligtsocialdemokraterna. Vadsom nu föreslås är emellertid en lämplig stödform. Staten har kunnat erbjudaföretaget hjälp, så att det har kunnat hjälpa sig självt utan att det harkostat skattebetalarna ett enda öre. Ingen del av Uddeholmslänet har ju behövtbetalas ut. Alt ställa garantier och all uppsätta ramar är statens uppgiftsnarare än att gå in och dirigera och finansiera i detalj. Socialdemokraternasäger också i en motion atl de vill alt pengarna skall överföras lillutvecklingsfonden i . Men utvecklingsfondens resurser måste ses i etlstörte sammanhang. Anslagen lill utvecklingsfonderna kommer atlbehandla i samband med behandlingen av riktlinjerna för industripolitiken,vilka vi kommer atl fatta beslut om . Jag vill ocksåsäga alt en överföring av lånet lill utvecklingsfonden måste betraktas som eltmedelstillskoU, som naturiigtvis kommer alt konsumeras, medan länet somkonstruktion är en garanti, som stöttat upp företagel men som inle harbehövt utnyttjas. Isin motion under den allmänna motionstiden har socialdemokraterna också sagtalt regeringen bör fö i uppdrag all lägga fram förslag till investerings-,struktur- och sysselsättningsplaner för bl. a. specialslälsindustrin och atlregeringen skall initiera en ägarsamordning inom denna industri. I sinreservation till utskottsbetänkandet, som har argumenterat för,följer socialdemokraterna upp den här tanken. Man vill atl slrukturdelegalionenskall få sådana direktiv att den i större usträckning kan initieraförändringar. Delsom nu föreslås - atl 250 miljoner av del lån som beviljades 1977skall få överföras till elt nytt bolag, Nyby AB-lycker jag är etl braexempel på all staten hjälper en bransch till en mer rationell stmktur utan atldärför gä in i företagel och styra. Jag vill bemöta HugoBengtssons argumentation med att säga au strukluromvandlingsprocesseninom specialslälsindustrin hiuills har gåu i rätt riktning och varittillfredsställande. Jag kan inte se att någon större positiv effekt skulle hauppställ om staten i stället delaljreglerat den inriktning företagen borde investeringar. Den övergripande plan som socialdemokraterna önskar anserutskoltsmajoriteten inte atl del finns några motiv för. Vidde tillfällen då en bransch råkat riktigt illa ut och en snabbare och svårarestrukturomvandling har varit nödvändig, då har samhället ingripit med meromfattande ägaransvar och planläggning. Som exempel på del vill Jag erinra omvad som har hänt med t. ex. varven, skoinduslrin, tekoindustrin m. fl.branscher. Men utgångspunkten bör vara atl stödja industrin med generella medelså länge del kan ge tillfredsställande resultat. All skapa elt gott klimat förförelagen all själva ställa om sig till förändrade konkurrensbetingelser måsterimligen vara den smidigaste vägen till framgång. har den här vägenockså gett de resultat som vi har hoppals på, och jag tycker inle alt man skallsöka arbetsuppgifter ål slrukturdelegalionen, så alt detta blir mer ellermindre elt självändamål. Så länge utvecklingen går i den riktning somstatsmakterna har skissat upp, anser vi all verksamheten bör få fortgå utan ettdirekt ingripande från statens sida. Delbeslul vi nu skall fatta är alltså att 250 miljoner av Uddeholmslänel fåröverfiyttas till ett nytt bolag, och den rostfria sektorn inom slåssamman med . blir ägare lill av aktierna iGränges , som därefter övertar rostfria rörelse. Jag vill yrka bifall till utskottets hemslällan, vilket innebär avslagpå reservationen och motionerna i ärendet. () kortgenmäle: säger alt utvecklingen inom specialstålsindustrin hargått i rätt riktning och att regeringen därför inte behöver vidta några andraåtgärder än dem som den har vidtagit, dvs. att släppa lill ell antalmiljoner och i övrigt låta företagen sköta verksamheten efter egetgottfinnande. I en något uppåtgående konjunktur som den nuvarande kan det seganska hyggligt ut, men vi vet atl situationen är långt ifråntillfredsställande och atl branschen, om inte problemen blir ordentligtgenomdiskulerade och om vi inte får fram förslag lill varaktiga lösningar,kommer atl få väldiga bekymmer så snart den går in i en ny lågkonjunktur.Därför menar vi atl strukturdelegationen borde ha fått ingående direktiv avregeringen, så all den hade kunnat la itu med dessa övergripande problem ochlagt fram en samlad plan, som hade givit en lösning för framtiden. Denägarsplittring som förekommer på marknaden är ett hinder för ett rationelltutnyttjande av resurserna. Hela specialstålsinduslrin måste få en annanstruktur, om vi skall kunna klara sysselsättningen framöver. Detlafår också vara ell svar lill , som frågade vad vi frånsocialdemokratiskt häll vill göra för att klara sysselsättningen fördeanställda inom specialstålsindustrin. Vi menar atl slmkturdelegalionen, om denfår konkretaoch rejäla direktiv från regeringen, har möjlighet att lägga fram en samladplan och att vi då också får möjlighet alt lösa frågan i dess helhet. LARS-OVEHAGBERG (vpk) kort genmäle: Vi säger nej till etl lån, eftersom de nödvändiga rationaliseringarför aU öka konkurrenskraften som hänvisar till i nästan alla fallleder till atl jobb förloras som inga nya Jobb tillkommer. Den somfår lån skapar själv inga nya arbeten, och ingen tycks heller ta ansvar för altså sker. Men det är tydligen medicin på detta område. Däremotsäger att samhället skall dra upp ramarna för rationaliseringarna.Varför kan man då inle också dra upp sysselsättningsramarna? Det är tydligenhell främmande för alt elt lån skall vara förbundet med ensysselsäitningsgaranli. Han vill i stället sälta in generella medel för detändamålet. Men sådana kan bara garantera ägarnas trygghet. Arbetarna inomspecialstålsinduslrin har nog anledning att frukta för sina Jobb i framtiden.Det vilar en förnöjsamhet över när han säger alt han tror altspecialstålsinduslrin kan klara sig i framliden på de fria marknadskrafternasvillkor. TillHugo vill jag säga alt det också är fråga om vilka direktiv som ges,och det var sådana jag efterfrågade. I reservationen ges inga klara direktiv.Jag beklagar bara att det är samma brist i denna reservation som vad manupplever på handelsstålsområdet, nämligen atl man där utgår från alt etlhandelsstålsbolag till bristningsgränsen kan utnyttja affärsmässiga ochförelagsekonomiska principer. () kortgenmäle: Jag vill hell kort säga till att regeringen följerutvecklingen inom branschen myckel noga och atl vi, om del finns anledning allgöra ingripanden och korrigeringar, naturiigtvis kommer att göra sådana. Menutvecklingen inom branschen har varit överraskande positiv, och ensamordning är på gång. Elt bevis för atl de åtgärder som tidigare är vidtagna,bl. a. beviljandet av lånet till , har varit lyckosamma och för altgarantin i delta sammanhang har använts pä rätt sätt är atl företaget haft enpositiv utveckling sedan detla lån beviljades. Någonutbetalning av länet har inte behövt göras. Inga skattepengar är alltså i omloppi detla sammanhang. Med detta vill Jag klart uttala atl regeringen naturligtvislar sitt ansvar och bedriver en kontinueriig övervakning samt atl regeringen,om del behövs ingripanden, också gör sådana. har det dock inte varitnödvändigt. vill jag säga, all vi är beredda alt la ansvaret försysselsättningen och arbetskraften så länge som vi sitter i regeringsställning.Det gör vi genom olika arbetsmarknadspolitiska ålgärder, men vi gör det ocksågenom all lämna stimulans lill produktutveckling och annan utveckling inombranschen. Jag tror atl detta är den rätta vägen alt gå när del gäller atlhävda oss, upprätthålla konkurrensförmåga och sysselsättning. HUGOBENGTSSON (s) kort genmäle: är uppenbariigen nöjd med regeringen och dess handlande idessa stycken. Jag kan inte dela hans uppfaUning härvidlag. Menar atl regeringen gjort vad som bör göras, då den stillsamt sitter ochtittar pä hurusom en del av producenlföretagen byter produkter? Tror RuneÅngström all delta varaktigt löser våra problem på delta område, så alt vi kanklara oss i den internationella konkurrensen? Jag tror del definitivt inte.Därför menar jag alt regeringen redan nu borde ha gått in med en konkretslrukturplan på hela området. hade roat sig med att läsa innantill i vår reservation hadehan där funnit atl del tydligt framgår vad vi vill aU regeringen skall göra föratt lösa problemen för hela branschen och därmed också rädda sysselsättningenför de anställda. Vi säger att regeringen bör lägga fram eninveslerings-,slruktur-och sysselsätlningsplan för hela specialslälsindustrin.Vi säger all denna också bör innehålla ett samlat program för bådeforsknings-och utvecklingsarbetet inom branschen. Vi menar också all regeringenbör ta initiativ till en ägarsamordning inom specialstålsindustrin, så all enbranschplanering blir möjlig. Om regeringen tar dessa initiativ, kommer vi ocksåall klara sysselsättningen i branschen och naturiigtvis även deninternationella konkurtensen. RUNEÅNGSTRÖM (fp) kort genmäle: Hell kort: Överläggningar pågår mellan företagen i branschen för atl fåtill stånd en samordning av produktionen och den samordning som i övrigt behövsi del här sammanhanget. Så länge denna diskussion pågår och åtgärderna följerdet mönster vi anser vara del rätta finns det ingen anledning för regeringenall ingripa. Jag vill än en gäng betona alt regeringen följerdenna fråga myckel noga. Om ingripanden anses nödvändiga kommer regeringenockså alt göra sådana. I del nu aktuella betänkandel berörs motionen 1978/79:2543, som jag ochmina partikolleger frän lagt fram med anledning av regeringensproposilion /79:194 om ändring av lånet lill . Vihar i motionen utföriigi beskrivit motiven för de två yrkanden som viaktualiserat, nämligen yrkandet I om en sysselsäitningsgaranli under viss tidför de anställda inom och yrkandet 2 om aU den outnyttjade delenav statens län till skall få disponeras av Utvecklingsfonden i Värmlandslän. Del är inte första gängen vi behandlar frågor kring Udde-holmsbolagelhär i kammaren, och flera ärenden som berör nämnda bolag kommer alt behandlassenare under vårsessionen.