prot · G209168 · 1978-12-31 00:00:00 — Och trots aU man nalurtigtvis kan hänvisa till att vi flrmycket föroreningar utifrån - från kontinenten och frän de slora industriernaframför allt nere i och - kan vi ändå påverkaförhållandena ganska mycket själva genom atl skärpa bestämmelserna för Jag vill alltså yrka bifall lill motionerna 211,288,1521,1662 Onsdagenden och 2414 samt lillmotionen 2422 med undantag för yrkandena 2, 9, 18 och 5jupj 1979 Energipolitiken, Under delta anförande övertogandre vice talmannen ledningen av , , Del har gjorts uttalanden här angående ulskoltsarbetet. Även jag villge min åsikt till känna även i del hänseendet och säga alt jag har uppfattatdel som väldigt positivt. Vi har haft myckel tunga frågor atl arbeta med närdel gäller energipolitiken och meningarna har brutits mot varandra i utskottet,men vi har i utskottsarbelei aldrig ifrågasatt varandras goda vilja och vi harrespekterat varandras åsikter. Det har varit mycket värdefullt. Dendebatt som förts har berört de viktigaste delarna avenergiproblematiken. Man kan naluriigtvis diskutera hur mycket som kommer framav en sådan här debatt, men jag tycker alt den har haft det goda med sig attden debatt som förs ute i buskarna också kan kommenteras inför öppen ridå - ochinte då bara framför Dramalens. Jag lyssnade med intresse till ochBirgitta förklaringar till sina yttranden på , som citerats.Jag respekterar de synpunkter som lade på de här frågorna i dag.Till Birgilla måste jag återkomma litet senare i milt anförande. Oljeberoendethar stått i fokus och står i fokus för den svenska energidebatten. F. n.importerar vi ungefar av vår energi, huvudsakligen i form av olja.Inhemska tillgångar -ved, lutar, avfall och vattenkraft -står bara för ca enfemtedel av vår energitillförsel. Vi vet att detta oljeberoende innebärallvartiga risker för samhällsutvecklingen och atl en riklig tillgång lillrelativt billig energi har varit en av drivkrafterna bakom välståndsutvecklingeni . Två tredjedelar av industrins energianvändning återfinns inombasnäringarna järn, metall och träförädling, motsvarande något under hälften avindustrins totala produktionsvärde. Enbristsituation för energitillförseln skulle fl mycket allvarliga effekter försysselsättningen och den ekonomiska utvecklingen i värt land. Del är därförmycket angeläget att planera och bygga ut energitillförseln med tillräckligamarginaler och alt krympa oljeberoendet både genom ett målmedvetet energisparandesom pressar ned den totala energiförbrukningen och genom utnyttjande av alla dealternativ lill olja som står lill vårt förfogande. Detär viktigt när man diskuterar energifrågor att ha tidsperspektiven klaraför sig. Utskottet och har att behandla riktlinjer förenergipolitiken för 1980-talet. kommer vi i huvudsak attvara tvungna alt förlila oss till de energikällor som finns i bruk redan i dag.Det lar nämligen att utveckla och introducera nya energikällor sålångt att de kan ge ett betydande bidrag till vår energibalans. Energipolitiken,m. somCart har betonat i debatten vill jag understryka att talet omsol, vind, energiskog m. fi. möjligheter som alternativ är vilseledande. Det är något av ett illusionsnummer i den högremagikens tecken. De hinner inte fram så att de kan blirealistiska alternativ. Alljag säger detta betyder inte atl jag vill vara återhållsam eller tveksam närdet gäller satsningarna på att fl fram nya energikällor för framliden. Tvärtom- vi bör satsa alla de resurser i form av pengar, personal och utrustning somvi har på att utveckla och la i bruk de energitillgångar som vi har inomlandei, i första hand naturligtvis de förnybara. De förslag som förs fram iregeringens energiproposition och som utskoltsmajoriteten ställt sig bakominnebär mycket högt ställda mål i del här avseendet. bör vi i huvudsakbasera vår energiförsörjning på uthålliga, helst förnybara och inhemskaenergikällor. Jagsade att vi hade haft en positiv anda i utskottsarbetet. Jag vill också betonaatt man från centerhåll i utskottet varit med om alt hitta konstruktivalösningar. Del var bara beklagligt att del positiva inte räckte ända fram, ulancenterpartiet har i slutändan av utskottsarbetet velat plussa på anslagen litethär och litet där. Det måste mera ses som ett utslag av en önskan alt göramarkeringar och all vara avvikande i energifrågorna. Några väsentliga politiskaskillnader har i varje fall inte jag kunnat upptäcka. Ett flertal av överbudensaknar dessutom verklighetsförankring i den meningen alt totala resurser förforskning och utveckling inte kan mobiliseras i den takt och utsträckning somcenterns representanter förutsätter. I flertalet fall är det inte brist påstatliga forskningsanslag som är den trånga sektorn vid utvecklandet av nyenergiteknik. Jagskall nu gå in på de viktigaste av de frågor som behandlas i utskottetsbetänkande och varom det rått delade meningar. Händelserna i Hanisburg hargivit alla partier anledning att fundera över riskerna i vår energiförsörjning.Regeringen tillsatte snabbt flera kommittéer,som bl. a. skall utreda om detfinns anledning att ompröva gjorda bedömningar av kärnkraftenssäkerhet och konsekvenserna av en snabb avveckling av kärnkraften. Sedan dessahar lagt fram sina resultat skall en folkomröstning om kärnkraften genomförasunder . I väntan på utfallet av denna har behandling av enrad frågor i anslutning till kärnkraften och elförsörjningen skjutits upp. Margarethaaf har här angripit och socialdemokraterna för alt vi interedan nu ville formulera frågorna inför folkomröstningen. Vi tycker del ärsjälvklart att utvärderingen av olyckan i måsle vara klar innan viformulerar frågorna. Det är viktigt för oss politiker men del är också viktigtför de människor som sedan skall fatta beslutet i folkomröstningen, den storaallmänheten, att fl veta vad som egentligen hände i . Det är av denanledningen som vi anser att det är riktigt, jag vill säga självklart, attformuleringen skall skjutas upp lill dess utvärderingarna är klara. Från ochvänsterpartiet kommunisterna har i motioner framförtsatl folkomröstningen bör äga rum redan i anslutning till det allmänna valet ihöst. Jag kan inte finna några hållbara argument för ett sådant krav. Lätmig först konstatera att det ännu är för tidigt att fälla några tvärsäkraomdömen om händelserna i . Vi vet att endast mycket begränsademängderradioaktivt stoff har läckt ut i omgivningen. Men hur nära man var enolycka med mycket omfattande konsekvenser för omgivningarna kan endast depågående undersökningarna ge besked om. måste man därför akta sigför både att förringa olyckan och alt använda den som grund för skräckpropagandamot kärnkraften. Detär också angeläget att folkomröstningen föregås av en ingående debatt och enbred studieverksamhet. Därför framstår kravet på folkomröstning iår som en ren orimlighet. Från irafikomläggningen, som det var folkomröstningom, har vi erfarenheter av en intensiv informationskampanj under fyra månader.Den tidsperioden framstod då såsom varande i kortaste laget. skulle man fåännu mindre tid - en period som dessutom til) betydande del upptas avsemestrar- för att genomföra samma sak. Bildande av kampanjkommittér,framställning av informationsmaterial m. m. kräver lid om resultatet inte skallbli ett hastverk. Dessutom tillkommer att allmänhetens och massmediasuppmärksamhet fram lill valet i hög grad kommer alt upptas avandra aktuella valfrågor. Jagantar alt också och kommunisterna vill medverkalill all omröstningen föregås av en bred och allsidig debatt om alternativen.Varför vill man då inte avdela den lid detta kräver? Därför menar jag altutskottets majoritet har gjort en riktig bedömning när man konstaterar attfolkomröstningen bör äga rum . Närdet gäller energisparandet är det glädjande alt konstalera att det råder bredenighet om hushållningens betydelse och om de uppsatta målen. Attunder 1980-ialei pressa ned ökningstakten i energiförbrukningen lill 0,,en målsättning som finns i propositionen, innebär ett kraftigt avbrott i detrender som man räknat med i andra industriländer och som också varitförhärskande i . Här har dock velat tillägga altnolltillväxt inom energianvändningen måste uppnås under 1990-talel. Deluppfaltarjag som ytlertigare en innehållslös markering. Det är viktigt altfastslå att samhällsutvecklingen bör utformas med medborgarnas bästa som mål,inte enbart efter tillgången på energi. Vi flr inte bli energibristens fångar. Vibehöver ekonomiska resurser för au fullfölja reformarbetet. Del går inte att idetalj förutse teknikutveckling och andra förändringar i och iomvärlden. Ändå är det dessa faktorer som i hög grad avgör i vilkenutsträckning vi kan hålla nere energikonsumtionen. Stolta paroller i riksdagsskrivelsermåste här anses ha en ytterst liten betydelse. Jag kan därför inte inse vad detskulle tjäna lill atl nu göra långsiktiga utfästelser, som vi varken harfaktaundertag för eller vet hur vi skall kunna uppfylla genom konkretaåtgärder. Under överskådlig tidkommer oljan att stå för en betydande andel av Energipolitiken,in. Energipolitiken, in. energiiillförseln.För att minska riskerna med energiförsörjningen är del därför viktigt altåtgärder för atl minska oljeberoendet kombineras med insatser för atlsäkratillförseln av olja. BirgittaHambraeus har i debatten här - och även på andra håll i landei, senast iett uppmärksammat uttalande pä Dramalen - anklagat regeringen för passivitet.Birgitta har använt ordet etablissemanget - enligt vanligt språkbrukmenas väl med det en sammanslutning eller någonting liknande-och sagt attetablissemanget skulle konspirera för atl dra ner oljelillförseln lill landetför all därigenom bädda för ell för regeringen gynnsammare val ifolkomröstningen. Detta har diskuterats här tidigare, och då fått väldigt stark kritik för sitt yttrande. Jag tycker det vore bra omBirgitta än en gång fick chansen atl gå upp här och säga atl hon intemenade vad hon sade på i del här fallet. Vikan ha olika åsikter, Birgilla , men jag har lärt mig atl andrasåsikter skall respekteras. Jag har också den uppfattningen att man skall tro påmänniskornas goda vilja, och då lyckerjag all Birgilla budskap ärgrymt. Det vittnar om en både cynisk och pessimistisk människosyn när honpåstår alt vi, i ett så allvarligt läge som del vi nu har då del gäller vårenergiförsörjning, skulle göra upp en sådan skumraskplanering. Detfanns också ett annat påstående som jag reagerade mycket starkt emot: BirgittaHambraeus sade att vi skall lära konsumenterna att betala. Det är också ettväldigt cyniskt yttrande, och det är dessutom rätt fantastiskt ur politisksynpunkt. Konsumenterna skall lära sig all betala - men förstår inte BirgittaHambraeus vad det betyder för familjerna i ökade påfrestningar för ekonomin atlhyran stiger och atl övriga omkostnader som hör ihop med energiförbrukningenstiger i den kolossalt snabba takt som de redan nu har gjort? Om BirgillaHambraeus budskap hade följts skulle hyran ha legat skyhögt över vad den är idagens läge. Här tycker jag att del tarvas en förklaring av hon verkligen menade vad hon sade om atl konsumenterna skall lära sig attbetala. Problemenmed oljetillförseln berör, som jag sagt tidigare, inte bara tillgången på oljautan även priset. Kraftiga prishöjningar på den internationella oljemarknadenmedför myckel stora belastningar på den svenska samhällsekonomin. Det är medbeklagande vi i tvingas konstalera vilken makt som finns, inte bara hosOPEC ulan också hos ett litet antal multinationella oljebolag, när det gälleratl kontrollera oljans flöde och pris. Detta hör också ihop med den härproblematiken. Det finns betydande risker för au de slora oljebolagen kantilltvinga sig oskäliga vinster på de mindre företagens och konsumenternasbekostnad. är vi emellertid tvungna att erkänna att deinternationella oljeföretagens närvaro pä den svenska marknaden utgör entrygghetsfaktor genom deras möjligheter att utjämna risker och bortfall iprodukiionsledet. Ienergipropositionen diskuteras utförligt hur vårt beroende av spotmarknadenskall kunna minskas genom en strukturomvandling av den svenska oljebranschenoch hur säkerheten i den svenska oljeförsörjningen kan ökas i samverkanmellan staten, oljeföreiagen och andra parter pä marknaden. Ytterligareåtgärder för alt trygga fortsatt stabila priser har föreslagits av en avregeringen tillsatt särskild kommission. Flera åtgärder för all justerapriserna har redan genomförts. Demindre oljeföreiagen har f n. en pressad ekonomisk situation, orsakad av derasslora beroende av den internationella spotmarknaden. Det här måste särskiltbeaktas vid regeringens handläggning av dessa frågor. Del är uppenbart attregeringen har att gå en svår balansgång, där del gäller å ena sidan att medgeen tillräcklig lönsamhet för all trygga oljetillförseln och å andra sidan alt hållaprisutvecklingen i landei inom rimliga gränser. Del är en problematik som detinte finns någon anledning alt skymma undan. Någrafasta regler för dessa strävanden kan inte ges och föreslås inte heller ireservationerna till ulskottsbetänkandet - även här nöjer sig reservanterna medmera allmänna deklarationer utan någon egentlig konkret innebörd. moderata reservationen beträffande verksamhet varnar manför en alltför stark monopolställning. Till det har jag att säga att det finnsanledning alt understryka principen atl den statliga verksamheten främst börinriktas på atl skapa sådana allmänna villkor för oljeindustrin alt den kanuppfylla rimliga krav pä trygghet i försörjningen. Del bör naluriigtvis ävengälla inriktningen av verksamhet. Ulskollet är dock av denmeningen alt ell statligt engagemang även pä förelagsplanel är ett nödvändigtinslag för atl öka försörjningstrygghelen. haren särställningvad avser beredskapslagring av råolja. Jag kan, i likhet med utskottetsmajoritet, inte inse all del är några speciella risker förenade med just denhär särställningen. Såhar vi problemet med naturgasen. Här föreligger en väsentlig åsiktsskillnadmellan å ena sidan ulskollet och å andra sidan de centerparlistiskareservanterna och även vpk, vars uppfattning här gett uttryckför. Skillnaden gäller inte så mycket den principiella inställningen lillintroduktion av naturgas, ulan mera hur man skall hanlera föreliggande konkretagasprojekt. Naturgasenhar sä påtagliga miljöfördelar alt den definitivt har en roll atl spela för densvenska energiförsörjningen. bör man komma ihåg att ekonomiskauppoffringar för en introduktion av naturgas måste vägas mot andra angelägnareformer, inte minst inom naturvården. Dessutom måsie säkerheten i tillförselnvara tillräcklig och under alla omständigheter avgjort större än för denoljeimport gasen är tänkt att ersätta. Förde två konkreta projekt som föreligger är inget av dessa två villkor-ekonomin och försörjningstrygghelen - uppfyllt. Dessa avtal bör därför enligtutskottets mening inte undertecknas i nuvara:ide form. Delta bör dock inte, somulskollet ser del, förhindra atl regeringen gör fortsatta ansträngningar föralt fl tillstånd till en import av naturgas -det bör vara inriktningen.Speciellt ler sig leveranser från våra grannländer lockande. bör gesmöjligheter atl fortsätta verksamheten med förprojektering av ledningsnät ochmed marknadsförberedelser. I vilken mån kraven påförsörjningstrygghet och en rimlig ekonomi går att Energipolitiken, in. Energipolitiken, in. uppfyllaär del för tidigt att uttala sig om . Här, lika litet som på något annat faltinom energipolitiken, kan man ta ut några segrar i förskott. Icenterns partimotion räknar man in naturgasen i energibalansen för ,motsvarande avsevärt mer än dubbla den energimängd som Syd- ochVäslgasprojekten beräknas ge tillsammans. Var överskottet skall hämtas och tillvilka kostnader för samhället undviker man däremot noggrant atl tala om. Detkan finnas anledning att inför kammaren tala om hur denna fråga skall hanteras. sade att han skall jaga regeringen med en blåslampa fylld mednaturgas, om inte regeringen vidtar de åtgärder som han tycker är berättigade idelta fall. Jag tror alt skall handskas ganska varsamt med denblåslampan, allra helst om man har i minnet den händelse som förra sommareninträffade på en parkeringsplats utanför , där närmare 400 människorsveddes till döds av en btåslampa laddad med naturgas. Enökad mångfald är ett viktigt mål för energipolitiken. Vi har av energidebattenlärt oss all det inte finns några enkla lösningar på problemen eller någraenstaka energikällor som förmår tillgodose vårt energibehov. Därför är detangeläget atl fortsätta satsningarna för atl kunna utnyttja våra inhemskaenergilillgångar. Med torv och andra inhemska bränslen finns det godamöjligheter atl bygga upp ett mer flexibelt energiförsörjningssystem ochersätta oljeanvändningen. I energipropositionen föreslås en rad åtgärder fördetta, som utskottet också ansluter sig till. Man bör dock i detta sammanhanginte glömma bort all också dessa energikällor har betydande problem både vadavser effekter på miljön, t. ex. vid torvanvändning, och vad avser möjligheterlill andra användningar, där man konkurrerar med industrin om skogsråvaran. Förmig är det särskilt glädjande att kunna konstalera att många av de projektrörande inhemska bränslen som är aktuella kommer alt uppföras inom desysselsättningssvaga delarna av landet. Energipolitiken och regionalpolitikenkan här samverka för alt uppnå fördelar med de satsade statliga medlen. Centernstår bakom en rad reservationer som berör detaljer i energipolitiken. De äravgivna för att ge intryck av stora meningsmotsättningar inom delta område,trots att det faktiskt föreligger en långt gående enighet mellan partierna. Ipropositionen fastslås t. ex., vilket tillstyrks av utskottet, att de småkraftföretagens situation skall förstärkas. Ett införande av skyldighet fördistributörer all ta emot elenergi från små kraftverk kommer atl övervägas inomramen för en kommande översyn av ellagen. Ändå reserverar sig centernsutskottsledamöter för att nu skall föregripa resultatet av denöversynen. Kommunernabör få rätt att förhandla med kraftföretagen angående råkraflsprisel, menarcentern i sin partimolion. En sådan rätt finns redan, och jag anser atl detinte föreligger några problem. Ändå reserverar sig utskoltsledamöterpå denna punkt. Kommunerna bör ha tillgång lill stamlinjenätet,kräver i sin energimotion. En sådan rätt finns , och del äringalunda ett orimligt förhållande atl får förbehållet att ta utsjälvkoslnadsersältning för den service man i detta hänseende lämnar. Ändåvidhåller utskottets centerpartisiiska ledamöter motionskravet i enreservation. Den typen av demonstrerande politik för inte energipolitikenframåt. Närdel gäller utnyttjandet av 800-kV-kraftledningar menar utskottets reservanteralt det kommer alt medföra hälsorisker och en ökad bindning lill kärnkraften iSverige. Jag har inte kunnat finna alt presenterat några hållbaraargument för dessa påståenden. Dessa kraftledningar är nödvändiga oavsett om visatsar på kärnkraft eller på annan energiförsörjning. Och de utgör en del av denödvändiga åtgärderna för att trygga leveranserna av elenergi inom landet. F.n. är den första 800-kV-ledningen aktuell för att trygga Stockholmselförsörjning. Väljer man att inte bygga en sådan ledning lill Forsmark måsteman i dess ställe bygga en annan med en ny sträckning. Nalurtigtvis kan man dåvälja lägre spänning än , men då blir förlusterna vid överföringen slörreoch antplet nödvändiga ledningar slörre för samma överförda energimängd. Jagvill peka på den miljöfaktor som kraftledningarna rent allmänt är i vårt land,när de breda kraftledningsgatorna ofta går genom de bästa skogsområdena. Omman skall halvera dessa ledningar blir följden en fördubbling avkraflledningsgatorna, och det har dels miljöeffekter, dels slora ekonomiska konsekvenserför skogsnäringen. Delär klart att kraftledningar måste konstrueras så aU det inte uppslår negativaeffekter för människor och djur. De nu aktuella 800-kV-ledningarna är utformadeså atl fältslyrkan på marken inte är större än för de 400-kV-ledningar vi nuhar. Vi har av dessa i drift, och erfarenheterna har inte gettbelägg för påståenden om att det föreligger risk för människor och djur. Enundersökning har emellertid startats för atl ytlertigare studera dettaproblem. Energikommissionenföreslog all kraftvärmeverk skall byggas när värmeundertaget är tillräckligtstort för atl åtgärden skall bli samhällsekonomiskt lönsam. Slörre nyaanläggningar bör kunna eldas med fasta bränslen. Energipropositionen anslutersig till detta förslag med tillägget atl nya kraftvärmeverk för enbartoljeeldning endast skall fl byggas om del har visats att godtagbara alternativtill oljan saknas. Därför har regertngen sagt nej till en planerad oljeeldadanläggning i , trots att man i princip är för en utbyggnad av fjärr-och kraflvärme. En utredning om värmeförsörjning pågår, ochden väntas snart vara klar. Dä kan man göra ell nytt ställningstagande i denhär frågan. Motdenna bakgrund framstår det som undertigt att i utskottet ändå uttalarsig för au projektet i skall fullföljas, trots att några planer föreldning med fasta bränslen ännu inte har kunnat presenteras. Är det så alt manaccepterar att södra under en överskådlig framtid skallvärmas med olja? Slutligen, herr talman,vill jag bara kort kommentera en motion av Energipolitiken, tn. Energipolitiken,in. Bergdahl.Del är motionen 1474, i vilken han har begärt en utredning om inrällandei avett statens energiverk, lokaliserat lill . I propositionen sägerstatsrådet atl han skall låta en utredare se över myndigheisorganisationen.I samband därmed kommer också delta motionsyrkande alt las upp. Dettaunderstryks vidare i ulskotlsbelänkandel, och motionären bör alltså vara nöjdmed motionens behandling. Jag yrkar bifall lill utskoUeishemställan. ()kort genmäle: bad mig all beskriva min inställning tillkärnkraftsetablissemangel och dess eventuella planer. Del gör jag gärna. Dekonspiralionsbeskrivningar som här gav oss får han Slå för heltsjälv. Jag har absolut inte tänkt mig all något sådant pågår -varken iregeringskansliet eller i några andra rum. Men all det finns ett etablissemangoch även ett kärnkraftseiablissemang är väl ingen hemlighet. Med etablissemangmenar jag helt enkelt dem som har stort infiytande, dem som har makten i olikaformer. Del är väl inte heller någon överraskning att det finns intressen somkämpar för sina gjorda investeringar - atl man har olika planer och att mankämpar för dem. Erfarenheterna i har visat mig all detfinns en myckel målmedveten och engagerad kamp för kärnkraften i det härlandei. Del är väl ingen hemlighet och kanske inte heller någonting all skämmasför. I ett sådant läge är det viktigt vad regeringen gör. Del är t. ex. viktigtvilka rådgivare man har. Det är viktigt vilka initiativ man tar och vilkainitiativ man inte lar. Del kan vara mer eller mindre angeläget atl se lill altoljeförsörjningen t. ex.; man kan prioritera andra saker i stället. Jaghar velat skarpt fokusera uppmärksamheten på delta, så att vi om del blir enoljekris och vinter vet alt del inte beror på all del råder fysisk bristpå olja utan på att regeringen varit passiv och inte i lid vidtagit åtgärder. RuneÅngström säger att jag har sagt alt man skall lära konsumenterna betala. Det ären missuppfattning. marknadsekonomi är det priset som ger tecknet lill människor alt del här ärnågonting som vi inte skall ha i framliden. Hur har tänkt sig attvi skall bli av med oljan? Skall vi förbjuda den? 1själva verket blir det naturligtvis sä alt oljan blir dyrare och dyrare. Därmedkommer den att bli ointressant för framliden - det är så del går lill i enmarknadsekonomi. Centernoch är överens om all vi skall ha en socialt acceptabelmarknadsekonomi, en biandekonomi. Del innebär atl vi skall ha en klokframförhållning och planering, alt vi skall undvika chockhöjningar av prisetoch se till att det finns pengar atl investera i hushållning. Man kan, somcentern och socialdemokraterna nu gjort, ta initiativ lill ett utvecklingsbolagsom verkligen för produkter från prototyp till produktion.