prot · G20915 · 1978-12-31 00:00:00 — Detta faktum tycker naturligtvis inte , för del innebär alt man vid sidan av statliga eller blandstatliga företagrent av skulle kunna etablera privatägda företag, och del strider mot hanssocialistiska uppfattning. Därför vill han inle ha dessa insatser - oberoendeav om önskar del - och därför måsle han stå här och förneka allu-länderna verkligen har framfört önskemål av del här slaget. Jagvill framhålla atl en attityd som innebär atl man vill bestämma vilka önskemålu-länderna skall ha är i grunden en paternalislisk och kolonial attityd. Förste vice talmannen anmälde att att lill protokollet få antecknat atl han inle ägde rätt tillytterligare replik. GERTRUDSIGURDSEN (s): Jag skall i mitt anförande bl. a. la upp de socialdemokratiskareservationer som gäller samarbetet på industriområdet samt frågan om ensocialklausul i . gjorde entidsmässig redovisning av au utskottet hade haft 22 sammanträden och all visammanträtt i och , och förklaradei sin replik all delta i stor utsträckning berodde på atl densocialdemokratiska motionen hade tagit upp många fier aspekter påu-landspolitiken än propositionen hade gjort. Jag vill till della säga alt visjälvfallet är lacksamma för all ulskotlet ger sig tid alt behandla vår molion,men jag trodde atl detta var något som var vanlig arbetsrutin iriksdagsarbetel. Denproposition som ligger lill grund för behandling borde hahandlat om mycket mer än om det svenska biståndet. Det är della vi velat påvisai vår molion 1912. U-ländernahar drivit kravei pä en ny ekonomisk världsordning. Deltaomtalas i propositionen, men om man letar efter elt försök frän den lidigareborgeriiga regeringen atl ge förslag lill huren börian svensku-landspolilik skall se ul, då letar man förgäves. Efter en genomgång av denmångfald stora och komplicerade krav som fört fram kommerpropositionen i stort sen fram till en enda konkret slutsats, nämligen att enintern samrådsgrupp bör upprättas inom kanslihuset - en fråga som f ö.riksdagen inle har alt la ställning till, eftersom den rör regeringens egnaarbetsformer. Jag tror inte all det är lill särskilt stor tröst för u-ländernasfalliga alt propositionens mest konkreta slutsats handlar om dennasamråds-grupp. Justfrån kom lidigare underden socialdemokratiska regeringsperiodenkritik för att vi inie tillräckligt beaktade u-landskraven och all vi inle tillräckligtkonkret tog oss an frågan om en ny ekonomisk väridsordning. såg sigsjälvt som ledande i u-landsfrågorna. Efter två är med borgerliga iregeringsställning, då vissa auditorier fån lyssna lill anförandenom behovet att decentralisera världen och alt i realisera delokalsamhällen som inte lyckades göra trovärdiga i och andraauditorier har fått höra tala om behovet av en ny ekonomiskvärldsordning och industrialisering, var det onekligen med vissspänning vi såg fram emot regeringens proposition. Påbiståndsområdet blev resultatet, precis som lidigaresagt här i kammaren, atl de borgerliga partierna nu i stort sett sluter uppkring de principer som vi lade fram , och del är i ochför sig bra. I vad gällerden större u-landspolitiken flnns i proposilionen istort sett inga förslag förulom samrådsgruppens i kanslihuset. Vi vet med andraord inte vad vare sig den förra eller den nya borgeriiga regeringen vill göramed avseende på de krav pä en ny världsordning som rests av och frånandra håll. Eftersom vi ser all därtill har avskaffatbislåndsminislerposten i sin nya regering, är del än mer berättigat att frågavad regeringen avser atl göra pä u-landspoliiikens område. Såviiijagvet har regeringens samrådsgrupp på det här områdei sammanträtt endast en endagång , men del kan väl hänga samman med all man inom kanslihuset påsenare lid har varil strängt sysselsatt i andra samrådsgrupper. Man har haftannat all brottas med. Resultatet lycks i varje fall inle ha blivit allu-landspolitiken utvecklats till del bältre. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationellt111 vecklingssa mar-bete rn. Delarkanske alt vara orättvis mot proposilionen, omjag sägeratl del enda konkretaförslaget är samrådsgruppens, eftersom del i propositionen ju också föresläsinrättandet av en speciell fond för industriellt samarbeie med , dens. Här var del intressant all lyssna lill StureKorpås. Han började med all säga: Jag skall inte kommentera propositionensförslag om en induslribisiåndsfond,jag skall inle kommentera delsocialdemokratiska alternativet, dvs. samarbelsavialen, ulan jag skall ta uppden reservation som jag hade i den bislåndspoliliska ulredningen. Där talar hanrent allmänt om induslriutvecklingen och säger bl. a. atl utvecklingen bör skemed hänsyn lill landels egna förutsättningar. Men, , gällerdel alt la ställning aniingen för proposilionen, dvs. utskottsmajoriieiensförslag, eller också för den .socialdemokratiska reservalionen. Del finnsinget centerallernaliv i dagens deball. DavidWirmark iror all socialdemokralema avsiyrker inrällandel av den här fonden baradärför all LO vill del. Jag vill erinra om all vi lidigare idenna kammare behandlat borgerliga molioner, där man uttalat sig för ett halv-eller helstatligl utvecklingsbolag för de här frågorna. Industrifonden är jubara delta utvecklingsbolag i en ny skepnad. kanske erinrar sigall vi alltid har röstat emot utvecklingsbolaget. Manmenar alltså all medel från bislåndsbudgeten skall användas för all få lillstånd s. k. joinl veniures, dvs. förelag i som delägs av svenskaförelag. Del här är bara en användningsallernativ, säger man. Socialdemokraternahar yrkat avslag på förslaget. Vi anser att den här fonden, som har kritiseratshårt av många remissinstanser, är en direkt utmaning mol de principer förbiståndspolitiken som vi lidigare har sagt oss vara överens om. Fondförslagelföregicks av en snabbutredning, i själva verket ett beställningsarbele,för all lillmöiesgå krav som resls från del svenskanäringslivet. Utredningen sökte inle på något sätt analysera de olikakomplicerade problem och krav som en ökad industrialisering i u-ländernaställer. Resultatet blev också därefter, och en massiv kritik mot utredningsförslagetkom fram frän de grupper och organisationer som sökt verka för enframålsyflande och upplyst biståndspolitik. Desocialdemokratiska invändningarna mol fonden kan jag sammanfalla i åttapunkier. U-ländernaivingas all gä in i ell samägande med svenska företag för att få del av fondens kapitalresurser. Initiativrätten till biståndsinsalser liksom förhandlingsslyrkan överiämnas från mollagarlandei lill det svenska förelag som överväger en investering i något u-land. sirider mol den grundläggande landprogrammeringen av bislåndel, en princip som den borgeriiga regeringen sagi sig vara överens med oss socialdemokraler om. Bislåndelskall bidra lill ökal oberoende för . Del har vi också sagi oss vara överens om. ivingar man all vid sin indusiria lisering samäga förelag med uiländska intressenter. Det finns ingenting i nuvarande regler som hindrar au begära eu samägande, men vi anser all inie skall ivingas in i ell sådanl. har aldrig begärt denna fond. Jag ärövertygad om att vid de framställningar de gör både till den svenskaregeringen och till andra industriländer begär hjälp med att industrialiserasitt land, men jag kan aldrig länka mig alt något av dem har konstruerat ellförslag lill en sådan fond och sagt atl man tycker alt del är den bästalösningen. Nej, vad de begärt är att i-länderna i sin bisländsgivning skallställa sig mer positiva till all siödja i deras industrialisering,men inte på de bundna villkor som fonden innebär. Fondförslagel innebär konfiikt med principen allkoncentrera det svenska biståndet lill elt begränsat antal mottagarländer. Istället vill man med fonden utvidga anlalel för samarbeie. Med de här anförda argumenten bryts principen altbiståndet skall utgå frän mottagarländernas prioriteringar. I stället skall deldelvis styras av industrins intressen. Det finns en klar risk atlbiståndsviljan i minskar på liknande sätt som i andra länder, därbislåndel blandats ihop med företagsintressen. Företagens investeringsvilja i och i utlandethar inie analyserats i förhållande till den föreslagna fonden. Därmed kan detskapas en molsättningom de anställda uppleveratl biståndsmedel används förattflytta ul produktion i stället för an skapa nya indusirier i . Detvar pä den punkten intressant att höra vad sade när del gälldefondens styrelse, där de fackliga representanterna skulle få ell avgörandeinfiytande. Jag vill dä till ställa följande fråga: Kommer defackliga representanterna atl ha vetorätt i fondens styrelse? SIDA:s personal, speciellt på bislåndskonloren, fården dubbla uppgiften alt dels administrera det normala biståndet, dels stödjafondens arbete. Denna dubbla roll kan minska möjlighelerna lill ettförtroendefullt samarbete med landets myndigheter. Med fondens konstruktion uppfyller gävoandelen iverksamheten inte de minimikrav som överenskommils i biståndskommittéDAC. Därmed kan del inle räknas som bistånd trots att regeringen använderbiståndsanslaget. Utskottethar i sitt belänkande pä intet sätt bemött vår kritik. Dels hävdas som försvareller kanske rättare sagt som ursäkl all del aren myckel blygsam del avbiståndsanslagen som skall användas för fonden. Delta är verkligen ingetförsvar för en dålig sak. Är förslaget dåligt, så är del dåligt. 100 milj. kr.är f ö. inget lågt belopp för dem som behöver vän bistånd. Dels sägs alt fondenär ell ullryck för alt eftersträva "ell samarbete på mer jämlika villkorän del givare-mottagareförhållande som utmärker biståndsverksamheten". Hurförhållandet mellan utländska företag och ell fattigt u-land kan rubriceras somjämlikt när, förulom all övrig makt som i dagens värld tillkommermultinationella förelag, även maklen över biståndspengar läggs över lillförelagen, är för mig en gåta. T. o. m. den gamle skulle nog vändasig bon inför de senfödda liberalextremisier som kommii på en sådan förklaring.Jag tycker del vore renhårigare av företrädare för de borgerliga partierna atlgä upp här och deklarera som del är, nämligen alt u- Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. länderna lidigare fått förmycket alt säga lill om i svenskt bistånd och alt näringslivets företrädare iSverige vill ha mer all bestämma om även på della område. Föralt tillmötesgå kraven pä ell ökal teknologiskt och industriellt samarbeie medu-länderna har vi föreslagit all samarbeisavtal skall upprättas med u-ländersom söker ett större internationelll oberoende och som försöker använda dettaför större rättvisa inom landet. Vi har i motionen salt in förslagel i eltutrikespolitiskt och ett bislåndspoliliskt sammanhang så atl avtalen skullesiödja och inle motverka våra biståndspolitiska principer resp. u-ländernassträvan lill oberoende och själviillii. De principer för bislåndel som vi äröverens om skulle med vårt förslag komma att utsträckas lill fler typer avsamarbete med . Del skulle bl. a. stimulera till ökad produktion avbasbehovsvaror och bidra lill atl svensk teknologi i högre grad användes för deangelägna behoven. Dellaförslag avstyrks av utrikesulskolteis borgeriiga majoritet, huvudsakligen medhänvisning till all förslagen inte nödvändigtvis passar in i de enskildaförelagens egen planering. Del är beklagligt, men kanske inle helt förvånande,atl utskotismajoriieten därför inle gett sig in pä en seriös behandling av vårtförslag pä denna punkt. Det visas bl. a. av atl utskoltsmajoriteten använderhandelspoliliska argument mol våra förslag om samarbeisavtal, skrivningar somman kunde ha besparat sig om man läst våra förslag noggrannare. Del är väl baraatt hoppas att de ideologiska blockeringar som präglat utrikesutskottetsbetänkande inte skall behöva prägla alla de borgeriiga partierna i lika mängaär som det log all acceptera principerna för biståndspolitiken. socialdemokratiska motionen och reservalionen för vi också fram kravet påen socialklausul i , och del har ju tidigare här debaiierals. Denuvarande reglerna i uiformades efter andra värids-kriget för alt främjaen friare handel mellan de västliga industriländerna. harförulsätlningarna för väridshandeln förändrats. De multinationella företagensdominans har blivit större, alll fler har blivit exportproducenier avindustrivaror, och industrileknologin har utvecklats så att lidigareförutsättningar har förändrats. Multinationella företag i allians med socialtoansvariga u-landsregeringar driver en industripolitik som innebär härdutsugning av de anställda och grova kränkningar av mänskliga rälligheter. Socialklausulensinnebörd är atl ställa krav på skäliga arbetsvillkor. Kravei har i Sverigeresls från både LO och TCO och internationellt av FriaFackföreningsiniernaiionalen. Den nya handelsministern kommer redan i morgonall mötas av en ny gemensam skrivelse från LO och TCO, där kravet pä ensocialklausul upprepas. Del återstår alt se, om den nya handelsministernliksom sin företrädare kommer atl säga atl detta kravär all "förfalla lill åsikisimperialism". Kravei innebär inle, förall citera TCO:s induslripolitiska , somlades fram senaste helgen, "alt indusiriansiällda skall hasamma lön och villkor som i ulan all de med hänsyn lill produktivitetoch allmänna förhållanden idet egna landet skall ha skäliga villkor". Delta är förvisso inie fallet ien hel del , där de styrande med stöd av antifackliga lagar och iavsaknad av samhällsomsorg saisar på en utvecklingspolitik som ger rikedom ålell fäial och ökad falligdom ål stora befolkningsgrupper. Utskoilsmajoriielenställer sig sval och avvisande till förslagel om en socialklausul men antyderpå sina håll förståelse för problemet. Men denna passivitet inför framväxten avfrizoner i ett femtiotal och andra avarter av industrialisering kaninte rälifårdigas. Utskoltsmajoriteten hänvisar lill arbetet meduppförandekoden för multinationella företag liksom samarbetet inom ocherkänner därigenom indirekt det berättigade i kravet. Men utskotlsmajoriieienvet säkert att de instanser man hänvisar lill inle utfärdat bindanderesolutioner eller avtal, som man gör i . Den borgeriiga passiviteten införde problem som socialklausulen aktualiserar kan lyvärt, om den allmännalågkonjunkturen och arbetslösheten fortsätter, medföra en starkare grogrund förprotektionistiska krav i handelspolitiken, en utveckling som vi alla villvärja oss för samiidigi som alll flera löntagare i lider svårt. Dekrav jag här har tagit upp är en del av de mänga krav som finns med i vårmotion. Motionen är i sin lur till stor del baserad pä ett program-Arbetarrörelsen och en rälivisare världsordning - som behandlades och anlogsav vår partikongress . Vi har där sökt analyserau-landsproblemen i ett vidare perspektiv än del traditionellt bislåndspoliliskaoch lagl fram förslag på motsvarande säli. kommer all stå införbetydligt större och mer vittomfattande problem och förhållanden tillu-länderna inför 1980-talet. Vi har gjort elt försök alt börja la oss an dessa.Proposilionen inskränker sig i stort sett till biståndspolitiken. Den är imånga stycken en proposition för gärdagens problem. Om samhället inle tar sigan morgondagens problem, kommer anonyma ekonomiska krafter att lösa dem på sinavillkor. Kapitalismen har inte lösningen på frågan om en rättvisarevärldsordning. Jag yrkar bifall lill reservationerna 1 och 6 till utrikesutskottetsbetänkande /79:1. OlaUllsten har presenterat sin nya regering och sin regeringsdeklaration,och man frågar sig nu: Hur tänker regeringen la sig an u-landsproblemen ochfrågan om en ny ekonomisk världsordning? Kommer atl leva upp tillsin uttalade roll som ledande i u-landsfrågor? I regeringsdeklarationen slåratl en medvelen u-landspolitik skall utformas. I den lidigare borgeriigaregeringen var det så mycket förhandlande i kanslihuset, har vi hört, och dänådde kanske inte ända fram med sina förslag. Men måste fältetvara fritt atl nä ända fram, i varje fall till , med de u-landsvänligaförslag som vi förmodar kommer med anledning av regeringsdeklarationen. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Underdetta anförande övertog andre vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. () kortgenmäle: tog upp frågan om utskottets behandling av proposilionenoch molionerna och sade all det var en självklarhet, och ingenting alt yvasöver, all den socialdemokratiska motionen behandlats. Nej, självfallet inle.Naturligtvis skulle den behandlas, och del skedde också. Vad jag ville säga medmina lidssiffror var bara all den hade ägnats en ingående behandling. I 38limmar under 22 sammanträden hade frågor sammanhängande med propositionen ochmolionerna diskuterats. Jag tror att förstår skillnaden. Närdet gäller socialklausulen har jag redan något snuddat vid den. upp risken för protektionism i del sammanhanget och sade alt ingen av ossvill vara med om del. Ja, jag hoppas del, men jag har faktiskt vissa intryck avatl del också finns andra stämningar. Jag har en artikel i framförmig med rubriken krävs protektionism - låt oss då ha det. Jag har ocksåen artikel i där en diskussion refereras. Där Slår all vi måsleifrågasätta frihandeln. I del sammanhanget kommer också socialklausulen upp. Omdel råder generellt sämre arbetsförhållanden i ell u-land än hos oss är delfaktiskt eu dåligt skäl för handelshinder. Det vore ell orimligt resonemang omvi i fattigdomens elände skulle söka öka den falligdom som finns i vissa ländergenom alt uppsätta villkor om särskilda förhållanden där som landet inle självthar infört. Fackligt arbete är den rälla vägen, inte socialklausuler. Omvi inle skall tillåta export lill länder där arbetsförhållandena ur vårsynvinkel inte anses vara lill fyllest, skall vi då tillåta import frän sädanaländer? Faller inte del egentligen under samma förkasielsedom? Jagtror atl minst av alla länder har anledning alt som handelshinderutfärda föreskrifter för . Med sådana skulle vi försämra deras lägepå världsmarknaden och befolkningens arbetsvillkor. FruSigurdsen tog upp frågan om fackligt veto i den föreslagnaindustri-fondstyrelsen. Del var faktiskt så, herr talman, all i del gamla Polenhade adelsmännen veto i en rad frågor. Den fackliga rörelsen i harredan veto i en del sammanhang. Skall man nu utvidga denna vetorätt lill atlgälla även beslut i induslrifondsiyrelsen? Alll går igen. () kortgenmäle: frågade om även i fortsättningen kommer allförsöka vara en föregångare inom bistånds- och u-landspolitiken. Vi kommer liksom lidigare an försöka driva på med en aktiv ochmedveten u-landspolilik och en framsynt biståndspolitik. De här kraven finnsockså med i den proposition som vi nu diskuterar. Jag hoppas allsocialdemokraterna kommer all ge oss hjälp och stöd i del arbetet och all deinle kommer att besväras av gamla dogmer från biståndets barndom när del gälleratl komma fram lill former av samarbeie som gagnar . Låtmig citera vad SIDA anförde i sill yttrande över bislåndspoliliska ulredningen:"1 samarbeie med Vielnam log sig bislåndsmottaga- rens naluriiga sirävan alluppnå jämlikhet med givaren frän början ullryck i en vietnamesisk önskan alldiskulera ell handelsutbyte som bas för återbetalning - och sedan biståndetskaraktär av gåva klargjordes och accepterades, har önskan om ell handelsutbytepå kommersiella villkor kvarstäii, och del börjar nu avsälla resultai. Iverkligheien är Vielnam och flera andra länder - , , kannämnas - så angelägna alt bygga samarbeiei på ömsesidiga fördelar, au de inlesynes förslå den svenska strävan atl helt skilja bistånd från handel; hos fleraav dem ligger handeln liksom bislåndel i samhällets tjänst." Vidden samverkan som kommer au ske i fonden mellan u-landsiniressen och svenskainiressen ärju ändå del avgörande all det är u-landsönskemålen .som skall varautgångspunkten, . Därmed blir sammankopplingen en metod allåstadkomma bärkraftiga och effektiva u-landsföretag. Och del finns minsann nogav u-landsföretag som går med förlust för alt vi nu skall böria au ge ellbidrag lill en annan och bäiire ordning. FruSigurdsen frågade också om fackliga represenianter i slyrelsen skulle havetoräil. Nej, inga medlemmar i slyrelsen kommeraii få vetorätt, men det ärklart att man kommer att lyssna mycket noga lill vad de fackligarepresentanterna i styrelsen kommer atl säga just när det gäller sysselsättningsaspekten- och naturligtvis också i andra frågor. FruSigurdsen upprepar all en del av den här verksamheten kommer att styras avindustrins intressen. Jag vill bara än en gäng notera att del är fastslaget ipropositionen all all verksamhet skall försiggå i enlighel med egnaprioriteringar och deras egen planering. Internationelltutvecklingssamarbete m. ni. () kortgenmäle: Ja, , del är kanske inie så konstigi all människorna påarbetsplatserna, både arbetare och tjänstemän, är oroliga inför den nuvarandeutvecklingen och atl del dä och då hörs inlägg som kanske tyder på atl manskulle vilja ha en ökad protektionism. Det är denna oro som kommer lilluttryck. Kravei på en socialklausul i har fackföreningsrörelsen drivit sedanbörjan på 1970-talei. Extrema yttringar när del gäller dåliga arbetsvillkor ochexempel på hur de multinationella företagen verkar får vi ju i frizonerna. Endelegation från fackföreningsrörelsen skall skickas ulför all siudera dessa problem i . Jagställde min fråga om fackligt veto med anledning av det svar som av och som man kunde tolka så atl de fackligarepresentanterna skulle kunna förhindra en verksamhet där man flyttade ul arbelslillfällen.Jag vet inle hur många fackföreningsrepresentanter som skall ingå i Slyrelsen,om del är en eller två, men de kommer under alla förhållanden au vara iminoriiei. Då frågade jag om meningen var alt de skulle ha ett fackligt veto,för jag drog den slutsatsen an de annars inle kunde ha något inflytande pädessa frågor. Man skall lyssna pä dem, sade . Ja, vi brukar ocksåsäga atl man skall lyssna på rörelsen. I del här fållel skall man alltså lyssnapä de fackliga representanterna. Internationelllutvecklingssamarbete m. m. Denframsynta folkpariipoliliken finns med i proposilionen, säger , den finns inte med där. Däremoi finns det en del av framsynt politik med iuiskoilsbeiänkandel, eftersom vi har tagit upp många fler frågor som vi menargäller morgondagens u-landspolilik i motionen 1912. Del är därför som vi harfått eu bredare perspektiv i utskottsbetänkandei än man har i den, som vitycker, magra proposilionen. I fråga om inställningen lill hur vi bäst skall hjälpau-länderna med industrialiseringen är det nog en ideologisk skillnad somföreligger mellan oss och de borgerliga i den här kammaren. ALLANHERNELIUS (m) kort genmäle: Jag förstår till fullo den oro bland de sysselsatta inom mångaindusirier och inom t. ex. handeln som kan följa av störningar i produktion ochexport genom tillverkning i länder som icke uppfyller våra krav påarbetsvillkor. Vad jag vill ha sagt är bara alt det är en dålig metod altförsöka komma till rätta med sädana företeelser genom alt slå in på enprotektionistisk väg. Det kommer att göra oni värre. Många exempel visar attelt exportland som framför allt skall undvika atl beträda vägar somleder lill handelshinder gentemot det egna landets export. Vi har helt nyligensett exempel på del; jag tänker då pä vår stålexport. Vi bör nog försöka hållavårt hus rent på den punkten. Jagförslår också till fullo de motiv som kan ligga bakom önskemålet om ensocialklausul. Det är välmenande motiv, och del är motiv som vi gärna vill setillgodosedda på annat sätt: genom och genom en siarkare internationellfackföreningsrörelse. Den saken är vi överens om, och det har också utskottetbetonat i sitt yttrande. Jag vill bara tillfoga den reflexionen all det intebara är multinationella förelag som skapar dåliga arbetsmiljöer. Jag såg förnågon lid sedan ett reportage rörande cementindustrin i . Den dåligaarbetsmiljön där kan man inte gärna skylla på multinationella förelag. () kortgenmäle: säger atl det föreligger en ideologisk skillnad mellansocialdemokraterna och de borgerliga partierna i denna fråga.