prot · G209148 · 1978-12-31 00:00:00 — Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 14 av . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 15 av m. fl., ochförklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. SedanIngegärd begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill atl kammarenbifaller kultumtskottets hemställan i betänkandet nr 30 punkten 2 mom. 38röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 15 av m.fl. Kulturinsatser för barn, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IngegärdFraenkel begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 218 Nej - 74 Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 16 avPerOlofSundman m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan PerOlofSundman begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kullurutskottets hemställan i betänkandet nr 30punkten 2 mom. 39 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 16 av Per m,fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per OlofSundman begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 17 av GeorgAndersson m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller kultumtskottets hemställan i betänkandet nr 30punkten 2 mom. 40 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 17 av m.fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 158 Nej - 135 Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 2301 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kullurutskottets hemställan i betänkandet nr 30punkten 2 mom. 41 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2301 av m. fl. i motsvarande del. Kulturinsatser för barn, m. tn. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Ja- 280 Nej - 14 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 18 avGeorg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kultumtskottets hemställan i betänkandet nr 30punkten 2 mom. 42 röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 18 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på att ärendetskulle dels återförvisas lill utskottet, dels avgöras , ochförklarades den senare proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Tredjevice talmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter påtredje vice talmannens anmodan () ur urnan upptog den ena avdessa båda sedlar, och befanns denna innehålla Ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskottetshemställan i denna del. Kulturinsatser för barn, m. tn. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 19 avPerOlofSundman m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan PerOlofSundman begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 30punkten 2 mom. 43 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 19 av Per m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per OlofSundman begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 20 av GeorgAndersson m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 30punkten 2 mom. 45 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 20 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då GeorgAndersson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 2301 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kullurutskottets hemställan i betänkandet nr 30punkten 2 mom. 46 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2301 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EvaHJelmslröm begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 278 Nej - 14 Tredje vice talmannen tillkännagav all anslagutfördats om sammanträdets fortsättande . Föredrogs näringsutskottets betänkande 1978/79:37med anledning av propositionen 1978/79:100 i vad avser bidrag tillInteramerikanska jämte motioner. I propositionen 1978/79:100 bil. 14() hade regeringen under punkten B 7 (s. 52-60) föreslagitriksdagen att 1. lill () /80 anvisa ett förslagsanslag om , 2. godkänna atl deltog i den femtekapitalpåfyllnaden inom IDB. Idetta sammanhang hade behandlats motionema 1978/79:661 av m. (vpk), vari hemställts att skulle 1. uttala sig för uuräde ur IDB, 2. avslå förslaget om anslag med . 1978/79:1507av m. fl. (s), vari hemställts aU skulle 1.som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utträdeur , 5 protokoti 1978/79:148-149 Torsdagenden 17 mäj 1979 2. avslå regeringens förslag om deltagande i denfemte kapitalpåfyllnaden, och 1978/79:2017 av m. fl. (c), varihemställts att skulle 1. uttala sin avsikt atl ta upp medlemskap iIDB till förnyad prövning efter det all varit medlem , 2. hos regeringen anhålla om tillsättandet av enparlamentarisk kommitté för atl utvärdera IDB:s utlåningspolilik och geriksdagen erforderligt beslutsunderiag, 3. ej godkänna atl dellog i den femtekapitalpåfyllnaden lill IDB. 1. beträffande anslag att med bifall tillpropositionen 1978/ 79:100 bil. 14 punkten B 7 mom. 1 och med avslag påmotionen 1978/79:661, yrkandet 2, till /80 under elfte huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , 2. beträffande omprövning av medlemskap i med bifall till motionen 1978/79:2017, yrkandena 1 och 2, och medavslag på motionen 1978/79:661, yrkandet l,och motionen 1978/79:1507,yrkandet1, som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffande deltagande i den femtekapitalpåfyllnaden inom IDB att med bifall till proposiiionen1978/79:100 bil. 14 punkten B 7 mom. 2 och med avslag på motionen 1978/79:1507,yrkandet 2, och motionen 1978/79:2017, yrkandet 3, godkände att deltogi den femte kapitalpåfyllnaden inom IDB. Följande två reservationer hade avgivils av IngvarSvanberg, , , , , RuneJonsson i och i (samtliga s): 1. beträffande omprövning av medlemskap iIDB, vari reservanterna ansett alt utskottet under 2 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1978/79:661, yrkandet 1, och motionen1978/79:1507, yrkandet 1, och med avslag på motionen 1978/ 79:2017, yrkandena 1och 2, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört omSveriges utträde ur . 2. beträffande deltagande i den femtekapitalpåfyllnaden inom IDB, vari reservanterna ansett atl utskottet under 3bort hemställa atlriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:1507, yrkandet 2, och motionen1978/79:2017, yrkandet 3, skulle avslå propositionen 1978/79:100 bil. 14punkten B 7 mom. 2. Del är nu tredje året i följd som vi i kammaren diskuterar frågan omInteramerikanska . Det är därför väldigt svårt alt hittafräscha och nya argument. Vi socialdemokrater var emot dennabank. Vi yrkade avslag på förslaget om inträde i den, och vi har funnit atlvårt ställningstagande var riktigt. Vivar emot inträde från flera utgångspunkter. Vi yrkade avslag dels därför atl viansåg att talet om den förfäriigt stora nyttan för industrin av alt vara med ibanken var mycket starkt överdrivet, dels därför all vi ansåg att ettmedlemskap i banken stred mot både våra utrikespolitiska och vårabiståndspolitiska värderingar. Vi trodde att huvuddelen av pengarna - vilka,som det senare visade sig, kom att användas i militärdiktaturer i Sydamerika-skulle komma att användas för projekt som endast var lönsamma rentaffärsmässigt och således inte alls skulle gynna de fattiga människorna iSydamerika. Vi visste atl inflytande i banken var ytterst obetydligt.Vi sade också att det skulle komma atl krävas flera inbetalningar. Det är intealls, som det sägs , en mycket billig historia. Utvecklingenhittills har visat att vi hade fullständigt rätt. Del är därför konsekvent närvi i vår motion och i våra reservationer dels begär atl skall träda ulur banken, dels yrkar avslag på förslaget om att vi skall teckna mera pengar ibanken. Jagvill ändå, herr talman, notera all det också från annat håll kom kritiskasynpunkter . Del fanns de som liksom vi fann all dettainte var riktigt, och de yrkade också i vissa fall avslag på förslaget om en nykapitalinsats. Jagvill gärna konstatera det och säga att de här opponenterna nu harordnat in sig i ledet. Partidisciplinen gäller, och man finner sig i att röstaför propositionen. Detta visar på ett alldeles speciellt sätt atl det gamlatalesättet, att om man ger ett finger så lar han snart hela handen, ärhelt riktigt. Hade dessa personer, som var kritiska ,fullföljt sina försök att förhindra det som de inte ville vara med om, så hadede sluppit att för tredje gången sticka svansen mellan benen och ge sig isin övertygelse. Jagskall inte argumentera mera i detta sammanhang. har jag tvågånger förut varit uppe i denna fråga. Jag sade till dåvarandehandelsministern atl det var ganska meningslöst att vi försökte övertygavarandra om att vi hade rätt. Han var så fanatiskt övertygad om betydelsen avdetta. har vi visseriigen en annan handelsminister, men jag tror det är likalitet lönt att prata med honom. Jag konstaterar bara: Handelsministrar kommeroch handelsministrar går, men de urusla IDB-propositionerna består. Meddetta, herr talman, ber Jag att få yrka bifall till de två reservationerna somär fogade vid utskottets betänkande. Underdetla anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): är medlem i IDB därför atl de svenska multinationella företagenoch deras organisationer och påtryckningsgrupper har velat ha del på detsättet. Motivet för medlemskap är, som handelsminister uttrycktedet i ett frågesvar för sedan, "möjligheterna att öka den svenskaexporten lill ". För att göra det hela mer smakligt och skylaöver de renodlade affärsintressena har regeringen åtagit sig att"aktivt verka för förändringar i bankens institutionella former ochutlånings-politik i sådan riktning atl strävandena lill social och ekonomisk utvecklingoch ökad demokrati i får stöd av banken". Detta senare sadesav i samma debatt. Omvi litet närmare synar de här två målsättningarna och vilka resultat somSverige har nått när det gäller att uppfylla dem så finner vi alt detär ynkligt litet, för alt inle säga ingenting! Denförsta målsättningen är alltså alt öka den svenska exporten. Skall del varanågon vits med ökade order lill svenska företag så skall de ge arbete här hemmai . Det ärju till föga glädje för svenska arbetare och tjänstemän omASEA eller något annat stort svenskt företag får order som de sedan placerarhos sina dotterföretag i eller andra länder inom regionen. Nuvet vi att dessa svenska företag konsekvent har flyttatut sitt kapital från och investerat det i bl. Detflnns alltså ingen som helst garanti för att order till svenska multinationellaföretag på något sätt gynnar sysselsättningen i eller den svenskaekonomin. Det är bra för aktieägarna i dessa företag - men det är en helt annansak. Det ärju nämligen inte på del sättet att det som är bra för demautomatiskt är bra för , även om de själva och deras uppbackare gärnavill framställa det så. Frånsettdetta solklara faktum - atl stora svenska företag mer och mer flyttar sintillverkning utomlands - ligger del i sakens natur att en organisation som IDBi första hand gynnar det regionala intresset, det regionala kapitalet, dvs. iförsta hand gynnar . Som vi har visat i vår motion har 2/3 av den totalaupphandling som IDB gjorde 1975 placerats i Nord- och och hälftendärav placerats i . Vi har i vår motion också kunnat hänvisa till en artikeli som styrker vår argumentation. I en artikel där den 13april 1977 skriver följande: "Desom anför sysselsättningsargumentet för IDB-medlemskap måste kunna förklaravarför inte ökade resurser till beprövade arbetsmarknadspolitiska medel är enbättre metod att lösa sysselsättningsproblemen än lika stora ökade resurserspenderade på IDB-medlemskap." Hanfortsätter med följande: "Om du t. ex. vill rädda sysselsättningen vid LMEricssons fabrik i förefaller det sålunda bakvänt att 1. skicka fleramiljoner kronor till , 2. hoppas att latinamerikanerna, , köper telefonstationer, 3. hoppas alt de köper svenska telefonstationeroch 4. hoppas atl de väljer den typ telefonstationer som tillverkas i är naturiigtvis bättre att i stället skicka miljonerna direkt här och nutill Olofslröms löntagare om det är deras sysselsättning du vill värnaom." Menhar ändå inle exporten till ökat? Jo, det har den, men det finnsingenting som säger att det beror på medlemskapet i IDB. I en annan informativartikel, i , skrev forskaren : "Faktumär alt export lill uppgick till (3,av den totala svenska exporten) och till (4,2proc av den totala svenska exporten), när medlemskapet blev ett faktum, dvs enökning med . Imars 1979, av medlemskap, hade 5 svenska företagfått exportorder för till IDB-finansierade projekt (C ,, 17/1/79 och egna efterfrågningar hos IDB:shögkvarter). De s k IDB-exporlerna representerar alltså av densvenska exporten lill och av totalaexport." Dettorde således, med några krav på trovärdighet och med hjälp av faktaunderlag,vara svårt att bevisa alt medlemskap i i någon nämnvärd grad harökat sysselsättningen i eller varit till någon större hjälp för densvenska nationella ekonomin. Förståndigt nog säger också handelsministern iproposiiionen, s. 55, att effekten av medlemskapet på export ännu intekan utvärderas. Myten om IDB som nödvändig för svensk export och sysselsättningär mogen att avlivas. Hurär det då med den andra målsättningen, alt genom sitt medlemskapmedverkar lill en progressiv utveckling i ? Hur är det för detförsta med IDB:s allmänna inriktning i det fallet, oavsett vad göreller tycker? Det harju sagts att banken tillkommit och arbetar just för ensådan utveckling, att hjälpa de fattigaste länderna och att inom dem hjälpa defattigaste människorna. Det påstås att så är fallet, både i propositionen och iutskottsbetänkandet. Efterdebatten med häri kammaren för en tidsedan vet vi att regeringen på intet sätt kan försvara dessa påståenden utanatt inveckla sig i motsägelser och förvirrade resonemang. Men del kan ha sittintresse att se vad som sägs i proposition och betänkande. Dens, k, fonden för särskild verksamhet, som skall användas för just hjälp till defattigaste, får enligt utskottet ta i anspråk av den totala lånesumman.Det är således endast drygt en tredjedel som avsätts. Vart går då dessa pengar?Jo, de går till stater som väl är fatliga både nationellt och mycket merindividuellt, stater där den allra största delen av befolkningen lever i enmisär och ett armod som inte kan beskrivas. Förbättras villkoren av IDB:sutlåning? Jag påpekade i debatten med , och blev inte motsagd, atldet är de värsta förtryckarregimerna som har fått mera pengar. Det är statersom , och som har fått större lån. Tror utskotletsmajoritet och regeringen alt ett enda öre av dessa pengar kommer de fattigamänniskorna till godo eller förändrar den sociala strukturentill det bättre? Banken själv har ändrat sin politik i en helt annan riktning.Delta beskrivs i propositionen på följande sätt på s. 55; "Bankenkan i sin utlåningsverksamhel sägas ha genomgått tre faser. Den första fasen(1959-1965) kännetecknades av atl banken lade stor vikt vid projekt med ensocial inriktning som vattenförsörjning, avlopp, bostäder m, m, Erförenhelernafrån denna fas visade att banken då hade svårigheter all nå fram till de fattigastebefolkningsgrupperna varför andelen lån till social infrastruktur sjönk underden andra fasen (1966-1972), Då ökade i stället andelen lån till ekonomiskinfrastruktur (elektrisk kraft, kommunikationer)," Mankan också beskriva det som gör i den förut nämnda artikeln, därhan citerar från utskottsförhör i : "Mångainom IDB är oroliga för alt projekt som ska gynna de falliga, även om de iteorin är ekonomiskt produktiva, i praktiken kan urarta lill 'välfärdsprojekt'eller åtminstone till projekt med begränsade förutsättningar atl alstraytterligare kapital , , , Denna argumentering leder till slutsatsen att defattigaste bland de faltiga inte kan räkna med någon hjälp från banken eftersomde inte anses ha några utsikter alt bli produktiva eller självförsörjande. Lånpå 'mjuka' villkor (från Fonden för speciella lån) utesluter lex i allmänhetinte bara de jordlösa ulan också de fattigaste bönderna med hänvisning till attdet skulle bli en dålig investering," Slutsats:Det är inte lönsamt för IDB att investera i faltiga människor. Det ger ingenprofil och det bör därför avvecklas. Men den ochborgerligheten i övrigt talar om progressiva framsteg som skall varamed och driva fram. Hur fräck får man vara? För det kan Ju inte varaaningslöshet som åstadkommer de skrivningar som vi ser här i proposition ochbetänkande! Slutligennågot om inflytande, om det nu vore så att regeringen verkligen skullevilja använda det till att påverka IDB, Låt oss se i propositionen igen, s, 54,När har fullgjort sina betalningsålaganden -observera atl så ännu inteär fallet - då kommer atl ha av totala röstetalet i banken! 0,\ Med denna svindlande procentsals, vars inflytande utövas av en västtyskexekutivdirektör, skall vi enligt propositionen noga följa bankensutlåningsverksamhet och "påverka låneinriktningen då banken skall laställning till enskilda lån". har använt denna möjlighettill att vara med och bevilja två lån lill , ett mycket progressivtland om man skall tro på regeringens förklaringar. Det finns åtskilligt myckel mer och värre som kunde sägas om IDB, Detborde inle vara svårt all inse vilka inlressen banken tjänar och vilken inverkanden har, bör inte genom medlemskap och ekonomiska åtaganden stödja ensådan organisation. Jag vill, herr talman, meddetta yrka bifall till vpk:s motion 661, i (fp): skedde den förändring inom IDB som direkt motiveradedel svenska medlemskapet. Fr, o, m, den dagen är all upphand- ling inom IDB begränsadlill bankens medlemskrets. Det får också effekter på dessa ländershandelsbeteende i övrigt. Detta gör att en av de nödvändiga förutsättningarnaför handeln - i varje fall fören expansion av handeln - med ärmedlemskap i , vet vi atl en rad latinamerikanska länder styrs avmililärjuntor, ofta i allians med en liten överklass och utländska storbolag,har fått se hur i land efter land friheten kränkts. Denfråga vi då måste ställa oss är om handeln är en lämplig hävstång, ett lämpligtsätt, att bekämpa diktaturer. Ökade kontakter och snabbare ekonomisk utvecklingminskar förtryckarnas möjligheter, I ett land som ständigt besöksav affärsmän, kulturarbetare och turisterärdet svårt för överheten atl ilängden stänga ute de egna medborgarna från information. Undantageti delta sammanhang är , Där vädjar befolkningens egna organisationerlill omvärlden om sanktioner, där är utlandshandeln en direkt förutsättning förförtrycket och där hjälper svenska företag till atl administrera raspolitiken.Därför är vi , med något undantag, i överens om att skallisoleras, I övrigt vill vi ha fri handel och menar att detta också gynnarfrihetens sak. Ävensocialdemokraterna här i vill ha handel med , och delfinns heller inte folkliga krav i på atl vi skall avbryta ellerminska handeln som sådan. Men atl vi handlar med ett land får aldrig locka ossalt acceptera del landets regim. Vi vet att, om vi bojkottade ,skulle effekten för de oppositionella i bli negativ. Färre människorskulle kunna resa till , förre skulle kunna ta med sig budskap ut, ochmöjligheterna till insyn och information skulle bli mindre. Men det faktum attvi har en handel med och vill utöka denna handel får inte för ettögonblick leda oss alt acceptera förtrycket mot oliktänkande eller t, ex,ockupationen av de baltiska staterna. På samma sätt får inte det förhållandetatt vi är medlemmar i för få oss att acceptera regimerna iArgentina eller i , Sammaresonemang som del Jag nu har fört gäller naturiigtvis de övrigainternationella banker och fonder som är med i. När vi - också under ensocialdemokratisk regering - stött den afrikanska innebär deti och för sig inget godkännande av regimen iMalawi, När vi under densocialdemokratiska regeringen gått med i den afrikanska utvecklingsfondeninnebär det inget accepterande av regimen i . Närvi under socialdemokratiskt styre gått med i den asiatiska utvecklingsbankenoch i den asiatiska utvecklingsfonden innebär det inte att vi tycker atl denbankens lån lill eller legitimerar regimerna där, Sammasak gäller beträffande IDB. Syftet med IDB är kommersiellt, att öka handeln -inget annat. Motiven för en rad andra länder, som gått med i IDB -,, , , och -utan atl desocialdemokratiska partierna i dessa länder har motsatt sig ett sådant inträde,har också varit av samma slag. Omvi nu efter ett och halvt år i IDB skulle besluta oss för all lämnaorganisationen, vore del ett allvariigt steg. Det steget skall vi naturligtvisinte tveka alt la, om vi tror ätt IDB bidrar till atl stärka dikta lurregimereller all IDB skulle vara ett hot mot mänskliga fri- och rättigheter, meningenting väsentligt har hänt som förändrat positionerna under dessa ett ochhalvt år. Det är självklart att ett utträde skulle fåallvariiga effekter inle bara på vår ställning i den upphandling som IDB bedriverulan också på vår ställning som handelspartner i över huvud taget,med de följder det skulle få för våra möjligheteratt ha kontakteriLatinamerika-också med oppositionella rörelser. Sådana kontakter är långtlättare att upprätthålla med bevarade handelsförbindelser.