prot · G209141 · 1978-12-31 00:00:00 — Själv harjaggett CSN tipset att betala ut hela totalbeloppet på en gäng och sedan göra enintern avräkning gentemot skolstyrelsernas beslut och litet senare på terminenmeddela den studerande hur stor del av totalbeloppet som är lån resp. bidrag.Det skulle undanröja många av anledningarna till oro. BrittaBergström pratade ocksä om de myndiga elevernas självständighet Del klarar mangenom alt länedelen prövas enbart mot den egna eller makens ekonomi. Fördelenmed majoritetens förslag är all även dessa ungdomar, om deras familjs ekonomiär sådan, har möjlighel all få del av siudiehjälpsbi-drag. Denhöjning av inkomslgränser som föreslås i cenlermotionen är viklig. Den ökar -det är rikligt, - anlalel ungdomar som kan komma i fråga förall få återbetalningsplikliga studiemedel. är det somutnyttjarden möjlighelen. 45 000 är en låg gräns. Föreden Ijuli ärden dessulomännu lägre. Del är alltså bra all gör della tillkännagivande. Om detregelsystem som föresläs i propositionen genomförts, sä hade fillkännagivandetvarit helt nödvändigt. Sälill frågan om hur myckel del här kostar. Del är svårt alt göra några beslämdaberäkningar. Regeringsförslagels 82 miljoner kan ses som etl räkneexempel. Detkunde lika gärna ha släll 90 miljoner eller kanske uppemot 100 miljoner. Sädanaär lyvärr felmarginalerna när del gäller del studiesociala systemet Jag trorockså att det blir något dyrare, men hur myckel är omöjligt au säga . Jagvill avslutningsvis, herr lalman, peka på behovet av att redan nästa är få tillstånd en rejäl satsning pä studiehjälpen. Vi centerpartister är glada över altriksdagen nu gör en kraftfull markering av della. Jag ber, herr lalman, allfå yrka bifall till utskottets förslag. Förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning Förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning försöker påskina att jag inle skulle ha variliniresserad av all söka rädda regeringens förslag,utan all jag gärna skulle hasläppt det därför att motionärernas förslag var myckel bältre. Det är verkligenall tolka de diskussioner som vi har fört pä elt egendomligt säu. Ävencenlerpartimolionen innebar kostnadsökningar i förhållande till propositionen.Del kompromissförslag som jag förde fram under våra diskussioner var ChristinaRogestam inte beredd att accepiera. Med den höjning av deåterbelalningspliktiga medlen inom studiehjälpen som centerpartisternaföreslår skulle eleverna, med de övriga tillägg som finns, komma upp i etttotalbelopp som ligger belydligt över studiemedelssystemets, dvs. det beloppsom äldre studerande får, och det ansåg vi inte rimligt. Jaghar redan tidigare talat om dessa tillkännagivanden. Det är överfiödigt alt härta till orda om inkomstprövningsgränsen, det är CSN som beslutar om den. Attuttala sig om en prioritering i fråga om det ena eller andra tyckte jag varlitet tidigt, inte minst med hänsyn till pågående studiesstödsutredning. Jagvill gärna först se vad den kommer fram till. Men jag kan hälla med om att detär viktigl att se till att dessa gymnasieelever flr en rimlig ekonomisksituation ulan onödigt hög skuldsättning. Beträffandede nämnda rutinerna, som är ganska besvärliga att diskulera, vill jag påstå attdet kommer att uppstå väldiga svårigheter. Inte ens förslag att etl totalbelopp skall betalas ul i början av terminen gördet så kolossall mycket enklare, eftersom det måste finnas enkontroll mellan de olika typerna av tillägg och de länemedel som betalas ut.Det gäller ju att se till alt eleverna inte hamnar i den situationen alt de färett äterkrav på sig. Det lyckerjag är mycket väsentligt. förstora svårighelerna med studenternas valmöjlighet mellan de olikalånesystemen så kan man naturiigtvis göra del. Jag medger altsludieslödssystemet är besväriigi, men jag tror ändå att de elever del härgäller, vilka i många fall har haft en egen ekonomi och vill klara sigsjälvständigt, har vissa möjligheter att bedöma vad det innebär att sälla sig iskuld i relation till att klara sig med de bidrag man fär. Jagvill gärna säga ell par ord, herr lalman, beiräffande senasteyttrande. gick tillbaka i tiden och talade om att vi frånfolkpartiet hade haft många radikala motioner när det gällt sludiestödssystemenoch all vi krävt förbättringar där. Men Jag tror att vi har varit ute belydligt tidigare. Jag kan inte ulanvidare forskning ange någon exakt lidpunkt, men det har varit genomgående attsocialdemokraterna verkligen inte visal sig särskill intresserade. Detär lätt att säga alt vi i , som sitter i regeringen, skall varatacksamma föratl vi inte har dessa utgifter att svara för. Men när vi väckte dehär motionerna var del en hell annan samhällsekonomisk situation. Hadesocialdemokraterna haft del iniresse som man påstår sig ha, sä hade mankunnal genomföra förslagen, och dä hade vi haft systemet färdigt saml möjligenfåll väga detla mot annat, när trepartiregeringen kom till och stod inför den ekonomiskasituation som socialdemokraterna hade utmålat som så utomordentligt bra.Socialdemokraterna hade Ju talat om del dukade bordel, men det var minsann intesärskilt väldukal, och därför blev del svårt för oss att genomföra reformer somsocialdemokraterna under åtskilliga är inle velal genomföra. Dessutomsäger all utbildningsministern inte har gjorl någon antydan tillregeringsförslag. Men siller ju själv i sludieslödsutredningenoch vel att arbetet pågår. Och under hela den socialdemokratiska regeringstidenfick vi vänja oss vid att höra uttrycket: Utredning pågår - här görs ingenling.Den kritiken är därför en bumerang mot . Förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning CHRISTINAROGESTAM (c): Jag gjorde ingen direkt lolkning av vad hade sagt. Jagkonstaterade bara alt om nu majoritetens förslag var dåligt, sä borde det inteha kostal på så mycket att gå till mötes i de krav som vi ställde. Dåhade fåll ell annat system i botten. Jaglycker att det viktigaste egenlligen är att slå fast att fattar vi beslutom ett studiestöd för 18-19-åringar. Det har vi väntat på länge - del ärviktigt alt vi nu är framme vid beslutet. Ambitionen alt klara detta har varilgemensam för regeringen och de olika oppositionspartierna. Detviktiga är alltså aU vi kommit fram till beslut. Sedan har vi fastnat för tvåolika system. Jag tror för min del all del system som utskoltsmajoriteten stårbakom kommer att fungera bra. Del kommer också att vara enklare och smidigareän regeringssystemet, framförallt förden enskilde individen. Detta lyckerjag ärdet väsentliga. Omsystemet sedan medför all CSN får merarbete, så ärdel beklagligt. Men gällerdet att välja mellan alt lägga merarbetet på CSN eller på den enskildeindividen, sä tycker jag del är självklart alt myndigheten skall ta merarbetet. När del gäller inkomstgränsen säger att vårt förslag skulle ha inneburit att elever hade kommil över delnormalbelopp som studiemedelssystemet innebär. Det är rikligl; del kunde hahänt i kanske ell par hundra fall - inle mer. Jag måste fåsvara pä della. Delexempel jag anförde i slutet av mill anförande var alltså etl exempel påfolkparlipolilik. Jag uppfattar BriUa så, all hon erkänner all innanman kom till regeringsmaklen tog man iniiiativ och lade fram populära ochkostnadskrävande förslag som vi, som hade och som fortfarande har ansvar förlandets polilik, för landets ekonomi, avstyrkte och som sedan avslog.Vi förstod att vi inte skulle orka med della. Ominte vi pä delta och andra säU hållit igen och avslagit folkpartistiska ochöver huvud tagel borgeriiga förslag, då hade verkligen bordet varit avdukat1976.Nu värdet inte det. Märk väl, , all skulle vi 1975/76 ha Förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning beslutat höja studiemedlenmed , hade de utgifterna forlfarande funnils kvar - det hade intevaril någon engångskostnad. Sammasak gäller del 25-proceniiga bidraget. Det hade också funnils kvar nu ochkoslat lika myckel. Vi hade alltså haft ell budgetunderskott som t o. m. varilbetydligt högre än det ruskigt höga som vi nu har. BRITTABERGSTRÖM (fp): Visst kan man vända det här med ansvar för samhällsekonomin på mångaolika sätt Men jag vill hävda all pä den liden dä vi framförde dessa förslaghade vi elt sådant ekonomiskt läge alt det hade varit berättigat all genomföradem. All sedan socialdemokraterna vid maklen försämradelandets ekonomi så att vi hamnade i en silualion där det inte var möjligt allgenomföra nya reformer, kan inte lasta mig eller någon annan ifolkpartiet för. Dethar sagts all kostnadsberäkningarna i propositionen inte är exakta -kosinadernakan bli 10-20 milj. kr. De kan t. o. m. bli lägre än enliglpropositionens beräkningar, men del har ingen nämnl. Jag är hell medveten omatt sådana här beräkningar inle kan bli exakta - man vel inle hur systemetkommer all utnyttjas. Det sägs alltså att de här 82 miljonerna kan springa upplill 100 miljoner. Men då är det förvånande alt inte majoriteten försökerberäkna vad del förslag som den lägger fram kommer att kosta - vi kanske kommerupp i 130 milj. kr. Jag kan inte inse alt det innebär all man tar etl störreansvar för samhällsekonomin. Jag tror inle att det lönar sig att fortsätla debaiten - vi kommer inleöverens. Jag vill endast medge att vi har fått en sämre ekonomi sedan vi ficken borgeriig regering. Överläggningenvar härmed slulad. Mom.1,3,4 och 7 Propositionergavs på bifall lill dels ulskollets hemställan, dels reservationen av Per-EricRingaby m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt voiering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller socialförsäkringsulskollels hemslällan i belänkandet nr 20 mom. 1,3, 4 och 7 rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vidomröslning genom uppresning förklarades flerlalel av kammarens ledamöier haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparat Denna omröslning gav följanderesultat: Ja- 206 Nej - 74 Mom.2, 5 och 6 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemslälll. Meddelandeom riksdagsarbetet under återstoden av § 13 Meddelande omriksdagsarbetet under återstoden av Tillkammarens ledamöier har utdelats ell prolokollsutdrag, ulvisandetalmanskonferensens behandling av frågan om riksdagsarbetet under återstoden avriksmötet /79. Därav framgår bl. a. att kammarens arbetssituation är sådan,att frågan huruvida arbelsplenum skall anordnas alkjämlmåste hållas öppen och alt kammarens arbelsplenum sannoliklmåste fortsättas pä kvällen. §14 Tredje vice talmannen meddelade alt pä föredragningslistan för morgondagenssammaniräde skulle arbelsmarknadsulskoltets belänkande nr 33,betänkande nr 25 och näringsutskoitels belänkande nr 45 inu angiven ordning uppföras främsl bland två gånger bordlagda ärenden. §15 Anmäldes och bordlades Proposilion 1978/79:218 om lag om förbud mot att under viss tidlillföra kärnreaklorer kärnbränsle, m. m. §16 Anmäldes och bordlades Motioner 1978/79:2684 av PerBergman m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:209 omändring i bostadsbeskattningen, m. m. 1978/79:2685av Bengl Kindbom m.fl. 1978/79:2686 avSven-Gösta m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:216 öitilokalisering av , forskning ochpersonalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen §17 Anmäldes och bordlades 1978/79:48 med anledningav proposilionen 1978/79:154 om omfördelning avden åriiga fordonsskatten, m. m. jämte molioner 1978/79:51 med anledning avmolioner om en allmän skatieflyktsklausul 1978/79:23 med anledning av proposilionen1978/79:100 säviii avser anslag m. m. för budgelårel 1979/80 inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde och proposilionen 1978/79:138 jämlemolioner 1978/79:24 med anledning av proposilionen1978/79:100säviit avser förslag lill stat för försvarets fastighelsfond /80 1978/79:25 med anledning av propositionen1978/79:111 om ålgärder mot krångel och onödig byråkrali m. m. såviii avserförsvarsdepartementets verksamhetsområde Jämle motion 1978/79:26 med anledning av propositionen1978/79:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1978/79 såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde 1978/79:42 med anledning av proposilionen1978/79:100 och proposilionen 1978/79:127 såviii gäller anslag lill tekniskafakulteterna jämle molioner §18 Meddelande om frågor Meddeladesall följande frågor framställts 1978/79:531 av ThureJadestig (s) till juslilieminislern om bekämpandet av narkotikabrottsligheten: Den senasle lidens besked om att polisen avslöjatden grova narkolika-brotlslighelens framfart i västra har visal altnarkotikabrottsligheten nu nått en omfallning och svårighetsgrad av lidigareicke skådat slag. I samband härmed har polisens resurser och handläggning avfallen diskuterats. a. har frän vissa häll hävdals all polisen icke kunnalbinda de s. k. "finansiärerna" vid brottslig verksamhet. Polisensingrepp väntas därmed fl endast begränsade effekier. Delta är allvariigt,eftersom det finns anledning att fmkla all sommaren kommer all medföra ny storaktivitet pä narkotikamarknaden. Varningar har hörts för alt vi nu riskeraralt flin nya droger som kokain och PCP. En förstärkning av polisens resurseroch möjligheter att penetrera alla delar av den organiseradenarkotikabrottsligheten är därför påkallad. Med hänvisning lill delanförda vill jag ställa följande fråga: Vilka ålgärder avser slalsrädet vidta för altförslärka möjlighelerna att mer effekiivi komma lill rälla med den grovanarkotikabrottsligheten? 1978/79:532av () lill Justitieministern om bekämpandet avnarkotikabrottsligheten: I västsvensk press redovisades attpolisen lyckais spränga två narkotikaligor som opererat med bl. a. Göieborg ochVänersborg som bas. anger att 143 personer är inblandadeoch all 76 har häktats. ställer naturligtvis oerhörda krav på polisensutredningsresurser. a. av framhålls: "Del är ofattbartvilket ljumt intresse man på sina håll visal för all hjälpa lill sägerkammaråklagare lill Göteborgs-Poslen. Avslöjandetav de här ligorna är bara skummet på ytan, vi skulle kunna plocka in hundra,kanske flera hundra narkoiikabrotlslingar lill om vi bara hade resurser,förklarar och fortsätter: Man känner sig näsian maktlös. Vi harmisstankar mot slora män, finansiärer, som finns i bakgmnden, de som gör deslora pengarna. Men sädana lar man inle pä -del behövs länga ulredningarföratl knyta dem till brottet, och till del räcker inle resurserna!" Mot denna bakgrund villjag fråga Justitieministern: Vilkaåtgärder kommer alt vidtagas för all ställa erforderiiga utredningsresursertill berörda åklagares förfogande, så alt inle någon av ulredningsskäl undgårupptäckt av begånget narkotikabrott? 1978/79:533 av LillyBergander (s) lill budgel- och ekonomiministern om förläggning av statliga verktill och kommuner: Vid behandling av proposition1975/76:211 framhölls aU slalen såsom stor arbetsgivare i Stockholmsregionenhar ell ansvar för att en förbättrad inomregional balans äsladkommes och au därvidsiörre hänsyn bör tas lill önskemål från regionala organ vid fördelning avslalliga arbetsplatser. Iregeringens riktlinjer för regionalpolitiken i har vidare bl. a.angetts alt "del bör allvarligt prövas om inle myndigheler och andrastatliga organ kan lokaliseras utanför kärnområde när behovav nya lokaler uppslår. Därigenom kan brister i arbelsplalslillgången ocharbetsmarknadens differentiering i de yttre - främsl södra - delarna avregionen avhjälpas." ILänsrapporl 1978 har länsslyrelsen i också slarkl understrukitalt den prioritering som angavs i Länsprogram mäsle slå fasl i avvaktan påresultaten av de ulredningar som pågår. Del innebär att vid ny- elleromlokalisering av statlig verksamhet i skall de södradelarna av Slorslockholmsomrädet ges företräde. Haningeoch kommuner kan således konstatera att såväl länsslyrelsen somregering och riksdag uppmärksammat obalanserna på arbetsmarknadeni , som särskilt drabbat sydoslkommu-nerna, lill vilkaNynäshamn och hör. Men någon konkrei åtgärd har slalen ej vidtagit ännuvad gäller dessa kommuner. Haningekommun har också en av de lägsta självförsörjningsgraderna i hela Stockholmslän; två tredjedelar av den yrkesverksamma befolkningen pendlar lill andrakommuner. Haningeoch kommuner har i eu och eU halvt är väntal pä besked omlokalisering av statliga verk till sin region. Kommunerna har utmärktalomlallernativ all erbjuda, vilka insänts lill , Mot bakgrund härav villjag fräga budgel- och ekonomiministern: Närkommer regeringen all beslula om föriäggning av statliga verk i ochNynäshamns kommuner? 1978/79:534 av TorslenKarlsson (s) till industriministern om åtgärder för att bibehållasysselsättningen vid : Som regeringen känner lill har arbetsmarknaden iMotala undergått en drastisk försämring, 2 000 arbetstillfällen hargäll föriorade, och mellan 600 och 1 000 arbetstillfällen kan försvinna under1979, Anledningentill den negaliva ulvecklingen är alt flera företag hamnal ikrissiluationer,som medfört nedläggningarochminskningarav personalen. I börjanpå året kom krisen vid , som ledde lill att Invesleringsbankenövertog företagel för finansiell rekonstmklion. Uiöverde problem som drabbat arbetsmarknaden i har regeringen fattat beslutetall dela kommun genom alt kommundelen Vadslena flr bilda egen kommun den1 . kommer all medföra problem, som berör ca 4 000kommunalanställda, och en skattehöjning som konsekvens av delningen. Måndagenden meddelar företagsledningen vid au minsl 230 anställda i Motalaoch måste friställas. Sysselsättningsläget i är minst sagtbekymmersamt, och snara insalser är av nöden för all vända utvecklingen. Min fråga tillindustriministern är följande: Ärregeringen beredd alt gå in med insatser sä att de Luxoranställda som kan bliakluella för friställning flr behälja sina anställningar? Ärvidare regeringen beredd att siödja de förslag lill alternativ produktion somverkstadsklubben fört fram och som kan rädda arbetstillfällen vid företagel? 1978/79:535av (\pk) till statsrådet om användningen av reklam somläromedel i skolan: Skolan använder ofta reklammaterial som läromedel.Speciellt används komrnersiellt material i ämnen där konsumentfrågor behandlas.I vissa ämnen - hemkunskap och ekonomi = använder alla lärare reklammaterial. framkommer i enrapport som framlagits av nordiska ämbelsmanna- Nr 141 kommillén för konsumentfrågot den Vilka ålgärder ämnarslalsrädet vidta för att ändra på della förhållande? 1978/79:536av Lennari () lill kommunikationsminisiern om posl- Uppfn y servicen i glesbygdsområden: fiåeor Genom rationaliseringar inom postverket sker en delindragningar av den fasta poslservicen över hela landei. I Solenäs kommunplaneras indragning av de fasta poslslationerna 2 (Hovenäset) ochVajern. leder lill en försämring av servicen för människor i glesbygd. Jag vill därför tillkommunikationsministern ställa följande frågor: Vilkeninställning har regeringen lill försämringen av poslservicen iglesbygdsområden? Vilkaåtgärder är regeringen beredd alt vidla för alt behålla den fasta poslserviceni och Vajern? §19 Kammaren åtskildes . 1978/79:141 Förteckningöver talare (Siffrorna avser sida i protokollet) Tredje vice talmannen 115 ,() 47, 64, 67, 75 , () 92, 94 , () 99,106, 107, 112, 114 , (vpk) 17,22, 24, 27, 33 , ()7 , ()15, 22, 24, 28 Ekinge, ()70, 77, 79, 80 ,() 32 , () 27, 28 ,(vpk) 54, 58, 65, 76, 78, 79, 80 ,() 67 , () 4 , Inga (vpk) 69 , () 102,106, 108, 113, 114 Lövenborg, (apk)5, 8,25 , () 20,23, 25, 34 Ollen, ()51, 65, 75 Rogestam,() 109, 113 ,,JusUlieminisler 43, 58 Svanslröm, () 59,66, 67 , Hans (m) 90,93, 94