prot · G209102 · 1978-12-31 00:00:00 — Flyktingkommissariens resurser räcker på intet sätt till föratt täcka de ständigt växande behoven. Etlläger för kvinnor och barn utanför hade en ytterst bristfälligutrustning. Det fanns inte ens en på golvet att sova pä. Nyföriöstakvinnor och små barn trängdes i stora salar utan spår av bekvämligheter, medbokstavligen endast tak över huvudet. Lägerinvånarnas antal, då 8 000, växteför . Försörjningen med mat vållade bekymmer. Värdlandet Zambiaförutsåg en påtaglig bristsituation. Ismå notiser i svenska tidningar kan vi läsa atl lägren attackeras från luftenav . Det sägs eller underförstås all det gäller läger för gerillan. Menså är det inte. Bevisligen har läger med barn och kvinnor bombats, och antaletskadade och dödade har varit stort. Mötetmed elt fattigt u-land är en stark upplevelse som inte lämnar någon opåverkad.Mötet med flyktinglägrens människor är ännu svårare att komma över. Attplötsligt inse att en grupp vita människor ger barnen en skräckupplevelse ärskakande. Vi kunde iaktta hur lägrets flickor sökte gräva sina egnaskyddsgropar på lägerområdet och vi hörde att barnen hade rymt då de hörtflygplansbuller. Man kan undra vad en barnombudsman skulle kunna göra med dessahundratusentals vinddrivna barnungar. Det är en grym cynism att tala om 1979som barnåret. Men Rädda barnen skall ändå hedras för sitt initiativ. Ennågot mer positiv upplevelse hade vi vid besöket i ett SWAPO-läger inne iAngola. Det var stort och uppgavs omfatta 13 000 människor, i huvudsak kvinnoroch barn. Hela lägret hade flytials från gränsen till Namibiaeftersom det oupphöriigen attackerades från luften. Man hade ordnat dethyggligt försig på den nya platsen, och man var djupt tacksam mot somhade gett ett visst stöd till detta läger. Man bemödade sig uppenbarligen attaktivera alla. Ett mål för befrielserörelserna är att i högsta möjliga gradgöra lägerinvånarna självförsörjande. Detta försvåras självfallet av att bådeSmithregeringen och förföljer flyktingarna med flyganfall. 1Mozambique uppgavs att man inte kunde ha fasta lägerav samma skäl. Jag har velat ta della tillfälle i akt för att förmedla de intryck jagfick i södra . Det är omöjligt att förhålla signeutral till eller opåverkad av den kamp som pågår där. av folken själva, men vikan ge dem vårt stöd och vi får lov att intensifiera vårt solidariietsarbeiehär hemma. Den allmänna opinionen måste vakna. Massmedias iniresse borde kunnage större uppmärksamhet åt södra förhållanden. Vår nyhetsförmedlingförefaller alltför styrd av de stora nyhetsbyråerna. Härhemma är det främst folkrörelserna, de fackliga organisationerna, kyrkans folk.Afrikagrupper och liknande som arbetar med information och opinionsbildning. Demåsle fö ett bestämt stöd från regeringen och . Vi måste inse atlfrigörelsekampen i södra är något som nära angår oss. Ett aktivt ochenergiskt agerande och uppträdande i de internationella församlingarna måstebibehållas, och för del bär regeringen ansvar. STUREKORPÅS (c): Jag vill uttrycka min höga uppskattning av utrikesministernsdeklaration . Jag vill också begagna tillfället att understrykavad har sagt om behovet av engagemang för dem somlider där ute, särskilt kring södra . Vi hade ju tillfälle att resa i detrakterna tillsammans med . Förmin del vill jag emellertid här ta upp förutsättningarna för vår alliansfriapolitik. Det är alltså egentligen någonting annat. Viengageras för väriden där ute, och det präglar våra deklarationer och vårdebatt. Men vi får inte glömma att skyddet av vår egen säkerhet är den centralauppgiften för varje regerings utrikespolitik, och frågan är om inte ävenutrikespolitiska deklarationer borde innehålla mera om det än vad dagens annarsutomordentliga deklaration gör. Detmåste vara en huvuduppgift för den svenska utrikespolitiken att hävda våralliansfrihet och atl skapa trovärdighet kring den. En neutralitetspolitik utantrovärdighet kan i en kris leda till nationell undergång. Vi ultrycker-och dethar också utrikesministern gjort - vår politik som alliansfrihet syftandetill neutralitet i krig. Vi talar om vår krigsmakt som ettneutrali-telsförsvar. Kanett land då inte vara neutralt utan att vara rastat? Jo, sannolikt - om landetvid en militär konflikt är ointressant. Det är inte . Tillsammans medFinland skiljer vårt land de tvä maktblocken längs nästan hälften av derasmöjliga kontaktyta i . Om vore försvarslöst skulle båda blockenkunna uppfatta det som en risk att andra parten vid en konflikt eller elt hotom konflikt ockuperar landet och därmed skaffar sig en strategisk fördel. Justden osäkerheten kunde få endera eller båda att söka förekomma den andre ochinleda en ockupation. Jagförstår dem som menar att en ockupation vore elt mindre lidande än ett krig.Risken är emellertid stor för atl just försvarslösheten kunde göra vårt landtill krigsskådeplats. Som gränsland mellan blocken skulle ett ulanförsvar kunna få frontlinjer mellan blocken på sitt eget område med oändligalidanden för vårt folk. Videltar med soldater i FN:s fredsbevarande operationer på olika håll i världen.Små styrkor kan där hindra konfrontation mellan stora arméer. skulle kunna se helaSveriges försvar som en stor fredsbevarande operation för att hälla väridensstörsta arméer från varandra i den norra halvan av . Norgeoch har sökt lösa sitt skydd genom anknytning till NATO. Att istället valt den väpnade neutraliteten är en följd dels av vår neutralitetunder andra väridskriget och vår långa fredsperiod, dels av vårt strategiskaläge. Ett alliansfritt minskar riskerna för krig mellan blocken. Det ärockså en förutsättning för det självständiga fria samhälle. Det bör dåemellertid också sägas alt fria och självständiga ställning och denutrikespolitik, som har signatur, är en förutsättning för svenskalliansfrihet. Vårneutralitet är inte som vissa andra länders grundad i internationella fördrag.Den är självvald, och det är vi själva som förklarar oss neutrala och somtolkar innehållet i vår neutralitet. Hur neutraliteten uppfattas av omvärldenberor på trovärdigheten i vår försvarspolitik och i vår utrikespolitik.Försvarels styrka och inriktning får inte förändras så, att omväridens tro påvår förmåga till försvar går föriorad. Den aktuella frågan om framtidensflygplan blir därmed inte endast en fråga om kostnad och sysselsättning. Om vitvingas gå ut och köpa planet hos del ena av stormaktsblocken ökar också vårtberoende av detta block, och därmed minskar vår trovärdighet. Dennatrovärdighet har emellertid inte bara en militär sida. Neutralitetenförutsätter sålunda också största möjliga oberoende i fråga om försörjning. Detlämnar jag emellertid i delta sammanhang därhän. I stället skall jag uppehållamig vid vår politiska trovärdighet. Vi måsle kunna visa att vi står samladekring huvudlinjerna i vår utrikespolitik. Det är därför roligt att kunnakonstatera, efter dagens debatt, att vi i så hög grad gör det. Vi måste ocksåkunna visa att våra civila samhällsinstitutioner tål påfrestningar. Etlpolitiskt system som vårt med många partier är ett fundament i Västeriandetsdemokratier. Del kan emellertid uppfattas som splittring av dem som inte vethur det fungerar. Om då dessa partier misstänkliggör varandras uppsåt ochförmåga, kan tilltron till vår vilja och förmåga att hävda vår självständighetoch vår neutralitet försvagas. Ingen kan misstänka för att viljaundergräva vår neutralitet. Frågan är emellertid om han inte gjorde det, närhan hävdade att socialdemokraterna inte var regeringsdugliga. Omsocialdemokraterna kommer in i en regering igen, kan ju omväridenerinra sig vad sade, och få för sig att då inte längre haren regeringsduglig ledning. Del vore inte lyckligt för vår trovärdighet. GöstaBohman har här följt socialdemokraternas eget dåliga föredöme. Många av OlofPalmes goda internationella förbindelser hade bragts att misstro den nyaregering som efter folkets val trädde lill 1976, vilket då skapade en onödigosäkerhet om den svenska utrikespolitiken. Det kan synas oförargligt, men detskulle kunna vara ödesdigert i en kritisk situation. En regering skall iprincip framgå ur eu folkligt val. Alt misstänkliggöra den är all sätta i frågasjälva folkets omdöme. Vårt system förutsätter växling vid makten, och då måstevi alla acceptera de spelreglerna. Riskernaför missförstånd är särskilt stora när man vänder sig till en publik som intefullt känner de svenska institutionerna. Rent oförsvariigt är det när OlofPalme går ut med ett brev till bl. a. jugoslaviska invandrare i ochmissbrukar översättningen av den svenska texten lill att ge dem en vrångbild.Så har på serbokratiska ordet "borgeriig" översatts med"burzoaska", vilket lär ge dagens jugoslaver en vision av feodalafolkförtryckare. Alt skriva så är en förolämpning mot jugoslaviska invandraresom har rätt alt vänta sig vederhäftig information. Det kan också ökamotsättningarna mellan dem och delar av det svenska samhället. Dagenssvenska regering är framgångsrik, om man skall mäta efter höjden på de staplarav propositioner som de senasie dagarna samlats pä våra bord. För vårinternationella trovärdighet är emellertid denna typ av miniregeringarsannolikt en fara. Den kan också misskreditera vår representativa demokratibland de folk som ännu söker bygga upp sina poliliska system. Jag har nyssupplevt hur politiskt aktiva i södra frontstater undrar över demokratini ett land där regeringen inle representerar stort mer än en tiondel avbefolkningen. Det var inte lätt alt förklara att den dock är"tolererad" av en majoritet, tolererad även av socialdemokraterna. Varför har Kosygin lämnat återbud, för resten? Uppfattar haninte regeringen som tillräckligt representativ för svenska folket? Detär sålunda viktigt för trovärdigheten i vår utrikespolitik, att regering ochriksdag av vår omvärld uppfattas som representativa för folket. Omsocialdemokraterna, , och apk driver igenom enytteriigare utvidgning av kärnkraftsprogrammet i sannolik molsäuning lillfolkflertalets mening, då kan vi ge omvärlden-och vårl eget folk-intrycket altriksdag och regering inle heller i andra sammanhang företräder folkmeningen.Del kan vara ödesdigert för vår utrikespolitiska trovärdighet, liksom för vårinhemska demokrati. Jaghar redan förat sagt att vi med tanke på trovärdigheten i vår neutralitet måsteha en egen vapenproduktion. För att underiälta finansieringen lockas man atlsöka exportera en del vapen. Vapenexport är emellertid en ömtålig hantering förden som skall vara neutral. Det är därför angeläget all den ges en sådaninriktning atl den inte sätter tilltron till vår neutralitet i fråga. Samtidigtär del viktigt att svenska vapen inte kommer lill användning för uppgörelserinom importländerna eller för angrepp mot grannar. De nuvarande reglerna kräveruppenbariigen en uppslramning. Att det emellertid är ett svårtavvägningsproblem visas av att utrikesutskottet fortfarande häller på attbehandla en motion om översyn av bestämmelserna, som lämnades avSven-Erik och andra centerpartister. har socialdemokrateroch kommunister kommit ifatt med liknande motioner, som utskottet nu behandlarsamtidigt. Jag skulle från uppträdande i internationella organ och frånvåra bilaterala biståndskonlakter ytteriigare kunna exemplifiera att del finnsrisker för atl vi genom vårt utrikespolitiska handlande kan försvaga tilltrontill vår neutralitet, om olyckan är framme. Vi driver en aktiv utrikespolitik i frågorsom nedrustning, mänskliga rättigheter och världens fattigdom. Att vi därvidtillfälligt kan komma i motsatsställning till än den ena staten än den andrabehöver inte försvaga tilltron lill vår neutralitet. Tvärtom är ett allmäntinternationellt gott anseende sannolikt en tillgång för en nation om den hotas.Då stormakterna emellertid nu ofta finns bakom än den ena än den andra regimeni olika länder, kan ett djupt svenskt engagemang, som det är svårt att kommaur, sätta vår alliansfrihet i fara. utrikespolitik har blivit alltmeraktiv, och uppskauas ofta för det. Varje svenskt parti och varje svenskregering måste emellertid betänka alt vår främsta utrikespolitiska uppgift äratt hålla vårt eget folk utanför krig och konflikter. Alt vi står utanför ärockså en förutsättning för ett vidare engagemang för världen i stort. Ett folkutan tro på sin egen inre och yttre styrka lever i en farlig värld. Under detta anförande överlog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. ALLANHERNELIUS (m): Min ärade utskotlskamrat, , missuppfattade nog något vadGösta sade . uttalande byggde pä, vilket stodklart för den som hörde eller läste talet, att han ansåg alt socialdemokraternaicke hade styrt landet ekonomiskt riktigt före regerings-krisen ,och au de nu av allt att döma vill fortsätta samma politik och icke bidra mednågra konstruktiva förslag för framliden. Det var alltså detta som han baseradesin kritik på. Det lär knappast ha några utrikespolitiska konsekvenser medavseende på vår trovärdighet. Nutill utrikespolitiken, herr talman! , upphovsman lill så mångabevingade ord, framhöll ibland att del är klokt att se framåt men dåraktigt allförsöka skåda längre bort än man kan. Årets regeringsdeklaration rymmer inte -lika litet som sina föregångare - ens några kortare framtidsvyer. Därmed undgåsnaturiigtvis också beskyllningen för den dåraktighet som består i att sökaskåda längre bort än vad som är möjligt. Enviss förståelse måsle man ha för denna försiktighet. Skeendet går i våra dagaronekligen i ett otroligt tempo. Vem hade exempelvis för enbart -jagupprepar , dvs. 1949 - kunnat förutse följande, för att nu tanågra exempel: 1. att två kommunistslater skulleföra etl förödande krig mot varandra, 2. all president ochIsraels statsminister skulle omfamna varandra i , sannolikt -enligtdagens rapporter- med ett fredsfördrag som följd, 3. att och - gamlaarvfiender - skulle stå varandra närmare än några andra stater, 4. all nederlagels så rasktskulle bli en ekonomisk stormakt, 5. att nio länder i skullegå till val för au utse elt gemensamt parlament, 6. att skulle erkännaKommunistkina, 1. att skulle komma understyre av en muslimsk sekt med stränga krav på att leva efter bud, 2. aU europeisk valuta skullekomma till stånd, 3. all salelliterdagligen skullekunna utspana truppers rörelser och jordens grödor över hela väriden. Exemplenvisar hur snabbi utvecklingen går. Man hyser därför ett visst medlidande med decivila och militära personer som har i uppdrag att planera för det svenska försvaretfram . Man hyser också medlidande med den växande skaranframtidsforskare, politiska och ekonomiska - men dessa låter sig knappastavskräckas. Någotmer av framtidsvyer hade man dock kunnai vänta i årets regeringsdeklaration, ivarje fall beträffande och våra nordiska problem. berördes trots att del sammanträdde i just dennasal. Regeringen har möjligen vilseletls av att ordnades en särskilddebatt om i samband med dess 25-årsjubileum. Någon sådan debattär inte planerad . Jag skall gärna säga alt årets session inte hör lill destora i rådets hisloria. Den mest betydelsefulla frågan rörde regionplanering,men vad som beslöts var knappast epokgörande. Årets session präglades i ställetav det vardagsnära samarbetet, där man tåligt och utan åthävor med små medelför länderna och folken närmare varandra, inte med stora trumpetstötar utansteg för steg. Volvoaffärensatte, som några förmodade, knappast sin prägel på förhandlingarna. Möjligt äratt den liksom andra bakslag i det nordiska samarbetet -Volvoaffären hörfaktiskt till de mindre och berör dessutom endasl tvä av fem länder - i ställetger upphov till expansion och åtgärder, men i andra former. Tanken bakomVolvoavtalet var säkeriigen riktig, men utformningen blev felaktig - ettenskilt bolag i avtal med en stat, som sedan har ett avtal med en annan stat.Man tog inte hänsyn till atl samarbetet måsle bedrivas under vedertagnaformer och med iakttagande av gällande regler om exempelvis äganderätt.Oklarhet från början om vissa avtalspunkler kom atl öka förvirringen. Mankan hysa goda förhoppningar om och det nordiska samarbetetsframtid, men som även påtalats från flera håll ligger det en stor fara iatt rådet blir till en jättelik byråkratisk apparat, där den ena nyainstitutionen kommer efter den andra. Ingenting dras ifrån, men mycket läggsdärtill. Var detta meningen med Hans Hedtofts visioner? frågade en visfinländsk statsman. Frågan låter sig icke avspisas ulan vidare. Det är myckenmannakraft och många penningar som går åt för att hålla vissa institutioner vidliv. Framstegeni EG och framtidsperspektiven har behandlats och kommerall behandlas av andratalare. Låtmig då i stället säga någol om . Dess maktlöshet vid enkonflikt i vilken en stormakt direkt eller indirekt är inblandad har lidigarevisats. kom icke upp på dess dagordning. Och i fråga omKampuchea förhindrade etl veto från öst resolutionens antagande. Detta är helti överensstämmelse med stadgan, och stormaktsvetol var förutsättningen för attSverige med bibehållen neutralitet skulle kunna inträda som medlem. Ingen bördärför förvåna sig däröver. Ä andra sidan står del då också klart alt ihändelse av konflikt med en stormakt inte kan räkna med hjälp från FN. På denpunkten bör det icke råda några illusioner, om nu sådana funnits. Det hindrarinte vår uppslutning kring FN och dess idéer, vår medverkan i dessfredsbevarande aktioner och vårt starka stöd ät världsorganisationens syften. Ideklarationen konstateras att avspänningspoliliken fortsätter frän merrealistiska utgångspunkter men alt ännu fruktan och misstro råder mellansupermakterna om motpartens avsikter. Det är riktigt, liksom konstaterandet attskillnaden mellan demokratierna i väst och folkdemokratierna i öst sättergränser för närmanden mellan dessa stater. Det kan också tilläggas altavspänningens begränsningar belyses av atl rustningskostnaderna år från årstiger. Ungefär som FN:s särskilda konferens för nedrustning börjadei maj beslöt de båda militärallianserna all höja sina militära utgifter.Supermakternas gemensamma motstånd mot förbud mot kärnvapenprov är vidare bådebelysande och beklämmande. Detmilitära och politiska spionaget pågår också för fullt, och de senaste dagarnashändelser i och vittnar om den slora apparat som stårtill förfogande för detta ändamål. vakar de båda supermakternaängsligt över atl den politiska maktbalansen icke förskjuts på något för demogynnsamt sätt. Nunågra iakttagelser från dagens debatt, herr talman. Samstämmigheten mellan OlofPalme och i fråga om Europagemenskapen var påfallande. om att fördjupa våra kontakter och vårt samarbete med organisationen ochdess medlemmar. uttryckte del så att allteftersom EG-samarbetetfördjupas måste också våra relationer till EG fördjupas. Del var ensamstämmighet i uppfattningar som tyder på att gamla stridsyxor har grävts ned,och väl var det. Denandra iakttagelsen, herr talman, är mera bagatellarlad. Utrikesminister , att han strävade efter att arbetet på skulle slutakl. Det är ju en ambitiös målsättning. Del förargliga ärbara alt klockan inte visar överallt i väriden. får ursäktaom jag kom au tänka på hur det var i det engelska förinte så länge sedan. Där öppnade man posten först , eftersomdiligensen från tidigare inle kom in . Att läget hade förändratspåverkade icke öppnandet av posten. Enannan sak som berörde var vårt bistånd. Han sade att vi avvecklarvärt bistånd till de länder som inte längre räknas till de fattiga, och han togsom exempel . Vårt bistånd dit är på väg alt upphöra därför atl ickeär en fattig stat. Menvar det bara därför? Påminns vi icke om att är en stat, därmänskliga rättigheter har föga utrymme? Det är en stat där pä sin tid 10 000politiska fångar fanns. Några av dessa har släppts och vittnar genom sinexistens om atl uppgifterna om fångantalet har varit riktiga. Och var det ickeså att vårt beslut påverkades av del faktum att hade militära rådgivare och militärpersonal i 17 olika stater, atl verksamt bidrog till kriget i Erilrea ochi och att kubanska trupper vid sidan av de etiopiska där av många ansesha varit krigsavgörande? Dettakrigsdeltagande kan icke förklaras med alt stridigheterna förekommit inärheten av gränser eller all de påverkar nationella säkerhet, ejheller med au de berör ideella intressen, något som man ibland harpåstått när det gäller t. ex. kriget i . Den kubanska insatsen har istället förklarats med att , här som i en del andra fall, uppträtt somSovjetunionens föriängda arm. Betecknande är att skyndade sig att erbjudaVietnam hjälp för icke så länge sedan. Skulle icke detta ha påverkal vår viljatill bistånd till en stat som ? Nukan det hända atl biståndet till icke avvecklas. I en socialdemokratiskmotion begärdes en fördubbling av dä utgående bistånd, och i århävdar socialdemokraterna fortfarande alt bör ha bistånd. Med andra ordblir det som det avgörs om skall få svenskt bistånd ellericke. Jagvill vidare återgå lill de resonemang som fördes av . Han sade att detär utmärkande för svenskt bistånd all vi icke vill påverka mottagarlandetsutrikespolitik. Det är då först att märka att det resonemang i fråga ommänskliga rättigheter som har förts inte håller. Det stämmer inte medden proposition som avgavs och som behandlade så sent som ioktober. Där stod bl. a. alt läsa följande om de mänskliga rättigheterna: "Förändringari detta avseende i mottagarländerna kan också komma att framtvinga reaktionerfrån vår sida. Allvariiga brott mot mänskliga rättigheter kan motivera att ettpågående samarbete omprövas. Inför sådana ställningstaganden måste dock kravetpå långsiktighet i utvecklingssamarbetet tillmätas stor vikt." följde i stort sett detta resonemang, skärpte det snarare änmildrade det. Och antog delta som handlingslinje. Däravföljer att frågan hur de mänskliga rättigheterna behandlas i elt land måstevara av stor vikt vid bedömningen av fortsatt svenskt bistånd till landet ifråga. Än mer måste naturligtvis deltagande i krigiska äventyr, anfallskrig,vara utslagsgivande. Kan man tänka sig ett värre brott mot mänskligarättigheter än att delta i etl angreppskrig? Ändå vill den svenskautrikesled-ningen f n. icke vidta någon ändring i eller ens ompröva biståndettill , trots det faktum att de mänskliga rättigheterna där trampas underfötterna och atl deltagit i och av större delen av väridens länderstämplats som angripare i . Tvärtom vill regeringen ökabiståndet så till vida att det skall lotsas in på nya områden som icke äravtalsbundna. Vimoderater anser att detta icke är riktigt. Vi anser det vara fel altkostnaderna för ett enda pappersbruk i denna hjälpinsats skulle - om regeringenfår sin vilja fram - komma att överstiga . Vi vill ickemedverka till att bryta nu föreliggande avtal men vill å andra sidan ickeikläda oss nya förpliktelser som gör att miljonerna fortsätter att rulla lilletl land som de faclo harvarit i krig som angripare - del finner vi felaktigt. Men dessa frågor får vi,herr lalman, tillfälle alt behandla . Jag vill göra elt par kommentarer till de senaste talarnas inlägg. Jaglackar för de uppskattande ord som riktade till mig förutrikesdeklarationen. tog också upp flygplansbeslulet och undradeom inte detta kunde minska trovärdigheten i den svenska neutralitetspolitiken.Jag har tidigare uttalat regeringens ståndpunkt i denna fråga. Då förklaradejag all vi anser att del inte på något sätt minskar den trovärdigheten. Jag kanockså erinra om atl ingen reste misslanken att trovärdigheten i den schweiziskaneutraliteten skulle minska när på sin lid slutade att självt tillverkaoch utveckla flygplan. Jag tror inte heller atl det kommer att bli fallet närdet gäller . StureKorpås frågade litet abrupt i sitt anförande varför, som han uttryckte del,har lämnat återbud. Den sovjetiske premiärministern har sedanlänge haft en inbjudan att komma till . Vi har, vilket meddelades förett par dagar sedan, fält beskedel all han inte har lid all komma , althans kalender är fulltecknad. Den inbjudan som har riktats till honom kvarstårnaturiigtvis som visar sig vara lägligt. AllanHernelius sade all det var lilet knapert med framtidsvyer iutrikesdeklarationen. Del är alllid svårt atl göra prognoser - särskilt omframliden.