prot · G209106 · 1978-12-31 00:00:00 — Denav bolaget åberopade ulredningen skickades för granskning till Sverigesgeologiska undersökning, som anmodades att avge förnyat yttrande. SGU;syttrande kom departementet till hända . Av yttrandet framgår altSGU bl. a. besiktigat platsen. Därefter inhämtadesförnyade yttranden från övriga remissinstanser. Eftersommassorna enligl beslut skulle ha borttransporterals föreutgången av förordnade regeringen alt beslut t. v.inte skulle gälla. Ärendet avgjordes av regeringen den 22febraari. Avdet anförda torde framgå att besvärsärendel handlagts med största skyndsamhet. Överiäggningenvar härmed slutad. § 7 Omkapitaltillskott till i IndustriministernERIK erhöll ordet för att besvara () den 2 marsanmälda fråga, 1978/79:393, och anförde: har med anledning av all iSkellefteå hos regeringen har ansökt om lokaliseringsstöd frågat mig om jag ärberedd alt anvisa det kapitaltillskott som behövs för att genomföra projektetoch att påskynda handläggningen så att ovissheten om framliden för de anställdaundanröjs. Jaghar tidigare i svar på en interpellation av redogjort för minsyn pä det s. k. . Viddet tillfållet framförde jag uppfattningen att ett statligt stöd föratsätter enacceptabel ägarstruktur och en rimlig kapitalbas för företaget. Vidare anfördejag alt de marknadsmässiga förutsättningarna för den produkt som skalltillverkas närmare måste utvärderas för att bringa klarhet i om projektet ärlönsamt. Eftersamråd med statsrådet vill jag ånyo understryka att förutsättningarnavad gäller marknad och ägarstraklur måste vara uppfyllda för all en statligfinansiell medverkan skall kunna komma i fråga. arbete pågår i samverkanmellan förelaget och industridepartementet för all hitta lösningar som kan geföretaget en tillfredsställande ekonomisk grund för projektet och klarläggaproduktens marknadsförutsättningar. Regeringenhar beslutat infria en tidigare beviljad lånegaranti för alt garanteraförelagets fortbestånd under den lid detta arbete pågår. Jag kan försäkra attarbetet bedrivs med största möjliga skyndsamhet. Eftersomberedningen av förelagels ansökan om lokaliseringsstöd för ännuinte är avslutad kan jag inte nu uttala migom huravida företagets ansökankommer alt bifallas eller inte. Jag ber all få tacka industriministern för svarei. Jag finner enpositiv men dess värre också en negativ del i innehållet. Delpositiva är all regeringen nu beviljat den lånegaranti som behövs för attföretaget skall kunna fortleva medan arbetet pågår. Del negativa är alt värre ännu inte kommit lill beslut beträffande . Härföreligger, skulle jag vilja hävda, elt tillfälle att påskynda etl beslututifrån del besluisunderiag som enligl min bedömning ändock är ovanligt välgenomarbetat jämfört med vad som gäller för mänga andra problemförelag. Delborde finnas möjlighel för regeringen att mycket snabbt ta ställning tillprojektet som sådant. Jagvill i detta sammanhang anmärka mot de höga krav som är ställda utifrån vad somsägs också i svaret , nämligen att en acceptabel ägarstruktur och enrimlig kapitalbas är grundläggande för besked om atl regeringen skulle varaberedd alt medverka lill ett genomförande. Jagifrågasätter om det är skäligt att i della sammanhang ställa - som jag ser det- myckel höga krav pä företaget jämfört med andra företag i branschensom nu också har samma omslruklureringsproblem. Ärendetär ändock av den beskaffenheten all den första tidsplaneringen för omstraktureringenbörjade . har ärendet pä ett eller annat sättlegat för prövning hos myndigheter eller på departementsnivå. Jagvill understryka viklen av alt etl beslut kommer , så alt man verkligen harmöjligheler att genomföra den omstriikturering det innebär, scm både fränregional synpunkt och sysselsättningsmässigl är positiv och som därför ocksåfrän branschens synpunkt bör vara positiv, eftersom det nya projektet ger enbältre användning och en energisnålare processinriktning än den nuvarandeproduktionen. Dessutom vill jag hävda alt man i regionen har ett påtagligtbehov av atl ha kvar denna industri. Den betyder så myckel för den småindustrisom t. ex. på sägsidan levererar avfallsprodukter, och den kan vara av heltavgörande betydelse för om verksamheten i den branschen skall kunna drivas medhyggligt ekonomiskt utbyte. Jag vill fråga om industriminisiern inte ändåskulle vara beredd atl frångå en del av de myckel högt ställda kraven ochförsöka - i samma riktning som jag bedömde det näringsutskollel i går beslutade- uttrycka en positiv uppfattning om . Jag är medveten om mycket av del har sagt. Jag villemellertid ändå understryka atl denna nya produkts marknadsmässigaförulsättningar ingalunda är oomtvistade. Vi fåster därför stor vikt vid atlnågon sakkunnig och stark kraft kommer att visa sin tilltro lill produktengenom alt gå in i företaget och därmed skapa de förutsättningar vi har talatom. ROLANDBRÄNNSTRÖM (s): Jag förslår i och för sig industriministern, som försöker att så långtmöjligl finna ett ekonomiskt väl underbyggt alternativ när det gäller attomstrukturera i denna bransch. Men jag vill hävda att detta -om man ser påbranschen i stort - är etl av de bättre redovisade förslag som finns när detgäller boardbranschens omstrakturering. Jag vill pä nytt understryka all denmarknadsanalys som är gjord - vad företaget självt har bedömt kan naturiigtvisha fårgat analysen något - betydligt bättre än i många andra fall klargör altdel finns en avsättning för denna produkt. Den säljs ju redan nu av företagel -visserligen genom att man köper den utifrån - och den placeras alltså på enmarknad som redan är bearbetad. Dettaunderstryker atl en betydande marknadsanalys redan praktiskt är genomförd, ochdet borde till en del besvara den fråga som jag tycker industriministernalltför hårt ställer upp som elt kriterium innan han är beredd att fatta ettpositivt beslut. Man kan se på branschen i stort, och det finns här etl direklförslag, väl tekniskt genomarbetat beträffande industrilösningen, som är klartalt handlägga och där de faktiska kostnaderna är väl underbyggda - såviti jagkan bedöma. Insatsen förefaller mot den bakgrunden vara mindre tvivelaktig ochsäkert väl motiverad utifrån den regionalpoliliska betydelse som förelagetScharins har i . Det är ju inte del enda förelag vi harbekymmer med pä en ort som i övrigi har ensidig näringsstraktur och därdet är ytterst angeläget all man agerar frän industridepartementets sida. Omglasbruken i Flygsfois och Strömbergshyttan Överiäggningenvar härmed slutad. § 8 Om glasbrukeni Flygsfors och Strömbergshyttan IndustriministernERIK erhöll ordet för all besvara () anmäldafråga, 1978/79:414, och anförde: har frågal mig vilka ålgärder regeringen ämnar vidta medanledning av alt Orreforskoncernen nu meddelat atl förelaget tänker lägga nedglasbraken i Flygsfors och Strömbergshytlan. Orreforsgruppenhar redovisat omfattande föriuster, vilket har haft singrund i såväl den allmänna lågkonjunkturen som strakturella problem inomföretaget. Dessa problem är inte specifika för utan gäller för denmanuella glasindustrin som helhet. Omglasbruken i Flygsfors och Strömbergshyttan Ettomfattande utredningsarbete har pågått inom i syfteatl finna sädana former för verksamheten som kan ge lönsamhet för företaget. Iutredningsarbetet har även de anställda deltagit. Detutredningsresultat som föreligger pekar på att fortsatt produktion vidglasbruken i Strömbergshytlan och Flygsfors kommer alt vara föriustbringandeäven framgent. Enligtvad jag har låtit inhämta från företagsledningen kommer det slora flertalet avde ca 40 anställda vid att kunna erbjudas fortsatt anställningvid glasbruk. Vad gäller Flygsfors glasbruk är situationen någolbesväriigare. Företagsledningen räknar emellertid med att kunna erbjuda omkringhälften av personalstyrkan fortsall arbete vid andra glasbrak inomföretagsgruppen. Företagsledningenhar nu inlett MBL-förhandlingar med de anställda. har en arbetsgrapptillsatts med uppgift alt söka finna allernaliv produklion vid Flygsfors ellerfinna en intressent som är beredd att överta verksamheten och driva den vidare.Grappen består av företrädare för företagsledning, de anställda, kommunen ochlänsmyndigheter. Riksdagenhar redan tidigare i enlighet med regeringens förslag fattal beslut om ettomfattande stödprogram för den glasinduslrin. Regeringen har inle föravsikt alt vidta några särskilda åtgärder med anledning av det beslut styrelsenför nu har fattat. Jag villbörja med att lacka för svaret. Denmanuella glasindustrin är en snabbt krympande bransch, som diskuterats vidåtskilliga tillfällen här i . Den aktuella situationen är attbranschen minskat från 2 500 till ungefär 1 800anställda. Delär tvä stora koncerner som dominerar branschen, och av de anställdafinns inom fyra kommuner i . Glasbruken är på sina resp. orter ofta denenda eller den helt dominerande industrin. Orreforskoncernenhar nu meddelat all man skall lägga ned tillverkningen i Flygsfors ochStrömbergshytlan. Jag och många med mig är i högsta grad intresserade av vadregeringen tänker göra med anledning av detta. Jaghade egentligen inga förhoppningar om att få ett svar som kunde stilla deanställdas och bygdens oro. Folkpartiregeringen visade ju redan ibudgetpropositionen all man inte tänkte ägna sig särskilt myckel ätglasindustrin. Visocialdemokrater i de aktuella länen skrev sedan budgetpropositionen framlagtsen motion, där vi försökte analysera branschens problem och föreslå ålgärderför framliden. Näringsulskoltet har behandlat denna motion och i storadelar bifallit den. Detta torde bl. a. innebära atl kommerall hos regeringen begära alt en samlad plan för samhällets insatser påglasindustrins område upprättas. Målet bör enligl utskottet vara att bevaradenna industris långsiktiga konkurrenskraft och konstnäriiga kvalitet, sä atlnuvarande sysselsältningsnivå kan bibehållas. Iklartext betyder detta att utskottet och troligen också en enig riksdag intekommer alt acceplera några nedläggningar. Molden bakgrunden borde man kunna vänta sig snabba och kraftfulla åtgärder frånregeringens sida. Men om man som industriministern har en inneboende motviljanär det gäller att begränsa företagens frihet, sä är detta givelvis inte sålätt. beslut måste dock vara vägledande, varför industriminisiernmåste försöka stå ul med sin motvilja elt tag till. Jagskulle vilja säga lill industriministern; Gör inle samma misslag som föregåendeinnehavare av industriministerposlen! Trots atl en samhällsekonomisk kalkylvisade plussiffror, trots alt kommunen låg i den s. k. grå zonen och trots deanställdas böner om trygghet, sä medverkade han lill nedläggning av ettglasbruk. Bygden håller nu pä att sakta dö ut. Jag syftar här på Björkshull. Närdel gäller Flygsfors finns också en samhällsekonomisk kalkyl. Den visar atlsamhällets kostnader vid en nedläggning blir ca 4 milj. kr. under första året.De sociala konsekvenserna för de enskilda människorna kommer därutöver - de gårju inte atl mäta i pengar. Möjligheternaför att ta emot anställda är ganska begränsade, eftersom man även därhar förluster. Jag vill påslå atl vissa specialiteter då går förlorade. Och jagfrågar mig om vi verkligen inle har utrymme för tvä små belysningsglasbrak. Jagvill ställa några kompletterande frågor till industriministern. Om man eventuelltkan komma fram till förändrade ägandeförhållanden, är staten då beredd all varamed och stödja en sådan sak? Det gäller ju inle enbart ett visst antalanställda, ulan det gäller hela bygdens existens och ett stort kulturarv. Jagfår återkomma med några frågor. Omglasbruken i Flygsfois och Strömbergshyttan a. för all bereda tillfälle att återkomma vill jagbeträffande den fråga hon hann framställa säga följande. Om förändradeägandeförhållanden kommer till stånd får vi pröva den situation som däföreligger och den framställning som dä kan komma. LENAÖHRSVIK (s): Jag får lacka för del svarei ochåtergår sedan till mina övriga frågor. Jag vill veta om industriministerntycker all del är samhällsekonomiskt och socialt försvarbart all lägga neddessa glasbruk. Jag vill också vela hur industriministern tolkarnäringsutskotleis uttalande om alt behälla nuvarande sysselsältningsnivå. Lål mig då först och främst konstatera alt del ena av glasbraken,nämligen Strömbergshytlan, ligger frän etl större glasbruk, där de vidStrömbergshytlan anställda kan beredas sysselsättning. Detta kan knappast varanågot problem. Det är en så kort sträcka atl man nästan inte ens kan kalla delför pendling. Däremot är problemen slörre beträffande del andra Omtillvaratagande av föl slag från de anställda vid tekoindustrierna i Skellefteåoch , m. m. Detär klart atl vi i ljuset av evenluelll kommande beslut närmare fårstudera hur vi mol den bakgrunden skall ställa oss beträffande just Flygsforsoch vad som där kan vara försvarbart att göra. beslut kan ju, tyckerjag, näppeligen vara relevant i fallet Strömbergshyllan. LENAÖHRSVIK (s): Jag kan möjligen instämma i det allra sista som industriministernsade. Men jag har fortfarande inte fält svar på frågan hur industriministerntolkar näringsutskottets uttalande om atl behålla nuvarandesysselsältningsnivå. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Omtillvaratagande av förslag från de anställda vid tekoindustrierna i Skellefteåoch , m. m. IndustriministernERIK erhöll ordet för atl i etl sammanhang besvara dels () anmälda interpellation, 1978/79:148, dels ()anmälda fråga, 1978/79:392, och anförde; har frågal mig dels pä vilket sätt jag har gett deanställda vid lekoindustrierna i och möjlighet att visa hurderas idéer skulle kunna förverkligas, dels på vilket sätt resultalet av dennautvärdering kommer att föras in i den övergripande lekoplanen. SveaWiklund har frågal mig vilken tolkning jag gör av beslut angåendestöd lill Algolsindustrierna i , och angåendeeventuell konkurrens med andra lekoföretag. Jag besvararinierpellationen och frågan i etl sammanhang. Regeringenkommer i propositionen om tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetåret1978/79 atl föreslå atl 1 milj. kr. anvisas för atl användas av AB Eiser förutvärdering och ulveckling av de idéer till helt nya produkter som de anställdai och har presenterat. Avsikten är atl utvärderingen skallske i nära samarbete med de anställda och , somjag den 29 november1978 gav i uppdrag alt undersöka om nyssnämnda idéer kan förverkligas och skapalångsiktig sysselsättning i mindre skala. Verksamhetenvid Skellefteå- och Lyckseleenheterna bedrivs i ett separatbolag. , som är ett dotterbolag till . Enligtvad jag har inhämtat från Eiser har arbetsgrupper bildats med företrädare förbl. a. de anställda, verkställande direktören för Nord Konfektion samlrepresentanter för och kommuner. Grupperna har attutvärdera bl. a. de produkttyper av olika arbetsoveraller samt sjukhusklädersom de anställda har presenterat. Jag har vidare inhämtat all förelagel nukommer all sy en testkolleklion av de föreslagna modellerna. GunnarLund har informerat mig om atl han beräknar slutföra sitt uppdrag . Hansutvärdering har av denna anledning inte kunnat beaktas i regeringensproposition om åtgärder för tekoindustrin (1978/79:145). Riskenför konkurrensmässiga orättvisor lill följd av statliga åtgärder lorde varaslörre i en tillbakagående bransch under stark ekonomisk press än i en expansivbransch med genomsnittligt god lönsamhet. Risken för samhällsekonomisktogynnsamma effekier av olikheter i villkoren mellan statlig ochövrigföretagsanihetärdärförstorinom lekoindustrin. Strävan bör därför vara atlge del statliga förelagel samma möjligheler, rättigheter men också skyldighetersom övriga förelag inom tekoindustrin för att undvika risk för snedvridning avkonkurrensen. Statsunderstödd verksamhel bör såvitt möjligt inle leda till atlsysselsättningsproblem flyttas till andra förelag med motsvarandeproduktionsinriktning. Vadgäller verksamheten i och kommer den löpandeproduktionen,dvs.exkl.iestprodukter, underdel häråret alt utgöras av plagg somskall konkurrera med importen. Försäljningspriserna för den löpandeproduktionen har därför måst beräknas efler de priser som erläggs vid import avliknande plagg. Avsikten är alltså alt dessa plagg inle i någon nämnvärd grad skall störa övrig försäljningav liknande plagg tillverkade i . betänkande av näringsulskottei (NU 1978/79:16) som låg till grund förriksdagens beslut om bl. a. medelstillskott till anfördes bl.a. alt uppmärksamhei måsle ägnas ät frågan om en fortsatt drift vid denstatliga tekokoncernens enheler i Norriand får direkta återverkningar påförelag som redan nu bedriver motsvarande produktion pä andra orter som ocksåhar sysselsättningsproblem. För att motverka detta ansåg näringsutskollel atlregeringen borde la initiativ till ökad beställning från statliga verk ochmyndigheter, liksom lill lageruppbyggnad med särskilt stöd. Regeringen borde vidareenligt näringsulskottei la initiativ till förhandlingar i detta syfte med såvälLandstingsförbundet som . Regeringen uppdrog därför den21 åt tekodelegalionen alt ta upp överläggningar med de bådaförbunden i syfte att tillgodose vad näringsutskollel anfört i fråga omupphandling av tekovaror. Dessa förhandlingar är ännu inte avslutade. Omtillvaratagande av föl slag från de anställda vid tekoindustrierna i Skellefteåoch , m. m. Jag ber att fä tacka industriministern för svarei på mininterpellation. Densenasie månaden tycks mänga positiva saker ha börjat ske för lekoindustrierna iVästerbotten. Styrelsen för del nybildade bolaget har börjatarbeta, och produktut vecklingsgrapper har bildats. Det är myckel bra atlregeringen kommer all föreslå 1 milj. kr. för alt förelagsledning, de anställdaoch skall kunna utveckla och utvärdera de anställdas idéer medsikte pä atl skapa varaktiga arbetstillfällen i Västerbotten.Experimentverksamheten vid kommer atl ha stor betydelseockså för mänga andra förelag, därom är jag övertygad. Del ärju här fråga omett nytt sätt att utveckla produkter, att finna marknader Omtillvaratagande av JÖislag från de anställda vid tekoindustrierna i Skellefteåoch , m. m. och att engagera alla inomett företag för elt meningsfullt arbete. Det finns uppenbariigen ett stortbehov av välutvecklade arbets- och skyddskläder som inte är tillgodosett ilandet. Branschen bör alltså kunna expandera och inte gå lillbaka. Erfarenhetenefter de anställdas kamp och delseger är att mänga fackföreningar har setttill alt beställningar lagts ut på kläder som man önskar skall tillverkas inomlandet. Det är ett värde i sig all kunna ha kontakt med dem som syrens kläderoch kunna påverka utformningen i samarbete. Kunskapen om hur de har det somtillverkar del jag använder ökar samhörigheten och solidariteten.Främlingskapskänslan i tillvaron minskar och arbetsglädjen ökar. Del är en formav slandardökning, som inle kommer med i snäva ekonomiska kalkyler men som jagtror och hoppas kommer att bli allt centralare i framliden. NordKonfektions pionjärarbete rör alltså mycket mer än själva de nya produkterna -det är etl nytt sätt atl samarbeta, inom förelaget och med kunderna. Varje medarbetareser sin del i helheten. Ingen skall behöva detalj-och fjärrslyras ellerunderordna sig maskinerna. Taylorsyslemet, det löpande bandet och MTM-studierär gammaldags system som inle passar en människosyn med fria, länkandemänniskor som vill utvecklas, skapa och ta ansvar. Detär naturligtvis väsentligt atl styrelsen för Nord Konfektion utformar dendagliga verksamheten vid företagel så att tillverkningen blir en praktisktillämpning av de idéer man ulformar i arbetsgrapperna. Maskiner som passar tillproduktionen måste anskaffas och basproduklionen inriktas på kunskapsutvecklingför den framtida produktionen. Samhällsstödet bör användas förexperimenlverksamheten och får självfallet inte medföra atl kläderna säljs tillpriser som konkurrerar ut liknande svensk produktion. Departementets positivaintresse för denna experimentverksamhet är självfallet av stor betydelse. Jagskulle vilja fråga industriministern; På vilket sätt följer industriministernden fortsatta experimentverksamheten? Statligaoch kommunala beställningar bör, som räknade med, kunna bli ettviktigt instrument föratt säkerställa en tekoindustri av den art som jagbeskrivit. Industriministern säger i sitt svar till mig att delegationen församordning av åtgärder avseende tekoindustrierna fått iuppdrag att ta upp överläggningar med de båda förbunden. Jag vill också frågaindustriministern på vilket sätt dessa förhandlingar förs, lill vilka resultatman kommit saml när man kan förvänta alt de är avslutade. Jag tackar industriminisiern för svaret pä min fråga. Jag är liksomBirgitta glad över alt regeringen nu kommer all föreslå att 1 milj.kr, skall anvisas till företagsledningen och de anställda, sä att de kanutvärdera det arbete som de sä intensivt bedriver. Näringsutskollelanförde, som statsrådet nämnde, atl uppmärksamhet måsle ägnas ät frågan om enfortsatt drift vid den statliga lekokoncernens enheter i , sä altden inle får återverkningar pä företag som bedriver liknande produktion påandra orter. Jag tror atl det är viktigt alt man konkretiserar vad som kanmenas med detta. Enbyxa är alltid en byxa, även om material, användningsområde och utförande ärhelt olika. Det finns bevisligen etl stort behov av yrkesanpassade arbetskläderav typer som inle finns på marknaden . Men del krävs bådeuppfinningsrikedom och kapital för att konstraera nya klädtyper för nyaanvändningsområden. Sömmerskorna vid Nord Konfektion har jobbat frenetiskt pådelta-del ärju deras framtid det handlarom. Men de behöver också ha orderingånglill företagen i . Det är pä den punkten som jag och mänga med mighar börjat undra om konkurrensbegränsande åtgärder redan har salts in - och avvem. "Algols i Boråsstoppade order till Sitterförelaget Algols i och stoppar eventuella order för Nordkon-feklion iSkellefteå och ? Fråganmåsle ställas, sedan det visat sig att planeringschef vid Algols iBorås sagt nej till en order från Niltorps syfabrikutanför på i första hand 5 000 overaller. Dettatrots all bildades . Eisers ledning ficköverhuvudtaget aldrig veta något om ordern. -Det är säkeriigen inle första gängen del sker, men den enda gäng delkan beläggas, säger fackklubbens ordförande i ." Del är ett citat direklfrån tidningen. Dettaär, såviti jag vet, inte det enda som har hänt. Redan i oktober förra åretförsökte i all föriägga sömnadsarbeten till Skellefteå.Del rörde sig om en produktion som skulle sysselsätta 80-90 personer. MenStatsföretag sade nej. Man tyckte all det var alldeles för osäkert. I dagsysselsätts 160 sömmerskor i den produktionen. Fören månad sedan var kontakt med Statsföretag och Eisers ledning för all återigen diskuteralönsömnad i . Han erbjöd sig att ha samtliga sömmerskor i arbeteomgående, om bara Statsföretag sade ja. Det besked han fick den gången var atlhan skulle vara välkommen tillbaka för alt träffa Eisersledning. Jag vet inte om den kontakten har kommit lill stånd . Minfråga till industriminisiern är: Kan industriministern ge någon förklaring tillde här underiiga turerna? Närdet är brist pä arbete, när folk sitter och väntar på arbete, så är delegendomligt att man tackar nej till order. MattiViio är f ö. inte ensam om alt försöka få lönsömnader till Nordkonfektion. Detframgick ock,så av tidningsartikeln. Niltorps Syfabrik försökte intresseraStatsförelag för overaller. I första hand värdet en order pä 5 000 plagg somingick i en slororder pä 100 000 overaller som Niltorps hade. Enligt vadproduktionschef pä Nitlorp har uppgivit för tidningen räknade man med atl lägga minst 30 000 av dessa plagg på Omtillvaratagande av förslag från de anställda vid tekoindustrierna i Skellefteåoch , m. m. Omtillvaratagande av förslag från de anställda vid tekoindustrierna i Skellefteåoch , m. m. Nordkonfeklion, omföretaget klarade den första leveransen. Men produktionschef fickbeskedet alt produkten inte var lämplig för Nordkonfektion - för resten hadeNordkonfektion fullt upp att göra . Ett annat Boråsförelag, ,ville atl Algols i skulle sy 50 000 overaller, menföretagsledningen var inle intresserad.