prot · G20923 · 1978-12-31 00:00:00 — Delär alltså två saker som krävs: dels att man tillsätter en fempartikommissionsom grundligt utreder registreringsverksamheten, dels att man får lill ståndordentliga kontrollåtgärder. Båda dessa åtgärder är nödvändiga från demokratisksynpunkt och från rättssäkerhetssynpunkt. Jagkan inte förstå varför vi inte skulle kunna vidta dessa åtgärder och kanske ifortsättningen slippa hela den här debatten. Jag tycker att det är påfallande aU säger att det häräntligen måsle utredas när det faktiskt förekommit så mångasamtidigt pågående utredningar som jusl . JK behandlar utredningen och ärsom det synes tämligen snart färdig med sitt utlåtande. Klagomålen över alt säposverksamhet inte utreds f n. har därför inle någon som helst grund. BERTILMÅBRINK (vpk); Jag är inte nöjd, justitieministern. Jag redogjorde i mitt första inläggför vad som har hänt . a. är med ochutreder de här sakerna, och ärju part i målet. Del kan väländå inle vara tillfredsställande alt skall utreda om dessegen verksamhet fungerar bra, om del förekommit några oegenlligheter osv. Delinnebär bara all oegenlligheterna kommer alt fortsätta. Genom alt konsekventvägra att tillsätta en pariamenlarisk fempartikommission visar man atl man inlehar viljan alt en gång för alla göra slut på dessa övertramp. ömde arkeologiska utgrävningarna på i Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om dearkeologiska utgrävningarna på erhöll ordet för alt besvara () den 19oklober anmälda fråga, 1978/79:57, och anförde: har bett mig redogöra för hur jag ser på möjlighelernaatl fullfölja utgrävningarna på i Slockholm och bevara de fyndsom påträffats i samband med dessa utgrävningar. Fastafornlämningar är skyddade enligl bestämmelser i lagen (1942:350, omtryckt1976:442) om fornminnen. Bestämmelserna innebär i korthet alt ingen fårförändra, ta bort eller skada fast fornlämning ulan lillstånd. Sådant lillståndmeddelas av . En förutsättning för all exploatering av ettmarkområde med fasta fornlämningar skall medges är ofta att en arkeologiskutgrävning företas. Utgrävningen bekostas i allmänhet av exploatören. 1fråga om den s. k. riksplan på i harbyggnadsstyrelsen för räkning ansökt om tillstånd hos länsstyrelsenalt fö ta bort och undersöka kulturiagren i en omfattning som motsvarar helaunderbyggnaden för ett planerat garage. har bifallit ansökan.Enligl beslut skall kulturlagren undersökas ned till orörd mark.Riksantikvarieämbetets uppdragsverksamhet utför undersökningen i samarbete medStockholms stadsmuseum. Undersökningen bekostas av . Elt beslut omundersökningarnas slutliga omfattning kan väntas först när man har kunnatkartlägga läge och omfattning av samtliga byggnader och kulturiager. Avmin redogörelse framgår all frågan om utgrävningarnas omfattning ochutsträckning i tiden i första hand är en fråga mellan genombyggnadsstyrelsen i egenskap av exploatör och i samråd med Omlagstiftning rörande säkerheten vid brunnar ochstatens historiska museer. Enligtvad jag har inhämtat har angivit all utgrävningarna bör varaavslutade . F. n. pågår diskussioner mellan berörda parter omundersökningens omfallning. Utgrävningarnapå ger oss möjligheter atl förbättra våra kunskaperom äldresvensk historia, särskilt tillkomsten och utvecklingen av landels huvudstad.Från kulturhistoriska och antikvariska utgångspunkter är del därför angelägelall utgrävningarna får fullföljas på ett sätt som gör del möjligl alt utvinnasä mycket som möjligt av den informaiion som det aktuella markområdetinnehåller. Vidutgrävningarna har bl. a. påträffats delar av den gamla stadsmuren frän1400-lalet. Enligl vad jag har erfarit utförs f n. genom byggnadsstyrelsensförsorg en teknisk undersökning för att klariägga fömtsätiningarna för attbevara denna mur. Vadgäller hantering och bevarande av fynd i övrigt från bl. a. utgrävningarna påHelgeandsholmen avser jag att föreslå regeringen att hos lägga framförslag om ökade resurser för historiska museet. DANIELTARSCHYS (fp): Jag ber atl få tacka för svaret. Jag tillhör dem som var emot besluteti våras att flytta tillbaka till , och jag hoppas egentligeninnerst inne fortfarande alt vi kan stanna kvar i det här huset. Men det är ettönskemål som jag får rikta till kollegerna här i kammaren. Del är riksdagenssak atl bestämma var den vill hålla hus. Tydligenär det, enligt , också sak alt bestämma hur längeutgrävningarna på skall fortgå. Därför vill jag både lillriksdagen och lill regeringen, eftersom ansvarsförhållandena tycks varasplittrade, rikta den uppmaningen och förhoppningen att utgrävningarna fårfortgå så länge atl vi får full klarhet om vad det finns kvar påHelgeandsholmen. Det ärju väldigt intressanta fynd som har kommii , ochdärför är del myckel viktigt att utgrävningarna inte avbryts för skall hinna med ett uppgjort lidsschema. Dessutom hoppas jag alt bådaparter gör allt för all bevara allt som kan bevaras, antingen på platsen ellerpå något lämpligt museum. Jag ber återigen att fåtacka för svaret. Överiäggningenvar härmed slutad. §9 Om lagstiftning rörande säkerheten vid brunnar Kommunministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1978/79:52, tillbosladsministern, och anförde: har frågat bostadsminislern om hon överväger alt lainitiativ till en lagstiftning som reglerar säkerheten vid Frågan har överlämnatstill mig för besvarande. Enallmän regel om säkerhet vid brunnar finns redan i allmänna ordningsstadgan(1956:617). 1 5 § andra stycket föreskrivs atl vid brunnar skall vidtas sådanaskyddsanordningar som med hänsyn lill platsens belägenhet och övrigaomständigheter kan anses påkallade. Bestämmelsen gäller såväl i tätorter som pålandsbygden. Tillämpningsområdet är inle begränsat till allmän plats utan avseräven andra områden. Jagär väl medveten om all brunnar utgör stora olycksrisker för barn. mot barnolycksfall har de senasle sex åren ett 50-tal barnramlat ner i brunnar utan säkerhetslock, i åtta fall med dödlig utgång.Kommittén har föreslagit regeringen all en utredning tillsätts rörandemöjligheten att förse samtliga typer av brunnar med säkerhetslock. Kommitténsframställning har överlämnats tillbarnolycks-fallsutredningen. Olycksfallsstalistikenvisar alt säkerheisförhållandena belräffande bmnnar inte är tillfredsställande.Jag vill emellertid peka på att våra kunskaperom hur barnolyckor i detaljfördelas på olika olycksmiljöer och olyckstyper är bristfälliga.Barnolycksfallsulredningen beräknas kring årsskiftei lägga fram förslag om bl.a. registrering av barnolycksfall. Först därefter blir det möjligt all mersystematiskt vidta åtgärder för atl minska eller eliminera olycksrisker. Frånbostadsministern harjag inhämtat all fortlöpande studerarolycksmiljöer och olyckstyper som har samband med utformningen av bostäder ochannan bebyggelse och att hon ämnar ta de initiativ som befinns nödvändiga. Ordningsstadgeutredningenhar i uppdrag att se över allmänna ordningsstadgan. Översynen är främst avlagteknisk karaktär. Utredningsuppdraget är emellertid så utformat att jag utgårfrån att utredningen kommer att överväga frågan om bestämmelserna i stadganbehöver ändras för att risker för olycksfall i samband med brunnar skall kunnaundvikas. Någrasärskilda initiativ till lagstiftning anser jag f n. därför inte nödvändiga. Omlagstiftning rörande säkerheten vid brunnar Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Den har vandrat litetgrand mellan olika statsråd. Men man får ju vara optimist och ändå tro alt vitillsammans skall kunna nä resultat. Statsrådethar pekat på all del ofta förekommer att brunnar står ganska öppna, vilket ärfariigt för barnen i omgivningen. Jusl av denna orsak harjag ställt min fråga.Jag har på nära håll i min hemkommun och på andra platser observerat altbrunnar slår öppna. Del är mycket lockande för barn att vistas och klättra idessa brunnar. Även trafiken omkring dem medför atl barnen befinner sig i enfariig miljö. Vihar ju i detta land en samarbetskommitté mot barnolycksfall. Den har varitmycket verksam när det gällt att fö ut en allmän information om de faror sombarn kan utsättas för. Kommittén har också påpekat för olika myndig- 2 proiokoll 1978/79:23-24 Omlagstiftning rörande säkerheten vid brunnar heteratt man måste förändra barns omgivning om man skall kunna åstadkomma entryggare tillvaro för dem. Jag skulle faktiskt önska atl våra planerare ute ikommunerna och även inom regeringen med slörre allvar log upp barnens utsattasiluation till behandling så att inte byråkratiseringen förhindrar initiativ idenna fråga. Såsomstatsrådet nämnde har många olycksfall med barn inträffat. Senast läste jag itidningen en artikel om en nioårig pojke, som ramlade ner i en tre meter djupbrunn. Han satt fastklämd i två och en halv limmar. Man kan förstå vilkaångestkänslor ett sådant barn utsätts för. De finns säkerligen kvar för allframlid inom denne pojke. Lyckligtvis blev del inget dödsfall med anledning avdenna olycka. Men såsom statsrådet sade har åtta barn förolyckats genom altramla ner i brunnar. Del är, herr statsråd, tragedier, som vi aldrig kanreparera. Därför är delta allvarliga saker. Jagnoterar med tacksamhet atl statsrådet förklarar atl han är intresserad av dennafråga och att barnolycksfallsulredningen skall komma under regeringens syn.Jag hoppas alt detta medför en framgång för mina strävanden i della ärende. Jag vill utöver svaret ge litet dagsfärsk informaiion som ansluter tillde synpunkter framförde. Detär ulan tvivel så alt informationsfrågan är väldigt viktig, och det kan därförvara värt att notera att vi har alt räkna med en ny publikation som ger råd om utformning ochskötsel av bl. a. brunnar. nya byggnormens VA-del, som kommer , ingår också krav pålåsbara lock på brunnar inom tomtmark. Självfalletmåste man även beakta det som anförde, nämligen risken förenbyråkrati i samband med all man reglerardessa frågor. Den risken finns medtanke på alt det tillkommer ungefär 120 000 nya brunnar i samband medbebyggelse och planläggning, men allvaret i de frågor del här gäller skall ickepå något sätt förringas. GUDRUNSUNDSTRÖM (s): Enligl uppifter finns del i en särskild s. k. bmnnslag, i vilkenman reglerar den här säkerheten. Jagtror atl det skulle vara möjligt alt även i vårt land ta elt liknande initiativsom skulle tillförsäkra lekande barn en större trygghet. Norrmännen har förvisso en särskild lag om brunnar. Huruvida en sådanär nödvändig också i vårt land tyckerjag man får bedöma sedanordningsstadgeutredningen har övervägt frågan. Jag sade i svaret alt jag utgårfrän atl ulredningen kommeratt göra det, och ja kan förstärka detta med atlsäga atl jag har förvissat mig om au så kommer att ske. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Om åtgärder motbarkborreskador i Jordbruksministern erhöll ordet för attbesvara () den 18 oklober anmälda fråga, 1978/79:41, ochanförde: har frågat mig om regeringen avser att sätta in någraextra åtgärder för alt söka förhindra atl barkborreangreppen ytteriigaresprider sig i de delar av som blivit värst utsatta. Deomfatlande angreppen av granbarkborre i Syd- och ullöstes isamband med slormfällningar i slutet av 1960-lalet. har en avsevärd mängdgranskog dödals eller avverkats i samband med bekämpningsåtgärder. Värstdrabbade har skogarna i varil. Enligtskogsvårdslagen är skogsägarna skyldiga atl vidta bekämpningsåtgärder vidinsektsangrepp av den stora omfattning del här är fråga om. Men aldrig såomfatlande bekämpningsinsatser kan vara verkningslösa, om inte förebyggandeåtgärder vidtas kontinueriigi för atl hälla tillbaka mängden skadeinsekter somnormalt finns i skogarna. Fr. o. m. gäller därför nya av riksdagenbeslutade bestämmelser om förebyggande åtgärder mot härjning av barkborrar. Ettomfattande bekämpningsarbete har utförts . För dettaändamål har regeringen ställt sammanlagt 34 milj. kr. Problemet med bekämpningsåtgärderna har emellertidvarit all insektsforskarna har varit osäkra om hur åtgärderna bäst bör utföras.I samarbeie med forskare från har man prövat en nybekämpningsmetod som bl. a. innebär atl särskilda lockämnen används. Enligt vadjag har erfarit är förhoppningarna slora om alt denna metod skall kunna lösaproblemen i varje fall delvis. Dessutom fordras en helhjärtad insats avskogsvårdsstyrelser och alla skogsägare i berörda områden. Detär för tidigt alt nu uttala sig om särskilda insatser från regeringens sida motde nu aktuella insektsangreppen. Omfattningen av nästa års bekämpningsbehovoch därmed behovet av statligt stöd kan nämligen inte bedömas förrän denpågående, av staten bekostade inventeringen har slutförts och värderats. Omåtgärder mot barkborreskador i Jag ber alt få tacka statsrådet för svaret på min fråga, som komatt bli det första frågesvar som den nye jordbmksministern lämnade. Jag trordock alt svaret kommer atl tas emot med besvikelse av framför alltskogsvårdssiyrelsen i , en skogsvårdsstyrelse som anser sig redannu behöva 14,5 milj. kr. för att kunna genomföra effektiva bekämpningsåtgärder. Detråder inle längre några delade meningarom humvida norra är allbetrakta som ett katastrofområde eller inte. Förklara somkataslrofområde och kalhugg hela området, krävdes fören tid sedan vid en uppvaktninghos skogsvårdssiyrelsen. Efterdet att jag ställt frågan, har jag haft anledning att på ort och ställekonstatera förödelsen. På en sträcka av närmare kan man se milslånga ömåtgärder mot barkborreskador i stråk av brun, dödgranskog. står de döda träden som öar i en skog som fortfarande växer. Allaär eniga om atl vidlas det inte nu kraftfulla åtgärder, så hotas stora delar avden värmländska granskogen av atl dödas av granbarkborren, med långsikligaproblem både för den enskilde och för del allmänna. Jaghar ställt den här frågan mot bakgrund av det som iVärmlands län skriver i denna promemoria. Jag hinner här bara återge derasresursbehov ulan alt gå in på vilka åtgärder som erfordras. Resursbehovetbelöpersig till inte mindre än 14,5 milj. kr. Mellan 4 000och 5 000 markägaremåste kontaktas och inslmeras genom direkta besök på fastigheten. För alt klaraden uppgiften har skogsvårdssiyrelsen uppgett atl 30 man med minst förmanskompetens måsle anställas av . 100 kontaktmän måsteanställas på deltid, och för som fiyginventeringen pågår upptäcks nyaområden som snabbt måsle kalavver-kas. Jaganser atl jordbruksministerns svar här inte på något sätt skapar de ekonomiskaförutsättningar som behövs för atl genomföra en brett upplagd bekämpning. Dettavill jag beklaga, eftersom dessa medel behövs . Det råder säkerligen inga delade meningar mellan och mignär del gäller kravei på åtgärder mol insektsangreppen. Även jag har på ort ochställe sett problemen och förstår deras innebörd. Menför dagen kan vi inle säga mer än att vi måste bedöma omfattningen avbekämpningsbehovet vi gjort inventeringen och slulvärderatden. GUNNAROLSSON (s); Det resursbehov som skogsvårdssiyrelsen här angivit, 14,5 milj. kr.,gäller ju arbeten som redan nu skall sättas i gång. Jag nämnde besöken hosmellan 4 000 och 5 000 markägare, och jag nämnde de övriga insatser som måslegöras nu i samband med inventeringen. Detta är arbeten som måste skeomedelbarl. Det är bekämpningsåtgärder som också ger sysselsältning. Jagförstår inte hur i skall kunna klara dessauppgifter om inle regeringen är beredd alt sätta in extraåtgärder. Det är nu dessa pengar behövs. Skogsvårdssiyrelsen i har ännu inle gjort någonframställning till regeringen, och en sådan kan man inte göra förrän manslutfört den inventering jag har nämnt tidigare. Om jag till jordbmksministern överlämnar denna promemoria med dessaanslagsäskanden, då finns det svart på vitt på att dessa pengar behövs, och dåkanske det finns möjligheter au gå in redan nu och sätta till medel. Dettaär en sammanställning gjort. Av denna framgår alt det inteär tilltaget i överkant. Vad som redovisas behövs för atl klara problemen. Omförbudet mot användning av DDT i skogsbruket Del kan vi ta ställning till när vi fått in framställningar. Överiäggningenvar härmed slutad. §11 Om förbudet mot användning av DDT i skogsbruket Jordbruksministern erhöll ordet för atlbesvara () den 18 oklober anmälda fråga, 1978/79:48, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd vidta för altse lill att förbudet mot alt använda DDT i skogsbrukei eflerievs. Användningenav bekämpningsmedel, däribland DDT, regleras i lagstiftningen om hälso- ochmiljöfariiga varor. För atl fö användas måste elt bekämpningsmedel vararegistrerat hos produklkonlrollnämnden. förbjöds all fortsattanvändning av DDT som bekämpningsmedel. Om någon bryter mot förbudei skallåtgärder självfallel vidtas på samma sätt som när del gäller brott mol allannan lagstiftning. Enligt vad jag erfarit pågår också i något fallpolisutredning i anledning av påstådd användning av DDT. Det är naturligtvis angelägel alt en effektivtillsyn kan upprätthållas över efterlevnaden av de föreskrifter som regleraranvändningen av hälso- och miljöfariiga varor. För den centrala tillsynensvarar i första hand , yrkesinspektionen ocharbetarskyddsstyrelsen. På regional och lokal nivå har bl. a. länsstyrelsernaoch hälsovårdsnämnderna viktiga uppgifter i tillsynsarbetet. Jag utgår från atlberörda lillsynsorgan har sin uppmärksamhet riktad på bl. a. den fråga som OveKarlsson har tagit upp och alt åtgärder vidtas om misstankeuppkommer om alt någon bryter mot förbudei att använda DDT. Jag vill lacka statsrådet för svaret på min fråga. Del har ju, somockså framgår av svaret, rått förbud mot.användande av DDT iskogsbrukei. Från fackligt håll - framför allt från skogsarbetareförbundetssida - har man vid två kongresser och vid åtskilliga andra tillfällen urarbetarskyddssynpunkt klart uttalat sig mol användning av DDT. Närdet börjat komma uppgifter om att det ändå används DDT - detallvarligaste fallet inträffade i Värnamo- trakten- tycker jag det är myckel oroande. När man smygvägen försöker återinföra ettförbjudet preparat tycker jag atl vi måsle reagera. Då är det verkligen farligtför dem som arbetar med det och på så sätt utsätts för fara utan att kunnaskydda sig mol den. Kravhar också börjat komma om alt DDT på nytt borde släppas fritt för atl man på såsätt skulle komma till rätta med insektsskador i skogen. Del oroar mig ocksåmyckel. Eftersom det förekommer försök till överträdelser är tidenuppenbariigen inte mogen att frisläppa preparatet. Det vore bra om jordbruksministernverkligen säger ifrån i den här frågan. Allttyder på att vissa människor har så dåligt omdöme att de är beredda atl utsättaarbetare för faran av DDT-behandlade plantor utan att upplysa om att det ärsådana man hanterar och heller då inte upplysa om vilka skyddsåtgärder man börvidta. Den som hanterar dessa plantor kan ju inte heller genom egna initiativvidta åtgärder för alt skydda sig. Jagskulle vilja fråga statsrådet om han delar min uppfattning att bara misstankenom försök att använda DDT i skogsbmket smygvägen är tillräcklig för atl underlång tid framåt kunna avfärda alla försök att återinföra DDT i skogsbrukei. Jag delar helt uppfattning beträffande användningen avDDT och kan bara hänvisa lill det beslut som fattade , när manavslog motionskrav om möjligheter till utökade dispenser. Jag hoppas att minhållning därmed är helt klarlagd. OVEKARLSSON (s): Uppenbart är alt det krävs ytteriigare påpekanden när del gällertillsynsfrågan, eftersom överträdelser sker och tillsynsmyndigheten inle klararav atl kontrollera i tillräcklig utsträckning. Därför hoppas jag att man ocksåi från lillsynshåll är beredd atl verkligen följa upp dessa frågor så all ingaöverträdelser i fortsättningen sker. Överiäggningenvar härmed slutad. § 12 Omutbyggnaden av barnomsorgen SocialministernGABRIEL erhöll ordet för att besvara () den 18 oktoberanmälda fråga, 1978/79:46, och anförde; har frågat mig på vilket sätt jag avser medverka tillall den av uppsatta målsättningen för barnomsorgens utbyggnad skallkunna förverkligas. Genomen särskild enkät som gjorts av den statliga planeringsgruppen för barnomsorg isamarbeie med under augustiseptember har uppgifterinsamlats om facknämndernas nu uppgjorda Enkäten visar alt facknämndernas planer innebär atlca 89 000 daghemsplatser och 39 000 fritidshemsplalser beräknas tillkomma underfemårsperioden. av planeringsperioden överensstämmerutbyggnaden av daghem med överenskommelsen med kommunerna. Däremot understigerulbyggnaden av fritidshem den överenskomna utbyggnaden med 6 000 platser förden första treårsperioden. Utöver överenskommelsen beräknas drygt 18 000platser i familjedaghem tillkomma . Enligtmin mening är det nödvändigl atl den av i samförstånd medKommunförbundet uttalade målsättningen för barnomsorgens utbyggnad uppfylls. Måletmåste vara att alla barn har en trygg omvårdnad när föräldrarna förvärvsarbetaroch att de för den stimulans till ulveckling som förskolan kan ge. Bristen pådaghemsplatser är också ett av de väsentligaste hindren för jämställdhet mellankvinnor och män. Detpågår f n. ett arbele inom för atl analysera ulbyggnaden avbarnomsorgen, statsbidragssystemet m. m. Jag har även för avsikt all jämsideshärmed inbjuda lill överiäggningar om barnomsorgensutbyggnad. Jag lackarsocialministern för svaret på min fråga. Somframgår av svaret visar de färskaste kommunplanerna alt man inte kommer atl nåmålet 100 000 daghemsplatser och 5 000 fritidshemsplalser om man inte gårutöver de planer som kommunerna f n. arbetar med. Särskilt allvariigl kan dettakanske sägas vara på fritidshemssidan, där man inte hunnit med iiitbyggnadstaklen, som socialministern redovisade. Omjag inte är felunderrättad är del dessutom på det sättet att de färskaste planerna innebär ensvag nedrevidering av det som man bedömde skulle kunna klarasför bara något halvår eller något är sedan. Det skulle alltså förfritidshemmens del se ännu sämre ut än det gjorde för sedan. Delär klart att della är extra viktigt. Jag tror att det här kommer all bli en av1980-taleis stora frågor inom barn- och familjepolitiken, därför att det är numånga föräldrar som för plats för sina barn på daghem och som sedan kommer altönska plats på fritidshem för barnen när dessa fyllt . Trycket påfritidshemmen ökar ju i takt med alt daghemsulbyggnaden ökar och därmed alltfler föräldrar kan vara kvar ute på arbetsmarknaden och inte vill tvingasavbryta sina arbeten när barnen fyller . Eftersläpningen påfritidshernssidan är alltså, trorjag, en av de stora frågorna inför 1980-talet,och där är lägel sämre än på daghemssidan, även om del inte heller pådaghemssidan är så alt man kommer alt uppnå målen. Jagmenar atl vi har föriorat dyrbar lid. Den förre socialministern varutomordentligt passiv i dessa frågor. Vi fick från socialdemokraternas sidagång på gång här i kammaren peka på atl sedan denna planering startade vet vivilka kommuner som släpar efter. Vi har sagt alt regeringen har ett ansvar föratt tillsammans med ta upp diskussioner med dessa kommuner,som vi alltså vet vilka de är. Och om man ser på de planer som kommunerna harlagt fram sedan lagstiftningen kom lill kan man myckel grovt uppdela de eftersläpandekommunerna i två grupper. Av tidsskäl gör jag uppdelningen i två grupper- mankan också göra en finare uppdelning. För del första är det, kan man säga,glesbygdskommuner och några andra kommuner som har utomordentligt storaekonomiska och andra svårigheter och utan tvivel har en väldigt besväriigsituation när det gäller alt klara saken. För del andra är del kommuner sominte kan sägas skilja sig näringsgeogra-fiskt eller på annat sätt ekonomisktfrån sina grannar men där den politiska viljan helt enkelt saknas, trotsriksdagens och beslut. Ifråga om den första gruppen menar vi socialdemokrater, i vårt barn- ochfamiljepolitiska program, att man nu bör överväga ett glesbygdsstöd i någonform inom förskolans ram. I fråga om den andra gruppen måste regeringen ochKommunförbundet ta upp diskussioner och peka på atl om inte förbättringarkommer till stånd är det nödvändigt atl regeringen överväger en tvingandelagstiftning.