prot · G20929 · 1978-12-31 00:00:00 — De anställda vet ingenting om sin framlid. Jagvill påminna om atl den socialdemokratiska regeringen tidigare avlokaliserings- och regionalpoliliska skäl har satsat stora pengar på dessa industrieri och , i har tidigare erhållit lokaliseringsbidrag med 4,3 milj, kr,och lokaliseringslån med 15 milj. kr., vidare utbildningsstöd med 0,3 milj. kr. Kockumsi har tidigare erhållit lokaliseringsbidrag med 2 milj, kr. ochlokaliseringslän med 15 milj, kr. Delär alltså ganska slora belopp som staten och skattebetalarna urregionalpolitisk synpunkt har satsat för atl skapa nya jobb i dessa orter. Jagvill till slut fråga industriministern om regeringen vill medverka lill altskapa elt forum där både anställda och berörda kommuner kan vara med ochpåverka utvecklingen när det gäller atl slå vakt om jobben och åstadkommaalternativ produktion för de jobb som försvinner i , llsbo och , ömåtgärderför att säkra sysselsättningen i , llsbo och Det förhäller sig på det viset atl den förre industriministern var synnerligen aktiv när del gällde frågorna inom skogsmaskinsbranschen.Han har ju också tillsalt en utredare, bankdirektör . Jagfinner det något oroande atl industriministern i sitt svar inle nämnernågonling om exportmöjlighelerna för skogsmaskinsbranschen och inte helleranlägger några regionalpolitiska synpunkter på frågan. hade, som jag serdel, varil pä sin plats, Skogsmaskinsbranschen harju något av just del 3 protokoll 1978/79:29-32 0/77åtgärder för alt säkra sysselsättningen i , llsbo och som krävs av svenskindustri - en avancerad produktutveckling - och tillverkar produkter som skullekunna bli bra exportvaror. Del ligger verkligen i hela samhällets intresse ochdel faller under regeringens ansvar all dessa exporlmöjligheler tillvaratas påbästa sätt. Någonlänghalning av den här frågan kan inte accepteras, eftersom det skulle kunnainnebära atl de amerikanska och kanadensiska tillverkarna kunde fä alltförstort försprång. Därför måste vi kräva atl regeringen handlar snabbt. DagensNyheter har i en tidningsartikel uppgifter om alt branschen tvingasavskeda hälften av de sammanlagt ungefär 2 000 anslällda. Detta är naturligtvishelt orimligl. Del vore närmasl en skandal om sä skedde i enindustritillverkning som måsle bedömas ha framliden för sig och som genom ensamordning har möjlighet lill avsevärd export. Jag vore tacksam ominduslriminislern åtminstone ville dementera uppgiften om nedskärningen. Ävenom jag förslår alt industriministern inte kan ange några siffror för denframlida sysselsätlningen inom branschen, måste man ändå kunna begära endementi av dessa uppgifter. Vimåsle i vårt land la vara pä de exportmöjligheter vi har, och det ärregeringens ansvar och uppgift atl se till att så sker. Skogsmaskinsbranschenerbjuder möjligheter till export. Jag vill betona alt jag blev felrefererad när det sades alt jag isvaret inle hade berört de regionalpolitiska konsekvenserna, I del skrivnasvaret understryks att sysselsättningskonsekvenserna måste "väga tungt ibedömningen eftersom skogsmaskinsföretagen i fiera fall spelaren vikiig rollför sysselsätlningen på de orter där de är verksamma", - Del är bara ordetregionalpolitik som saknas, men innehållet finns, och det är det väsentliga. Lätmig också betona alt jag finner del naturiigt all överiäggningar sker mellanden av den tidigare departementschefen tillsatte utredningsmannen och de fackligaorganisationerna i denna fråga. Jagvill vidare betona alt jag är medveten om att del förekommer en export - inlesärskilt omfatlande; trorjag det är av produklionen somexporteras. Del måste givetvis också ingå i bedömningarna atl överväga enprognos för exportens framtida ulveckling. Jag vill till sisl understryka att denna frågakommer atl handläggas med all den skyndsamhel som är möjlig, men del är intenaturligt atl jag ger några konkreia utfästelser eller gör några konkretaståndpunktstaganden när en beredning av frågan som bäst pågår. Jag ber alt fä framföra ett tack till induslriminislern för del senaslesvaret. Jag lycker det var mycket positivt när det gäller samarbetet med defackliga organisationerna. Men vad gäller varslen vidÖstbergs måste man ha klart för sig att de har utfärdats hellensidigt från företagets sida efter det atl MBL-förhandlingarna hade strandat.De anställda där anser atl andra alternativa lösningar först borde ha prövats,och de har bl, a, lagt fram förslag om hur man skulle kunna klara av problemen.Förelaget har inle kunnat redovisa någon produktionsplan förde kommande årensom innebären lösning av krisen. De anslällda tycker det är anmärkningsvärt altföretagel helt plötsligt har varslat dem om uppsägning utan atl ha någon plansom ligger till grund för varslen. Jagkan också säga att det har stått en annons i pressen - även i rikspressen -omförsäljning av industrilokalerna uppe i llsbo. Det sägs i denna bl. a.: "Ilokalerna bedrivs tillverkning av verkstadsprodukter med 72verkstads-anställda och 24 tjänstemän." Alla dessa är inte varslade, menman måste besinna att även deras framtid är oviss, eftersom man inte vetnågonting om företagets framtid. 0/77åtgärderför att trygga sysselsättningen inom glasindustrin GUNNELJONÄNG (c): När industriministern nämner att exporten utgör av produktionenvill jag säga alt låg exportandelen för hela branschen på . I dagligger den enbart för ÖSA i på . Det är viktigt att framhålla delta -del säger något om möjligheterna för denna industri. Industriministernhar lagt sysselsällningspolitiska aspekter på den här frågan - del är rikligt.Jag vill framhäva, som jag gjorde lidigare, att från regionalpolitisk synpunktär både ÖSA och mycket strategiska industrier. De ligger båda inom detallmänna stödområdet. Här har, som sagt, regeringen elt verkligt ansvar, sombl. a. innebär att man bör handla snabbi. Överläggningenvar härmed slutad. § 16 Om åtgärderför att trygga sysselsättningen inom glasindustrin IndustriministernERIK erhöll ordet för all besvara () den 25 oktoberanmälda fråga, 1978/79:72, och anförde: har, mol bakgrund av atl Upsala-Ekebys köp av Orreforsåtergått, frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för alt tryggasysselsättningen inom den glasindustrin. Låtmig erinra om att slatsmakterna ingalunda har förhållit sig passiva när detgäller atl skapa förutsättningar för en positiv utveckling av den manuellaglasindustrin. Riksdagenhar på förslag av den dåvarande regeringen beslutat om kraftigl ökadeinsaiser för den glasindustrin (prop.1976/77:61, NU 1976/77:37, rskr 1976/77:283). Syftetmed detta älgärdsprogram, som vann bred politisk anslutning vidriksdagsbehandlingen, är alt på bästa säll medverka lill att den långsiktiga 0/77 åtgärderför atl tiygga sysselsättningen inomglasindustrin konkurrenskraften ibranschen stärks på ell sådant sätt alt de anställda kan ges en tryggadsysselsättning. Denaktiva medverkan frän samhällets sida som frågeställaren efterlyser finnssåledes redan fastlagd i elt riksdagsbeslut. Huruvidaden nu uppkomna situationen inom glasindustrin motiverar att det löpandebranschprogrammet för glasindustrin ändras ärjag för dagen inte beredd alt taställning lill. Under detta anförande övertog lalmannen ledningenav kammarens förhandlingar. GÖSTAANDERSSON (c): Jag tackar industriministern för svaret på min fråga. För atl manriktigt skall kunna inse och förstå hur allvariigl läget är för den manuellaglasindustrin, måste man nog göra klart för sig vilka svåra bakslag sombranschen har drabbats av . -närsocialdemokraterna hade regeringsansvaret - lades hälften av alla glasbruk ned.Antalet tillverkningsenheter minskade från 44 till 22. Under samma lid minskadeantalet anslällda från 4 000 lill 2 000. Dessutom måsle man göra klart för sigatl i glasbruksbygderna finns del i regel ingen annan sysselsältning atl tillgåför människorna. Man kan med rätta hävda all få områden i landet har drabbatsså hårt av nedläggningar som just glasbruksbygderna. Demänniskor som fortfarande har sin anställning och sin försörjning inom denmanuella glasindustrin lever tyvärr med en stor osäkerhet inför framtiden.Trots att regering och riksdag, som industriministern påpekade, fattal beslutom olika stödåtgärder tycks del råda osäkerhet inom förelagsledningarna omvilka salsningar som man är beredd atl göra för alt säkra sysselsättningen påsikt. I del här läget kan inte samhällel stå passivt. Det får inte råda någottvivel om att den svenska glasindustrins framlid måste säkras. Vi måste också ha klart för oss atl den manuellaglasindustrin inle tål nya nedläggningar eller nya nedskärningar av antaletanställda. Det är nu vikligt atl inse att del krävs en serie positiva insatseroch salsningar för all säkra branschens framlid. Det krävs insatser förenbättre produktutveckling. Lika vikligt är del att förstärka den inlernationellamarknadsföringen. Min fråga lill industriministern blir därför slutligen om hanaktivt kommer all medverka till att en plan presenteras som visar hur man kansäkra sysselsättningen och de olika bruksenheternas framtid. Kan de anslälldaoch människorna i glasbruksbygderna räkna med ett sådanl aktivt och positivtstöd från industriministern? Låt mig konstatera all det är tre del påbörjadesamarbetet mellan de två största glasbruksgrupperna avbröts. I det nya lägelhäller båda grupperna pä - det harjag genom samtal förvissat mig om- att planera hur de skall dra konsekvenserna av den uteblivna fusionen. Därvidfösts betydande avseende just vid frågan om internationell marknadsföring. Delförefaller mig naturiigt att från departementets sida för tillfället avvaktavad som planeras inom de två slora grupperna. Vi följer utvecklingen. Vi ärsamlidigt medvetna om atl statens industriverk, som administrerarbranschprogrammet för glasindustrin, följer utvecklingen inom de friståendemindre glasbruken. 0/77gruvindustrin i GÖSTAANDERSSON (c); Jag är lacksam för aU induslriminislern redovisar den inställningen atlhan noga följer utvecklingen. Men jag är övertygad om all om del skall skenågot posilivt krävs det också initiativ inom en nära framlid. Jag hoppas altindustriministern har klart för sig att en fortsatt utslagning avarbetstillfällen i glasbruksbygderna kan medföra näst intill en utplåning avdessa bygder. Ja, jag vill t. o. m. gå så långt att jag påslår all det voresocialt oansvarigt om dessa samhällen skulle tvingas föriora den endaindustriella verksamhet som finns i de här bygderna. Jag hoppas atl induslriminislernförslår att människornas möjligheter all få nya jobb i dessa bygder är långtsämre än t. ex. när del sker företagsnedläggningar i storstadsregionerna, Iglasbrukssamhällena finns ingen offenllig verksamhet som ständigt växer, ökarsysselsättningen och ger nya jobb. Här finns en myckel blygsamserviceverksamhet, I regel är det svårt att finna nya möjligheter tillindustriell verksamhet. Jag hoppas att industriministern inser vilken hopplössituation människorna står inför, när de blir ulan jobb jusl i dessa bygder.Jag utgår ifrån alt induslriminislern erkänner att samhällel därför har ettsärskill stort ansvar för alt säkra sysselsäuningen i glasbrukssamhällena. Överläggningenvar härmed slutad. § 17 Omgruvindustrin i InduslriminislernERIK erhöll ordet för atl besvara /!//!(? () den 25 oktoberanmälda fråga, 1978/79:75, och anförde; har frågat mig om regeringen överväger några initiativ medanledning av ;s besked om planerade avskedanden ochnedskärningar av planerad ulveckling av gruvindustrin i . har meddelal alt företaget kommer att minska antalet anslällda med370 personer, av vilka de allra flesia sysselsätts vid företagets anläggningari och . Åtgärdenfår ses mot bakgrund av att , liksom flertalet andra företag iväriden som bryter av koppar, zink eller bly, har fått vidkännasbetydande föriusier . Orsaken härtill är de mycket lågamelallpriserna, framför alll pä koppar. Företaget har gått in i enkonsolideringsfas. På bör förutsättningarna för en stabilproduktion och lönsamhet vara goda. Diskussioner pågår nu mellan och industridepartementet om gruvindustrins framtid i Västerbotten.Förelagets verksamhel där bedöms vara långsiktigt lönsam och kommer alt bidratill sysselsättningen i regionen även i framliden. Vadgäller utvecklingsarbetet i företagel vill jag hänvisa lill att mineralpo-liliskautredningen i vår väntas lägga fram förslag rörande forsknings- ochutvecklingsverksamheten på mineralområdet. Jag ber altfö tacka för svaret på min fråga. Beskedetfrån Metall den 17 oklober alt företaget planerar alt minskaarbetsstyrkan i med 200 tjänstemän och 170 kollektivt anställda varav många skäl elt mycket dystert besked. Fördet första skulle de ijänstemän och arbetare som hotas av friställningknappast ha några möjligheter all få annan sysselsältning i Skellefleomrädei.Där slår mellan 1 200 och 1 300 arbetslösa i kö för arbete. Fördet andra skulle en nedbanining av verksamheien i och utgöraett allvariigl hot mot verksamheten i bolagets gruvor och på andraarbetsplatser. Förelaget har 8 000-9 000 sysselsatta. Fördeltredje skulle en halvering av företagets planerade utvecklings- ochinvesteringsverksamhet - det innebär bolagels nedskärningsplaner - slå i stridmed del utvecklingsarbete för svensk gruvnäring som mineralpolitiskautredningen f n. söker utforma. Gruvindustriarbetareförbundetsfackligt-politiska handlingsprogram för gruvnäringen har en helt annan ochmycket mera positiv syn på framliden för sulfidmalmerna än vad Bolidensförelagsledning tycks ha. Både ulredningen och fackförbundet ser mindrenegativt på framliden; man menar alt avskedanden och neddragningar avutvecklings-och investeringsinsalser inte är motiverade. Fördelfjärde skulle elt fullföljande av Metalls avvecklingsplaner myckelallvariigl försämra en lidigare hårt drabbad arbetsmarknad i , Detär ingen överdrift att säga att Skelleftelrakten ärett av de områden ivärt land som hårdast drabbats av den sysselsältningsnedgång vi haft de senastetvå åren. kommer närmare 2 000 arbelslillfällen attförsvinna i , Yllerligare nedläggningar väntar in på 1979, bl, a, vidAlgotsfabriken, där 250 kvinnor får gå om inte regeringen ingriper. Dettabetyder alt sysselsättningen i minskal ,Mol den bakgrunden hoppas jag alt industriministern reagerar och agerar, uppgav tidningarna i atl en aktivitet skulle vara på gång för atlöka det statliga engagemanget i bl, a, Laisvallgru van för alt därmed lösgöramedel för Bolidenföretaget, Jag vill fråga industriministern om det är denkontakten som avses med uppgiften i svaret alt diskussion f n, pågår mellan BolidenMetall och industrideparlementet. Särskiltangeläget anser jag del vara med elt ingripande från regeringen dåBolidenföretagets planer slår i direkt strid med den framlidsplanering försvensk gruvindustri som mineralpolitiska utredningen nu gör och som är islutfasen. Jagfrågar industriministern om regeringen kommer att reagera mol Bolidenföretagetsplaner på all lägga framtidsforskning och utvecklingsarbete i malpåse. Låt mig understryka atl regeringen är väl medveten om de svårasysselsättningsproblemen i . Vi är också medvetna omBolidenförelagels stora belydelse både för Skellefteregionen och för andradelar av Västerbollen, och för övrigt också för angränsande län både normt ochsöderut. Vi befinner oss därför i diskussioner med på bred front, inlebara avseende Laisvallgruvan, och gör överväganden inom departementet. MenArne fråga kommer då del inte är möjligt alt redovisanågra ståndpunkter - diskussionerna har inte avancerat så långt. ARNENYGREN (s); Bolidenförelagel har uppgell att kraven och satsningarna påmiljöförbättringar skulle vara en av anledningarna lill att man behöver minskaarbetskraften. Jag vill fråga industriministern om han i den frågan haft någrakonlakler med regeringen i övrigt. Desenaste månaderna harjag gjort arbetsplatsbesök såväl vid somi Kristinebergsgruvan. Och på båda ställena harjag mött precis samma önskemålfrån anslällda, arbetsledare och platsledningar, nämligen att man vill fömöjlighet till ytteriigare investeringar. Bara i krävs det, sademan, 130 milj. kr. för satsning på produktion, om man inle skall få en mycketallvarlig ulvecklingssitualion i mitten av 1980-lalet. Medelur den slmkturfond som vi socialdemokraler har föreslagit både 1977 och 1978skulle ha varit ypperiigt atl ta till i den här silualionen för atl hjälpa uppen industri som har utvecklingsmöjligheter, som industriministern säger, mensom har direkta likvida bekymmer. Jagskulle vilja fråga industriministern om han ser några möjligheter altregeringen medverkar till all de nödvändiga personalinskränkningarna, sommyckel allvariigl oroar inle bara anställda utan också kommun ochtydligen även regeringen, kan undvikas och att man i stället kan fortsätta en satsningpå utvecklings- och forskningsarbete. Överiäggningenvar härmed slutad. 0/77riskerna vid gifttransporter med bd §18 Om riskerna vid gifttransporter med bil Industriministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1978/79:87, lillkommunministern, och anförde: har frågat kommunministern vilka åtgärder han är bereddatt vidta för alt skydda befolkningen utefter våra trafikleder mol riskerförknippade med transport av fariigt gods. Frågan har överlämnatstill mig. Säkerhetsfrågornai samband med transport och annan hantering av farligt gods är av storbetydelse inte bara för dem som utför transporter, lastnings-ochlossningsarbeten utan också för andra människor och för vår yttre miljö. Isyfte alt göra hanteringen av fariigt gods tryggare och därvid sä långt sommöjligt begränsa olika typer av olycksrisker har omfattande och detaljeradebesiämmelseroch anvisningar pä samtliga transportområden utfärdats. Deltagäller både pä det internationella och på det nationella planet. ärsålunda anslutet till de mellanslalliga överenskommelser m, m, som reglerarinternationella järnvägs-, sjö-, luft- och vägtransporter av farligt gods, 1fråga om internationella transporter av fariigt gods på väg är sedan år1974 anslutet till den europeiska överenskommelsen om transport av fariigt godspå väg (ADR), Denna överenskommelse anger vilket farligt gods som inte fårtransporteras på väg eller som får transporteras på väg endast på vissavillkor. Den innehåller vidare föreskrifter om förpackning, tankar, märkning,fordonskonslmktioner osv, Isamband med att biträdde ADR beslöt att frågan om nationellavägtransporter av farligt gods skulle lösas inom ramen för gällandeproduktkontrollagstiftning och i första hand handhas av de myndigheter somenligt denna lagstiftning har ansvaret för olika varukategorier, Iprincip innebär delta att statens industriverk skall handha regleringen i frågaom brandfarliga och explosiva varor, produklkonlrollnämnden regleringen ifråga om hälso- och miljöfariiga varor och statens strålskyddsinslitutregleringen i fråga om radioaktiva varor. Samordnande myndighet är statensindustriverk. Successivthar nya nationella regler inom de olika produktområdena utarbetats för alt fölill slånd ett regelsystem som läcker alla de produkier som omfattas av ADR, Eltexempel på en sådan nytillkommen nationell reglering är produktkontrollnämndenskungörelse om vägtransport av vissa hälso- och miljöfariiga varor somstyckegods, vilken trädde i kraft . Reglerna omfattar giftigaämnen, frätande ämnen saml hälsofarliga komprimerade, kondenserade eller undertryck lösta gaser. Motsvarande regler för varor som transporteras i tank ellersom bulklasl trädde i kraft . Likasåsker kontinueriigi en anpassning av gällande nationella regler till deförändringar som görs i ADR-reglerna för atl möta nya krav och beakta nyatekniska fömtsällningar. Enligtväglrafikkungörelsen (1972:603) har länsstyrelserna befogenhet att meddelalokal trafikföreskrift som avser transport av fariigt gods. Därigenom finns enmöjlighel alt göra lokala regleringar avseende t. ex. vilka vägnät som skallupplåtas för eller undantas frän transporter av farligt gods. Som exempel påtillämpningen av denna befogenhet kanjag nämna alt bl. a. iStockholms län gjort en speciell inventering av vilka färdvägar inom Stockholmskommuns tätbebyggda delar som är lämpliga alt utnyttja för transport av farligtgods och föreskrivit alt dessa vägar skall utnyttjas för ändamålet. Jagvill vidare nämna alt som ell led i insatserna för atlförstärka den lokala bevakningen av transporter av fariigt gods ordnar speciellutbildning för poliskåren. omfattande arbele har också inletts av statensindustriverk för atl la fram underlag för utbildning av alla som berörs avtransporter av farligt gods främst på landsväg. Trotsdet omfattande säkerhetsarbete som gjorts och som fortlöpande äger rum ärregelsystemet ännu inte komplett och det behövs ökad samordning, informationoch utbildning. Delvis torde detta kunna förklaras av alt ansvaret är fördelatpå flera myndigheter. Detta förhällande har tidigare diskuterats i riksdagen.Riksdagen här därvid som sin mening (mot, 1976/77:521 och 1976/77:813, TU1977/78:1, rskr 1977/78:8) gett regeringen till känna aU frågan om enkoncentration av del samlade ansvaret för transporter av fariigt gods lill enmyndighet liksom frågan om samordning av säkerhetsbestämmelserna för transportav farligt gods bör tas upp lill allsidig prövning. Förslagom tillkallande av en särskild utredare med uppdrag alt överväga dessa ochnäraliggande frågor kommer inom korl att framläggas för regeringen. ömriskerna vid gift transporter med bd Jag villbörja med alt tacka industriministern för svaret. Olyckorav del slag som inträffade i fungerar ofta som väckarklockor förbeslutsfattare. Jag noterar därför med tillfredsställelse industriministernsbesked atl regeringen kommer alt tillsätta en särskild utredare somskall ta upp de problem som aktualiseras i frågan. Men med hänsyn till frågansart är det angeläget atl denna utredare arbetar snabbi. Vadsom särskilt bör uppmärksammas i detta speciella fall är bristen på centralsamordning vad gäller hanteringen av farligt gods. Delta återspeglas givelvis ifältarbetet. Iseptember uppvaktades därför i denna fråga- då med särskild tyngdpunkt på arbetarskyddet. Detär helt klart alt vi måsle kunna transportera farligt gods. Men det måsle skeunder hänsynstagande till de faror som kan uppstå. Strängare krav måste bl. a.kunna ställas pä del lastutrymme i vilket godset förvaras. En brand, som idelta fall började i hjulaxeln, kan annars sprida sig alltför lätt. Här börjämförelser kunna göras med de bestämmelser som finns för brandsäkerheten ioffentliga lokaler, pä arbetsplatser och i bostäder. Man kan också fråga 0/77riskerna vid gijttransporter med bd sig om det är tillrådligtatt frakta del mest farliga godset på landsväg. Skulle inle järnvägstransporteroch sjötransporter vara säkrare? GenomEnköpings tätort passerar i genomsnitt 192 transporter med farligtgods. Det innebär att måste ha beredskap fören bred räddningstjänst.Närheten till och gör att detta til' stor del är möjligt. Därfinns ofta den kapacitet som efterfrågas. Men hur är det på de mindre orterna? Iinledningsskedet fordras resoluta ingrepp frän den lokala , så attskadorna kan minimeras och farorna för människor och natur begränsas. De endaanvisningar som finns för della är de som ingår i pärmen med en förteckningöver farligt gods. Erfarenheterna från är att innehållet ipärmen på många punkier väsentligt behöver förbättras. Det är också angelägelatl del regionall finns ett ledningsorgan som kan ingripa vid större skador. Redan1974 aktualiserades i frågan om beredskapen videventuella tillbud i samband med transporter av farligt gods. Vad som då stod iblickpunklen var de planerade transporterna med den radioakliva, giftiga ochfrätande gasen uranhexafiuorid mellan och Asea-Alom i Västerås.Statens kärnkraftsinspektion hade inle givit tillstånd för lagring av gasen iStockholms hamn. Likafullt avsåg man atl påböria dessa transporter - lydligenutan all först informera berörda kommuner, en information som är väsentlig förkommunen när del gäller all ordna den beredskap som behövs för alt kommunenskall kunna göra de undantag och de undersökningar som industriministernpåpekade i sitt svar.