prot · G20949 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi behöver emellertidökade kunskaper om orsakerna till alt del nu föds färre barn. Den undersökningsom har påbörjats räknar jag med skall fö stor belydelse för inrikiningen av deåtgärder som är nödvändiga. Jagvill avslutningsvis underslryka att reformarbetet inom familjepolilikengivetvis måste fortsälla ulan alt avvakta undersök- Torsdagen den 7 december1978 0/77 befolknings-.frågan ning.Regeringen kommer i budgetpropositionen och senare i vår att lägga fram förslaglill äigärder av belydelse för barnfamiljerna. GUNNARBIÖRCK i (m): Jag ber alt fö tacka socialministern för hans redogörelse. Det kanjuvara trevligt för oss häri all, om än i efterhand, få reda på vadsocialminislern lidigare anförtrott beredningsgruppen för FN:s inlernationellabarnår. Kanskeär det ändå litel vemodigt alt tänka på all vi i värt land förmodligenkommeratt fira denna begivenhet med alt sätta färre svenska barn lill världenän . Befolkningsfråganär icke ny i . På 1930-lalet slog makarna larm vid en nedgång ifödelsetalen, som var betydligt mindre brant än den vi har upplevt nu under1970-talet, Regering och riksdag var då icke sena atl la initiativ tillomfallande befolkningspoliliska åtgärder. Försnart tvä år sedan ställde jag en fråga till den dåvarande statsministern, omhan var beredd atl göra en ny översyn av befolkningsutvecklingen i vårt land.Han ansåg uppenbarligen inte saken vara av den vikl atl den angick enstatsminister, och det blev den dåvarande socialminislern som besvarade den.Han fann då ingen anledning att aklualisera denna fråga, ulan tröstade sig -och oss alla - med atl den dåvarande regeringens reformarbete inomfamiljepoliliken skulle skapa goda förutsättningar för att kunna vända på denogynnsamma befolkningsutvecklingen. Hans slutord var dock; "I annat fallför vi återkomma och diskulera vidare." Denytterligare nedgång i födelsetalen,som den nuvarande socialministern här harnämnt, gav mig därför anledning atl redan vid höstriksdagens början ta fasta påRune ord, och jag ställde därför en fråga lill honom i saken. Avkända skäl kom den icke alt fö något svar och är därmed skildfrån ärendet. GabrielRomanus har själv på fiera sätt givit posiliva bidrag lill den svenskabefolkningsfrågans lösning, senast under vårriksdagens grundliga och grundläggandearbete med ärendet i socialutskottet. Vi fick där tillgäng lill åtskilligtmaterial, som redovisals i utskottets ulföriiga betänkande, men det kannaturiigtvis vara bra atl försöker ta fram ännu meramaterial. Vetenskapsmänär mestadels pålitliga, men de har tyvärr inte alltid känsla för tidsfaktorn.Utskottet uttryckte därför en önskan att "om möjligt redan före näslasommar" fö fram en översiktlig redovisning av orsakerna lillfödelseminskningen. Man uttalade också all "regeringen utan dröjsmål böröverväga vilka åtgärder som - ulöver den planerade undersökningen av orsakernatill födelseminskningen -bör vidlas med anledning av den oroandebefolkningsutvecklingen". Närjag för snart tvä år sedan diskulerade med förelrädare hadeantalet födda gått ned frän 114 500år 1971 lill 98 OOOår 1976. Om statistiskacentralbyrån för rätt har vi all förutse endast 93 000 barn födda . Jag harfrågat mig, om vi verkligen har lid all bara vänla och se lill dess siffrorna kanskeundersiiger 90 000 och anlalel döda - för förslå gängen sedan värt land i fornatider drabbades av pest eller hungersnöd -kommeratt bli slörre än antaletfödda. Måste vi inle ulan yllerligare dröjsmål ge de unga människorna i värtland handfasta bevis pä uppmuntran och stöd i deras föräldraskap, och alldelesspeciellt då dem som behöver del mest, nämligen flerbarnsfamiljerna? Jaghoppas att de åtgärder socialminislern siäller i ulsikl lill våren skallomfatta även denna väsentliga aspekt av problemet. 0/77 befolkningsfrågan Del finns egentligen inte så stor anledning till polemik, eftersomfrågeställaren såvitt jag kunde uppfatta inle hade någon kritik all anföra molsvarei. Men ell par saker som i sade föranledde mig attbegära ordet igen. Delfanns en lilen antydan lill missnöje i uttalande all iefterhand för vela vad beredningsgruppen fördel inlernationella barnårel harfött reda på. Men som väl känner till och som ocksåsocialutskoitei noterade i sill betänkande sker undersökningen i samrådmed beredningsgruppen. Det har socialutskottet godkänt. Det är därför inle såkonstigt atl beredningsgruppen för information om statistiska centralbyrånsplanering. Naturligtvis kan vi alla bli irriterade över altdel tar lid alt fö reda på orsakerna lill minskningen i födelsetalen, men detär väl ändå så - och del antar jag all vetenskapsmannen hållermed mig om -atl det är bättre alt fö ett svar som är vetenskapligt underbyggt,även om del kommer eller rent av elt är senare, än alt fö ett svarsom innehåller en massa lösa tankar som inte vilar på velenskaplig grund? i (m): Jag ber alt fö lacka även för denna upplysande del av svarei. Jaghar inle gjort någon anmärkning mot all socialminislern i första hand har talatmed beredningsgruppen för det inlernalionella barnårel. Jag har i slällelförsöki atl ge honom ell lillfälle atl uttala sig för . Mankan naturligtvis diskutera omfattningen av det beslutsunderlag man behöver haför att fatta ell beslut. Jag har emellertid en känsla av atl socialminislern,som den karske person han är, kommer atl vara beredd atl fattabeslut om förslag lill åtgärder även utan något nämnvärt ytterligarevetenskapligt underiag. Jag tror inle heller all man behöver sä myckelveienskapligl underlag för all inse all varje nyll bam i en familj innebärenyueriigare påfrestning på familjens ekonomi. Mol bakgrund av de föredragningarvi har haft vet vi atl familjens beslutssituation i fråga om särskill deltredje barnet därvidlag skiljer sig från den som rör del första och det andrabarnet. Del är därför vi från vän håll har försökt all redan i anslulning lilldel poliliska arbele som för ögonblicket pågår i diverse utskott markera enviljeinriktning lill förmån för flerbarnsfamiljerna, och jag hoppas Omekonomiska lättnader för skogsägare som drabbats av stor ms kådor att vi på ett eller annatsätt för socialministerns slöd nu eller senare för sådana strävanden. Jag skulle också viljatillägga ytteriigare några ord till protokollet. Manhör ibland talas om alt det är något felaktigt i alt "premierabarnalstring". Jag lycker alt det är vikligt all vi alla låter bli attanvända eU sådant betraklelsesäll och en sådan terminologi. Vad vi medbarnbidrag och andra ersättningar gör, del är atl försöka kompenserabarnfamiljerna för deras ofrånkomliga merutgifter. Det är trots alll barnfamiljernasom skapar en möjlighet även för de barnlösa alt i livets senare skeden kunnabli omhändertagna och fö nödvändig omsorg och vård. Överläggningenvar härmed slutad. §23 Om ekonomiska lättnader för skogsägare som drabbats av stormskador Budget- och ekonomiministern erhöllordet för atl besvara ()anmälda fråga,1978/79:166, och anförde; har frågal mig om jag vill vidtaga några åtgärder för allminska den ekonomiska belastningen för de skogsägare i övre som nyligenhar utsatts för stormfällning av skog. framhåller alt slormskadornamed nuvarande skatteregler kan drabba skogsägarna hän även ekonomiski. Fören månad sedan besvarade jag här i kammaren en fråga om skaltelindringar förall underiätta bekämpningen av granbarkborren. Jag framhöll då alt det varangeläget all en ändring av skallereglerna vid framtvingade skogsuttag kom lillstånd. Jag förklarade också alt del var min målsättning att nya regler skullekunna gälla redan vid taxering. Regeringenhar nu beslutat att föreslå atl ändra skallereglerna pä della område.Del är regeringens avsikt alt skogsägare som drabbats av siormfällning,insektsangrepp och andra skador på skogen skall fö ökade möjligheter altulnyltja skogskonto. Regeringsförslaget om nya skogskontoregler kommer i alllväsentligt att följa del förslag som presenterades i en promemoria frånbudgetdepartementel och som över lag har tillstyrkts av remissinstanserna. Denya reglerna avses gälla fr. o. m. BOTURESSON (m); Jag ber atl fö tacka budgeiministernför svaret. Det är enligl min mening helt tillfredsställande. Jag fäste migsärskill vid att budgeiministern sade all det är regeringens avsikt allskogägare som drabbats av siormfällning skall fö ökade möjligheter alt utnyttjaskogskonto. Del kommer de markägare som drabbas myckel hårt den här gången altglädjas över. Överiäggningen var härmedslulad. § 24 Om statliga medeltill gruvarbete i bergslag Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1978/79:165,och anförde: har frågal mig om jag är villig atl medverka lill attmedel ställs till förfogande för prospektering, provbrylning och mineralletningsom kan sysselsätta arbelslöshelshotade gruvarbetare i bergslag. Hösten1977 tillsattes pä i initiativ den s. k.Värmlandsdelegationen som har som huvuduppgift alt söka skapa sysselsällning ilänel. Regeringen har över anslag ställt medel till förfogandeför delegaiionen. Fråganom projektering, provbrylning och mineralletning, liksom andra förslag lillåtgärder som kan ge ytterligare sysselsältning i länel, bör närmast tas upp meddenna delegation, som har alt bevaka och föra vidare sådana förslag. Omsådana åtgärder som lar upp kan komma lill utförande somberedskapsarbete är en fråga som i första hand länsarbetsnämnden har atl laställning lill. Omstatliga medel till gruvarbete i bergslag Den fråga som jag har ställt till arbetsmarknadsministern grundar sig iförsta hand pä den svåra sysselsätlningssiluationen för de gruvansiällda iVärmlands bergslag. Imin fråga harjag framhållit att del återstår två gruvor, som båda är belägna iFilipslads kommun, en kommun som måste konstatera ett vikandebefolkningsunderlag. Underdel minskade kommunensfolkmängd, ca 15 200 invånare, med ytteriigare 91 personer. Omingenling snart görs för all trygga sysselsätlningen inom den återståendegmvinduslrin i Bergslagen, rasar befolkningsunderlaget ytteriigare, och delpriset borde inle en kommun som Filipsiad fö belala. Denna kommun har förloratett stort antal invånare, mer än 3 000, . Jaghar i min fråga påpekat atl del finns en möjlighet atl genom ökadmineralletning, prospektering och provbrytning av malm förbättrasysselsäit-ningsläget i bergslag. En sådan insals skulle också breddavår mineralbas och göra oss mindre beroende av imporl av sådana legeringsmetallersom vi behöver i de olika slålprocesserna. Det hela blir inte bäure av att vårimport av sådana här metaller sker från länder som och , därden interna situationen är myckel oroande. Vid en eventuell väpnad konflikt inågot av dessa länder skulle vi riskera att inte klara vår produkiion avhögkvalitativt stål. Dessulom skulle en stor del av vår verkstadsindustri dåicke kunna klara sin produkiion. Därför bör en ökad satsning av den art som jagförordat ses som en del av vårt ekonomiska försvar. Bergslagen är ett avjordens mest mineralrika områden, och dit vallfärdar 5Riksdagens proiokoll 1978/79:49-50 0/77Statliga medel till gruvarbete i bergslag geologiinlresserademänniskor varje är för att leta mineraler. De gmvbolag som har verksamhet inomområdei och som börjat varsla en del av sina gruvansiällda om uppsägning ärvilliga atl slälla sitt rika material av provborrningar till förfogande, om delbara anslås medel till della. Uddeholmsbolaget förfogar över ca 5 000borrkärnor som man vill analysera närmare. Nusvarar arbetsmarknadsministern alt delta är en fråga för Värmlandsdelegalionen.Jag är ledamot av Värmlandsdelegationen, och den har haft en överläggning medberörda parter, såväl gruvbolag som anställda. Denna fråga har ocksåaktualiserats i en särskild skrivelse till den tidigare regeringen, där manbegärde pengar för ändamålet. Man har dock inle hört något frän det hållet, ochoron stiger nu bland de anställda för all de skall förlora sinaarbetstillfällen. Delförefaller som om Värmlandsdelegationen i rätt stor utsträckning används avregeringen som elt slags påse all stoppa ner alla problemen i. Men man bör ändåinse alt denna delegation inle förfogar över några speciella medel för dessaändamål. Inte heller länsarbetsnämnden förfogar över några sådana speciellamedel. Eftersomarbetsmarknadsministern nu inle kan ge mig bällre besked än de han lämnat, villjag slälla följande fråga lill honom: Vad tänker arbetsmarknadsministern göraför all över huvud taget åstadkomma någonling för alt förstärka sysselsätlningeninom och för de gruvansiällda i bergslag? Herrialman!Del är självfallet bra om den berörda prospekieringsverksamheien kan leda lillgoda resullat, så all vi kan fö fram inlressanta för svenskl näringsliv.Sune och jag har säkerligen samma uppfallning på den punkten. När del sedan gäller handläggningen av frågan hureventuella beredskaps-medel för en fortsall prospektering skall användas harjagi milt svar angivit den väg som bör prövas. , som är ledamot avVärmlandsdelegationen, kan säkeriigen också se lill atl vi får enframslällning via . Den dag när jag har fått denpå milt bord kommer jag att i vanlig ordning granska och pröva den. Jag kanske kan la delta besked från arbetsmarknadsministern somåtminstone ett halvt löfte om alt han är beredd alt göra någonling i denriklning som jag här har anvisat. Del är i så fall tacknämligt. Arbetsmarknadsministernkan också vara förvissad om atl jag skall se till atl det inte skall dröjalänge innan han får en sådan framställning som han lalade om. Silualioneni vårt län är sådan au länsslyrelsen måst inrätta ett slagskalastroforganisalion. har fåll inrikta hela sin planeringsavdelningpå all utarbeta en katastrofplan för vad vi skall göra i länel med anledning avatl sysselsättningen nu viker på område efter område. hoppas därför attarbetsmarknadsministern när han får den skrivelse som Nr 49 alltsåskall komma också är beredd atl behandla den så snabbi som den Låt mig med anledning av redovisning av situationen iBergslagsbygden i säga att vi inte har underlåtit atl ge slöd i desituationer där vi har funnit det vara motiverat. vet säkerligenmyckel väl alt det 75-procenliga stödet i form av tillfälligtsysselsättningsbidrag har tillämpats i värmländska gruvor i fall där delta harvaril motiverat. 0/77ökat stöd tdl Vindelådalen Överläggningenvar härmed slulad. § 25 Om ökat stödtill Vindelådalen ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för alt besvara (vpk) den 24 novemberanmälda fråga, 1978/79:180, och anförde: har frågat mig när regeringen avser alt komma med sådantstöd till kommunerna i Vindelådalen som svarar mot tidigare utfärdade löften. Förtvä veckor sedan besökte jag . Jag redogjorde då för huvuddragen iden proposition regeringen har för avsikt att förelägga underinnevarande höstmöie. Propositionen innebär i korthet atl 100 milj. kr.föreslås bli anvisade för långsiktiga sysselsältningsskapande åtgärder iVindelälvsområdet. SärskildaVindelälvsåtgärder har vidtagits tidigare. Sålunda har 45 milj. kr. anvisatsför uppmstning av utmed älven och 18 milj. kr. utgått till fortsattupprustning av vägen mellan och . Till kommunerna har vidareutgått till förhöjda statsbidrag för byggande av avloppsreningsverk. Sammantagethar della inneburit - som en direkt kompensation för utebliven älvutbyggnad -att ca 165 milj. kr. avdelats för sysselsättningsfrämjande åtgärder iVindelälvsområdet. Över 200 milj. kr. har dessutom anvisats för etablering avett fredsförband i . Genom lokaliseringsstöd har projekt för ca 300 milj. kr. Iberedskapsarbeten har ca I 000 personer haft sysselsältning.Sammantaget har projekt för mer än kunnat finansieras pådetla sätt. Härtill kommer övriga marknads- och regionalpolitiska insaiser. Detextraordinära stöd som de åtta Vindelälvskommunerna sålunda föreslås fö skallses mol bakgrund av de löften om kompensation som kommunerna fick i samband medriksdagens beslut att inte bygga ul . Omökat stöd till Vindelådalen EIVORMARKLUND (vpk): Jag ber alt få lacka statsrådet för svaret på min fråga. Del innehålleren i och för sig imponerande uppräkning av åtgärder. Mennu är det ändå sä att arbetsmarknadsministerns besök i hargett elt vissl eko. Kommunalt ansvariga såväl som enskilda har gjortkommentarer lill innehållet i del paket som statsrådet öppnade där uppe. Del ärkanske inle riktigt artigt att uttala missnöje med förning som en gäst har medsig, men det ärju å andra sidan inte heller brukligt alt man i förväg geranledning till stora förväntningar. Och del har verkligen skett när det handlarom Vindelälvspaketei. Ulanalt i det här sammanhanget diskulera om det var rätt eller inle sä hade deberörda kommunerna sett en älvutbyggnad som ett sätt all lösa de svärasysselsällningsproblem som de länge dragits med. När så beslöt allundanta från utbyggnad, var del förslås ett rättmätigt krav från dehär kommunernas sida att man skulle få andra möjligheter all klara problemen.Tiden här medger inte någon redovisning av läget kommun för kommun - del för vif ö. anledning återkomma till i samband med behandlingen av den aviseradeproposilionen - men jag skall ändå ge några exempel från . Denkommunen gick in i 1960-talel med ell befolkningstal på 5 623 personer. ärantalet nere i 4 064, alltså en minskning med 1 559 personer eller . En del av dessa utflyttade finns säkert nu i arbetslöshetsköer i andradelar av landei, där arbetsmarknadsåtgärder har måst sättas in. Åtskilligamiljoner - del redovisade även arbetsmarknadsministern - har också satts in påsådana åtgärder i när del gäller beredskapsarbete, men behovel avsådana arbeten kvarstår alltjämt, trols tidigare insaiser och trotsfolkminskningen. Ielt mycket ambitiöst åtgärdsprogram har kommunen lagit fram en hel rad projektsom dels skulle ge arbeten, dels förbättra samhällets service. Kostnadernaskulle uppgå lill drygt 120 milj. kr. Naturiigtvis har man i denna drabbadekommun hoppals finna medel lill della i del beramade paketet. Men är manbesviken - där som på andra håll. Detfinns fler projekt. I elt flygblad har vpk-organisalionen i blandmycket annat också lagit upp frågan om återslällningsarbelen vid nedlagdajordbruk med sikte på mjölk- och köttproduktion. Detta tyckerjag om något visarframtidstro i en kommun i elt svårt läge. Nog borde en sådan framtidstrobelönas bättre än på del otillräckliga sätt som har aviserats. Därför menarjag atl del alltjämt finns anledning all ställa frågor om del här stödet. Dekonkreia förslagen åierkommer jag som sagt till i en motion efter del atlpropositionen har lagts fram. aniyder all vi får återkomma lill den här debatlen. Dettror jag är hell rikligt, och jag skall därför inle gå in i någon längrepolemik . Men lät mig ändå konstalera att i inledningentill sitt tack för frågesvaret sade all del är en imponerande förteckning av insaiserfrån samhällets sida som gjorts i Vindelådalen. Jag noierar med en visstillfredsställelse aU gör det erkännandet. Altdet varil visst eko i Vindelådalen sedan del här paketet öppnats trorjag manbör se i siU rätta sammanhang. Det är klart alt kommunalmän kan skriva ganskalånga och avancerade önskelistor om invesleringar, som säkert i och för sigskulle vara bra alt fä utförda, men del är väl också realistiskt att säga inle kan tillgodose alla dessa önskemål som har förtecknats på listor iolika omgångar. Här har gjorts en ambitiös satsning för alt ge sysselsällning iVindelådalen, och jag noierar som sagt med viss tacksamhet att har noterat den månghundramiljonsatsning som gjoris. 0/77lokalisering till av det nya organet Statshälsan Överläggningenvar härmed slulad. §26 Om lokalisering till av det nya organet Statshälsan Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:162, tillbudgel- och ekonomiministern, och anförde; har frågat budgel- och ekonomiministern om han är bereddatt medverka till alt det nya organet Statshälsan lokaliseras till Karistad. Medhänsyn lill arbetsfördelningen inom budgetdepartementel ankommer det på mig attbesvara frågan. De centrala parterna på den statligaarbetsmarknaden förhandlar f n. om bl. a. ny organisation förden statligaföretagshälsovården. Men hänsyn till att förhandlingar pågår och alt det därförinte finns något ställningstagande till att Statshälsan - eller annan ny organisation- skall bildas, är det nu för tidigt atl ge besked i frågan om lokalisering. Jag får tacka för svaret på min fråga. Men statsrådet ger inga somhelst utfästelser i svarei. Jaghar en viss förståelse för att jag inte kan få något konkret besked-självfallel skall och bör berörda parter först ha tillfälle att säga sitt -men jag lycker all svarei ändå är litel för svävande. Någon omorganisation i eneller annan form kommer väl aU företas; del står klart, i varje fall genom dekontakter jag haft med de fackliga organisationerna. Varför harjag då aktualiserat frågan om atl lokalisera denna enhet tillVärmland? Jo,först och främst trodde och hoppades vi i det längsta all regeringen skulleutlokalisera den centrala enheten för skyddade verkstäder till iVärmland. Regeringen har emellertid, lyvärr, redan fattat ett beslut. Enhetengick vår näsa förbi och hamnade i ulanför Slockholm. Vi ansåg, ochanser fortfarande, att dét beslutet var och är felaktigt, om vi ser till Omlokalisering till av det nya organet Statshälsan statsmaktemas övergripanderegionalpolitiska målsättning. är illa ute: bransch efter bransch börjarsvikta. Jag skulle vilja ha ett förtydligande här. Det finns ju nu lokaler iKarlstad som del redan är investerat i - bl. a. finns den s. k. Karolinen - ochtomma rum finns också. Anser statsrådet att det ur samhällssynpunkl sett ärrimligl att inte använda redan gjorda investeringar och atl lokaliseraexempelvis Statshälsan lill ? Sedanundrar jag om det finns någon närmare tidsplan för beslutet om den här omorganisationen.Den frågan skulle jag också gärna vilja få ett kompletterande svar pä. Jag delar naturiigtvis uppfattning att det är viktigtatl nyetablerade statliga verksamheter lokaliseras till regionalpolitisktangelägna områden. Självfallel skall man då la med alla faktorer i bedömningen. Jagvill erinra om vad inrikesulskotlel sade i sill betänkande när del gällde andraetappen av omlokaliseringen av statlig verksamhet. Utskottet ansåg då atlriksdagen inte direkt borde utpeka vissa orter eller regioner som mottagare aveventuella framtida om- eller nylokaliseringar. Men jag vill också instämma iutskottets understrykande av att regionalpolitiska synpunkler måste tillmätasstor betydelse vid den här bedömningen. Det gäller självfallel också om och närelt ställningstagande lill en ny organisation av den statligaförelagshälsovården föreligger. Tyvärr kanjag inle ge ett besked om när dettaställningstagande kommer, eftersom det är avhängigt av de förhandlingar sompågår. MAGNUSPERSSON (s): har uttalat att lokalisering av nytillkommande statligverksamhet bör prövas från fall till fall. Mot bakgrund av den målsättningenhoppas och tror vi att Slatshälsans lokalisering kan ske till Karistad. I denutredning som har förevarit sägs också att orter ute i landet bör kunna komma ifråga vid Slatshälsans lokalisering. Del bör i varje fall kunna övervägas. Det är min förhoppning atl statsrådet och den myndighet som senarebildas kommer att lägga della på hjärtat. Stalshälsan är ett organ som vi troroch hoppas på. Då förvaltningsbyggnaden slår med tomma rum hälsar vii och övriga Statshälsan varmt välkommen lill Karistad. Vihoppas väldigi myckel på denna lokalisering och räknar med alt det inte skallgå som förra gången, då en lokalisering som innebar betydligt flerarbetstillfällen gick vår näsa förbi. Överiäggningenvar härmed slutad. §27 Om viss översyn av obduktionslagen Slalsrådel erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1978/79:201, ochanförde: har frågat omjag har vidtagit någon åtgärd i anledningav socialutskottets av godkända belänkande 1978/79:12 med anledningav en motion (1977/78:1505) av om viss översyn avobduklionslagen. I belänkandet erinrade utskottet om alt utredningen (S1974:09) om sjukvård i livels slutskede torde vara oförhindrad atl öm såbefinnes lämpligt ta upp även den i motionen behandlade frågan i del fortsattautredningsarbetet.