prot · G209125 · 1978-12-31 00:00:00 — Så fort Jag fick min uppmärksamhet rikiad på dettaförhållande hade Jag en överläggning med rektorerna vid de slora universitetenoch sade då att enligt min mening skall självfallet inte någraresursnedskärningar ske. Svårigheten har här varit att det underiag som vi harfått från avialsverket uppenbariigen har rymt vissa fel. Jag sade på en gängalt visar del sig att sådana fel har uppstått, så skall de kortigeras. Denkorrigeringen har skell, och Jag är övertygad om att medlen skall kunnaräcka för högskolorna. Delär inte någon brist på öppen redovisning. Svårigheten har varit alt få fram delmalerial som ligger lill grund för beräkningen, och del är därför det har lagiten att göra denna korrigering. budget av storieksordningen 2 750 milj. kr. rör del sig här om mindre än 196. Men ändå är det naturiigtvis vikiigi all man får precis de pengar man skallha. Problemet ligger som sagt i själva anslagssyslemet. Om det visar sig behöver förbättra det på någon punkt, så skall det självfallet ske. Det härär Ju en fråga som man skall bedöma så rationellt och klokt som möjligl. LENNARTPETTERSSON (s): Det hade varit önskvärt att utbildningsministern hade begagnat sig avde beräkningar som gjorts av den myndighet som är närmast inblandad isammanhanget. Dess beräkningar tyder på att det behövdes 30 milj. kr. lill.Utbildningsministern valde uppenbariigen att inte lita på universitets- ochhögskoleämbetet, eftersom det tydligen gällde en alltför hög kostnad. Jag kanbara konstatera att vad som hade varit naturiigl i det här avseendet, när detär fråga om rena följdberäkningar, nämligen att följa den underiydandemyndigheten, det gjorde man alltså inte. Det lyckerjag är en politisk handlingsom inte är lämplig i det här sammanhanget. Närdet gäller frågan om de 23 miljonerna verkligen läcker de avtalsenligalönepåslagen, vill jag bara än en gång ha bekräftat att utbildningsministernhär i förklarar att skulle det uppkomma ylteriigare behov av påslag,i räknat, för att läcka in förpliktelserna, så är han bereddatt till inkomma med elt förslag om detla. Jag vill fråga utbildningsministern om ävenlöneklassuppräkningarna är inräknade i den här summan på 23 milj. kr. Eller ärmeningen kanske att de universitelsanställda skall avslå från sinalöneklassuppflyltningar? Det senaste var så dumt så del är inte värt någon kommentar.Självfallet skall alla ha de löner som de har blivit lovade av staten. Jagvill påminna om att även arbetsgivarverket är en statlig myndighet, och det ärdenna myndighet som ger underlag när det gäller beräknande av löner för destatsanställda. Imitt svar har Jag sagt att Jag nu betraktar detta budgetårs pris- ochlöneomräkning som avslutad. Det har jag sagt Just av det skälet att Jag villundvika en spekulation i att man nu kan försöka pressa fram ytterligare pengar.Vi har efter bästa förmåga och bästa samvete försökt räkna fram omfattningen avdet fel som vi har funnit i uppgifterna från arbetsgivarverket. Vi har då fåttfram den siffra som jag har haft den stora glädjen att kungöra som ennyhet för och framför allt för högskolemyndigheterna, somväntat på detla besked. LENNARTPETTERSSON (s): Jag tycker i och för sig att det är bra att det kommer till 23miljoner, men det fattas, herr utbildningsminister, ylteriigare ett anlalmiljoner. Utbildningsministerntyckte att frågan om löneklassuppflyttningarna var en dum fråga som intebehövde några ylteriigare kommentarer. Men skall man också tillgodose -enligtde beräkningar och kontroller som universiteten har gjort -löneklassuppflyttningarna på skilda håll i landet räcker det inte, herrutbildningsminister, med 23 miljoner. Och måste utbildningsministernbestämma sig. Säger utbildningsministern till attförpliktelserna när del gäller lönekostnadspåslag osv. skall hållas, så lederdet eventuellt fram till ett högre belopp. Det är det ena alternativet. Detandra alternativet är att utbildningsministern säger att 23 miljoner kommer detalt bli, punkt och slut, och sedan accepteras ingenting utöver det. Vilkenlinje kommer egenlligen utbildningsministern att bestämma sig för - fullkostnadstäckning på lönepåslagen i enlighet med avtalen eller 23 milj. Den härfrågan var verkligen konstruerad. Jaghar inte hört talas om att någon statlig myndighet någonsin har betalat förlitet till någon som har fått en lön fastställd på sedvanligt sätt. Det kommeratt bli på det viset även här. FårJag erinra om att efter utgången av förta budgetåret,1977/78, hade högskoleenheterna oförbrukade medel, reservationer, i storleksordningentre fyra gånger den nu akluella summan. LENNARTPETTERSSON (s): De som får vara kvar på universiteten och högskolorna kommer nog alt fåsina avtalsenliga löner, men frågan är vad som gäller för de anställda som maninte har pengar att betala för. Då blir det Ju fråga om avskedanden, herrutbildningsminister. Men vi kan alltså utgå från de resonemang som vi haft häri dag, att utbildningsministern garanterar all det påslag som kommer på 23miljoner uiöver vad man först räknade med innebär full betalning när det gällerlönekostnadspåslagen samt inga avskedanden, och det vore bra om vi kunde fådet beskedet. Närdet gäller öppenheten tror jag det är väldigt viktigt, herr utbildningsminister,att man har en mera öppen redovisning än vad ni åstadkommit i åretsbudgetproposition. Det har varit en djungel att orientera sig i föruniversiteten och högskolorna men också för och dess utbildningsutskott.Jag skulle faktiskt vilja föreslå utbildningsministern att han nu tillsätter enarbetsgrupp med representanter för universitet och högskolor för att la itu medfrågan om en bättre redovisning inför offentligheten, så att vi slipper dencirkus som vi haft ute på universiteten. Omrätten till utbildningsbidrag vid förskarutbildning Jag är säker på att del kan finnas anledning att se över också det häravsnittet när det gäller högskolornas finansiering och beslutssystem. Men Jagvill upprepa att de förhandlingar som äger rum mellan de fackligaorganisationerna och staten löper i vissa precisa former. De löner man kommeröverens om utbetalas - allt fungerar väl. Det fel som uppstått har regeringennu velat rätta till. Detfinns Ju en sak som är värre än att begå ett fel, och det är att inte erkännadet och inle försöka rätta till det. Vi kan Ju inle gärna ådagalägga siörreöppenhet än all från början säga att visar det sig vara fel skall vi rätta lilldet. Det har vi nu gjort, . LENNAFLT (): ' Hert talman! Jag tyckerdet är bra att utbildningsministern vidgår det fel som uppenbariigen hargjorts. Vad det nu beror på kan vi ha skilda uppfattningar om, med det är braatt det kommer elt förslag på 23 miljoner. Jagvill bara avslutningsvis ställa följande enkla fråga till utbildningsministern:Om del skulle visa sig att de 23 miljonerna inte räcker till, är dåutbildningsministern beredd att tillskjuta de ylteriigare medel som skullebehövas för att fullgöra de förpliktelser som utbildningsministern givituttryck ål här ? Överiäggningen varhärmed slutad. § 9 Om rätten tillutbildningsbidrag vid forskarutbildning Utbildningsministerti erhöllordet för aU besvara () anmälda fråga,1978/79:466, och anförde: har frågat mig om det slår i överensstämmelse medsyftet med utbildningsbidragen för doktorander alt en person som uppbär fullålderspension från tidigare statlig tjänst erhåller utbildningsbidrag. Avförordningen om utbildningsbidrag för doktorander framgår att den som ärstuderande för forskarutbildning kan få utbildningsbidrag för doktorander ochatt vid urval mellan behöriga sökande skall den ges företräde som bedöms bästkunna tillgodogöra sig utbildningen. Först om flera sökande är likakvalificerade skall deras behov av ekonomiskt stöd beaktas. Jaganser emellertid att sådana studerande som har möjlighel att behålla lön, fårpension etc. och på det sättet ordnar en tillfredsställande försörjning understudietiden inte bör komma i fråga för utbildningsbidrag. På så sätt skullebidragen reserveras för de studerande som bäst behöver dem. Givetvis bör vid enbehovsprövning inte beaktas inkomster av bisysslor och ej heller avdeltidsarbete för sådana forskarstuderande som kan studera på deltid enligt förslag i propositionen1978/79:119 om vissa frågor rörande forskarutbildning. Motbakgrund av vad jag nu har anfört anser jag att bestämmelsrna omutbildningsbidrag bör ändras så att bidragen inte kan utgå i sådana fall därbehov av ekonomiskt stöd saknas. Jag avser all föreslå regeringen att geuniversitets- och högskoleämbetet i uppdrag att utarbeta ett förslag lill ensådan ändring. YLVAANNERSTEDT (fp): Jag får tacka statsrådet för svaret på min fråga. Del ärmyckel lillfredsställande med besked om all ålgärder nu skall vidtas. Detstatistiska material som visar en myckel kraftig nedgång av forskarrekryteringenär synnerligen oroande. Därför är det angeläget att vi uppmuntrar fler yngrestuderande all fortsätta sin utbildning. Euav de hinder som håller tillbaka antalet studerande på forskarnivå ärnaluriiglvis studiefinansieringen. Det är förenat med slora uppoffringar allägna sig åt forskarutbildning, samtidigl som man kanske håller på att bildafamilj och som mera fördelaktiga villkor erbjuds den som väljer attdirekt ge sig ut i arbetslivet. Motden bakgrunden är det givetvis angeläget all de finansieringsmöjligheter somändå finns verkligen förbehålls dem som inte har möjlighet att försörja sig påannal sätt - dock inte så att utbildningsbidrag generellt skall utdelas efterbehovsprövning. Men utbildningsministern sade Ju klart ifrån att så inle skallske. VadJag vänder mig mot är alltså att utbildningsbidrag skall kunna utgå lillpersoner som på annat sätt - exempelvis genom ålderspension - har sinförsörjning tryggad, och det är Ju vad som inträffat vid universitet.Tyvärr har den nuvarande förordningen om utbildningsbidrag för doktorandermedgivit ett sådant förfarande. Jag är därför glad att del har uppmärksammatsoch att en ändring nu kommer lill stånd. Ensådan ändring får emellertid inte utformas så att den kan riktas mot kvinnoroch män vars makar förvärvsarbetar. Vi vel au det i praktiken är framför alllkvinnor som drabbas. Jag skulle vara lacksam om utbildningsministern villvederiägga mina farhågor på den punklen. Omrätten till utbildningsbidrag vid forskarutbildning Självfallet skall man la hänsyn lill varje sökandes individuellaekonomi. Överiäggningenvar härmed slutad. §10 Föredrogs och hänvisades 1978/79:190 och 201 tillnäringsutskotlel 1978/79:204 tillskatteutskottet Nr 125 § 11 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2447och 2448 till socialutskottet /79:2449 till 1978/79:2450-2453till arbetsmarknadsutskottet 1978/79:2454och 2455 till finansutskottet §12 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1978/79:29Socialförsäkringsulskotlets betänkanden /79:18 och 19 Socialulskoilelsbetänkanden /79:28, 31 och 32 betänkande 1978/79:29Jordbruksutskottets betänkanden /79:22 och 23 §13 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1978/79:171 §14 Talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle socialutskottets betänkanden nr 28,31 och 32 uppföras främst bland tvågånger bordlagda ärenden. §15 Anmäldes och bordlades 1978/79:185 om ändring idubbelbeskattningsavtalet mellan och Schweiz1978/79:203 om Nordiska ministerrådets kulturbudgel för 1978/79:206 omNordiska ministerrådets allmänna budget för m.m. 1978/79:210 om ändrad företagsbeskattning §16 Anmäldes och bordlades Motioner 1978/79:2456 av StigAlemyr m.fl. 1978/79:2457 av m.fl. 1978/79:2458 av m.fl. 1978/79:2459 av m.fl. 1978/79:2460 av m.fl. 1978/79:2461 av m.fl. 1978/79:2462 av Gösia m.fl. 1978/79:2463 av m.fl. 1978/79:2464 av m.fl. 1978/79:2465 av m.fl. 1978/79:2466 av m.fl. 1978/79:2467 av m.fl. 1978/79:2468 av 1978/79:2469 av m.fl. 26 med anledning av propositionen 1978/79:111 omåtgärder mot krångel och onödig byråkrati m. m. 1978/79:2470 av RolfDahlberg Nr 125 1978/79:2471 av ErikWärnberg m. fl. med anledning avpropositionen 1978/79:112 om regionalpolitik j 1978/79:2472av m.fl. 1978/79:2473 avThorbjörn m.fl. 1978/79:2474 av A:ersfmGöthberg m.fl. 1978/79:2475 av BertilJonasson m.fl. 1978/79:2476 av WiggoKomstedf och 1978/79:2477 av SvanteLundkvist m.fl. 1978/79:2478 av HansWachtmeister m.fl. med anledning avpropositionen 1978/79:136 om trädgårdsnäringen 1978/79:2479av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:154 omomfördelning av den åriiga fordonsskatten, m. m. 1978/79:2480av och /79:2481 av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:161 omändring i uppbördsförfarandet enligt uppbördslagen (1953:272), m. m. 1978/79:2482av m.fl. 1978/79:2483 av m.fl. 1978/79:2484 avThorbjörn m.fl. 1978/79:2485 av m.fl. 1978/79:2486 avLars m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:168 omföräldrautbildning och förbättringar av föräldraförsäkringen m. m. 1978/79:2487av m.fl. med anledning av proposifionen 1978/79:170 medförslag lill lag om finansbolag, m. m. med anledning av proposilionen 1978/79:171 omändring i vallagen (1972:620) m. m. 1978/79:2489av m.fl. 1978/79:2490 av m. fl. 1978/79:2491 avLars m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:177 omändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Nr 125 § 17 Anmäldes och bordlades 17 anril 1979 1978/79:30med anledning av propositionen 1978/79:90 med förslag lill _ ändringi rättshjälpslagen (1972:429) m. m. 1978/79:31 med anledning av propositionen1978/79:100 såvitt gäller anslag till rättshjälp m. m. 1978/79:33 med anledning av motioner om vissaresurs- och organisatoriska frågor m. m. på arbelsmiljöområdet 1978/79:30 med anledning av proposilionen1978/79:144 om bidrag till en svensk vetenskaplig expedition till jämtemotion 1978/79:31 med anledning av propositionen1978/79:93 om genomförande av totaldimensionerad högskola och propositionen1978/79:100 såvitl gäller anslag lill utbildning för administrativa, ekonomiskaoch sociala yrken saml lill lokala och individuella linjer och enstaka kurserJämte motioner 1978/79:32 med anledning av propositionen1978/79:100 såvitl gäller anslag till utbildning för tekniska yrken, utbildningför vårdyrken, utbildning för kultur- och informationsyrken samt bidrag tillkommunal högskoleutbildning m. m. 1978/79:33 med anledning av propositionen 1978/79:100såvitl gäller anslag till utbildning för undervisningsyrken Jämle motioner 1978/79:16 med anledning av propositionen1978/79:127 om åtgärder för att främja sysselsättningen i Nortbotten såvittavser verksamhetsområde jämte motioner 1978/79:17 med anledning av propositionen1978/79:149 om flygtrafik på Jämte motion 1978/79:20 med anledning av propositionen1978/79:116 om vissa sjöfartsfrågor Jämte motioner 1978/79:34 med anledningav motioner om skogsindustrin 1978/79:35 med anledning av propositionen1978/79:155 om överiåtelse av viss staten tillhörig fast egendom 1978/79:29 med anledning av propositionen1978/79:100 i vad avser vissa anslag till räddningstjänst m. m. § 18 Anmälan avinterpellationer den Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till iiarjrji 1979 1978/79:172av () lill utrikesministern om en överenskommelsemellan Östersjöstaterna om åtgärder mot oljekatastrofer: Jag behöver inte upprepa de risker som enoljekatastrof i medför för hela den levande faunan. Den innebär intebara lidande och död för fåglar och andra djur utan förstör och uttunnarväxtligheten i området. förstörs också möjligheterna förmänniskorna att utnyttja skärgården för fiske, bad och rekrealion. Vårt klimatär sådant att det är särskill nödvändigt för oss svenskar att kunna utnyttjaden korta sommaren, inte minst i denna i väriden ganska unika skärgård. Sammaförhållande måste gälla fiske och rekreation för alla länder som är belägnarunt . Samarbete har upprättats mellan dessa länder, och uttalandenhar gjorts om samverkan att hålla så ren som möjligt. Detta är i ochför sig värdefullt, men när en katastrof inträlTar, som har skett, är detnödvändigt alt vidta gemensamma praktiska ålgärder. Det betyder att om ettfartygshaveri inträffar i närheten av någon Östersjöslat bör även de andraländernas resurser las i anspråk för alt snabbt avgränsa ocheliminera olyckan. I en allmän säkerhetsfråga av denna art förutsätter dettaett öppet informationssystem länderna emellan. Medanledning av det anförda ber jag att till utrikesministern få ställa följandefråga: Vilkaåtgärder avser utrikesministern vidta för att skapa en överenskommelse mellanÖstersjöstaterna om gemensam aktion i omedelbar anslutning till oljekatastroferoch liknande i ? 1978/79:173 av Cari-HenrikHermansson (vpk) till statsministern om beredskapen mot oljekatastrofer: De fullständiga skadeverkningarna av den senasteoljekatastrofen i är ännu icke kända. Klart är att betydande skadorpå djur- och växtliv måste befaras. Stränder är dessutom nedsmutsade. Ännumedan bekämpningsarbetet pågår är del nödvändigt att klarhet skapas i en radfrågor. Dessa berör f. n. flera olika departement. Även andra skäl talar föratt en interpellation angående åtgärderna mot oljekalaslrofen ställs lillstatsministern. Enligttidningsuppgifter skulle de svenska myndigheterna haunderrättats om den sovjetiska oljetankern grundslötning utanförVenlspils och del oljeläckage som skett. Vad som därefter nått allmänheten framlill den tidpunkt nästan en månad senare då oljebekämpningen saltes in vid densvenska kusten är i huvudsak endast optimistiska uttalanden från ansvarigamyndigheter alt någon siörre fara inte förelåg. Någon beredskap att effekiivibekämpa oljan synes trots den långa väntetiden icke ha upprättats. Närkatastrofen var etl faklum litade myndigheterna till insalser avfrivilliga. Defrivilliga har också ulrällal ell beundransvärt arbete. Men detla skulle ibeiydande grad ha underiällats och blivit effektivare om t. ex. transporterfrån början ordnats på etl bälire sätt, om material och skyddskläder ställtslill förfogande etc. De frivilligas insalser har senare kompletterats medmilitära insatser. En fråga som icke besvarats är varför en massiv militärinsats icke sattes in på ell tidigt stadium. Oljekatastrofenreser också mera långsiktiga problem. På del internationella planet måste detvara angeläget alt den s. k. Helsingforskonvenlionen snabbi ratificeras avsamtliga Östersjöslaler. Inom vårt land är det nödvändigt att beredskapsplanerupprättas regionvis, att en enhetlig operaliv ledning skapas för oljebekämpninglill sjöss och till lands, att utbildning av arbetsledare för oljebekämpningordnas, all beredskapsdepåer upprättas med malerial, båtar etc. föroljebekämpning osv. Detavgörande är givetvis att förhindra att olyckor sker vilka leder tilloljeutsläpp. Här finns dels nödvändigheten av all arbeta för strängareinternationella regler, dels nödvändigheten av att vidla ålgärder beiräffandeoljeionnage på svenska vatten. Inskränkningar kan behöva föreskrivas när detgäller passage för oljetankrar på ur olika synpunkter känsliga vattenområden,föreskrifter kan ges om konstruktionen av oljetankrar osv. Medhänvisning till del anförda ställer jag följande frågor till statsministern: Vill statsministern ge enfullständig redogörelse för de svenska myndigheternas förberedelser för allmöta oljekalaslrofen sedan kunskap erhållits om oljeulsläppet vid Venlspils? Varför gjordes icke en massivmilitär insats på ell lidigare stadium av oljebekämpningen? Kan insatserna av personal ochmateriel f. n. bedömas som tillräckliga eller förbereds ylteriigare insatser? Vilka initiativ avserregeringen all ta för alt avtalet mellan Östersjöstaterna skall trädai kraft? Vilka initiativ avserregeringen att ta för att tillräckliga beredskapsplaner för oljebekämpningskall upprättas och en enhetlig operativ ledning av all oljebekämpning säkras? Vilka initiativ avserregeringen alt ta för en bältre personell och materiell beredskap motoljekatastrofer - utbildning av arbetsledare, uppläggning av beredskapsdepåer,förmånligare ersättningsregler till kommunerna etc? Vilka initiativ avserregeringen att ta för all söka förhindra att nya oljekataslrofér inträffar -genom strängare inlemationella regler, begräns- ningar av rätlen föroljetankrar all passera vissa farvatten, föreskrifter om Nr 125 konstruktionen av oljetankrar etc? § 19 Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1978/79:491av () till kommunministern om ålgärder med anledning avoljekatastrofer: Genom alt oljekalaslrofen i Stockholms skärgårdkunnat bekämpas först på ett mycket sent stadium riskerar man utomordentligtomfattande miljöskador i slora delar av skärgården. De marinbiologiskalivsbetingelserna försämras allvariigt. Detsamma gäller oljeskadorna iBohuslän, där mycket stora kustområden inte har blivit sanerade efterkatastrofen . Därtill kommer uppgifter om all nya stora oljefiäckarnu siktas i såväl utanför Golland, som vid Siockholmskusten.Della innebär svåra påfrestningar på samhällets organisation föroljebekämpning. Extraordinära personella, ekonomiska och tekniska insalser(fartyg, oljebekämp-ningsutrustning) är nödvändiga, utöver frivilliginsalsernaoch den hjälp från militär som har satts in, om inle stora delar avlivet i vattnen i och på Bohuskuslen allvarligt skallhotas. Motdenna bakgrund får Jag ställa följande fråga till kommunministern: åtgärder av ekonomisk, personell och teknisk art är regeringenberedd att vidta för att minska miljöskadorna av den nu aktuellaoljekatalslrofen i och den som lidigare drabbat ? 1978/79:492av Per () till försvarsministern om kostnaderna för anskaffning av ettnytt lätt altackHygplan: I diskussionerna om anskaffning av elt nytt lättattackflygplan har de ylleriigare 600 miljoner som enligt ÖB krävs för att SK38/A 38 skall rymmas inom den lägre planeringsnivån kommil alt tillmätas storbetydelse. Oaktat det faklum alt ÖB:s lägre ram är oacceptabelt låg har det vidolika tillfällen hävdats all också de 600 miljonerna skulle kunna sparas. Bl.a. har härvid pekats på alt avsatta omslällningsbidrag lill vidslutet av detla århundrade skulle kunna avvaras och marinens och flygvapnetsanskaffning av sjömålsrobol samordnas till en sammanlagd besparing på drygt 700milj. Därutöverhar det lidigare antytts all öppnat möjlighel för en ylteriigareprisreduktion. bekräftar nu offentligt att förelaget faktiskt erbjuditregeringen elt pris som utöver den ovan nämnda sjömåls-robotbesparingen om 300milj. skulle sänkt SK 38/A 38-paketets pris med ylleriigare 200 milj. kr. Varförhar regeringen underlåtit att för redovisa de lägre kostnader för SK38/A 38 som uppenbarligen nu är de mest akluella och relevanta? 1978/79:493av () lill statsrådet om de centrala proven igymnasieskolan: Enligt vad jag erfarit har flera skolledare börjatoroa sig för att de centrala proven skall få allt mindre betydelse. Bakgrundenlill detta är att 1978 utfärdat nya föreskrifter omobligatoriska prov på gymnasieskolans två-, tre- och fyraåriga linjer. I dessaföreskrifter har överstyrelsen angett alt lärare i stället för det centraltutgivna provet efter rektors medgivande kan använda eget utarbetat prov. Ensådan möjlighet har också funnits enligt tidigare anvisningar från SÖ men hardå varit förbunden med vissa villkor. Särskilda skäl skulle föreligga ochanmälan med bifogande av del aktuella provet skulle ske till SÖ föreprovtillfållel. Jagkan med hänsyn till lydelsen i de senaste utfärdade SÖ-anvisningarna förståskolledarnas farhågor rörande de centrala proven och vill i klarläggande syfteställa följande frågor till skolministern: Skallde senaste anvisningarna från SÖ vara uttryck för en ny, mindre restriktivordning i fråga om möjligheten att utbyta centrala prov mot "egna" avläraren utarbetade prov och anser i så fall skolministern att detta är enriklig utveckling? 1978/79:494av (c) till kommunikationsministern om arbetssituationen vidSJ:s verkstad i : Är kommunikationsministern beredd - mot bakgrund avden aktuella arbetssituationen vid SJ-verksladen i - att vidtagaåtgärder, så att nyanställningar kan ske och en positiv utveckling avverkstaden kan säkras? §20 Kammaren åtskildes .