prot · G20953 · 1978-12-31 00:00:00 — i underhåll för elt barn. Hans nuvarandefamilj kämpar med en myckel ansträngd ekonomi. Dessakonkreia fall är endasl exempel på de förhållanden som många, mångaunderhållsskyldiga lever under. Ipropositionen finns också klart angivet all underhållsbidragen har undergått enkraftig höjning. Räknar man hela perioden lill 1978 är ökningen 8596. Delar man upp perioden är ökningen från till 1978 59 96. Underde senasle tvä åren, 1977 och 1978, är ökningen inte . Propositionenssiffror bevisar all de enskilda fall som jag använt som exempel inle ärextrema, de är verklighetsunderiag. Samlidigt är de en uppmaning till osspolitiker att lösa problemen. Motden bakgrund somjag här tecknat är del positivt atl äntligen kan föbehandla den proposilion som var aviserad , men som då aldrigkom. Ifiera delfrågor är vi eniga inom utskottet, men i vissa cenlrala avsnitt villvi i den socialdemokratiska gruppen gå längre än vad propositionens förslaginnebär. Detmest cenlrala avsnittet i propositionen är de regler som rör hur man beslämmerstorleken av elt underhållsbidrag. Propositionens förslag innebär alt denunderhållsskyldige förbehålls en viss del av sin inkomst för sin egen och sinfamiljs försörjning. Förbehållsbeloppel ulgör 1,2 basbelopp enligt lagenom allmän försäkring. Till detta kommer skälig kostnad för bostad. I vissa fallkan den underhållsskyldige förbehållas även belopp för hemmavarande makes ellersammanboendes underhåll. Även försörjningsskyldigheten mot barn som vistashemma beaktas när bidraget skall beräknas. Delöverskoll av nettoinkomsten som den underhållsskyldige har kvar, efter del atldet totala förbehållsbeloppet har besiämts, skall enligt propositionen i sinhelhet tas i anspråk för underhållsbidrag. Mot själva principen om ett syslemmed förbehållsbelopp har vi frän den socialdemokraliska gruppen ingen erinran.Vi är däremoi kritiska mol alt del föreslagna förbehållsbeloppet bestäms lill1,2 basbelopp. Vi anser atl detla belopp är för lågt. Även vissaremissinstanser framhåller att del föreslagna normalbeloppet torde understigadel belopp som tillämpas på många håll när underhållsbidragbestäms. Dåhar propositionens förslag på denna punkt inte myckel med framliden atl göra.Del är mera en spegel av förfluten tid. Departementschefen uttalar ipropositionen atl kostnaden för ett barns grundförsörjning bör vara 0,6basbelopp . När man så i ett annat avsnitt av proposilionen tar del avförslaget lill förbehållsbelopp för hemmavarande barn anges delta till 0,4basbelopp. Vi reservanter anser att delta är inkonsekvent. Vihävdar med bestämdhet att det nu är angelägel vidla åtgärder som förhindrar altde underhållsskyldiga åsamkas betungande underhållsskulder. Särskill för demsom har låga inkomsier är del nödvändigt alt lätta på den ekonomiska bördan. Delär inle särskilt konstruktivt alt döma ut underhållsbidrag som denbelalningsskyldige uppenbariigen saknar förmåga alt eriägga. Eu sådant sysleminrymmer slora risker för fortsall social utslagning och därav följandeytteriigare oförmåga atl bidra till barnens underhåll. Iett samhälle, som vi vill skall präglas av jämlikhet och solidaritel, är delnödvändigl all vid alla tillfällen motarbeta den sociala utslagning som sker.En bättre anpassning av underhållsbördan lill den underhållsskyldiges Underhålllill barn och frånskilda, m. m. Underhälltid barn och frånskilda, m. m. ekonomiska bärkraftminskar riskerna för social utslagning och kan dessutom säkerligen ocksåmedverka lill all relationerna såväl mellan föräldrarna som mellan denunderhållsskyldige och barnet förbättras - i så fall en stor vinst både för deenskilda och för samhället. Meddessa motiveringar föreslår vi i den socialdemokratiska gruppmo-tionen all denbidragsskyldige skall medges rätt all fö behålla en större andel av sittöverskott än vad som föreslås i proposilionen. I motionen anger vi klart hurslora andelar av överskottet som den enskilde, i olika situationer, skall fåbehålla för egen del. Detlaskall jämföras med propositionens förslag som innebär att hela det disponiblaöverskottet skall användas till underhållsbidrag. Utskottetsmajoritet har visserligen med anledning av vår motion gjort en positivskrivning i utskoltels belänkande, men det stannar vid detla. Ensammanfattning i punktform av detla avsnitt i mitt anförande innehållerföljande: Densocialdemokraliska gruppen är kritisk till att det normalbelopp som ingår i det totala förbehållsbeloppet bestäms till 1,2 basbelopp. Vi anser atl beloppet borde vara högre. Vi anser alt förbehållsbeloppel för hemmavarandebarn skall utgöra 0,6 basbelopp. Den underhållsskyldige skall för egen del fåbehålla en större andel av det disponibla överskottet sedan förbehållsbeloppelhar fastställts. Dessa riktlinjer och vad vi i övrigt framhåller ivår motion skall vara vägledande för fastställande av underhållsbidrag. Frånvår sida anser vi det inle tekniskt möjligl atl slå fast de angivnariktlinjerna i lagtext. Redan i vår motion har vi kritiserat att departementschefeni proposilionen gör en flora av moiivutlalanden som del inte varit möjligl altfönga in i lagtexten. En del av dessa moiivutlalanden gynnar dem som har godainkomsier. I proposilionen är del en brist i överensstämmelse mellanmoiivutlalanden och lagtext. Del är därför vi anser atl förslagel lill 7 kap. 3S kan utgå. Det är vår uppfattning atl de av oss föreslagnarikllinjerna jämte uttalanden i propositionen är tillräcklig vägledning vidlillämpningen av 7 kap. 1-2 §§ . Detär naturligt och självklart för mig atl här särskill framhålla en annan aspekt.Samtidigt som del är angeläget alt mildra den ekonomiska bördan för dem som harunderhållsskyldighet skall detta inte behöva leda till försämrade villkor förbarnet och den andra föräldern. Redan i vår motion framhöll vi alt barnet harsitt grundbehov av underhållsbidrag tryggat genom bidragsförskottet. I vårresevalion understryker vi på nytt alt i de inkomstlägen där förbehållsbeloppelkommer alt ha slörst belydelse det endasl i undantagsfall blir aktuellt altunderhållsbidrag bestäms till högre belopp än bidragsförskottet. En minskningav underhållsbidragets storiek leder därför som regel inle till någonförsämring för den bidragsberälligade. 1 slällel för del allmänna träda in ochbära en del av kostnaderna för barnels underhåll. Detär vår mening att det nuvarande bidragsförskoilssysiemet är brislfölligt och imånga fall inte ger tillräckligt slöd ål ensamslående föräldrar med låga Hela dennastora fråga om samhällsstöd lill ensamslående är f n. under utredning. Från densocialdemokratiska gruppen i ulskotlet vill vi med; all kraft understryka attarbetet inom utredningen måste bedrivas skyndsamt och med målsättningen atlproblemen på området för en tillfredsställande lösning. Jaggår härefter över till all redogöra för vårt förslag till hur indexändringar avunderhållsbidraget bör ske. Jaghar redan i inledningen till mitl anförande redovisai atl höjningen avunderhållsbidragen, genom indexändringar, uppgått till inte mindre än 21 96 föråren 1977 och 1978. Under samma lid har stora löntagargrupper fött vidkännasreallönesänkningar och andra grupper har fått mycket blygsamma Ökningar avreallönen. Redan della visar atl den nuvarande regeln för indexuppräkningarslår blint utan hänsynstagande till grundläggande faktorer som löneutveckling,prisökningar och förändringar av skattereglerna. Detta intryck befästs när manstuderar hela perioden fram till iår. Proposilionenföreslår alt indexhöjningarna av underhållsbidrag lill barn dämpas. De åriigahöjningarna begränsas i fortsättningen lill 7/10 av höjningar av basbeloppet.En höjning som skulle ha varit blir alltså endasl . Vidaregörs inle någon indexändring av sådana bidrag som har besiämts högst tremånader före en generell ändring. Härstannar propositionen i sill förslag. Trols atl alla kan se hur den nuvaranderegeln verkat under är man från majoritetens sida endasl beredd till attnågot justera själva beloppet. Men man avlöser den nuvarande regeln med en nyregel som lill sin konstruktion blir lika bunden och helt saknar flexibilitet.Med andra ord, här saknas ett perspektiv framåt. Frånden socialdemokratiska gruppens sida godtar vi i nuvarande skede atl höjningenbegränsas till 7/10 av höjningen av basbeloppet. Men vi kräver samiidigi atlutvecklingen på det här området i fortsättningen skall ägnas mycket störreuppmärksamhet än hiuills. Vi är väl medvetna om att regeringen och dess kanslihar många uppgifter men vi bedömer del här aktuella områdei som så viktigt atlvi föreslår atl regeringen följer utvecklingen och lägger fram de förslag tilljämkningar i andelslalet som kan föranledas av löne- och prisutvecklingen samlav ändringar i skattelagstiftningen. Skulle del bli kraftiga och snabbaförändringar i inkomsl- och prisutvecklingen kan det självfallet blierforderiigl med åriiga jämkningar av andelslalet. Motbakgrund av den erfarenhei som de nuvarande reglerna gett oss, och framför alllalla underhållsskyldiga, är det logiskt atl nu skapa ell mera följsamt syslemsom kan bidra lill alt förhindra ett upprepande av de senasle årens utveckling. Viföreslår alt skall ge delta lill känna för regeringen. Vi anser atldel är elt förslag som kompletterar vad vi föreslagit rörande riktlinjer förbestämmande av underhållsbidrag. socialdemokratiska motionen, som följs upp i våra reservationer, har viföreslagit dels riktlinjer för bestämmandet av underhållsbidrag som är mer Underhålllill barn och frånskilda, m. m. Underhäll till barn och frånskilda, //?. gynnsamma fördenunderhållsskyldigeän vad proposilionen föreslår,dels ett mer flexibelt syslemför indexuppräkningar av underhållsbidragen. Därutöverföreslår vi också mer generösa regler än vad som förordas i propositionen närdet gäller eftergift av ålerkrav av utbetalda bidragsförskott. Dengrundläggande tanken bakom della förslag är alt vi anser del vara fögarealistiskt och inte ägnal atl lösa de verkliga problemen när de underhållsskyldigaendast ser hur ålerbelalningsskulden ständigt växer. Det gäller i stället altskapa ett sammanhållet system som stimulerar den underhållsskyldige atl ta nyatag och göra en nyttig samhällsinsats saml inte avskräcker den enskilde frånatt bilda en ny familj. Familjelagssakkunnigaföreslog ett nytt system för återkrav av bidragsförskott. Förslaget innebar ihuvudsak atl bidragsförskotten skulle frigöras från beroendet av fastställtunderhållsbidrag och all skulle få möjlighet allsjälvständigt pröva den underhållsskyldiges förmåga att till det allmännabetala lillbaka utgivna bidragsförskott. Återkrav och återbetalning skulle blien angelägenhet mellan kassan och den underhållsskyldige. Deltaförslag från familjelagssakkunniga är både intressant och framåtsyftande ochväl ägnat att ligga lill grund för ett fortsalt utredningsarbete som kanresultera i all skyldigheten att återbetala bidragsförskott kan prövasrutinmässigt så all underhållsbördan kontinueriigi avpassas lill förmågan hosde underhållsskyldiga som har del sämst ställt. Fränden socialdemokratiska utskotisgruppen föreslår vi atl utredningen om samhällsstödtill ensamstående skall få tilläggsdirektiv och överarbeta det förslag somfamiljelagssakkunniga presenterade. Ävendelta ringa förslag var för myckel för utskottets majoritet. Den avstyrker vårtförslag och litar på att utredningen ändock skall behandla förslaget. Idelta ligger en markant skillnad dels i synen på de problem som vi nu behandlari anslutning lill propositionen 12, dels i viljan att göra något konstruktivttill fromma för en stor grupp av medborgare som behöver samhällets stöd och somhar rätt all begära delta stöd av samhällel. Utövervad jag här har sagt i anslulning lill våra förslag, som berör olika avsnitt ipropositionen om underhåll till barn och frånskilda, vill jag avslutningsvisframhålla hur vikligt del är med en allmän politik som tar stor hänsyn lillbarnfamiljer, lill låginkomsttagare och lill ensamstående. Jag länker dåsärskilt på åtgärder som utbyggnad av barnomsorgen till att motsvara behoven,utformning av taxorna i förskolan så alt de med låga inkomsier får rimligaavgifter, höjning av barnbidragen och bostadsbidragen saml en rättvisutformning av skatteskalan. Detär inget tvivel om alt en politik med della innehåll bär den socialdemokratiskaprofilen. Jag yrkar bifall till samtliga de socialdemokraliska reservationerna. 1 och med delta belänkande har vi nått ännu ett stycke framåt vidreformeringen av vår familjerättsliga lagstiftning. Propositionen är i delstora hela väl avvägd sedan sådana oiympligheler som familjelagssakkun-nigasförslag angående försäkringskassornas prövning av underhållsskyldigasåterbetalningsförmåga har avfärdats. Propositioneninnehåller nu klara föreskrifter om utformningen av föräldrarsunderhållsskyldighet, också i fall av gemensam vårdnad, och enhetligariktlinjer för fastställande av underhållsbidrag, och det kommer atl betydligtunderiätta den proceduren. Ettberättigat krav som blivit tillgodosett är att den underhållspliklige ägerrätt att göra visst avdrag för kosinader då barnet sammanhängande vistas hoshenne eller honom. Portalparagrafeni 5 kap. om atl man och hustru är skyldiga varandra trohet ochbistånd har fött behålla sin gamla lydelse. Men den har fåll elt lämpligt nytttillägg genom bestämmelsen om atl makarna gemensamt skall vårda hem och barnoch i samråd verka för familjens bäsla. Del är också bra alt det klart sägs utatt makarna skall fördela sysslorna mellan sig. Genomdet nya stadgandet att äktenskapsskillnad skall föregås av betänkelid ommakarna begär det har ett från flera håll framfört önskemål blivittillgodosett. Reglernaom underhållsbidrag efter äktenskapsskillnad har, såvitt jag förslår, i lagtextfött en lämplig utformning som svarar mol utvecklingen av rättspraxis. Jaghoppas att det skall visa sig att de föreslagna ändringarna kommer atl på siklmedföra fördelar för alla dem som berörs av dem - också för de personer som nuär kritiska mot delarav förslaget. Självfallel kommer tillämpningen ocheffekten av de nya reglerna alt följas av oss med stort inlresse. Detär alltså ganska lätt atl i huvudsak ställa sig bakom denna nyafamiljelagstiftning så som den slutligen framgårav lagutskollels betänkande.Men i några avseenden vill jag la bestämt avstånd. Delgäller främst förslaget att underhållsbidrag till frånskild inle automatisktskall upphöra då den underhållsberältigade gifter om sig. Nufinns i en bestämmelse som lyder; "Är bidraget bestämt auulgå på särskilda tider och ingår den underhållsberältigade nytt äktenskap,skall bidrag ej vidare ulgå." Familjelagssakkunnigaföreslog all den regeln skulle las bort. Förslagetutsattes för förödande kritik från de flesta remissinstanser. Det är sällan manför läsa så siarka och uttrycksfulla omdömen. Frånskilda domslolar framhålls att förslagel strider mot den i familjeförhållandengrundade underhållsskyldigheten, alt förslaget är förvånande, stötande och altdel knappast torde ha någon förankring hos allmänhelen. Domareförbundetanser atl det inle bör komma i fråga att upphäva regeln att underhållsbidragautomatiskt skall upphöra alt ulgå vid omgifie. anser atten annan ordning än den nuvarande för de 2 protokoll 1978/79:53 Underhålltill barn och frånskilda, m. m. UnderhållUll barn och frånskilda, m. m. flesta skulle framstå somonaturlig, och för en del t. o. m. som anstöllig. Trolsdella bestämde sig justitieministern förvånande nog för atl godtafamiljelagssakkunnigas förslag och upphäva regeln. Dellainnebär alltså, som jag ser det, en allvarlig uppluckring av reglerna om äktenskapelsrättsverkningar. Atl en äktenskap kan, och i vissa fall bör, ha ekonomiskarättsverkningar även efter del alt äktenskapet har upplösts är förståeligt. Mendet strider verkligen mot det allmänna rättsmedvetandet att en person som ärfrånskild skall betala underhållsbidrag till sin tidigare make när denneinträtt i ett nytt äktenskap med nya rättsverkningar som följd. Migförefaller tanken absurd. Avsikien har uppenbariigen varit att söka jämställade fall där den frånskilde maken lever lillsammans med någon annan utan attingå äktenskap och de fall där den frånskilde gifter om sig. Detföreligger emellertid en avgörande skillnad mellan elt nytt äktenskap ochenbart ell samboende under äktenskapsliknande förhållanden. Vid omgifte blirnämligen den nye maken underhållsskyldig, medan en sådan skyldighet inte åvilarden samboende parten. Omman slopar den nuvarande bestämmelsen om att underhållsbidrag upphör vidomgifie, skulle det kunna leda lill dubbel underhållsskyldighet, dels från makei det lidigare äktenskapet, dels från make i det senast ingångna äktenskapet.Förslaget rimmar också illa med att pension till efterlevande make i regelupphör vid omgifie. Jagvill tillägga alt det är viktigt att vi har en familjelagstiftning somharmonierar med andra länders och då framför allt de nordiska ländernas. Om jagär rätt underrättad, uppfattade man i den nu föreslagna åtgärden som såsäregen att man uttryckte tvivel om att svenska domar som grundar sig på ensådan rätt skulle vara verkställbara i . Jaganser det egendomligt att utskottets majoriiei velal slälla sig bakom ett såverklighetsfrämmande förslag, som enligt vad de flesta måste ha uppfattatsirider mol del allmänna rättsmedvetandet. Jag hoppas därför all kammaren i sinhelhet skall inta en klokare ståndpunkt och låla oss behålla den regel somsäger att bidrag till frånskild make inte skall utgå, om denunderhållsberät-ligade maken ingår nytt äktenskap. Jag yrkar alltså bifalllill reservalionen 7. Inäsla fråga där och jag reserverat oss har vi ansett att det intefinns skäl atl frångå trepartiregeringens lagförslag i proposilionen. Detgäller förslaget till lag om ändring i lagen om bidragsförskou. Bådefamiljelagssakkunniga och juslilieminislern har i 2 d § föreslagit altbidragsförskott skall kunna vägras, om barnet av annat skäl än som sägstidigare i paragrafen uppenbariigen saknar behov av bidragsförskott. Enligtpropositionen har justitieministern funnit atl de diskulerade reglerna ombidragsförskott vid gemensam vårdnad kan länkas inbjuda lill missbmk i någotslörre utsträckning än de regler som f n. gäller. Del kan också vara svårt altsäkert fastställa vem av föräldrarna som i verkligheten är att anse sombidragsskyldig, och det behövs därför en bestämmelse som gör del möjligl atlbedöma barnets behov av bidragsförskott mot bakgrund bl. a. av bådaföräldrarnas ekonomiska förhållanden, oberoende av vem som är En sådanbestämmelse bör inle införas enbari för de fall där föräldrarna har gemensamvårdnad. Begränsningar i rätten till bidragsförskott bör verka generellt ochinte inrikta sig på bara en viss grupp människor. Bestämmelsen bör ges enallmän räckvidd, och den bör tillämpas endasl i uppenbara fall, dvs. då eltbidragsförskott framstår som klart obehövligt. Delta har justitieministern sagti sin proposition. Tyvärrhar justitieministern därefter i specialmotiveringen uttalat sig på elt sådanlsätt atl bidragsförskott skulle kunna vägras i ett slorl antal fall därförälderns bidragsförmåga ärganska ringa. Den omständigheten har medfört attsocialdemokraterna i en motion har molsalt sig lagbestämmelsen, och derasmening har fölt majoritet i utskottet. Detta är, som jag ser det, olyckligt.Det möjliggör ett missbruk av bidragsförskoilssysiemet. Omparagrafen slopas medför del atl ett barn som genom egna inkomster av t. ex.förmögenhet helt kan svara för sin egen försörjning för bidragsförskott. Ettbarn i en sådan ekonomisk situation har inte rätt till underhållsbidrag frånsina föräldrar. Det är då rimligl och rikligt att samhällets resurser inte tasi anspråk i en sådan situation. Ettannat fall där bidragsförskott kan utgå om man följer majoritetens förslag ärdå den förälder som barnet bor hos har utomordentligt goda ekonomiskaförutsättningar att svara för barnets försörjning. I elt sådant fall skulle denföreslagna bestämmelsen att barnet uppenbarligen saknar behov av bidragsförskouha varit bra aU ullgå. Detär vår skyldighet som lagstiftare alt se till aU samhällets stöd går till demsom bäst behöver det och alt förhindra eller försvåra missbruk av socialaförmåner. Om vi slopar den föreslagna bestämmelsen har vi i det avseendel illafylll vår uppgift. Denföreslagna lagregeln behövs alltså. Mot själva formuleringen av regeln, somtalar om uppenbara fall, finns inte något atl invända. Detriktiga är då alt ta avstånd från justitieministerns uttalanden ispecialmoliveringen och i stället förklara, som jag har gjort här, atl regelnbör tillämpas endasl i fråga om odiskutabla och uppenbara fall, där det skulleframstå som i det närmaste stötande atl samhällets resurser används till eltobehövligt bidrag. Jaghar svårt att förstå atl kommittén för översyn av samhällsstödet lillensamstående föräldrar kan underiåta atl uppla en moisvarande bestämmelse, somju fyller ett uppenbart behov. Jag delar justitieministerns mening att denföreslagna regeln självfallet kan ses som ett provisorium i avvaktan på denöversyn av bidragsförskottssystemet som f n. pågår inom utredningen. Meddella, herr talman, yrkar jag bifall också till reservalionen 4, och i övrigtyrkar jag bifall till utskottets hemställan. Underhålltill barn och frånskilda, m. m. I detta anförande instämdeJoakim Ollen (m). Underhåll till barnoch frånskilda, m. //?. (vpk): Alt vara ensam förälder, dvs. i 99 fall av 100 ensam mor, under 1930-och 1940-talen i det här landet var oftast en djupl orättvis lott. Underhälloch samhällsstöd var illa ordnade. Och det är inle mer än rätt atl en annan ochbättre ordning numera råder. Medliden har elt annat förhållande framstått som en orättvisa. Reglerna förunderhållsbidrag slår hårt på lågavlönade och på de underhållsskyldigasfiertal. I den mån en modernare praxis i vårdnadsmål ger fler fäder vårdnaden,blir också fler kvinnor underhållsskyldiga - vilket förstorar problemet. Deunderhållsskyldigas situation har blivit ett allvariigl socialt problem. Dethar markant förvärrats genom de ogenomtänkta regler för uppräkning avunderhållsbidrag som genomdrevs av den socialdemokratiska regeringen ochsom lyvärr ingen i heller då genomskådade. Dessa uppräkningsreglerhar höjt underhållsbidragen långt mer än reallönerna. Detla strider uppenbartmot bokstav och anda, enligt vilken föräldrarna skall la del ibarnets försörjning efter sin förmåga. Äntligen-efter många års orättvisor-görs nu något åt delta problem. Man för enhetligaregler i stället för godtyckliga och slumpartade belopp, fastställda genomsocialmyndigheters växlande och nyckfulla bedömningar eller via mer ellermindre fördomsfria advokaters skrämseltaktik mol de underhållsskyldiga. Manför också en bättre ordning för jämkning av underhåll i enlighel medförändringar i betalningsförmågan. Slutligenfastläggs principen om att en underhållsskyldig som har barnet hos sig skall föviss rätt atl göra avdrag härför i underhållsbeloppet. Man måste ge enkomplimang, menar jag, både åt de sakkunniga och åt departementet ochlagutskottet, som på elt grundligt sätt har tagit i denna svåra materia. Omnu föreliggande förslag ärett obestridligt framsteg, lider del likväl av en delsvagheter. Dessa påtalas i olika molioner och reservationer. Påvpk-gruppens vägnar vill jag börja med alt yrka bifall till våra molioner1978/79:1010sami 1978/79:30 och 31. De två senare har samma yrkande sommotionerna 34,37 och 38, som kommer från andra partier och som jag också yrkarbifall lill. Jag yrkar likaledes bifall lill molion 995, somväcktes under den allmänna motionstiden /78, om alt göra gemensam vårdnadtill huvudregel för ogifta och frånskilda föräldrar. Det är en tanke som vifrån vpk sympatiserat med och som vi också framförde vidreformeringen av vårdnadsreglerna 1976, Eftersom denna motion av ulskotletlagils upp i delta sammanhang finner vi det svårt alt inte siödja den och yrkabifall lill den. Slutligenyrkar jag bifall till de socialdemokratiska reservationerna I, 2, 5 och 6, somalla enligl vårt partis mening är något bättre än utskottets skrivning i deberörda delarna.