prot · G20943 · 1978-12-31 00:00:00 — Eller att de skullehamna med namn på anslagstavlan, utpekade som osolidariska därför alt dereserverat sig mol kollektivanslutningen? Detta harenligt pressen häntenLO-medlem i . Jagharsjälv träffat den medlem som fick sill namn påanslagstavlan därför atl han hade reserverat sig. I inlernationellasammanhang vill det socialdemokratiska partiet med Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, Palmei spetsen framstå som de svagas förespråkare, mot politiskt förtryck ochgentemot alll tvång, oavseu om della tvång kommer från en hård diktalurregimeller frän omänskliga arbetsgivare. Men borde inte den minsta konsekvensinnebära atl använde samma mäiisiock här hemma? Varför är inteOlofPalme beredd atl vidta åtgärder mol det främsta politiska tvånget i vårtland - tvångsanslutningen lill del socialdemokratiska partiet? Närskall socialdemokraterna myndigförklara den vanlige LO-medlem-men? När skall vianses kapabla att själva avgöra vilket parti vi vill tillhöra? Kollektivanslutningen är en central fråga för vår demokrati. Den rördemokratins kärna: rätlen för medborgarna atl själva fö avgöra vilket parti devill tillhöra. Föratt slå vakt om denna självklara demokratiska fri- och rättighetyrkar jag bifall lill reservalionen 1 av och . Som lidigare mångårig motionär i fråga om kollektivanslutningen ochsom reservant i ärendet här ber jag alt fö göra ell korl inlägg. Kollektivanslutningenhar sin historiska bakgrund, och den har kanske i gångna generationer framståttsom förklariig och rent av försvariig. måsle det emellertidbetecknas som ett direkl groteskt förhållande atl människor genommajoritetsbeslut, ofta vid möten där de själva inle har möjlighet att vara med,ansluts lill elt politiskt parti. Underårens lopp hardei givits många exempel på hur ell fötal medlemmar genom sittbeslut anslutit fackföreningar med stora medlemskadrer lill delsocialdemokratiska partiet. Vad del gäller är emellertid inle enkvantitets-fråga, utan en kvalitetsfråga - en fråga om kvaliteten på vårdemokrati. Kollektivanslutningen måste för varje rättänkande framstå som osundoch djupl odemokratisk. Allförsvara det med atl medlem som ej önskar anslutning äger rätt atl reserverasig går inte. Genom atl ivingas anmäla reservation går vederbörande bl. a.förlusiig den garanti för politisk röslhemlighet som vi anser atl medborgarnabör ha. Del ärju också en bakvänd ordning, atl den som ej önskar medlemskapskall anmäla della. Här liksom pä andra områden bör givetvis gälla denordningen, alt för medlemskap skall erfordras en positiv åtgärd frånvederbörandes sida. Som medlem i ett politiskt parti bör givetvis registrerasendast den som individuellt begär inträde i partiet. Äveni dag vill jag beteckna del som en skönhetsfiäck i det svenska samhällel -denna systematiska anslutning av en fackförenings samtliga medlemmar till detsocialdemokraliska partiet. Detär djupt beklagligl atl socialdemokraterna, som i andra sammanhang kämpat fördemokratins principer, inte velal lyssna på den kritik molkollektivanslutningen som vuxit sig alll siarkare och går djupt in iLO-leden och i det egna partiet. Många socialdemokraler ogillar i dagkollektiv- Kommandegenerationer socialdemokrater kommer - det är min övertygelse - att vägra troatl deras meningsfränder ännu är 1978 frenetiskt försvarade detta odemokratiskasyslem. Däsocialdemokraterna underlåtit att respektera fyra riksdagars uttalanden motkollektivanslutningen, har vi moderaler funnit det nödvändigl all hosregeringen begär förslag till lagstiftning mol kollektivanslutning tillpolitiskt parti. Detta är innebörden i och min reservation iärendet. Jag ber atlfö yrka bifall lill denna. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. i (fp): Tack vare en rad undersökningar vet vi nu ganska myckel om opinioneninom LO och socialdemokralin när det gäller kollektivanslutningen. GenomOlof stora vetenskapliga valundersökningar vet vi att andelenLO-medlemmar som röstar med socialdemokraterna på 10 är har minskal från 81 %till . Genom undersökningar om fackföreningsrörelsen vet vi alten majoritet av LO:s medlemmar är motståndare till kollektivanslutningen lilldel socialdemokratiska partiet. En undersökning som TV-programmet hadebeställt visade att också en majoritet av de socialdemokratiska väljarna varmotståndare lill kollektivanslutningen. LeifLewin har vidare visal atl över 100 000 kolleklivanslutna medlemmar som inteutnyttjat reservationsrätten röstar pä andra partier än del socialdemokraliska.100 000 socialdemokratiska medlemmar röstar alltså på andra partier än detparti de är medlemmar i. Jag vill fråga : Är det inte pinsamtför ell politiskt parti att ha 100 000 medlemmar som röstar på andra partier? Somkonstaterats i debatten har fyra gånger uttalat sig motkollektivanslutningen och uppmanat det socialdemokratiska partiet atl göra somalla andra partier i del här landei, nämligen vägra all la emot kollektivtanslutna medlemmar. Vpk-are, moderaler, centerpartister och folkpartistersäger: 1 vårt parti lar vi bara emot sådana medlemmar som själva begärt atl föbli medlemmar. Riksdagenhar som sagt fyra gånger uttalat en uppmaning till socialdemokraterna allavslå från att kolleklivanslula medlemmar. Detta har inte lett lill någonreaktion från socialdemokratiskt håll. Rimligen ärdeila en viktig fråga försocialdemokraterna. fattar beslut i frågan på ell sätt som är nästanunikt, och partiet har 100 000 medlemmar som röstar på andra partier. Detlaförhållande måste rimligen ha lett till omfallande diskussioner inom de beslutandesocialdemokraliska organen. Man måste där ha frågat sig: Skall vi nonchalerariksdagens beslut eller inle? Hur skall vi förhålla oss? Trotsdetla ser vi inga represenianter för den socialdemokratiska partiledningen häri kammaren - ingen partiledare, ingen partisekreterare. Som enda debattör - omän en förträfflig sådan - går upp och försvararsocialdemokraterna i denna väldigt viktiga principfråga som gäller Förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti, 777. m. om man skall ta emotmedlemmar som inle ansökt om medlemskap eller inle och om man skall nonchalerariksdagens beslut eller inte. Jagvill fråga vad del är som skall till för atl socialdemokraterna skall följariksdagens beslut i den här frågan. Vad är det som skall till för att man skallvara beredd att följa fyra uppmaningar från ? Tillsist vill jag ta upp själva huvudfrågan, som debatteratförvånansvärt litet. Han har med moderaierna fört den tacksamma debatten omgrundlagen och frågan om man skall ha lagstiftning eller inte, och han harförsöki göra det hela till en teknisk fråga. Men huvudfrågan är ändå vilketsjälva skälet till kollektivanslutningen är. Alla respekterar atlfackföreningsrörelsen och socialdemokratin har historiska band. Vad som interespekteras - såsom redovisals av undersökningarna varken av en majoritet inomLO och socialdemokratin eller av riksdagsmajoriteten -ärall människor blirmedlemmar i ett parti utan alt de begärt del. Jagvill lill sisl fråga varför socialdemokraterna tyckeralt del är fel att beslutom medlemskap i politiskt parti skall fattas av den enskilde. (apk); Låt mig i korthet lägga fram några synpunkter i den här diskussionen. Jagskulle vilja fråga , hen Åkeriind, m. :Hur upplever ni det kollektiva medlemskapet i statskyrkan? Vore det intelämpligare och mera närliggande för att diskulera den typen avmedlemskap än att diskutera relationerna fackföreningsrörelse-politiskt parti? Låtmig sedan gå in på den principiella frågeslällningen. Först vill jag emellertidsäga till atl del inle är rätt atl säga alt ingen medlem haranslutits lill SAP utan samtycke. Jag vill exemplifiera med mitt eget fall. Sombekant är jag medlem i kommunisterna men också kollektivtansluten till SAP. Då kanske frågar: Men varför reserverar ni erinte då? Jag skall försöka all förklara. Jag reserverar mig inte mot eltmedlemskap somjag aldrig någonsin har begärt och vill slå fast atl jag anseratt del kollekliva medlemskapet är felaktigt. Men jag vill också slå fast attdel inte är någon angelägenhet för riksdag alt diktera de former somskall gälla beträffande förhållandel mellan fackföreningsrörelsen ocharbetarrörelsens övriga organisalioner. Vii kommunisterna kommer i fortsättningen alt arbeta för att detskall uppstå en opinion inom den fackliga rörelsen som skapar en grundval förett brytande av det, enligt min mening, myckel odemokratiska förhållande somdet kollektiva medlemskapet trots alll innebär. vill jag säga att vibetackar oss för det sällskap som uppträder på den här fronten, ty sällskapetsyftar icke lill alt stärka den fackliga rörelsen, som ett upphörande avkollektivt medlemskap onekligen skulle innebära. Jag anser nämligen alt det ekonomiskabidrag som del kollektiva medlemskapet ger SAP ofta äts upp av den politiskaprestigeförlusi som följer med bidraget. Men sällskapet vill inle stärka denfackliga rörelsens organisationer och över huvudtaget inte stärka arbetarrörelsen. Inle minst de två senasle årens Nr 43 verksamhet ger ell klart belägg för varför arbetarrörelsen behöver stärkasina den intresseband - och då även lill den fackliga rörelsen. har i första hand att diskutera lagsliftningssidan. Riksdagenhandlar inte genom att anta resolutioner ulan genom alt stifta lag ellerbevilja anslag och i anslutning därtill slälla villkor. Trotsatt flera moderata talare uppträtt har in. 'ien av dem kunnat visa atlkollektivanslutningen sirider mol någon bestämd paragraf i den svenskagrundlagen. Ingen från eller har heller kunnat pekapå någon paragraf på vilken de kan bygga sitt uttalande. Ingen har hellerkunnat visa all kollektivanslutning ingår i de gmnder som anges i 14 § 2 kap. iregeringsformen när del gäller rätt att begränsa föreningsfrihet. Här talas detom atl ingen skall ivingas in. Men det tvånget existerar inle. Sedan kan delhända atl det av det ena eller andra skälet går som i fall. Han haremellertid rätten all reservera sig, men han har inte utnyttjat den. AllanÅkerlind brukar ta sig själv som exempel och gjorde det också . Han lillhörinle del socialdemokratiska partiet, därför alt han har reserverat sig. Detvisar hur del här fungerar. Detavgörande är emellertid della. Skall dessa frågor avgöras här i kammaren ellerinom de fackliga organisationerna och arbetarkommunerna? När man lalar om deopinioner som finns borde också dessa opinioner slå igenom i de organisationersom har att besluta, inte i . Det är klart att bakom denna samhörighetligger en intressegemenskap i . Det är inte bara en historiskt betingadsamhörighet. Den kom inle lill uttryck enbart under rösträtlskampens dagar.Också nu i kampen för elt tryggare och mer demokratiskt samhälle finns dennaintressegemenskap. Det gör atl det finns en sammanhållning och ett samarbete påden punkten. AllanÅkeriind brukar fråga om det är något fel i att den enskilde själv avgör vilketpolitiskt parti han skall tillhöra, och om jag uppfattade iSlockholm rätt upprepade han denna fråga. besvarade jag , och jag kunde naturligtvis göra det lätt för mig genom att hänvisa lilldet svar som är infört i protokollet. Men jag skall i stället gärna upprepa vadjag då sade. Detkan självfallet inte vara något fel i att den enskilde avgör vilken politiskåsikt han skall ha och vilket politiskt parti han vill ansluta sig lill. Menden rätten existerar även med ett parti med kollektivanslutning. Även underdetta system avgör i sista hand den enskilde om han skall tillhöra detsocialdemokratiska partiet, , , , vpk ellerapk. Den rätten finns i delta fall och den respekteras, och därför kan man intesäga att vad som praktiseras strider mot FN;s stadga eller mot någon annanliknande stadga. I övrigi blir del en angelägenhet inom fackföreningsrörelsenoch socialdemokratin att diskulera dessa frågor, och den diskussionen pågårockså. Jag måsle kanske varalitet formell och säga - som jag har sagt så många Förbudmot kollektivanslutning läl politiskt parti, Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, gånger från dennatalarstol - atl det är ganska vettigt att utreda försl och besluta sedan. Mantycker tydligen att man kan sälta sig över den ulredning som pågår, men jagvill underslryka att denna ulredning bör avvaktas. Låt mig säga, herrtalman, atl jag förstår alt en del hade velal diskulera med andra personer änmed mig i denna fråga. Jag vill därför bara säga att jag ändå är viceordförande i konstilutionsutskotlet och att ärendet har handlagts där. OLLEWÄSTBERG i (fp): Det är mycket angenämt alt diskutera med . Delintressanta är dock alt det, trots aU socialdemokratin fattat ell sä centraltavgörande som all nonchalera fyra riksdagsbeslut - och del är ett avgörande sommåste ha träffats i den socialdemokratiska partistyrelsen och dessverkställande utskott - inte går upp några representanter för densocialdemokratiska partiledningen i debatlen. Det måste bero på alt manantingen tycker att beslut är av den arten att man inte behöver brysig särskill mycket om dem eller på att man är bekymrad för den här debatten. Fören liberal är det lätt alt vara uppe i en diskussion mot kollektivanslutningtill olika typer av organisationer. Vi är motståndare lill den nuvarande formenav band mellan staten och och också motståndare molkollektivanslutning till det socialdemokratiska partiet. säger litet lättsamt atl det väl kan hända alt en och annan i etteller annat fall inte utnyttjar reservationsrätten. Men är del enligtopinionsundersökningar mer än 100 000 människor som inle utnyttjatreservationsrätten men som ändå röstar på andra partier. Det är inte fråga omelt eller annat fall. Jag konstaterar atl uppenbart intetycker all det är pinsamt alt hans parti har ca 100 000 medlemmar som röstar påandra partier. Ingenförmenar socialdemokratin och fackföreningsrörelsen alt ha ett nära samarbeie.Vad denna diskussion handlar om är något annat, nämligen om man kan göramänniskor som aldrig begärt atl fä bli medlemmar i ett politiskt parti lillmedlemmar i socialdemokraliska partiet. Den frågan skall inte avgöras här i kammaren,säger , och det är rikligl. har sagt atldetla skall avgöras av det socialdemokratiska partiet. Men partiet borde låtabli all ta emol andra än dem som själva begärt atl få bli medlemmar i delsocialdemokraliska partiet. Vikräver från liberalt håll ingen lagstiftning. Vi kräver bara delta enkla attsocialdemokraterna, som alla andra partier i vårt land, avslår från alt sommedlemmar ta emot andra än dem som själva bett atl få bli medlemmar i partiet. ALLANÅKERLIND (m): säger att milt eget fall - atl jag som moderatriksdagsman blivit kollektivt ansluten och reserverat mig - visarhur del går till. Ja, det visar det helt och fullt. månader innan jag fickreda pä del här beslutet, men jag reserverade mig när jag fick redapå det. Detär så del går lill för mänga människor. Hur går del till för alla utlänningarsom inte kan svenska språket? De kanske aldrig får reda på atl de ärkolleklivanslutna. Närjag fick reda på del här kollekiivanslutningsbeslulel från fackföreningen,ringde jag till socialdemokraliska arbetarekommunen och frågade om de hade miltnamn registrerat. Nej, blev svaret, vi får inga namn, vi får bara uppgift omantalet. Det är så det går till, och fackföreningen lalar inte om för fler ändem som man lill nöds kommer i kontakt med all så här har vi gjort. Sedan berordet pä hur informationen går ut bland folket. En del får reda på beslutet, endel inle. Desiffror som har kommit fram och som visar all bara 8 96 av de LO-anslutna vetatl de är med i ett politiskt parti, trots att väldigt många är frivilligtanslutna, avslöjar hur orimligt del är Påmin fråga, om det är fel atl den enskilde själv fär besluta, svarar HildingJohansson att den enskilde själv fär besluta, alt det är han som avgör tillsisl. Det svarei är hell orimligt. Det är meningslöst atl diskutera med den somlåtsas all han inle förslår hur det går till. Jag vägrar att tro att HildingJohansson inte förslår sakläget. Men om det är så atl intevet hur det går till vid en kollektivanslutning, så ta dä reda pådet ordentligtlill näsla års debatt om denna fråga. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. (apk); Eftersom jag har den myckel beslämda uppfattningen att del inle ärdenna kammare som skall fatta beslut i den här frågan genom atl bifallayrkanden som reglerar den fackliga arbetarrörelsens verksamhel, skulle jagkanske ha avstått från atl fortsätta debatlen. Men eftersom jag vet alldebatten här också uppmärksammas, finns det anledning att lägga fram någrasynpunkter på den här frågeslällningen. Jagvill till säga att jag är helt överens med honom om detankegångar som han anförde, att del inte är kammaren som skall bestämma.Men jag vill också gärna säga alt jag tror del skulle vara till gagn för helaarbetarrörelsen om man gjorde klart för sig atl den stora majoriteten av demsom är kolleklivanslutna aldrig pä något sätt har givit sitt samtycke. påpekar alt jag inle har utnyttjat min rätt. Det harjag inte gjortdärför atl jag anser atl det ligger så otroligt myckel av logik i delta alt maninle går och begär utträde ur någonting som man aldrig har begärt inträde i.Jag har heller inle begärt utträde ur statskyrkan, därför all jag inlebetraktar mig som medlem i den eftersom jag aldrig har begärt inträde. Jagtycker all della är logiskt och konsekvent. Man måsle arbeta för att komma framtill den silualionen all denna församling lar ställning lillstatskyrkan och den fackliga rörelsen lar ställning lill hur man skall ha det isina relalioner lill SAP. I debatten här har manställt frågan hur del skulle bli om majoriteten pä ett Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. fackligt möte beslutade ommedlemskap i något annat parti - man nämnde bl. a. apk som exempel. Till detvill jag bara deklarera alt i ell kommunistiskt parti, var man än söker det iväriden, finns inle möjligheten alt kollektivt ansluta sig. Jag tycker ocksåatt socialdemokratin borde lära sig något av det, för det är en förnuftigprincip som reglerar relationerna inom arbetarrörelsen. LARSSCHÖTT (m); Debauen har pågått länge, och något nytt torde inte kunna tillförasden. Jag vill endasl erinra om atl när fyra gånger har uttalat sigmot kollektivanslutningen har del skett med uttrycken: "Individensräu att fritt och självständigt välja politiskt parti är grundläg gande för demokratin. Utskottet kan därför av principiella skäl inte acceptera kollektiv anslutning av människor till politiskt parti. sådanl syslemstrider mol den åsiktsfrihet som gällande grundlag utgår ifrån ." Detlamå uigöra svar till . Jag vill inte ge mig in på någotparagrafrytteri, ulan del är andemeningen i vår grundlag som åberopas. hänvisade till pågående utredning. har lidigare svarathonom härvidlag och sagt alt vad som har redovisals lill konstitutionsutskottetfrån partikongressens sida inle lyder på något omtän-kande hossocialdemokraterna utan bara på att man skall överväga atl ändra på vissatekniska detaljer. Sedanerinrade om att redan menade aUkollektivanslutning på sin lid var försvarlig men alt det var någonting som iframliden borde avvecklas. Jag ber än en gång aU få yrka bifall till och minreservation. HILDINGJOHANSSON (s): Låt mig i enslutreplik konstatera tre saker: Jaghar inte här i kammaren tillgång till alla uttalanden av -jagtrodde inte att vi skulle ha något historiskt seminarium här - men jag kännertillräckligt myckel lill hans allmänna tankegångar föratt våga påstå att omnågon skulle ha motsatt sig atl skulle avgöra dessa frågor, skulledel ha varit . Delandra jag ville konstalera är följande: För atl en företeelse i samhället skallkunna strida mol grundlag måste den strida mot någon bestämd paragraf igrundlagen. Vi har inte del systemet här i , att man kan säga alt denallmänna andan i grundlagen är av del slaget atl företeelsen ärgrundlagsstridig. Dettredje jag skulle vilja konstatera är att fiera talare här har sagt att fråganskall avgöras av fackföreningsrörelsen och det socialdemokratiska partiet. RolfHagel har klart deklarerat detta, och fattade jag rätt menadeockså han att det skulle vara på del sättet. Ja, låt då fackföreningsrörelsenoch det socialdemokraliska partiet få avgöra detla. Det betyder atl man skallstödja uiskoilel i den här frågan. Överläggningenvar härmed slulad. Mom. 2 och 3 Proposilionergavs på bifall lill l;o) utskoltels hemställan, 2;o) utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till reservationen nr 2 av . fi., 3;o) utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till reservalionen nr 1 av och saml 4;o) detav under överläggningen framställda yrkandel, och förklaradesden förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. DåKarl begärde votering upptogs för besiänmiande av kontraproposition ihuvudvoteiingen de återstående propositionerna, av vilka den under 2;o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringupptogs för besiänmiande av kontraproposition i voteringen om kontrapropositioni huvudvoteringen ånyo propositionerna under 3;o) och 4:o), av vilka den under3;o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. begärdeemellertid votering, varför följande voteringsproposilion upplästes ochgodkändes; Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. Den som vill all kanmiarentill kontraproposition i voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenangående hemställan i belänkandet nr 11 mom. 2 och 3antar utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifall lillreservalionen nr 1 av och röstar ja, den del ej villröstar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i förstnämnda votering antagit det av överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då KarinNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resullat; 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion för voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenuppläst och godkänd; Nr 43 Den som vill att kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen Onsdaeenden angående konslitutionsutskottets hemställan i betänkandet nr 11 mom. 2och bantarutskoltels hemställan med den ändring däri som föranleds av bifall till reservalionen nr 2 av m. fl. Förslag till lag mot skatteflykt m. m.. den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit utskoltels hemställan med denändring däri som föranleds av bifall till reservalionen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Dä rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: I enlighel härmed blev följandevoteringsproposition för huvudvoteringen uppläst och godkänd: Densom vill all kammaren bifaller konslituiionsuiskoiiets hemställan i belänkandet nr 11 mom. 2och 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill reservalionen nr 2 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklarades ivekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröslningsapparalverkslälldes. Denna omröstning gav följande resultat: () anmälde atl han avsett atlrösta nej men av misstag nedtryckt ja-knappen. §6 Förslag till lag mot skatteflykt m. m. Föredrogsskatleulskotteis betänkande 1978/79:12 med anledning av motioner om förslaglill lag mot skatteflykt m. m. 1 detla betänkandebehandlades molionerna 1976/77:629av m. fl. (vpk), vari hemställts all hos regeringensnarasi begärde förslag om införande av en allmän skatteflykis-klausul. 1976/77:1032av m. fl. (s), vari hemställts all hos regeringen begärdeatt förslag lill lag mot skatteflykt skyndsamt framlades i huvudsakligöverensstämmelse med de i motionen angivna principerna, och