prot · G209124 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi har olika organ för alt utöva riksdagenskontrollfunktion. Etl av dessa är revisorer vars organisation vi nubehandlar. Jaghar i flera olika omgångar motionerat om att man skall pröva om det inle ärmöjligt att förstärka inflytande genom en effektivarerevisionsverksamhet. En av mina tankar har varil att få närmare anknytning tillulskotlsverksamheten. Utskotten granskar ju statsbudgeten och är inkopplade påalla viktiga reformer. Genom en koppling tillbaka till utskottet beträffandehur förvaltningen genomför reformer och använder medel som ställs till förfogandemenar jag alt det bör vara möjligl att få både en effektivare revision och enny kvalitet på budgel- och reformarbetet. Jag har velat ha utrett om det ärmöjligt att mera direkt knyta revisionsarbetet lill ulskoltsarbetet. SturePalm har här redovisat en annan uppfattning-Jag skall inte ta upp en debatt,ulan del gäller ju att först, och snart, fä en uiredning lill stånd. Påsäll och vis har väl jag och mina medmolionärer blivit bönhörda i denna frågagenom de förändringar i revisorers säll all arbeta som föreslås.Ulan alt ändra på revisionens speciella organisation och karaklär föreslår manen rad åtgärder för en koppling lill riksdagsarbetet i slort. är bra, menjag befarar alt del inle kommer alt ge tillräcklig effekt. Mitt önskemål ärdärför fortfarande all man bör utreda frågan om överförande av revisionensuppgifter lill ulskoltsorganisalionen. Hur detla skall gå lill har utvecklats ide motioner som jag och mina medmolionärer har lagt fram ,varför jag inte skall ta kammarens tid i anspråk för att redovisa dessa idelalj. Min och mina medmolionärers förhoppning är nu alt man i samband med denutredning av olika grundlagsfrågor som av alll all döma skall komma till ståndinom en nära framlid även lar upp frågan om kontrollfunktion ochdärvid prövar vårl uppslag när del gäller omorganisationen avriksdagsrevisionen. särskilt skäl för della är alt grundlagberedningen integick in på riksdagsrevisionens ställning och uppgifter i dagens samhälle. Viskall komma ihåg att den organisation vi har är . Jag har för dagen inget yrkande, men jag hoppas att frågan om denrepresentativa demokratins uppföljnings- och revisionsarbete hålls levande. Somrepresentanter för svenska folket är del vår skyldighet inle bara all beslulaom reformerulan även att se efter hur de verkar i kontakt med del verkligalivet. Riksdagensrevisorers organisation och verksamhetsformer I della anförandeinstämde (). Jag vill instämma i vad revisorernas vice ordförande härnyss har sagt i ett längre anförande. vill jag understryka att jagnaluriiglvis inte har någon anledning all avvika från innehållet i denskrivelse som jag på uppdrag av revisorerna ställde till finansutskottet ochsom ulskoltel haft vänligheten all la in i sitt belänkande. Riksdagensrevisorer kom lill för alt hålla ell vakande öga pä kungen i hans förvaltningav hänvisade medel. har uppgifterna gradvis ändrats; man har täcktJn andra behov och moderniserat verksamheten, sä alt den nu omfattar granskningav den statliga verksamhelen i stort, med undantag för aktiebolag ochstiftelser. I övrigt kan, med den organisation som finns, granskning ochinsyn företas på olika områden. Som exempel kanjag nämna att vi har granskalvetehjälpen till i samråd med internationella revisionsorgan och attdet gick att få en ganska snabb uivärdering av vad som hade skell - och detvisade sig då alt del inte hade varil så bra. Revisorernaär också oförhindrade att uttala sig om angelägenhelsgraden av de statligaåtaganden som görs. Menjag skall också gå in pä de tre aktuella frågor som har berörts dels i denFageriundska molionen, dels i beiänkandei i övrigt. Denförsta frågan är om ledamöterna hinner med både att utföra det härrevisionsarbetet och alt della i arbele i utskott osv. Riksdagensrevisorers organisation och verksamhetsformer efter särskilt ullalandeav kammarens lalman, all man måste prioriiera revisionsarbetet och sätta deltaföre utskollsarbetel. Det gäller då naturligtvis all kunna hålla god konlaklmed suppleanler, sä att prioriteringen verkligen kan upprällhällas. Denandra frågan är: Till vem skall man ställa granskningsresullalel? I del gamlaförslaget kunde man ställa det till eller regeringen, och så längejag har varil med har vi skrivit lill regeringen. Det är möjligl alt vi harförbisett detta att vi även kunde skriva till . Del har liksom bliviten vana att skriva till regeringen, när det är någonting som man vill framföra.Samtidigt vill jag understryka att det är riktigt, som sade, att dethar hänt att regeringen, när vi har påbörjal granskningen av ell ärende, haruppmärksanmiat denna granskning och lagil upp ärendet när del varil halvfärdigtoch skrivit en proposilion som lagls fram för . Del är naluriiglvisinget fel. Jaghar ingenting emot alt alla promemorior och skrivelser går lill . Utei samhället är det Ju vanligt all den som väljer revisorer vill ha alla deyttranden som revisorerna officiellt avger om resultatet av sittgranskningsarbete. En sådan ordning stämmer alltså överens med vad som skerinom samhällets övriga förvaltningar. Närdet gäller anknytningen lill utskotten har jag en annan mening än den somframskymtar i motion. Jag kan inte anse alt man-för det är välså man tänkt sig i motionen -skulle dela upp revisionen fackmässigi på de olikautskotten och att vart och etl utskott skulle granska sitt avsnitt. Jag trorinte all man skulle bli nöjd med elt sådant arbetssätt. Varje avsnitt har Juberöring med andra utskott och med andra branscher, så det är nog nödvändigtmed en enhetlig översyn i revisionsarbetet. All splittra upp revisionen påolika utskott tror jag inle kan vara bra. Sedansäger all effekten av vad revisorerna kommit fram lill ärmycket viktig liksom inställning osv. Det beror naluriiglvis påriksdagsledamöterna själva hur de för ut den här effekten, när de fårpromemoriorna från revisorerna. Jag ber alt få instämma i finansutskottets betänkande nr 26. Som lägetnu är har jag ingen anledning alt ha någon annan mening. () kortgenmäle: Jag tänker inle la upp någon diskussion om vilket arbetssätt som skalltillämpas. Låt mig bara poängtera all mitt intresse för della gäller frågan:Hur skall vi som pariamenlariker få elt inflytande och icke bli i händerna påtjänstemän och utredare? Här säger man all arbetsbördan är stor för riksdagensrevisorer. Jag förstår del. Att vid sidan av ulskottsarbele också vara revisorvore för mig absolul omöjligt. Del skulle, som sagt, vara absolul omöjligt att förenaarbetet som revisor med de uppgifter som jag har i utskottet. Finns det någrasupermänniskor som kan hinna med alll della? Jag tror inte det. Hurskall vi då lösa problemet? Där har jag kommit med ell uppslag. Jag är inle densom isäger att detta är det enda rätta, men låt oss titta på hur vi, som jag sade i slutet av mitthuvudantorande, som förtroendevalda represenlanler Nr 124 revisorers organisation och verksamhetsformer för svenska folkel skallfå ell reellt inflytande över den verksamhei som vi beslutar om, även när denkommer ul i del verkliga livet. FRITZBÖRJESSON (c) kort genmäle: Ingen av revisorerna och allra minst Jag har någoniing att invända motde intentioner som här redovisat. Frågan är bara om man redannu skall rekommendera att lillsätta en ny, siörre uiredning angående arbetetinom riksdagsrevisionen på detla område. Jag är fullt på del klara med att det blir en storarbetsbelastning för den som skall göra en insats som revisor och samtidiglvara ordförande i ell "tungt" utskott. Men arbetsuppgifterna för deolika ledamöterna i del här huset varierar som vi vel i omfattning. Underutredningsarbetet har del diskuterats huruvida en ledamot av riksdagsrevisionenöver huvud lagel borde ha någon utskottsplats. Till den saken vill jag nu intela ställning, men det är naturligtvis ell problem. Del förslag i fråga om revisorer som framläggs i dellabelänkande har tidigare varil föremål för en del diskussioner. Riksdagensrevisorer har själva lagt fram etl förslag, som har granskals av riksdagensförvaltningsdirektör. Frågan har behandlats av utredningen för en översyn avriksdagens arbetsformer. senasl har både konslilulionsulskollel ochfinansutskottet tillät på saken. Deninterna översynsutredningen och de båda utskott som behandlat saken har i fullenighet föreslagil vissa mindre förändringar när del gäller föruisäuningarnaför riksdagsrevisorernas arbele. Det gäller främst redovisningen av ärendena.Man ställer sig där bakom principen all ärendena skall redovisas för riksdagen.Del gäller vidare frågan om hur en närmare anknytning av revisorernas arbelelill utskott nu skall kunna ske. Jaghåller hell med om alt del pariamenlariska inslagel i och del pariamenlariskainflytandet på riksdagsrevisorernas arbele är cenirali. Del är det som gerriksdagsrevisionen en särställning i förhållande till bl, a, del statligarevisionsorganet, . Somsagts av lidigare talare är del naluriiglvis så alt del finns svårigheter förriksdagsledamöterna att fungera i del kontrollorgan i ijänsl somriksdagsrevisionen skall vara. Jag tror emellerlid inte att man löser detladilemma vare sig genom att förbjuda riksdagsledamöter att samtidigl varamedlemmar i utskott och revisiofien eller genom all omvandla riksdagsrevisionentill ell särskill utskott. Inte minst har vi blivit myckelmedveina om den arbetsbelastning som utskotten har. Men jag delar BengtFagerlunds uppfattning att om vi får en ny utredning om vissa grundlagsfrågor,så vore del värdefullt om den kunde ta upp även kontrollfrågorna och i så fallkommer också riksdagsrevisionen med i bilden. Så några ord omriksdagsrevisorernas resurser. Revisorerna har begärt en Riksdagensrevisorers organisation och verksamhetsformer resursförstärkning, men idel ansträngda stalsfinansiella läge som vi befinner oss i har finansulskolieloch översynsutredningen bara kunnat tillstyrka en begränsad resursförstärkningi form av en ökning av medlen för konsulter med , Detla fårnaluriiglvis ställas i relation till att nästan alla förvaltningsmyndigheter påden statliga sidan har fått sina resursanspråk starkt beskurna i budgetarbetet- mänga har inle ens fått full kompensation för pris- och kostnadsstegringarna.Det är alltså inle någol speciellt för revisorerna att de inle fält sinaönskemål tillgodosedda. Man kan naluriiglvis, som gjorde, säga attanslagen är snålt tillmätta, men det gäller i så fall inte bara förriksdagsrevisionen. Däremotreagerade Jag litet grand när antydde att anslagsöverskridandenkunde förutses inom riksdagsrevisionen. Sä kan man inte resonera, Verksamhelenmåste anpassas lill de beviljade anslagen och inte tvärtom. Det måsie gällariksdagens revisorer precis som det gäller alla andra organ och myndighetervilkas verksamhei finansieras över statens budget. Jag ber au fä yrka bifalltill finansutskottets hemslällan. Även jag vill markera den enighet som finns mellan översynsulredningen,och finansutskottet. Jag finner det tillfredsställandeatt vi kan fatta della beslut under denna stora enighet. Detgäller här någonting för myckel väsentligt, nämligen riksdagenskonirollmakl. För min egen del vill jag starkt stryka under alt dennakonirollmakl bör utövas av riksdagsledamöterna. Riksdagsrevisionen är enrevisionsverksamhet från riksdagsledamöternas sida. Det tror jag att vi iväldigt hög grad skall hålla fast vid. Detfår tvä konsekvenser. Båda har förts in lidigare i debatten. Den ena är alt delskall finnas en nära anknytning lill arbete. Vi har lagt framförslag som innebär etl försök att föra revisorerna närmare det vardagligariksdagsarbelet. Del andra ledet är alt ledamöterna i revisionen får lid lilldenna verksamhet. Jag har lika litet som någon uppfattning omhurdel skall ske. Här för vi pröva oss fram, och det är det som kommer allske. Vi skaffar oss erfarenheter, och de är värdefulla. Sedanvill jag gärna för min egen del öppna dörren för fortsatt utredning. Del kandiskuteras om denna dörr skall leda in till en grundlagberedningssal eller mindre ulredningskammare. Därom kan man ha delade meningar. Min erfarenhetfrån grundlagberedningen är att det är svårt att få utrymme för alla frågor ien stor uiredning. Vi diskuterade revisorernas ställning myckel ingående.Samtidigt fanns det en specialutredning. Vi litade faktiskt på alt den skullekomma med vissa synpunkter. Men den höll sig inomen myckel begränsad ram, ochsedan räckte tiden inle lill föross att göra den grundliga penetration sombehövs för att man skall kunna lägga fram mer omstöpande förslag. Menriksdagens konirollmakl utövas pä elt sådant sätt av revisorerna att den intekan hällas borta från den stora diskussionen om hur skall arbeta i del moderna samhället.Även jag ber att få yrka bifall till finansutskottets krav. Överläggningenvar härmed slulad. Punkterna I och 2 Kammarenbiföll vad ulskouet i dessa punkter hemställt. §10 Lönsparandet m. m. Föredrogs finansutskottets belänkande 1978/79:27med anledning av molioner om lönsparandel m, m, Idella betänkande behandlades moiionerna 1978/79:1113av m, fl, (m), vari hemställts all hos regeringen skulleanhålla om förslag lill bosladssparande och sparande i fritidshus i enlighelmed vad som anförts i molionen, 1978/79:1122av m, fl, (c, m), vari hemställts att hosregeringen skulle anhålla om förslag till värdesäkrat lönsparande i det egnaföretaget, 1978/79:1612av m, fl, (m), vari hemställts au beslulade att 2 § lagom skattelättnader för vissa sparformer skulle erhålla av molionärernaföreslagen lydelse, innebärande bl, a, en höjning . imånaden av det tillåtna sparbeloppet i lönsparandet, och 1978/79:1703av Per m. fl. (c, m), vari hemslällls att hos regeringenbegärde en översyn av reglerna för aktiefondsparandet till senasl isyfte all ge ökad attraktivitet åt detla för näringslivet viktiga sparande. 1. avsfö molionen 1978/79:1113, 2. avslå molionen 1978/79:1122, 3. avslå molionen 1978/79:1612, 4. avsfö molionen 1978/79:1703. Reservation hade avgivitsav () och () som ansett all utskottet bort hemställaalt skulle 1. med bifall lill molionen1978/79:1113 hos regeringen anhålla om förslag lill bosladssparande ochsparande till fritidshus i enlighet med vad som anförts i molionen, 2. med bifall till motionen1978/79:1122 hos regeringen anhålla om förslag lill värdesäkrat lönsparande idet företag där man var anställd, 3. med bifall till motionen1978/79:1612 besluta anta i motionen framlagt 16Riksdagens protokoll 1978/79:122-124 Nr 124 förslaglill lag om ändring i lagen (1978:423) om skaltelällnader för vissa 6 anril 1979 - "'' ''''''" ''" "''oticmen1978/79:1703 hos regeringen anhålla om en översynav reglerna för aklielbndsparandei i enlighel med vad som anförts i m. m. /ACHTMEISTER (m): Finansuiskoiiets betänkande nr 27 behandlar fyra motioner som ihuvudsak gårul på all förbällra lönsparandel. Vi moderater har goda skäl all yrka bifall lill alla fyra. 1molionen 1113 föreslås all man skall kunna öppna särskilda bosparkonion med istort sell samma regler som för skatlesparkonton, men med möjlighel all ulannegaliva skallekonsekvenser lyfta beloppel före den slipulerade femårsperiodensutgång om pengarna används lill inköp av bostad. På del viset gynnasbosiadssparandet. Då många fler än vi moderater arbetar för möjlighelerna alläga bostaden borde denna stimulans rimligen inle ha blivit avstyrkt. Allspara i del förelag där man är anställd, som föresläs i cenier-moderalmolionen1122, lycker vi är elt lämpligt alternativ lill akliefondsspa-randel, ochdärför tillstyrker vi att elt sådanl förslag om värdesaken lönsparande i dennaform närmare utreds. Detnya lönsparandel, som startade , har blivit en storframgång. Fram till har 603 milj. kr. sallsin på inlemindre än 404 700 lönsparkonlon. a. för all neutralisera det överflöd påpengar som del slora budgetunderskottet skapat är del nu mycket viktigt attylleriigare stimulera della sparande. Moderala samlingsparliel har därför ipartimoiionen 1612 föreslagit all det maximala sparbeloppet höjs från 400 till500 kr. 1molionen 1703, slutligen, konstateras all akiiesparandel utgör blott 10 "6av det totala skallesparandel. Och eftersom näringslivels behov av riskvilligtkapilal inle bestrids av någon föresläs i en center-moderaimolion en översyn avreglerna för akiiesparandel så alt denna sparform stimuleras mer än vad som nuär fallet. Jaginstämmer i motionens syfte och yrkar bifall till den moderala reservaiionen. ROLFRÄMGÅRD (c): Knul Wachimeisier har här redogjort för de molioner som finansulskolielbehandlar i sill belänkande 1978/79:27, där ulskotlel avstyrkt samtligamotioner. herr lalman, erinra om att så sent som antog proposilionen 1977/78:165 om värdesaken lönsparande och att systemet fungerat fullt ul i strängt lagel . Att i del här skedet -innan man fått fullt godlagbara erfarenheter av hur sysiemel med värdesaken 242 lönsparande slagit ut - föra in nya och delvisändrade regler kan inle vara Ulskollets motivering för att avslå motionerna ärdessulom all regeringen på finansutskottets förslag, somriksdagen instämde i, tillsatte en särskild lönspardelegation med uppdrag allfölja de här nya formerna av lönsparande m. m. Delegationen kan också enligldirektiven föreslå ändringar av teknisk natur om uppföljningen ger anledninglill della. Utskollel anser all frågan om lönsparande i det förelag där man äranställd också bör kunna inrymmas bland delegationens uppgifter. Vimenar från utskoUsmajorilelens sida alt lönspardelegationen först måste fåanalysera och rapportera det nuvarande systemets osäkerheter och verkningarinnan man går vidare med andra och nya former för lönsparande. Meddetla, herr lalman, yrkar Jag avslag på moiionerna 1113, 1122, 1612 och 1703saml bifall till finansutskottets hemställan. KNUTWACHTMEISTER (m): Jag skall nöja mig med all kommentera motionen 1612, där del alltsåföresläs alt man skall höja det maximala sparbeloppet från 400 lill . Delkan naluriiglvis sägas att del är sedan bestämmelserna om del nyalönsparandel trädde i kraft - del var ju i fiol. Menerfarenhelerna har uppenbarligen varil goda, och den korta liden får ocksåvägas mot behovet av att öka sparandet. Mankan hindra bankerna från all låna ul pengar, men man kan inte hindra denenskilde bankspararen att la ut sitt belopp från banken och därmed på eltnegativt säll öka penningomloppet och penningmängden. Därförärdet enligl våruppfattning mycket angeläget alt stimulera människor alt ha kvar pengarna påbank så alt de inte kommer ut i omlopp. Jaglycker all det är ell skäl som gör alt man kan yrka bifall lill detta förslagtrots all det är sä kort lid sedan bestämmelserna trädde i kraft. ROLFRÄMGÅRD (c): Vi borde, Knul , avvakta åtminstone ett budgetår innan vigår vidare, sä alt vi kan se verkningarna av nuvarande syslem. Delärlönspardelegationens uppgift att se över om tekniken är sådan alt man kanändra i systemen. Om sä är fallel, kan delegationen komma med förslag. KNUTWACHTMEISTER (m): Jag lackar för det beskedel. Jag tolkar del sä, all om vi ålerkommer ihösl, kommer majoriteten av finansutskottets medlemmar att ha en mer positivsyn på vårl förslag. Överiäggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av och , och förklarades den förra Meddelandeom Justering av kammarens protokoll propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan Knul begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i belänkandet nr 27röstar Ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen av och . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter har röstat för ja-propositionen. Dä KnulWachimeisier begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1978/79:28 med anledning av fullmäktiges i riksbankenförslag 1978/79:8 lill ny bolagsordning för AB 1978/79:17 med anledning av en moiion om stöd frånallmänna arvsfonden lill idrottsföreningars ungdomsverksamhet 1978/79:25 med anledningav moiion om de barndomsclövas behov av videogram1978/79:26 med anledning av molioner om kulturarbetarnas siällning Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §12 Meddelande om justering av kammarens protokoll Protokollenför kammarens sammanträden kommer all Justeras . § 13 På hemslällan avtalmannen beslöt kammaren . 12 alt ajournera sina förhandlingar till , då de lill dagens bordläggning anmälda uiskolisbeiänkandena väntadesföreligga. §14 Förhandlingarnaåterupptogs under ledning av andre vice talmannen. § 15 Anmäldes ochbordlades Nr 124 1978/79:190 med förslagtill ändrade kapitalläckningsregler för bankinslilu- 5gprji 1979 1978/79:201 om ändraderegler för exportkreditgaranli m. m. 1978/79:204 om omläggning avskogsbeskattningen §16 Anmäldes och bordlades Molioner 1978/79:2447 av AnitaGradin m.fl. 1978/79:2448 av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:108 omorganisationen av verksamheten med internationella adoptioner m. m. 1978/79:2449 av och anledning av proposilionen 1978/79:111 om ålgärder mot krångel och onödigbyråkrati m. m, 1978/79:2450av m.,fl. 1978/79:2451 av ErikHovhammar m.JI. 1978/79:2452 av TorkelLindahl och 1978/79:2453 av KaleviWernebrink m.JI. med anledning av proposilionen1978/79:112 om regionalpolitik 1978/79:2454av m.JI. 1978/79:2455 av LarsWerner m.fl. med anledning avpropositionen 1978/79:134 om behandlingen av gällande särställningar för vissaföretag och myndigheter vid leveranser till staten, m. m. §17 Anmäldes och bordlades 1978/79:29 med anledning av talmanskonferensensskrivelse - förslag 1978/79:15 - med överlämnande av betänkande om riksdagensarbetsformer jämte motioner 1978/79:18 med anledningav molioner om vissa sjukpenningfrågor 1978/79:19 med anledning av moiion omöversyn av det sociala trygghetssystemet 1978/79:28 med anledning av i propositionen1978/79:100 giorda framställningar inom verksamhetsområdesåviii gäller barnomsorg m. m. Jämle molioner 1978/79:31 med anledningav molioner om uiredning av barn-och ungdoms- 245 Nr 124 frågor m. m. Fredagenden /79:32 med anledning av moiion om viss ändringi barnavårdslagen Anmälanom inter- 1978/79:29 med anledning av propositionen 1978/79:92 om lokal- och pellation utruslningsplaneringen vid slalliga högskoleenheierjämle moiion 1978/79:22 med anledningav motioner om bilavgaser m. m. 1978/79:23 med anledning av molioner om hälso-och miljöfarliga varor m. m. §18 Anmälan av interpellation Anrhäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1978/79:171 av AxelKrisliansson (c) till arbetsmarknadsministern om ålgärder för all underlättaungdomars inträde på arbetsmarknaden: De senasle årens arbetsmarknadssituation har variloch är alltjämt långt ifrån tillfredsställande. Trots kraftfulla ålgärder frånsamhällets sida är arbetslöshelen fortfarande hög. Enligl statistiskacentralbyråns redovisning för januari var det totala antalet arbetslösa 117000.1 sammanhanget bör då beaklas att därtill 60 000 personer var sysselsätta iberedskapsarbete och 163 000 personer berörda av arbelsmarknadspolitiskaåtgärder av olika slag. Antalet förtidspensionerade ligger givelvis utanfördenna redovisning. Ennärmare analys av de redovisade siffrorna ger därtill vid handen auarbetslösheten är särskilt hög bland ungdomarna. Denna kategori, som tidigarehar varil starkt eftertraktad pä arbetsmarknaden, har således blivit svårastall placera. Orsaken lill denna omsvängning - som är allvariig med hänsyn tillungdomsarbetslöshetens svåra följdverkningar - borde särskilt analyseras,framför allt i vad det gäller de grundläggande orsakerna. Utbildningen, inteminsl den praktiskt orienterade, behöver förmodligen ses över och bättreanpassas till krav och verklighet. Också andra åtgärder bör fördomsfrittprövas. Praktikanlverksamhet för ungdom utan arbetslivserfarenhet bör seriöstprövas i arsenalen av åtgärder. Ulantvivel rör vi oss här på ett försummat område där ständiga anpassningar måsteske lill dagens och framlidens verklighet.