prot · G209119 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:119 §1 Justerades protokollet för . §2 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:159om spänningen i planerade kraftledningar Interpellation nr 1978/79:159 om spänningen i planerade kraftledningarhar jag pä grund av tidsbrist inte kunnai svara på inom föreskriven lid. Enligtöverenskommelse med inierpellanien, PärGransiedl, kommer svar all lämnas den 7maj. Om ökad Jämställdhet I arbetsgivarverkets personalpolitiskadelegation § 3 Omökad jämställdhet i arbetsgivarverkets personalpolitiska delegation Statsrådet erhöll ordet för allbesvara () anmälda fråga, 1978/79:447, och anförde; har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för attöka jämställdheten i statens arbetsgivarverks personalpolitiska delegation. Delankommer på atl tillsätta de rådgivande organ somverket anser sig behöva för att få en bred förankring hos de myndigheter somverket skall företräda. Urvalet av de personer som skall medverka i olika organgörs dock av resp. myndighet. Utgångspunktenför myndigheterna vid nominering av representanter till den personalpolitiskadelegationen var atl föreslå den som inom vissa större myndigheter pä chefsnivåär ansvarig för personalfrågorna. Konsekvensen har blivit att enbart män ingåri delegationen. Det är självfallet beklagligt, eftersom del tyvärr återspeglarden jämslälldhelssilualion vi fortfarande har inom statsförvaltningen i dag.Det är i första hand män som har de högre tjänsterna. Del visar tydligt alt detfinns skäl lill fortsatta ansträngningar i jämställdhelsarbeleUoch jag villpassa på all omnämna att arbetsgivarverket har inrättat ytterligare endelegation som särskilt skall behandla jämslälld-helsfrägorna inomstatsförvaltningen. Genom denna delegation, som beslår av fyra kvinnor och fyramän, förutsätts jämslälldhetsfrägorna fä en allsidig bevakning inom helaarbetsgivarverkets arbetsområde. Omökad Jämställdhet I arbetsgivarverkets personalpolitiska delegation Jag tackarstatsrådet för svarei. Detär en ganska trist del av jämställdhelsarbetel alt räkna kvinnor och män iolika styrelser, nämnder osv. Och jag hoppas den dag kommer då del äroväsentligt atl räkna dem och det är självklart alt både kvinnor och män harinflytande på samhällsutvecklingen. Men än så länge har vi inte kommit därhän.Av del skälet harjag reagerat över all arbetsgivarverkets personalpolitiskadelegation har tillsatts med 21 personer - samtliga män. Enligtuppgift har arbetsgivarverket strävat efter all fä en sä allsidigsammansättning som möjligt. Den strävan till allsidighet har inle varitsärskilt framgångsrik pä jämställdhelssidan. har gett deutvalda myndigheternas chefer direkiiv om atl man som ledamöter helst önskadeadministrativa chefer eller personalchefer. Verkscheferna har därefterunderrättat arbetsgivarverket om vilka personer man vall. Om del nu är sä alldet inte finns en enda kvinna som är administrativ chef eller personalchef inomde berörda myndigheterna har man genom sitt förslag pä lämpliga personerkönsdiskrimineral. Päalll fler områden reagerar vi mot urvalssyslem som är könsdiskrimine-rande. Ettexempel är föreningserfarenhel som merit vid intagning till högskolan. Varförreagerar man då inie inom arbetsgivarverket? Del behöver inle heller vara säalt en administrativ chef eller personalchef är bäst skickad alt utförauppdraget inom den personalpolitiska delegationen. INorge lillämpar man, om jag inte är fel underrättad, i olika sammanhang enprincip alt två representanter skall föreslås till olika styrelser, och dessarepresentanter skall vara en man och en kvinna - sedan må de varaadministrativa chefer, men delta är icke primärt grunden. Jag vill därför frågastatsrådet om hon är beredd alt föreslå en sådan regel här i och omslalsrådetanseraltarbelsgivarverkel haren könsdiskriminerande urvalsprincip. För atl la den sista frågan först anser jag självfallet inle altarbetsgivarverket har haft en avsiktligt könsdiskriminerande utgångspunkt förtillsättningen av sin delegation. Vadgäller ett förfarande där man pä ett eller annat sätt förordnar ellerlagsliftar om att organisationer eller myndigheter i tillsättningsärendenalltid skall föreslå tvä personer, en mart och ert kvinna, ärjag inle bereddatt förorda ett sådani syslem. Jag anser nämligen atl detta medför en styrningfrän den tillsättande myndighetens, i vissa fall regeringens, sida. Denstyrande effekten skulle innebära all myndigheten otillbörligt lade sig i andramyndigheters och organisationers räll all själva bestämma i tillsättningsärenden.Vi menaralt i stället arbetei på alt föra ul jämställdheten som en viktig del iallt arbeie inom myndigheterna skall bära frukt. Men om man inom arbetsgivarverket har etl sådant urvalssyslem all det,som man i det här fallet bevisligen redan frän början måsle ha velat, bara ärmän som kan komma i fråga, dä måste man faktiskt också erkänna atl man har eltkönsdiskriminerande syslem. Delär möjligl atl statsrådet inte kan förorda etl system där man föreslär tvåpersoner, en man och en kvinna, men del skulle vara angeläget all få veta omslalsrådel tycker att detta vore elt bra system för arbetsgivarverket. Denstyrning som statsrådet talade om finns ju redan nu i och med atl verket såsomi det här fallet föreslagit all personalchefen eller den administrativa chefenskall ingå i delegationen. Jag lycker att delta är en bra princip att tänka på för alla som äransvariga för sammansättningen av olika organisationer och myndigheter. Överläggningenvar härmed sluiad. § 4 Omkreditgarantin till i IndustriministernERIK erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga, 1978/79:450, och anförde: har frågat mig när jag ämnar ge besked om kreditgarantintill () i . Han har också frågat mig om statensförvärv av påverkar handläggningen och bedömningen av dettaärende. Efter samråd medstatsrådet vill jag framhålla följande. Den31 januari förklarades i ett pressmeddelande från industridepartementetalt regeringen var beredd atl positivt pröva ÖSA:s ansökan om lånegaranti undervissa föratsättningar. Dessa förulsättningar var atl godkände avregeringen begärd ökning av ramen för industrigaranlilän och all BM ochÖSA, som hade ingått ett preliminärt avtal om samarbete, kunde presenterasamarbelsformer som omfattade även och som i möjligastemän beaktade regionala och sysselsätlningsmässiga krav. Den första av dessaförutsättningar är uppfylld. Vad gäller den andra förutsättningen pågårdiskussioner om hur de tre företagens tillverkning av skogsbruksmaskinerlämpligen skall bedrivas och om den framlida kapaciteten för branschen m.m. Närresultalet av dessa diskussioner föreligger kan frågan om industrigaranliläntill ÖSA övervägas. Statsföretag,som kommer atl bli moderbolag för , har av naturliga skälbehövt för atl sätta sig in i förhållandena i sitt nya dotterbolaginnan man har kunnat diskutera samarbete med BM och ÖSA. Statens förvärvav har därmed indirekt kommit alt förlänga tiden förhandläggning av ÖSA:s ansökan. påverkarbedömningen av ansökan är svårt att säga innan den är slutgiltigt behandlad. RolfDahlberg hävdar att ytteriigare dröjsmål med beslutet om industri-garanti tillÖSA kan vara ett hot mot hela förelagels existens. Jag delar inte dennabedömning. All lillverkning i skall behållas som en viktig del avskogsbruksmaskinindusirin råderdet enighet om i de pågåendestruklurdis-kussionerna. ROLFDAHLBERG (m): Jag ber att få lacka industriministern för svaret på min fråga. Såsent som hade vi en lång interpellalionsdebatt här i kammaren omsysselsätlningssituaiionen i . Jag behöver därför inte närmare gåin pä den saken , men jag konstaterar all skogsmaskinbranschen haren storinverkan på sysselsättningen i Voxnada-len och i , där vifinner tvä av de tre största företagen i branschen i . Den9 november besvarade industriminisiern tvä frågor om justskogsmaskinbranschen, närmare bestämt om ÖSA i Alfla och iSöderhamn. Frågesiällarna framhöll atl det är viktigt att vidta snara åtgärderför all man skall kunna klara situationen. Industriministern redogjorde förstför hur man pä departementet sysslar med de här frågorna. Han nämnde därvid atlen utredningsman, som förre industriministern hade tillsatt, hade iuppdrag all för departementets räkning utföra utredningar i ärendet. Ombrådskan sade industriministern enligl protokoll: "Jag harnyligen haft etl samtal med bankdirektör för att förvissa mig om att hanär i full gäng med uppgiften. Det är en intrikat men också en brådskandeuppgift." Detvar alltså vad industriministern yttrade. Frågesiällarna begärde också en snabbbehandling. kan man emellertid konstatera att det har förflutit i detnärmasie sedan den debatten fördes, men något beslut om ÖstbergsFabriks AB:s i Alfla framtid har ännu inte fallals, vilket jag beklagar. Industriministernsäger nu i svaret alt del har ställts vissa krav för att man skall kunna ge denhär kreditgarantin. Del första kravet är uppfyllt, och har alltsåslälll medel till förfogande. Detandra gäller samarbetet med . Det är en sak som jag har myckel svårt auförstå. När nu ÖSA och BM har ingåU eU samarbetsavial borde det välräcka. kunde slå utanför och konkurrera pä lika villkor med de tvåandra företagen. Lät mig först konstatera, atl även om del har gäll några månader, hardet under den tiden inle inträffat några försämringar i förutsättningarna förÖSA. Däremot härden förändringen skell atl förvärvats av slalen och påetl mera direkt sätt kommit in i bilden. nu strävar efter -även medstöd av en ganska enhällig uppfattning på fackligt häll och bland användarna avskogsmaskiner - är all söka nä en lösning som är till gagn för alla de treföretagen, främst för del i , alltså i egen provins,lokaliserade Kockumsförelaget. Enligt mångas, inte minst användarnas,uppfattning finns det elt behov av all strukturera den myckel rikliga avolika typer och varianter av skogsbruksmaskiner. Jag vill också erinra om attalla är överens om atl del finns både överiager och en besvärande överkapaciteti landet när det gäller just skogsbruksmaskiner, vilket kräver sammanfattandeoch strukturella grepp. Jag kommer i övermorgon att ha ett sammanträffande medalla tre företagen, då vi skall försöka komma vidare pä vägen. Omkreditgarantin till i Alfla När det gäller det jag har sagt i slutet av min fråga, som bemöts islutet av svaret, nämligen alt dröjsmålet kan hota förelagen, villjag peka påtre saker. Fördelförsta förutsätter samarbetet mellan i och BM altkreditgarantin är klar. Fördet andra kommer den omställning och nedbanlning som de två förelagen är enseom alt man skall göra atl ta tid. Man skall omplacera personal, omskolapersonal osv. Ju längre man drar ut pä tiden desto mer akut blir situationenför i Alfla. Fördeltredje måste vi förstå att företagets kunder kan börja fundera pä vad somkommer att hända med förelaget framöver. Del är helt klart alt del råderovisshet, och de kanske då vänder sig lill andra, utländska leverantörer istället. Avdessa skäl tyckerjag att det finns anledning att handla snabbt liksom det i novemberfanns sådan anledning. Redan då var det hög lid all lösa problemen. Del har nugäll , och ännu är del inte klart. Däremotärjag lill freds med del allra sista i industriministerns svar, där han slårfast att i Alfla skall en viss skogsbruksmaskininduslri finnas även iframliden. Det är naturiigtvis svårt atl läsa ut hur den kommer att varadimensiorterad och i vilken form verksamheien skall bedrivas -men det ärettpositivt konstaterande i slutet av svaret, som jag noterar med tillfredsställelse. Får jag konstatera att vad som framför alll betingade uppgifterna inovember om brådska var hänsyn lill förelagets likvida situation. harmånaderna gått, och likviditeten har inle föranlell någon akut situation förföretaget. Men jag kan försäkra atl vi myckel noga följer förelagets likvidaulveckling, så alt där inle händer nägonling som skulle störa de konstruktivaplaner som bearbetats. Lålmig , herr lalman, konstatera att pä den väsentligaste punkten -densista i mitt svar - är frågeställaren och jag överens. Om elektrifiering av Järnvägslinjen Helt kort; Jag har personligen mycket svårt all se alt det skulle varanödvändigt att avvakta statens förvärv av och ta med det ibilden när man bedömer denna kreditgaranti lill ÖSA i . Jag tror att manmyckel väl hade kunnat fatta beslut i den senaste frågan, och om det hade visatsig lämpligt med någol samarbetsavial med alla tre stora i den här branschenhade man mycket lätt kunnat ordna det sedan - och på del viset vunnit lid. Överläggningenvar härmed sluiad. §5 Om elektrifiering av järnvägslinjen Kommunikationsministern erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1978/79:426, och anförde: har med hänvisning till etl beslut under1976/om ålgärder föratt förbättra järnvägskommunikalionernamellan och frågal mig, vilka älgärder som har vidtagitsi ärendet och när regeringens övervägande i frågan kommer atl föreläggasriksdagen. Medanledning av beslut i frågan uppdrog den dåvarande regeringen ål SJatl efter samråd med berörda länsstyrelser och kommuner undersöka de åtgärdersom kan vidtas för att förbättra järnvägskommunikalionerna mellan Karlskronaoch . I uppdraget ingår också alt undersöka de trafikekonomiska ocharbeismarknadsmässiga förulsättningar som finns för alt genomföra åtgärderna. Enligtvad jag har inhämtat är den bantekniska undersökningen nu klar, och SJ kommerinom kort alt ta kontakt med berörda parler. SJ räknar med att kunna redovisaresultatet av sin utredning . framlagda trafikpolitiska propositionen föreslår regeringen altjärnvägslinjen skall ingå i riksnätet. Pä riksnätetskall persontrafik bibehållas inom del lidsperspektiv som kan överblickas. Ipropositionen har regeringen också förklarat sin avsikt att ge SJ i uppdrag altutarbeta elt särskilt investeringsprogram för bandelarna i denna grupp. 1 vad gäller den fortsatta hanteringen av frågan omlinjen vill jag inle ta definitiv ställning förrän jaghar sett SJ:s redovisning. Som jag nu ser det förefaller del dock rimligt attfrågan hanteras med ställningstagandet lill investeringar i andrabandelar på riksnätet. HANS (): Jag ber atl fålacka kommunikationsministern för svarei på min fråga. Jagnoterar med tillfredsställelse åtminstone tvä ling. Det ena är alt bandelen ifråga skall ingå i riksnätet - då kan den rimligtvis inle förbli i samma skick som ulanmåste rustas upp. Redan däri ligger etl positivt uttryck för hurkommunikationsministern ser på frågan. Delandra som jag noterar med tillfredsställelse är, alt SJ;s utredning är i detnärmasie klar och skall presenteras i vår. Det lackar vi för. Det har gälltvå är sedan fattade sitt beslut, men ioch för sig kan del vararimligt alt SJ har behövt viss lid för alt färdigställa utredningen. Jagförslär också all kommunikationsministern inte nu vill binda sig för denfortsatta hanteringen av denna fråga förrän SJ;s redovisning föreligger. Motden bakgrunden hade del varit onödigt all tillfoga den sista meningen i svaret,där kommunikationsministern säger: "Som jag nu ser det förefaller det dockrimligl alt frågan hanleras med ställningstagandet till investeringari andra bandelar på riksnätet." Jagskulle vilja hemställa att kommunikationsministern i stället övervägde, om detinle funnes skäl all bryta ut denna fråga, som gäller en upprustning av enjärnväg som är starkt försliten när det gäller både den spårbundna delen ochtrafikulrustningen, från del mera övergripande investeringsprogram som skallupprättas över riksbanenätel. Jagvill fråga om kommunikationsministern inte är beredd alt överväga all låtadenna bandel särprövas, dels med hänsyn lill alt frågan redan har väckts, delsmed hänsyn lill lidigare uttalande i ärendet. Om förbättring av sysselsättningsläget inom åkerinäringen Också mänga andra delar av det av oss föreslagna riksnätet är starktförslitna. Men om den utredning som SJ presenterar medför atl man måste göra enisolerad bedömning av denna bandel, skall vi givetvis överväga också detta. Menlät mig också säga. alt om fattar beslut om etl riksnät i enlighetmed vad vi föreslagit i proposilionen, kommer SJ att kunna presentera detsärskilda investeringsprogrammet . Överläggningenvar härmed sluiad. § 6 Om förbättringav sysselsättningsläget inom åkerinäringen KommunikationsministernANITHA erhöll ordet för att besvara tredje vice talmannen () dert anmälda fråga, 1978/79:437, och anförde: har mol bakgrund av att i Värmlandslän enligt uppgift har lagt ul vissa beläggningsentreprenader till ett dansktförelag frågal mig, om det med hänsyn lill sysselsättningsläget finns någonmöjlighet atl i ett enlreprenadarbete, utlämnat till utländskt företag, tillförsäkraåkare och personal pä orten möjlighel atl utföra arbetet. Vägverkelsnordvästra byggnadsdislrikl i har inför årets beläggningssäsongupphandlat beläggningsenlreprenader för 11,8 milj. kr. avseende län.Av delta belopp har endast 0,9 milj. kr. gått till etl danskt Omförbättring av sysselsättningsläget inom åkerinäringen Avkostnaderna för en beläggningsentreprenad hänför sig lill transport avbindemedel och tillverkning och transport av stenmaterial lill upplag på resp.arbetsplats. Den delen av arbetet utförs av inhemsk arbetskraft, även i de falletl utländskt förelag har fått entreprenaden. Vägverkethar ingen formell möjlighet all lillförsäkra åkare och människor på ortenarbeie i en med vägverkels ordinarie medel upphandlad entreprenad. I praktikenanlitas dock lokala åkerier och lokal personal för de lokala transporterna. Tredje vice talmannen (); har varit ett av de hårdast drabbadelänen när det gäller sysselsättningen. Det har gällt i första handindustrisysselsättningen, men del har också gällt artdra sektorer. Det harvarit låg byggnadsverksamhet, och det har varit få anläggningsarbeten. a. fått till följd att äkerinäringen haft det myckel besvärligt. 40 96av lippbilarna har ställ stilla . När man nu intensivtväntade pä jobb bland åkarna så lämnade nordvästra byggnadsdistriktul en del enireprenadarbelen, och ert del av dessa, avseende beläggningar iVärmlands, och , lades ut lill elt danskt företag. Det ärbakgranden till min fråga. Jagär tacksam för kommunikationsministerns svar och är angelägen att säga atlingen skugga får falla på vägverkels handlande. Verket har såvitt jag förstårfullständigt följt gällande upphandlingsbeslämmelser. Menjag har ställt frågan med anledning av att del känns litet underligt alt eltutländskt förelag lar en del av entreprenadarbelena när man känner lillarbetssituationen. Statsrådet sägeratl det inte finns någon formell möjlighetatt tillförsäkra åkare och människor på orten arbeie. Men så kommer en någotuppmuntrande mening på slutet, där statsrådet säger: "I praktiken anlitasdock lokala åkerier och lokal personal för de lokala transporterna." Fårjag ta detta som en försäkran lill de lokala åkerierna i och övriga berördalän och lill deras personal atl de kommerall anlitas för de här jobben? KommunikalionsministemANITHA : Herr lalman! I stycket före det som lästeupp står del atl 70 96 av arbetena kommer att utföras av inhemsk arbetskraft,och det är samma sak som återkommer i del sista stycket. av den danskaentreprertaden kommer alltså all utföras av lokala åkare. Sedanvill jag lämna en faklaupplysning. Beläggningsarbelen kan utföras bara undersommaren, så åkarnas besvärliga siluaiion påverkas inte av della. Tredje vice talmannen (); Det var synd att jag inte fick en försäkran om alll jobb-jag beklagardet. Och jag tror all statsrådet förslär åkarnas och den berörda personalensinställning och förstår mitt skäl till frågan. Värmlandsdelegalionenkämpar pä allt sätt för alt skaffa arbetsmöjligheter för värmlänningarna i denden här silualionen. Man har lagt fram ett ätgärdspakel som berör tiodepartement, däribland statsrådet , för atl försöka finna arbeten ochfå pengar till så mänga projekt som möjligt. Dä känns del litet underligt allde få anläggningsjobb vi har läggs ul till etl utländskt förelag -även om detinle gäller stora jobb - och all vi inte har några möjligheter all styra så alljobben kan tillförsäkras bygdens folk och åkare. Ombibehållande av postkontoret i Ytterligare en komplettering: Det är alltså 70 96 av den lolalaentreprenaden som kommerall ulföras av lokala åkare. Allt lokalt transportarbeteutförs av lokala åkare. Anledningen lill alt övriga måste läggas på enspeciell firma är att man måste använda specialmaskiner för ytbehandlingen somdetta specialförelag har. Tredjevice talmannen (): Herr talman! Jag tolkar statsrådetssenasie inlägg så alt för de jobb som kan ulföras av åkare kommer bygdens folkalt anlitas. KommunikationsministernANITHA : Herr lalman! Som del står i svaret sker arbetet i praktikenalltid på del sättet. Överiäggningen varhärmed sluiad. § 7 Om bibehållande avpostkontoret i Kommunikationsministern erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1978/79:451, och anförde: har frågat vilka åtgärder jag är beredd alt vidta föratt förhindra en nedläggning av postkontoret i . 1Björkliden finns ca tio fasta hushåll. Under turistsäsongert, somomfattar ca , tillkommer verksamheien vid bl. a. SJ;s semester-hem.Under tidigare turistsäsonger har de fast boende och turisterna betjänats av ens. k. förenad posislaiion inrymd i . änturistsäsongen har de fasta hushållen betjänats med postväska. Enliglen överenskommelse mellan postverket och dess personalorganisationer skallvissa äldre slag av postanordningar, bl. a. de s. k. postsiationerna, ersättasmed andra anordningar. I har postverkets planering varit Ombibehållande av postkontoret i inriktad på attposistationen skall ersättas med postväskbetjäning saml betalningsbeljäning ålturisterna. Därigenom kan postkunderna uträtta alla förekommande postärenden.En liknande anordning finns f ö. vid lurisislalion. Islutet av och i början av della år har postverket förhandlat med SJ;ssemeslerhemsförening i syfte alt få föreningen all sköta poslväsk- ochbetalningsbetjäningen. utgångspunkt har härvid varit all betalningsbetjäningenfrämst avser semesierhemsföreningens gäster. Föreningen har dock, efter att päprov ha handhaft denna verksamhet under en kortare lid, förklarat aU man intehar resurser au sköta betjäningen. har för innevarande säsong inlekunnat rekrytera någon annan person i för denna syssla. T. v. måstepostverket sköta postservicen med hjälp av personal från . Införnästa turistsäsong räknar verket med en överenskommelse där lämplig person påorten lar hand om poslservicen. Jag beralt få lacka försvaret på frågan eller kanske rättare sagt förredovisningen av det faktiska förhållandet. Jag ser dock där inte någotegentligt svar på min fråga om vilka älgärder man vill vidta. Denhär åtgärden kommer i etl läge då turistsiationens kapacitet genom utbyggnadkommer att öka högst avsevärt, då den väg som byggs mellan och Kirunahäller på atl färdigställas och då man kan räkna med en expansion i området.Därför blir man naturiigtvis litet betänksam när man hör atl postverket möteren sådan expansion och en ansträngning att sä atl säga få mera liv i områdetmed en, som alla upplever del, avsevärt försämrad postservice. Detkan visserligert låta beslickande när del talas om att del där uppe iBjörkliden finns tio fasta hushåll - och delta är säkert alldeles rikligt - mennågon hänsyn las alltså inle till den expansion som kan bli följdert av vad jagrtyss har talat om. Någon hänsyn las inte heller till au den fasta befolkningeni området uteslutande består av gamla människor, som uppleverposlväskbe-tjäningen som något väldigl ohanterligt. Del är inle alls på detsättet all de -som del sägs i svaret - tycker atl de därigenom kan"uträtta alla förekommande postärenden". Jag har själv under någraår - det är nu minsl 30 är sedan - bott utefter Porjusbanan och då haft sådanservice. Redan dä var del svårigheter för oss all klara våra postärenden, ochdet har inte blivit bättre .