prot · G209108 · 1978-12-31 00:00:00 — per anställd och år, och lagd ovanpå de . av löneökningsutrymmel som socialdemokra terna vill ta genom en "proms" - skulle räknas av på löneutrymmet. Isjälva verket innebär dessa löneskatter att förhandlingsuirymmel är flerdubbell överiniecknat. På grundval av tidigare erfarenheter räknar man i näringslivel i stället med atl dessa löneskatiehöjningar skulle utlösa en kostnadsstegring som skulle försämra möjlighelerna att konkurrera med utländska tillverkare både pä exportmarknaderna och på hemmamarknaderna. Risken för en förnyad kostnadsexplosion minskar investeringsviljan. Elt tvång att avsälla en viss del avföretagsvinsterna till del centrala facket i form av särskilda aktieemissionerinnebär att framgångsrika förelag övergår i fackföreningsrörelsens ägo ochkontroll. En företagare skulle därmed bli av med resultatet av sinaansträngningar, inte bara om han misslyckas ulan även om han är framgångsrik.Även della perspektiv uppfattas självfallet som en ökad risk somavskräcker från nya satsningar. Kapitalfonder,som sä småningom skulle dominera hela kapitalmarknaden, och aktiefonder, somskulle innebära atl facket blev den dominerande företagsägaren, skulle ocksåskapa en oerhörd maktkoncentration. Bortsett från de poliliska problemen med ensådan facklig maktkoncentration skulle denna också innebära attmarknadsekonomin förstördes. Denna bygger nämligen på konkurrens ochdecentraliserade beslut. Svårigheten eller omöjligheten för mindre förelag somlill äventyrs inte skulle övergå i fackets ägo att under sädana villkor bedrivaverksamhet, uppfattas även den som ett avskräckande hot. Påsitt landsmöte har även för sin del beslutat altlöneskatterna bör höjas och medlen tillföras särskilda fonder för all, som manmenar, därmed bidra lill kapitalbildningen. Vidare bör man överväga, menarfolkpartiet, atl framgångsrika företag åläggs atl avsätta en del av vad mankallar för "övervinster" till löntagarfonder. Dessaställningstaganden kan också, även om de är mindre långtgående änsocialdemokraternas, ha en avskräckande verkan pä nyinvesteringar. En höjningav löneskatterna skulle sannolikt fä destabiliserande verkningar päsamhällsekonomin, även om systemet mera ges karaktären av ivängsspa-rande genomatt andelarna skulle bli individuella. Hotet alt verkligt framgångsrika företagskall avsälla en del av sina vinster till fonder innebär en minskad lust hosförelag som tror sig ha möjlighet alt bli framgångsrika au också försöka blidet. Även om det i folkpartiels modell inte är fråga om en ivångsemission avaktier ulan om en extra skatt på vinsler, och även om man tänker sigindividuella andelar i fonderna, innebären skatleskärpning just på de braförelagen alt de blir sämre. Manskall inte förstöra elt ekonomiskt syslem om man inte har något annat atl sättai slällel. Eller som Metall-juristen på socialdemokraternaspartikongress uttryckte denna självklarhet: "Om vi tar bort kapitalismensdrivkrafter, kollapsar biandekonomin om vi inte ersätter dessa med nya . Mennågot alternativ har man inle. Meidners förslag som LO gjorde till sitt vågadesocialdemokraterna inte föra fram i valet . Det konkreta förslag somsocialdemokraterna och LO i en arbetsgrupp utarbetade vågadesocialdemokraterna vid sin partikongress inle stå fast vid. 1 stället ställdeman sig på nytt bakom fondsocialismens idé i princip. Från riksdagsarbelel ochdebatten efter partikongressen är del alldeles uppenbart all socialdemokraternatror så lilet pä sina förslag atl man inle kan diskutera sitt allernaliv inågra konkreta termer. Manhänvisar i stället lill löntagarfondsulredningens arbete under . Men denna ulredning är inne pä sitt femte är och har inte Den mal på lomgång fram vissa rapporter i tekniska frågor ochfungerar i övrigt som en instans atl hänvisa lill för att slippapresiigeföriuslen och fördröja beskedet alt fondsocialismen borde avföras frånden politiska dagordningen. Trots att utredningen har i uppdrag att i en förstaetapp redovisa ett betänkande som beskriver länkbara modeller harfondsocialismens förespråkare i utredningen ännu inle vägat eller velat ge sigin pä detta arbete. Med hänsyn till kongressbesluten måste dock förfarandet iutredningen vara vallaktiskt betingat. Menallt detta innebär alt man pä etl oansvarigt sätt försämrar sysselsättningenoch den ekonomiska utvecklingen i landet. Man får ej bortse från att redanhotet om fondsocialism innebär en försämring av det nuvarande ekonomiskasystemets sätt att fungera. I elt långsiktigt tänkande - och företagande kräverlångsiktighet till skillnad frän vad en del politiker tycks tro - måste olikarisker vägas in, och fondsocialismen är en stor risk. Välståndeti värt land har byggts upp inom ramen för en ekonomi grundad på enskilt ägande,privat iniiialiv och företagande. Man bör värna om delta system som också är enförutsättning för demokrati och personlig frihet. Hållfastheten i del nuvarandesystemet kan utvecklas genom atl man befrämjar etl spritt enskilt ägande. Dellabör omfatta etl spritt enskilt aktieägande. Del skaltefondssparande somtrepartiregeringen införde utgör elt viktigt steg i den riktningen. Dettasparande får en vidgad dragningskraft om löniagarfondshotet avskaffas. har på frivillig väg infört syslem som innebär alt de anställdapä individuell grund kan bli ägare lill aktier. Sädana frivilliga syslemförsvåras f n. av bl. a. olika skattelagar. Tyvärr ingår inte i löntagarfondsulredningensuppdrag atl framlägga förslag om hur dessa lagar skulle kunna ändras för altbidra till ett sådant spritt, individuellt ägande. Motbakgrund av vad jag anfört och mot bakgrund av den utomordentliga betydelse förvärt lands ekonomiska och poliliska liv som dessa avgöranden har, vill jag tillstatsministern ställa följande frågor: Delarstatsministern uppfattningen atl redan det hot som olika fondsocia-lisliskaförslag utgör försvårar en ökning av produktiv sysselsättning ochinvesteringar? Anserstatsministern att, om man verkligen införde en extra skatt på framgångsrikaförelag i form av "övervinstdelning" och en kraftig höjning avlöneskatterna, detta skulle stimulera investeringar och sysselsättning? Kommerregeringen all vidga löntagarfondsutredningens arbete lill alt omfatta även engranskning av hur frivilliga syslem som underiältar ett individuelltmeddelägande bland de anställda kan genomföras pä bältre villkor än nu ärfallet? §19 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1978/79:444av i (m) lill justitieministern om principerna förtillsättning av läkartjänst: Enligl uppgift i nr 10 1979 har eulandsting beslutat all principiellt ge läkare med svagare meriter företrädelill vissa tjänster framför läkare med bättre meriter. Harjustitieminstern några synpunkter på della förfarande med hänsyn lillgrundlagens bestämmelser om förtjänst och skicklighet? 1978/79:445av () lill justitieministern om rutinerna vid förvaring ochförstöring av beslaglagen narkotika; Mot bakgrand av händelsen med den"försvunna" narkotikan hos polisen i vill jag frågajustitieminislern: Anser justitieminislern atl nuvarande rutiner förförvaring och förstöring av beslaglagen narkolika är tillfredsställande? Om inte, avser justitieministern att la någrainitiativ för att förbättra rutinerna? §20 Kammaren åtskildes .