prot · G20938 · 1978-12-31 00:00:00 — Vimenar att den bör vara en ^hell annan än den typ av strukturomvandling som har lett till denna ökande ^utslagning och arbetslöshet, ^lill den ökanderovdriften, till den ökandeensidigheten i ^produklionen, tilldet kortsiktiga profil- och ^vinsttänkande, som har karaktäriseratden ekonomiska ^ulvecklingen här i^landei och som lett oss fram tilldenna kris. Den är en av de faktorer som har vållat denna kris. Från ^vpk;s sidaskulle vi vilja se Investeringsbank infogad i ett ^hell annat och nytt sammanhang. Vi skulle vilja se denföra en kamp mot arbetslösheten, vi skulle önska att den som en av sinastöttepelare hade ^elt omfattandeoch långsiktigt statligt industriprogram till förmån för en industrielloch strukturell förnyelse av den svenska ekonomin i helt annan riktning och efter helt andra linjer än dem somstorfinansen vill följa. Vi menar ^atl det borde vara Sveriges^Invesieringsbanks uppgift att ställa upp på den utvecklingslinjen och^inle på storfinansens. Storfinansens utvecklingslinjeär ingenting som statliga pengar, ^skallebetalarnas pengar, skall^slimulera. Del finns för mycket tung^rovdriftsinduslri här i landet, det finns för mycket industri som arbetar för kortsiktiga och ^profilbelonade mål. Detbehövs mycket mera av lättförädlingsindustri som med små, begränsade mängder av ^råvaruinlag och energitillförsel kan skapa maximalt medjobb. Del behövs en allmän, kraftigoch snabb höjning av förädlingsgraden i den svenska ekonomin, och det är någonting som de privata intressena undermånga decennier har försummat. ^Eu ^slalligl medvetet, långsiktigt och planmässigt industriprogram skulle kunna användasför alt bygga upp ^jusl den ^lyp avnya ^indusirier som befrämjar de riktlinjer i den svenska ekonomin som jag nämnde. I ^ell ^sådanl program skulle en statlig^kredilgivning, organiseradexempelvis i bl. ^Invesieringsbankens regi, finna ett användningsområde, en uppgift som verkligen stod i de^arbelandes intresse och som inte gickstorfinansen ^lill banda i dennasspeciella strukturomvandling, dennasspeciella rationalisering och ^robotisering, som ju inte avser ^atl skapa ^arbele ål folket, som inte avser att producera varor som fyller angelägna mänskliga behov eller omvandlar densvenska ekonomin i en vettig riktningutan som bara har för ögonen del kortsiktiga ^profilinlresset och intresset av^atl slå ut så många arbetande som möjligt för att åtminstone skenbartöka sin profil, öka sin kortsiktiga lönsamhet. ^Endasl staten har resurser allorganisera ett stort program för förnyelse av den svenska industrin. Endast staten och andra samhälleligainstitutioner besitter den nödvändigaorganisatoriska kapaciteten för alt angripa de stora ^brislområden som finns isamhället, exempelvis inom trafiksektorn, inom vikliga sociala sektorer, på miljöpolitikens och miljöteknikensområden. Överallt på dessa områdenbehöver vi ^slora investeringsbelopp för ^atl ersätta ^förslitna, försummade och dåliga industrianläggningarmed nya och modernare, mera miljövänliga arbetsplatser för dearbetande. Vi har också en oerhörd^underförsöijning när del gäller viktiga sociala utbyggnadsområden, som har fött sacka ^efter under krisen därför att^specielll kommunernas ekonomi harförsämrats. Där krävs ^omfallande utbyggnader, och dessa utbyggnader kommer ju då ^atl bli av en art, som kan bildamarknad för nya typer avindustriprodukter, nya typer av teknik, och del är dessa typer av ^produkier och teknik som vi i första handborde befrämja. Det är för att skapaden typen av produktion som man bl. a. borde investera i indus^trin. Men det är inte den utvecklingen som storfinansentänker sig. Den har sina varor somden vill producera, sådana som gerhögre profil men som sämre läcker mänskliga behov. Om man fogar inSveriges Investeringsbanks politik i ett kvalitativt sett annat perspektiv, så för man också en utvecklinghär i landet som bättre ^ijänar de^arbelandes intressen. ^Enligl vad jag förstår är en av bristerna i socialdemokraternasresonemang i denna fråga alt de inte ser alt ^kapiialeis ^iniressen fordrar en ^lyp av ^slrukluromvandling, folkflertalets och de arbetande människornas^iniressen fordrar en helt annan. De är ^sins emellan inte Det största misstag enarbetarrörelse kan göra, politiskt och ideologiskt,är när den säger: Bara det går bra för kapitalisterna går del också bra förarbetarna. I vpk har vi inga sådana illusioner. Vi vet alt de ^arbelandes intressenkräver en ^hell annan industripolitik, en ^hell annan typ av omvandling och en ^hell annan aktivitet frånsamhälleliga institutioners sida -både kvantitativt och ^kvalilalivi -än vad storfinansens ^iniressen gör. Vi menar inte att ^Invesleringsbank som ^hillills ^varil fallet skall ha som en huvuduppgift ^atl ställa upp förstorfinansens katastrofala typ av strukturomvandling. Därför har viställt det villkoret i den motion vi avlämnatalt för all skall ge ^Invesleringsbanken ökade resurser skall garanti lämnas att de används på ^ell sättsom är i del arbetande folkets, i flertaletsintressen. I annat fall ^lycker vi ^inle att ^Invesleringsbank har ^särskill stort existensberättigande, för dåfyller ju Skandinaviska Enskilda Bankenprecis samma uppgift. Då är del nästan hederligare alt denna bank för göradel, för då vet man åtminstone vad del är fråga om. Med ^detla vill jag yrka bifall ^lill ^vpk-motionen i ärendet. i (fp): Jag tror att har felnär han säger ^atl Skandinaviska EnskildaBanken fyller samma behov som Investeringsbanken ^närdet gäller ^atl tillgodose kapitalbehovet, men jag skallåterkomma till det senare i ^mitl inlägg. att del här är sista gången vi ^diskuierar ^Inveslerings^banken. Del är del väl ^inle-vi ^åierkommer ju ^lill frågan ^näsla år-men del är säkert sistagången . Vi som står bakom^ulskotlsmajoritetens skrivning är ense med reservanterna om ^atl det är viktigt attInvesteringsbanken för ^ell ^sådanl kapitaltillskott som banken behöver för sin viktiga ^verksamhel, och har härredogjort förde uppgifter banken har, nämligen att ställa riskvilligt kapital tillförfogande för olika projekt. Banken harenbetydelsefull roll att spela när del gällerall bidra ^lill ^flnansiering avinvesteringar inom näringslivet som ^inrikias på rationalisering,strukturanpassning och ^ulveckling samt att medverka vid finansiering av svensk export. Men på den punkten finnsockså - vilket vi fattade beslut omi våras - exportkreditnämndens möjligheter all gä in på olika sätt.Riksdagen ^harju fatlat ^elt beslut om alt ställa till exportkreditnämndens förfogande. Det finnsalltså väl tilltagna anslag. Men jag vill hävda all vår grundinställning är densamma somreservanternas. Vi anser del viktigt all Investeringsbanken hartillräckligt med resurser. Vad är det dä somskiljer ^utskotismajoriieten och reservanterna åt? a. anser vi att kapitaltillskottet pä 300 milj. kr.för teckning av aktier i tillräckligt, men ^reservanierna anser inte del. Banken för ju med del tillskottet en ^belydande förstärkningav sin utlåningskapacitet ^samlidigt som banken för en ökning av denstatliga garantin . Denna ^siaisgaranti är avutomordentlig ^belydelse och den 8Riksdagens ^proiokoll 1978/79:37-39 är väsentlig för all banken skallerhålla fördelaktiga villkor i sinutländska upplåning. Vi anser alltså all det tillskott som banken nu för är ^lill fyllest för dess verksamhet. upp frågan om bankens framlida ^verksamhel. Jag kan då nämna alt man i kapitalberedningen^s^huvudbetänkande. Kapitalmarknaden i svensk ekonomi, behandladeInvesteringsbankens verksamhet i ^elt särskiltavsnitt. ^Detla betänkande har ^remissbehandlals och bereds nu inom . Och i den nu föreliggande^proposilionen uttalas att ^Invesieringsbankensframlida roll kommer alt tas upp vid behandlingen av^kapilalmarknadsutredningens förslag och i samband med en kommande näringspolitisk proposition, som vi förväntar ossskall läggas fram . Därför anser viall del nu föreslagna ^kapitallillskotlet på 300 milj. kr. och ökningen av^slatsgarantin med I miljard kronor är tillräckliga för all banken skall kunna klara sina uppgifter. Jag villåterigen ^underslryka, ^atl bankenhar en viktig roll när det gäller att se till att den svenska industrin för riskvilligt kapital vid sin upplåning. Vi skiljer oss^inle på något sätt i del avseendet. Vad som skiljer våra ^uppfallningar är all man frän ^socialdemokraliskl hållvill all banken skall fö 200miljoner ^lill. 1 ^utskoiisbeiänkandetbehandlas också ^vpk:s motion 1978/79:17, och var uppe och talade om den. ^Diir ställerman upp särskilda villkor för skall godkänna del kapitaltillskott som Investeringsbanken nu skall fö.Från vpk vill man alltså ^atl bankens^verksamhel skall ^inrikias på ^ell industriprogram, vars innebördman i motionen anger mycket summariskt.^Såviiijag förstår för man gå tillbaka ^lill ^vpk:s ^pariimotion 1977/ 78:867 för all vaska fram vad vpkmenar. harredogjort för vad han anser ^atl man skall salsa pä, och del är ett samhälleligt ^induslriprogram. Man fördå se på punkterna i ^partimoiionen867 för alt klara ^ul delta. Vissa delar behandlade vi i i samband med dennäringspolitiska debatten. Del gällde i första hand dels satsning på ökad förädlingsgrad inom landet, dels attvpk ville avskärma - vi skallleva ett ^lämligen eget liv utan auvara så beroende av export. Vi skall ^inle exportera sä mycket av våra energi- och ^resursslukande råvaror och halvfabrikat. Den trenden ville man alliså ^bryla. Vi sade i vårasalt vi måste öka förädlingsgraden, och vi har samma uppfattning . Vi har också samma uppfattningvad gäller klok resurs- och energihushållning- där råder inga delade meningar. Utskottet var också , när vi ^diskulerade näringspolitiken,^enigl om ^detla. Vad vi däremot inte är överens om är en hel del andra punkter i^vpk;s ^induslripolitiska program.Under punkten 3 på programmet i ^vpk-motionen säger man: ^"Induslriplanen förverkligas främst genomen ^uibyggnad av: Dessa skall bilda en bas för ekonomisk utveckling av de regioner ^lill vilka de lokaliseras. Debehöver ^inle nödvändigtvis alllidvara ^Slora enheter. Deras^produkiion bör inriktas pä avancerade maskiner och redskap för t. ex. utrustning av^effekiiv kollektivtrafik, för miljöskydd, syslem för ^atl ^minimera monotont och hälsofarligt tungt arbete,material för energisnåla men ^komfortabla bosläder." Men pågår intesådant här, ? Jo, det är just det som pågår i . ^Vissl inriktar man sig på avancerademaskiner. Men vill inte Svenssonatt man skall inrikta sig på avancerade maskiner, som t. ex. robotar som tarbort besvärande och tungt ^arbele. Men jag förmodar att sådana ^maskinerskall få finnas. ^Komfortablabostäderärväl ingen emot,^ellersystem för att^minimera monotoni och hälsofarligt tungt arbete. Ett förbehåll för attvpk skall kunna vara med och stötta propositionens förslag är det mansäger vidare i det ^induslripolitiska programmet i ^moiionen: "För all kunna genomföras kräverindustriplanen: ^Samhällsfonder under ^lönarbetarkoniroll. Dessafonder bör byggas upp dels genom en ^skärpl beskattning avbolagsvinster och stora förmögenheter ^m. ^m., dels genom ^ell ärligt överförande av en viss del av ^akliekapilalet ide ^kapilalistiska bolagen. Fondernaskall kunna användas för insatser i de existerande företagen men också^uigöra en grund för genomförandel av industriplanen, ^Detla kräver också; ^Nationaliseringav privata affärsbanker och försäkringsbolag-------------- ^.^" Del är alltså väsentliga krav som vpk villha tillgodosedda för alt kunna biträda propositionens förslag om ^atl Investeringsbanken skall fö 300 miljoner för alt stötta upp basindustrier. Dessaär ^enligl ^privatkapilalistiska,ochdärför skal I de inte ha något stöd. Det är tydligen lika bra alt de för rasa ihop, sä alt vi ^fören högregrad av arbetslöshet än vi nu ^har^enligt . MenInvesteringsbanken har ^varil med om alt finansiera ^slora delar av stålindustrin, och del är ju ^räll väsentligt auvi kan fö en fungerande svensk stålindustri. Banken är också i många olikasammanhang inkopplad på finansieringav nya typer av ^leknik. Också inom hemlän är banken involverad i ^siora projekt ^föratt ta framjust den ^lypav ^leknik som här harefterlysts. Det är ^inle särskiltlångt från till ^Arlöv, därman kan se på något av de olikasyslem som ^Invesleringsbanken varit med och satsat på, t. ex. ett ^coniainersyslem, ^Blomalic, somanvänds för alt ^underiätta vid transporter-genom^atl sänka bakdelen på en lastvagn kan man köra in under en container och på det ^sätiei lyfta upp denna påvagnen. Jag kan också nämna - för^atl nu ^fortsälla ^atl hälla mig inom ^Malmöomrädel - alt man ^saisar på ^ell nytt bromssystem. Även påjordbrukssidan satsas betydande belopp. Det är alltså intebara stora kapitalistiska företag som för låna pengar för utvecklingsprojekt hos Investeringsbanken, ulandel för också många små förelag som har riskfyllda projekt. De krav som vpkframfört i det här sammanhanget har ingen ^velal ^slälla sig bakom av ^naluriiga skäl. Om man löper linan utoch ser pä konsekvenserna av del som framförts i ^vpk;s hemställan, såfinner man att vi skulle behöva genomföra en ^fullsländig och total ^omsiru^klurering a v ^svenskl näringsliv. En ^nationaliseringav både ^privala affärsbanker och försäkringsbolag skulle säkerligenmedföra ^detla. Jag yrkar bifall ^lill ^ulskollels hemställan. (vpk): Herr ^lalman!Sven i försvar är en aning oklart och dubbelbottnat. a. försöker han ^sidsleppa frågangenom ^atl säga ^atl vi redan ^ulveckling som vpk anser det vara ^lämpligl alt främja och som vi menar att ^Invesleringsbanken skulle ^uigöra enbyggsten i. Men har vi en sådan ^ulveckling? Se på vad som ^hänl inom ^svensklnäringsliv och som skärpts under ^1970-talel! På vilka industrier har man velat salsa statliga medel, för vilkahar man velat ta risker? Man kan salsa påen utveckling som leder ^lill ^ökalantal ^sys.selsällnings-^lillfällen inom industrin -det beror pä vilka^typerav industrier man ^saisar pä. Svenskstorfinans har emellertid inte salsal på de typer av industrier eller pä en sådan ^ulveckling som givit ökadsysselsättning. Vi vet ju alla, ävenSven , alt^industrisysselsätlningen har minskat i ^landei. Den ^tolala mängden utbjudet arbete har också minskat sedan1965, del är bara del au vi fån fler deltidsarbetande, sä det ser ^ulatt vara fler ^arbelslillfällen än det är. Man kan ocksåsalsa på en ^ulveckling som innebär att man stimulerar till en ^omfatlande ^kapilalulförsel och därmed drar^arbelslillfö'llen ^ul ur ^landei. Delär vad storfinansen har gjort, och del är den ^ulvecklingen som vill alt vi skall fortsätta alt ställa upp på. Men vpk menar all den typen av kapitalflykt skall motarbetas. Del skall^slällas som villkor ^inle skall förekomma, i alla händelser ^inle i den enormautsträckning som sker.Kapitalflykten drar nämligen arbeten ut ur landet, och de pengarna skall satsashär hemma. Del jag beskrivit innebär tvä skildautvecklingslinjer. Det är inte alls samma^ulveckling del är fråga om. står för en ^ulveckling som innebär ^atl man tillåterkapitalflykt. Vi står för en ^ulveckling som innebär all man motarbetarkapitalflykt. Man kan också slå för ^hell olika linjer när del gäller ^robotisering och rationalisering. Man kan ståför en ^lyp av ^robotisering som ökar mekaniken och de .själlösamomenten i arbetet. Del är den somstorfinansen står för, men man kan också slå för en typ av ^automatisering som ökar arbetarens självständigainsats i ^produklionen. Det är vadvi eftersträvar, men del är ^inle den utvecklingen som har dominerat under storfinansens herravälde. Man kan också ståför en utveckling som innebär att^arbetarinflyiandei över strukturomvandlingen blir del dominerande, eller man kan välja en ^ulveckling som innebär an ^siorflnansens kortsiktiga vinstintresse kommer att styrastrukturomvandlingen. Vi slår för delförra, för det . Däri ligger den stora principiella skillnaden. ^(s): Lät mig ^försl säga ^atl har ^missuppfatial mig. Jag sade^inle alt det är sista gången vid ^diskuierar ^kapilallillskoll ^lillSveriges ^Invesleringsbank AB. Jag sade all del definitivt inte är sista gångenvi ^diskuierar del här. Vi är alltså^hell överens på den punkten. Jag är nämligen övertygad om ^atl detkommer all behövas ^ytteriigare kapitalinsatser. ^Fär jag sedan som ^elt svar till men också ^lill säga följande. sade all vpk menar ^atl pengarna skallanvändas i del arbetande folkets^inlresse. På den punkten råder del säkert inga delade meningar. Frånsocialdemokratiskt häll har vi vid upprepade tillfällen pekat på ^behovel av^akliva insatser för ^atl vända den utomordentligt oroande nedgången i^induslrins ^invesleringar, detta för all förbättra sysselsättningen. Enligt min mening ligger det i del arbetandefolkets ^inlresse all fö in kapitalet, så all det gör nytta i vårtnäringsliv pä sä sätt all människorna för sysselsättningoch kan göra produktiva ^insaiser. Vi har på ^socialdemokraliskl håll inga invändningar ^emol att, som vpk säger i sin motion, salsa pä eftersatta områden. Jag är medveten om ^atl del i ^vpk-motionen rör sigom en exempelsamling, men där nämns bl. a. miljöskydd, alternativ energiproduktionoch kollektiva transportmedel. Vi menarockså all del är ^nödvändigl att satsapå dessa områden, men vi tror ^inle all man skall salsa uteslutande på dessa. I anslutninghärtill vill jag säga ^lillSven all en ökning av bankens ^egel kapital med 500 milj. kr. som viföreslår skulle innebära ^atl bankens^upplåningsräit ökar med . Dessa pengar kommer ^olvivelakligl all behövas i samband med denrationalisering och strukturanpassning som genomförs och som kommeratt genomföras i vårt näringsliv under dennärmaste liden. Vi skall också komma ihåg att när Investeringsbanken går in är det ofta fråga om^elt risklagande, som ^inle kan göras av våra vanliga affärsbanker. Men del ären satsning som enligt vår mening ärbåde riktig och nödvändig och som inte kan göras av devanliga bankerna. Det är ^nödvändiglom vi vill göra vår industri konkurrenskraftig ^inlernationelll. På den punkten tror jag ^atl viär överens. ^Ell bifall till reservationenskulle alltså innebära alt vi för^slörre möjligheter att på ^liletsikt klara de här sakerna. i (fp): Först en ^ursäkl till . Jag hörde ^lydligen fel, ochdel är rikligt att vi kommer alt diskutera Investeringsbanken i vår också. Trots allt kommer banken med ^uiskolismajorilelens förslagatt få ett kapitaltillskott på drygt10,. Del anser vi vara tillräckligt för bankens^verksamhel fram ^lill ^näsla ^budgeiår. Del är myckel intressant alldiskutera med . Vi har ^hell olika näringslivsfilosofier. Hans debatt gäller den här ^manipuleringsteorin,och han ^lalar om hur vi människor blir manipulerade av storfinansen.Det ligger naturligtvis en hel del i det. Flertaletmänniskor köper ^produkier som tillverkasav stora förelag. Jag kan förstå ^atl han tror att de ungdomar som köper ^iransislorradioapparater,stereoanläggningar, kassettbandspelare, gitarrer eller affischer av idoler är manipulerade av storfinansen, lika väl som de som följer ^klädmodel. Men är del verkligen så ^atl man idetta, som gör, kan se en ödesbestämd utveckling? Jag ifrågasätter det starkt. Vi har här iSverige genom olika lagar dragit uppramar för hur näringslivet skall arbeta. Den ^ulveckling som vi haft har medfört alt vi fått en hyggliglevnadsstandard, som gjort alt ^alll ^fier kan efterfråga konsumtionsartiklar,fritidsaktiviteter och samhällelig service. Att samtidigtsysselsättningen inom industrin har minskalär naturligtvis en av följderna av de olika rationaliseringar som ^gjoris.Men huvudsyftet med allrationalisering har ^självfallel inte ^varil alt slå ^ul människor. Genom rationaliseringarna harmänniskorna fält möjligheter altskapa annan efterfrågan, som gett sysselsättning - även pä servicesidan. Jag tycker ^atl det också bör tas med i bilden närman, som gör, diskuterar en framlida ^induslriplan. Men Svenssonhar sin principiella ^uppfallning: staten skall äga produktionsmedlen, eftersom del ^endasl är statensom har möjlighet att fullgöra deuppgifter inom näringslivet som vpk önskar. Pä den punkten har vi nogsvårt att mötas. K var står del^fakium-och det vill jag^underslryka^-atl Investeringsbanken fyllerett väsentligt behov. skulle utan att blinka vilja sätta krokben för bankens möjligheter alt ^Irygga^sysselsätlningen inom massaindustrinoch stålindustrin bara därför att utskottet inte gått pä ^vpk;s linje i näringspolitiken. Del är följden av det hela. Omni var lungan pä vägen, skulle delbli ^belydande svårigheter för svensk ^induslri att upprätthålla den nuvarandesysselsättningen. (vpk): gör del verkligen alldeles för lätt för mig. Är del något som är lätt att påvisa så är del ^atl desatsningar som man har ^fömlsau skallske inom de tunga basnäringarna här i ^landei, såsom skogsindustrin ochden tunga stålindustrin, och som ^lydligen vill alt en ^siatligbank skall ställa upp pä, har vi själva här i dragit upp riktlinjerna för. Den ^borgeriigamajoriteten plus socialdemokratin hart. gett riktlinjer för hur dessa nyinvesteringar skall minska sysselsättningen. Det är ju tusentals jobb somskall bort i dessa lunga industrier. Det är den^ulvecklingen vi ifrågasätter. Vi menar att man med en kraftig höjning av förädlingsgraden får ^hell andramöjligheter att öka sysselsättningeni stället för alt minska den. Det är ett exempel pä hur man med olika typer av strukturomvandling kan uppnå raktmotsatta effekter. Vad hans parti ställt upp på är en typ av strukturomvandling som ökar ^utslagningen och ökarskillnaden mellan A-laget och ^B-^lagei bland de arbetande här i . sysselsättningen i industrin och ökar därmedarbetslösheten. ^vissl vill^socialdemokralin satsa kapital föralldel skall bli en ökadsysselsättning. Men, , borde inte vi inom arbetarrörelsen litet oftare och ^litel intensivare fråga oss: Vad skall vi salsa på och vilken sorls produktion skall vi bygga ut?Skall vi verkligen ^slälla upp på storfinansens strukturomvandling eller skall vistyra och kontrollera strukturomvandlingeni folkflertalets ^inlresse? Det ^ärdet frågan gäller. Del skulle vara ^iniressani all vela var ståri den frågan, om han nu någonsin ställt sig den under sin politiskakarriär. Del är möjligt alt jag är en dåligpedagog, men jag skall med ett exempel försökaillustrera vad jag menar. kommer från samma valkrets som jag. Han kommer ifrån en varvsort -. Han vet alt Landskronavarvetskall uts^ållas för en myckel kraftig ^nedbanining som resultat av den^kapilalistiska strukturomvandlingen. Han vet också all när det tidsperspektiv kommer som ligger bortomfolkpartiregeringens senaste varvsproposition,dvs. bortom 1981, så finns del klara planer på ^atl hela ^Öresundsvarvel skall läggas ned. Man skall hakvar ^ell reducerat antal varv, och ^lill de varven hör alliså inte^Öresundsvarvel. Skall vi accepteraen sådan utveckling? Är det del vi skall ställa upp på, ? Vore det inte ^bältre om visatsade pä en omfattande ^siatlig ^uibyggnadav t. ex. den inrikes sjöfarten och den kollektiva trafiken? Vad skulle följden härav bli? Jo, följden skulle bli alt varven inte lämnadesåt den kapitalistiska marknaden. Meden ^siatlig investeringspolitik skulle man faktiskt skapa en växande marknad för den typ av ^produkier som bl. a.varven så väl skulle kunna framställa. Del är skillnadenmellan alt passivt finna sig i storfinansens strukturomvandling och alt aktivtoch styrande ingripa för ^atl skapa förutsättningar för ^atl förhindra ^fallissemang, nedläggningar ochökad arbetslöshet. i (fp): Jag gjorde deltydligen inte alldeles ^lätl för när han skulle påvisa hur ^ulskottsmajoritelen och^särskill vi folkpartister genom dessastrukturella insatser hade medverkat till all göra människor arbetslösa. Jag medger gärna all mänga blivit friställda genom den strukturella omdaning som skett inom stålindustrin. Men vilketär det väsentliga, ? Ärdet inte väsentligare alt man kan behålla den avgjort större delen av deverksamma inom den branschen genom ^atl denna över huvud laget fårmöjligheter alt ^överieva?