prot · G209135 · 1978-12-31 00:00:00 — ligger prisel i bollen, långl underproduktionskostnaden. har i är infört skyddslariffer motsockerimport. För betyder alll delta slora svårighetermed många olösla sociala problem, och landei är oförmöget all göra denödvändiga investeringar som skulle kunna lyfta landet ur dess kris . Risken för eu bakslag för demokratin är reell. Närdel gäller och de planerade insatserna för hjälp lill Dominikanskarepubliken, som berörde i sitt inlägg, så harjag underförmiddagen lagil reda pä alt den norska regeringen bara har uppskjutit detslutliga ställningstagandet till höslen. Man slår enligt planerna fortfarande fasl vid de 20 miljonersom man lidigare har planeral. Lägetpå är ocksä mycket svårt Parlamenlarismen är där av äldre datum, menanslagen mot den nuvarande folkvalda regeringen hotar ocksä den demokratiskaprocessen. Oppositionen mot är oerhört aggressiv. Ekonomisktsabotage och organiserat våld hör lill de vapen som används. för en ovanligl smutsig och förvrängd propaganda mot regeringen. Ekonomisklär silualionen lika dramatisk. Arbetslösheten ligger pä minsl 25 %.Levnadskostnaderna steg i fiol med 40 96. Varubrist, framför alll pälivsmedelssidan, hotar pä grund av de knappa valulalillgängarna. Deninternationella valutafonden har påtvingat landei en hårdför kapitalistiskpolitik med nedskrivningar av den offenlliga seklorn, lönestopp och devalvering.Nu hotar IMF vid sin översyn jusl med nya antisociala ålgärder som,om de tillämpas, ylleriigare kommer all skärpa motsättningarna i samhället Tilldelta kommer en stark ovilja hos internationella kredit- och långivare motJamaicas jämlikhelsslrävanden - ja, man kan näsian lala om en ekonomiskbojkoll. BådeDominikanska republiken och har i della läge vädjat till omväriden ombistånd. Under elt besök fick jag repeterat de önskemål som landetsregering släller. Del gäller angelägna insalser, som de inte själva kanfinansiera, för all bygga ul hälsovården och utbildningsväsendet Jagtror, herr lalman, att vi här i vär relativi fredade miljö har svårt för altförstå de villkorsom råder i . Där finns allt del som fordrasförenindustriell ulbyggnad och för all bygga upp relalivi välbärgade samhällen. Därfinns ocksä en läng tradition av nationell självständighet, politisk ochfacklig kamp. Likväl är alla folken falliga och näsian alla ocksä förtryckta avinhemska diktaturer och utländsk rovdrift. Detla är paradoxalaoch dramatiska situation: all vara rik i mänskliga och materiella resurser, ochsamtidigl faltig pä grund av förtryck och utsugning. Därförstår också kampen hård mellan diklalur och demokrali. Diklalu-rerna är starkapå grund av etl kraftigt utländskt stöd. Demokratierna är fl och oftast svaga,pä grund av avsaknaden av utländskt slöd. Dominikanskarepubliken och är tvä av de myckel fl demokratierna i . Dehotas nu av en akut ekonomisk kris. De kan inte fl hjulen all snurra pä grundav bristande invesleringsresurser. Vi anser från socialdemokralisk sida all delär lika självklart som förpliktande all posilivi besvara de enträgna vädjandenaom svenski bistånd till dessa utsatta demokratier. Vadgäller vänder vi oss mot de borgerliga partiernas beslul all avvecklabiståndssamarbetet i och med nästa budgetär. Det beiyder all intelängre har nägol mollagariand för svenski bistånd i . Vi finnerdella olyckligt och omotiverat av fiera skäl. Fördel första anser vi all ulvecklingsanslrängningar forlfarande ligger ilinje med kriterierna för den av fastställda ländervalsprin- Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Internationelltut vecklingssamarbete m. m. Härvidlag har ingeländrats . Tvärlom är del utförligt dokumenterat iinternationella rapporter att är elt av de länder som bäst förvaltarutländskt bistånd. Denna uppfattning delas också av den svenskabislåndsmyndigheten - del framgår om man läser dess petita. Landet harockså gjort avsevärda framsteg på del sociala området Elt exempel är altbarnadödligheten pressats nertill /oo. Det är västlig standard, lägst iLatinamerika. Del kan inte vara rimligt alt bestraffa etl land för alt detlyckais osedvanligt väl. Fördel andra innebär avbrytandet av biståndssamarbetet att planeradeutvecklingsprojekt, där förväntats göra en insats, aniingen försvårats,fördyrats eller t o. m. omöjliggjorts. Den av planerade läkemedelsfabriken,som var myckel behövlig på , kunde av detta skäl inte byggas. En sådanryckig politik är lill skada för moltagariandet men också för vårt anseende,inte bara bislåndspoliiiskt Fördet tredje anser vi också att det finns ekonomiska och politiska skäl som talarför forlsaU biståndssamarbete med . Världsinflationen och de dåligasockerpriserna kan kraftigt komma all försämra landels ekonomiska situation.Sockerpriset är nu per pund. För att kunna hålla samma köpkraft på importsidan sompå 1960-lalel måste sockerpriset stiga vid 1980-taleis mitt till ca 35 centUnder mitt besök där sade man mig att inte ensamt klarar denfortsatta utbyggnaden av hälsovärdsseklorn och skolan. De ryska inköpen av endel av sockerproduktionen, som dessutom belalas i ryska varor, kan inle hejdadenna sjunkande standard. I detla läge ökar inle precis möjligheler tillnationellt oberoende, särskill inle om landei blir hänvisat lill ell beroendeav den ena stormakten. Jag där alt förde ett mycket intressantresonemang i argumenteringen för biståndet lill södra . Han menade all detvar viktigl all regeringarna i väst ställde upp - inte bara nationer i öst Jaglycker del är lika vikiigi när del gäller biståndet till . Låt mig säga följande. Del vore, tror jag, en olyckligutveckling för anseende i , men också i den övriga Iredjeväriden, om den borgeriiga Latinamerikapoliliken fullföljs. Den innebär, somjag lidigare sagt, all vi fr. o.m. nästa budgetår står ulan samarbetspartner påbiståndsområdet på denna vikliga kontinent. Del kan inte ligga i vårlnationella intresse all pä detla sätt avskära oss från en hel kontinent Vårtförslag, herr lalman, beiyder i stället för isolering att vi behåller enlångvarig och exemplarisk samarbetspartner, nämligen , och knyter nyakonlakler genom alt bistå tvä utsatta demokratier, nämligen ochDominikanska republiken. Jagber att fl yrka bifall till de socialdemokraliska reservationerna nr 5 och 9. Förste vice talmannenTORSTEN (): Del finns 16 reservalioner till dagens betänkande om u-hjälpen. Tyderdel på stor oenighet? Nej,det kan man knappast säga. Ingen har yrkat på att delbelopp som skall ge skall vara större än att del täckerenprocentsmålel. Efter mänga års stridigheter har vi nått fram lill del mål somcentern föreslog redan på 1950-talel. Socialdemokraterna släpade visserligenefter, men 1968 anslöt de sig till samma mål som föreslagit. Del ärväsenfligi all partierna är eniga om vilket belopp vårt land skall ge iu-hjälp. Delfinns naturiigtvis skilda uppfattningar om hur beloppel skall fördelas. Del ärdock glädjande att kunna konstatera all den princip som föreslog förmånga år sedan, nämligen all man skall ge till de fånigaste, alltmer har vunnitgehör. EnligtFörenta nationernas bedömning räknas länder där medelinkomsten är mindre än 200dollar per capita som fatliga länder. Den störsla delen, bortemot 90 96, av densvenska u-hjälpen går lill sådana länder Det är egentligen bara sexbiståndsländer som haren högre medelinkomst. Det är först och främst ,och . Alla dessa tre är under avveckling som mottagarländer.De övriga tre är , och . av dessa länder liggersärskill högt i fräga om medelinkomst Del är anmärkningsvärt all närsocialdemokraterna vill höja biständsbeloppet lill etl land väljer man utjuslell av de länder som ligger mer än dubbelt över fatligdomskriteriet. Denprimitiva uppfattning som kommunisterna företräder ärju att gelill länder som har kommunistiska regimer. Del är ungefar vad utrikesministernocksä sade. Andra motlagariänder vill man avveckla. I ett land som ,vars regim ingen vill försvara, ligger medelinkomsten per capita pä 80 dollar.Del är inle hälften av det som betecknas som fattigdom av FN. Slödel lill detlamottagarland anser vpk bör avvecklas. Däremot skall man ge bistånd lill ,där medelinkomsten uppgår lill . Där skall man bibehålla ochäven öka biståndet De fattiga i väriden skall lydligen inle göra sig besvär hosvpk i , för där har man en politisk bedömning som förestavar alt viskall inle ge u-hjälp, till dem som är fattigast. Den som har olyckan all blifödd i etl land som har myckel falliga förhållanden och en regim som kanske äravskyvärd skall inte hjälpas, ty del är inle säkert all regimen passar. Socialdemokraternahar ofta sneglat mot alt länder som har någon form av socialism eller kommunismskall favoriseras. trodde man emellertid all de hade slutat upp med altlala om , eftersom inga pengar begärdes. anförande hadeemellerlid en myckel stark anstrykning av att man borde bedriva politisku-hjälp. Ser man på de länder som socialdemokraterna nu föreslår, finner manatt dessa inte är särskilt fattiga. Jag har ingenting emot all stödja länder iKaribiska havet, men vilka dessa skall vara bör i så fall bli föremål för ellnoggranl övervägande. AnnaLisa sadeatl man borde koncentrera ländervalet och att vi nuskall se över delta. föreslås all vi skall öka med tre länder. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. 9 prolokoll 1978/79:133-136 Internationelhutvecklingssamarbete m. m. , och , del sista ell land till vilket hjälpen nu är underavveckling men som föreslås fä fortsatt hjälp. 200dollar per är och capita var Ju falligdomskrileriet I Dominikanska republikenhar man , ochpä Jamacia har man och invånare. Detär de faltiga länder socialdemokraterna nu förordar all vi skall la med. skall ha samarbele med länder i är vi hell överens om. Men dä kanju Gerlud la upp några andra länder. Om man motiverar biståndet meddemokrati harvi t ex. , som ligger under med 1 050 dollar.Del är dock en riklig demokrali som vi i så fall borde siödja. Varför inte laupp , som ligger på , eller , som ligger ännu lägre?Del finns ländersom är fattigare än och som vi skulle kunna ta upp. Jaghar nog alllid tyckt all socialdemokraterna gärna velal bedriva en visspolitisk u-hjälp, men aldrig lidigare harjag hört denna önskan komma lill såklart uitryck som den gjorde i anförande. Jag tror attden grund som föreslog, nämligen all man skall försöka hjälpa defattigaste människorna pä jorden, är den rikliga. Sedan flr man oavsett regimerförsöka styra hjälpen till de verkligt fatliga människor i dessa länder, somlider både av fattigdom och under en avskyvärd regim. mot har lydligen lämnal folkpartister och socialdemokratertämligen oberörda, ty de föreslär ell höjt belopp. har stannat vidoförändrat belopp för all i varje fall någol reagera mot anfallskriget och motalt Vieinam använder sådana jättelika summor för all bygga upp en armé, somenligl vissa uppgifter är den sjätte i ordningen av världens arméer. Vi harinte spolierat arbetetoch vi velandet är uppbyggt för att verka på lång sikt.Vi har alltså inle föreslagil någon minskning ulan ett oförändrat belopp,vilket är i högsta grad försvarbart. Utrikesministernberör också denna fråga. Utrikesministern vel att våra nordiska grannländer harreagerat Hur var del med del berömda nordiska samarbetet? Varman överens om att del borde reageras eller sade man ingenling om detla? Ivarje fall kan väl våra nordiska grannländer inle ha så lolall fel närdereagerade jusl mot anfallskriget mot . Vi har inte tagit lill någraslora lag. Vi har bara stannat vid att föreslå samma belopp. Del vore befogatom följde detla förslag och inte ökade beloppet ylleriigare. Efter dessa kommentarer om själva anslagsbeloppen skall jag lala omnågra betydelsefulla principer för kontakten med . Vi har alla variteniga om all all u-hjälp bör syfta lill alt varje land sä småningom kan klarasig självt. Både för all dessa länder är agrarländer och för au livsmedel dockär del primära för människan har alllid hävdal att jordbruksproblemenskall ägnas stor uppmärksamhel. Del går heller inle i längden all föriila sigtill livsmedelsimport eller hjälp från andra länder. Dels ökar befolkningen iflertalet länder med därav ökat behov av livsmedel inom del egna landei, delsär tillgångarna ojämnt fördelade, så att t. ex. svarar för 8096 av världens spannmälsexport. Det var så bra, del om den välvilliga inställningen lill jordbruket och lill agrara länder.Men det är ledsamt aU vi får så litet hjälp frän socialdemokraternas sida närdet verkligen gäller all la ilu med de agrara problemen i dessa länder. Därmed,herr lalman, kommer jag in på elt av de mest betydelsefulla problem vi har attbehandla under , och del är resurshushållningen.Hushållningen med jordens resurser är en av de viktigaste frågor som kommer attbehandlas i internationella sammanhang . Varje landmåste nogsamt överväga hur del skall hushålla med sina resurser, men del ärlika viktigl att vi flr en plan för hur väridens resurser skall användas på eltförnuftigt säll och inle bara förbrukas. Jorden är en sluten enhel. Vi kan inteföra någonting till den - vi kan inte föra någonting bort ifrån den heller. Delär vårl ansvar hur vi fördelar naturresurserna. har föreslagil att enövergripande plan för hushållning med naturresurser skall utarbetas på detinternationella planet och ligga lill grund för i derasbiståndsarbete och också utgöra handlingslinje för enskilda länder. Delfruktansvärda slöseri med jordens resurser som förekommil kan inlefortsätta, ulan vi måste lära oss all väl använda de naturtillgångar vi har.Återanvändningen av metaller, papper, trä och andra produkter måste främjas.Målet för energipoliliken måste vara all endast använda förnyelsebarakraftkällor. Hänsynmåste las till alt resurserna används på ell sätt som harmonierar med miljön.Slora skador kan uppkomma som inte går alt reparera pä många årtionden ellerens på sekler, om man inle väl övertänker resursanvändningen. Kärnkraftenärell exempel på hur förstörelse kan uppkomma som inle går att reparera påhundratals år. Vadjag nu sagt hänför sig till reservaiionen 1. Vid förra årels beslul ombiståndspolitikens inriktning formulerades fyra mål, nämligen resurstillväxt,ekonomisk och social utjämning, ekonomisk och politisk självständighet samldemokratisk samhällsutveckling. Detla är utmärkta målsättningar, men sedan bådaparter i utvecklingssamarbetet nu alltmer kommil lill insikt om de ekologiskafrågomas cenirala roll är del naturligt att markerar della genom attullala alt ekologisk balans skall föras in som etl femte mål förbiståndspolitiken. Detär glädjande all höra utrikesministerns slarka betoning av hur viktigl detlaär. Vad han sade skulle ha kunnat ulgöra ell utmärkt underlag för elt beslut iulskoltel eller text i en centerreservation. Statsrådet yrkade nu ingenling -del kan han inte göra. Men vad han sade överensstämmer utmärkt med cenlernsförslag. Jag bara beklagar all utrikesministerns partivänner inle gick på sammalinje i ulskoltel, varför vi blev nödsakade att skriva en reservation lillbetänkandei. U-landspolitikenbör inte endast innebära att vi ger pengar och prylar samt eventuelltteknologiskt kunnande. Det är också viktigt alt vi delger våra samarbetspartnermisslag som begåtts inom i-länderna. Ekologi och miljö var en försummad frågaäven i vårt land, tills vi log upp frågan 1962 i en Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. harintresset ökat alltmer, och jag hoppas all alla i vårl land nu inser betydelsenav dessa frågor. Vihar i molionen och i reservationen 1 föreslagil vissa saker som vi lycker börgenomföras. Vi säger i reservaiionen: "bör la initiativ lill ettinternationellt ekologiskt forskningsinstitut sådanl kan ha Stockholmsinternationella fredsforskningsinslilul som förebild. Det skulle kunna gevikliga bidrag lill kunskapen om resurssiiuationen och om miljöpåverkan avolika slag saml klariägga möjliga handlingsvägar för framliden." Jag troratt del är någoniing som förr eller senare mäsle genomföras. Som jag sadeinledningsvis är det en så oerhört viklig sak all den hell enkelt inte kansättas åt sidan. Jagsade tidigare att vi skulle varna för misstag som vi har gjort. Jagvill lägga lill en sak, som i mängas ögon inle anses så betydelsefull, nämligenden alltmer ökande alkoholkonsumtionen i världen. Världshälsoorganisationenhar dock betonat hur betydelsefull frågan är. Det har även framhållits i andraFN-sammanhang. Alkoholkonsumtionen har lagil sådana proportioner alt man både iSverige och i andra länder har börjat bli allvariigt orolig, vilken personliginställning man än har lill alkohol. Tillårels riksdag har väckts en motion, som lar upp dessa problem. Den kunde inlebifallas på så sätt alt iniiiativ las från svensk sida. Det kan inte Sverigegöra. Men Jag är tacksam för vad ulskoltel har sagt och för vad SIDA nu harrätt alt göra efter dagens beslut. Ulrikesutskotlet anför: "Hälsoupplysningsom lar sikte exempelvis på allmän hygien och näringsfrågor spelar en alllviktigare roll i detta arbete. SIDA har i detla sammanhang även möjlighel attförmedla informalion om alkoholens skadeverkningar." Delär del första som utskoUel skriver. När del gäller alt direkt ge bidrag sägerulskoltel: "Om däremot etl mollagariand skulle begära bistånd med programsom syftar lill att motverka skadeverkningar av alkohol, har SIDA möjlighel alltillmötesgå en sådan begäran." Del innebär ännu enbefogenhet för SIDA. Slulligen skriver utskottet: "SIDAhar också möjligheler all efter ansökan bevilja enskilda svenska organisaiionerbidrag för insalser av denna lyp i . Även i sådana fall bör delemellerlid förutsättas all de tilltänkta insatserna är väl förankrade ivederbörande land." Ulskoltelhar alltså i enighet givit SIDA befogenheter all ta ilu med detla storaproblem. Med del anförda instämmer Jag i yrkandet om bifall lill reservationerna1, 7 och 12. () kortgenmäle: Till vill jag säga all vi hela liden har hävdal allCuba är ett land, som mycket väl uppfyller de kriterier som har saltupp för alt etl land skall erhålla bistånd. Vi har inte ändrat vår inställning.Vi har också sagt alt del i det fortsatta samarbetet skall förekomma etlbiståndssamarbete. När det gäller de övrigaländer som vi föreslår skall fl bistånd försökte jag i mill anförande ganskautförligt motivera varför vi menar all del i vissa siiuationer finns anledningaU gå in med hjälp. Jag exemplifierade med . När delta land efterenlång lid av fascism blev demokratiskt, var vi eniga om - även ,såvitt jag kan erinra mig - att skulle siödja i dessdemokraliska utveckling. Närdet gäller vårl val av länder i är del konstaterat att bådeJamaica och har speciella ekonomiska svårigheter ochakuta problem. nämnde andra länder, såsom , Mexicooch , och frågade : Visst kan vi stödja länder i ,men varför inle dessa länder? Jag har dock inte sett någon moiion fräncenterpartiet om bistånd lill vare sig , eller . Ensådan motion flr naturligtvis prövas precis på samma sätt som andra molioner idella sammanhang. NärTorsten lalade om kriterierna, sade han att del skall vara fräga ombåde fattigdom och en avskyvärd regim. Det är väldigl svårt alt ge bistånd tillländer som har avskyvärda regimer, vilket ofta är delsamma som diktaturer. Vianser alt del finns anledning att vara fiexibla i dessa sammanhang. Jag harockså läsl ul ur anförande här all vi inte flr vara sä helt lästa viddessa kriterier. Vi måste ocksä kunna ge slöd som är tidsbegränsat Det säger vii våra förslag beiräffande de länder som vi har nämnl: och Dominikanskarepubliken. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Förste vice talmannenTORSTEN () kort genmäle: fyller väl kriteriet för u-hjälp, säger , menCuba är ingen demokrali, så i det avseendet kan landet inle jämställas medJamaica och . Centernsmotivering för att upphöra med biståndet lill har inle varil deulrikespolitiska bravaderna, ulan del avgörande har varil att glädjandenog har flu så mycket högre inkomst per capita att del inle är befogal alt geu-hjälp mera. Varförgick man in för all avveckla bidraget lill , ? Jo,därför all del landei uppnått en sä pass hög nivå. Motiveringen är densamma förCubas del. har kommil dithän att det finns andra länder som bättre behöveru-hjälpen. Allade mililära operationer som har för sig framhäver ylteriigare all ekonominär bättre än lidigare. Annars skulle man inle anse sig ha råd med någoniingsådant. Jag skall inte gå in på vad Jag anser om regimens åsikter. Ifråga om hade Gerlmd svårare all hitta en motivering för allge bistånd, eftersom landet ligger fem å sex gånger över del falligdomsslrecksom dragils av . All finna en motivering för all ge u-hjälplill ell land där inkomsten kommer upp till I per capita ärverkligen svårt. Då flr man nog konstatera all det är en klar politiskbedömning som motiverar att pengar ges till delta land. Ifråga om kriterierna för en del andra länder var del egenlligen mot vpk jagvände mig när Jag sade att människor som haft olyckan alt bli födda i elt Internationelhutvecklingssamarbete m. m. fattigt land med enavskyvärd regim enligl vpk inle skall fl någon u-hjälp. Delta var inle riktatmot socialdemokraterna eller ulan det var mot ,som ju anförde att man borde trappa ner biståndet till vissa sädana länder. Jagfinner inle sä värsl stor logik - eller kanske ingen logik alls - i det GertrudSigurdsen har sagt om vilka länder som skall bli delaktiga av svensku-hjälp. GERTRUDSIGURDSEN (s) kort genmäle: Det är rikligl all inle är någon demokrali i västerländsk bemärkelse.Vad belräffar de enormt höga inkomsler som skulle ha filt, den ekonomiskautvecklingen och landets ekonomiska silualion så redovisade Jag de akluellasiffrorna i mitt inledningsanförande. Eftersom är sä enormt beroende avsin sockerexport och prisel pä socker har sjunkit lill bottennivå, är inleCubas ekonomiska silualion sådan som Torslen beskriver den. Vivar helt överens om att biståndet lill skulle avvecklas på grund avden ekonomiska ulvecklingen. När det gällde det beslul som fattade omCuba lalade man om den ekonomiska utvecklingen, i varje fall fränmiltenparlierna. för också Torslen in de militära operationernasom deltagit i. Låtmig i sammanhanget säga all del var befriande all höra Hans Blixställningslagande till de moderata attackerna mot Vieinam. Ifräga om gäller del inte någon definitiv gräns för den ekonomiskasituationen i landei. är en av de demokratier som har en akut besväriigsituation. Lika väl som vi stödde bör vi nu kunna siödja . OchSverige är inte det enda land som ger slöd i del fallet, utan det gör ocksåNorge. Detfinns situationer, när länder hardet ekonomiskl besväriigi, även om de inletillhör de allra fånigaste, och vi har kommil fram lill i lidigarebisiåndsdebatier all då bör man kunna räcka en hjälpande hand åt demokratierför att siödja den demokraliska ulvecklingen. Det är motivet lill att vi harföreslagit bistånd till bl. Förste vice lalmannenTORSTEN () kort genmäle: Herr lalman! tar upp envisseriigen viktig sak för , nämligen sockret, men lar inte hänsyn tillandra faktorer. Jag har hämtat mina siffror från Väridsbanken, WoridBank Allas. Jag tror inle att del finns några senare siffror publicerade. Devisar all har lägre inkomst per capita - mot 830dollar. Ändå tog den socialdemokratiska regeringen initiativ lill all avveckla stödettill men inte till . Centernsmotivering för all avveckla slödel lill var inle de mililäraoperationerna. Jag deklarerade redan lidigare att del var främsl för all Cubahade nått upp till en sådan inkomstnivå all man kunde börja avveckla slödel. Ausedan deras ekonomiska ställning var så pass god all de ansåg sig kunna bedriva militäraoperationer i främmande världsdelar och att de dessutom Nr 135 själva gavu-hjälp var faktorer som ylleriigare stödde vår uppfaUning all Onsdagenden inle var etl av de ländersom borde fl del av bistånd från svensk sida. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. MATSHELLSTRÖM (s): Jag tror del finns skäl all understryka all industrialiseringen iu-länderna är en myckel bred process.