prot · G20926 · 1978-12-31 00:00:00 — Det gäller enkoncern med 27 000 människor, av vilka del endasl kommer att finnas euhundratal i den centrala ledningen. Det är alltså en decentralisering på justdel sätt som fiera gånger har ullalat sig för, all man för ul såmyckel som möjligt lill en regionalt beslutsfallande och en lokal verksamhet. Fårjag också ta upp en kommentar som gjorde om Slockholm. Närproposiitionen skrevs uteslöts , men ändrade del ochsade alt man i och för sig inle hade något emot alt södra förorterkunde komma i fråga. Del innebär alltså all inle vårenförbjuden zon för lokalisering av den centrala stiftelsen. Jag tycker att ClaesElmsiedt skall vara just och hälla med migom all del är formulerat så. Kariskronaaren av de många kommuner som hargjort sig påminda för atl få den centralastiftelsen. Del finns i och för sig sysselsällningspolitiska skäl för det, ochjag kan förstå argumentering på den punkten. Men jag vill än engäng påminna om atl vi får uppemot 400 nya arbetstilirällen i regionalastiftelser för atl driva den skyddade verksamheten. Del är en klararedecentralisering av en verksamhet än vad vi haft någoi exempel på lidigare. Jag är medvelen om att man kan lägga de regionalpolitiska synpunktersom arbetsmarknadsministern gör. Jag citerade ur proposilionen, och den taladei den delen om lokaliseringen av den centrala stiftelsen. Del var när detgäller denna del slogs fast atl skulle uteslutas. Det är rikligt allriksdagen sedan gjorde en tolkning som inle uteslöt förorterna. Jag förstår attarbetsmarknadsministern därmed indirekl har sagt att det finns förorter med idiskussionen, och det är väl ingen hemlighet eftersom organisationskommitténsmajoriiei har förordat en lokalisering till . Men kommittén äringalunda enig ulan det finns reservationer för andra orter, bl. Jagtycker fortfarande atl detta ärett utsökt lillfälle för regeringen att fattabeslut om en lokalisering av en statlig central verksamhet ut lill områden ilandei som inte lidigare har kommii i åtanke, trots att detfinns slora behov av en förstärkning av just denna sektor, nämligen den somligger mer på den administrativa och servicebetonade delen av den offentligaverksamheten. Det är mot den bakgrunden man skall se kraven på en lokaliseringtill Karlskrona-krav som hela länet står bakom. För dem som är vana vid allröra sig med verk med flera hundra för all inte säga lusentals tjänster kan delsynas som att det här inte är mycket att slåss för. Men för ell län avBlekinges storlek och struktur vore detta en stimulans som vi skulle sältastort värde på och som jag är övertygad om atl del skulle vara klokt avregeringen att ta fasta på. ömförlängd tid för beviljande av arbetsmiljögarantilån Överläggningenvar härmed slutad. § 13 Om förlängdtid för beviljande av arbetsmiljögarantilån ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för att besvara () den 27 oktoberanmälda fråga, 1978/79:85, och anförde: har frågat mig om jag är beredd atl föreslå allarbetsmiljögarantilån kan utgå även efter innevarande års utgång. Underhösten 1977 lade regeringen fram eu förslag om alt arbeismiljögarantilånen -AG-lånen - skulle få tecknas även och att garantiramen skulleutvidgas med ytterligare 100 milj.kr. I förslagel sades också all verksamheienskulle ul värderas , så atl en bällre grund för ellställningstagande om behovel av ytterligare stimulansåtgärder förarbetsmiljöförbältringar skulle föreligga . har därför på uppdrag av regeringen utvärderat verksamheien medAG-lån. har låtit intervjua företagsledare och skyddsombud i 240företag runt om i landei. Verket säger i sin rapport att utvärderingen inte kangöra anspråk pä atl ge en representativ bild av verksamheten, ulan alt densnarare bör ses som en översiktlig undersökning. Jag delar den uppfattningen.Enligl undersökningen har den huvudsakliga effekten varit den, aUarbeismiljöinvesteringarna tidigarelagls med hjälp av Omförlängd tid för beviljande av arbetsmiljögarantilån Över hälften avde tillfrågade företagsledarna anser all dessa arbelsmiljöin vesieringar skulleha kommii lill slånd även om lånen inte hade funnits. anser altlånens stimulanseffekt inte varil särskilt stor och atl erfarenheten visar altarbeismiljöinvesteringarna oftast sker i samband med andra, ekonomiskibetingade investeringar. Regeringen har också delgivits andra uppfattningar omlånens effekt, bl. a. från tio utvecklingsfonder och frånSHIO-Familjeföretagen. Eftersommeningarna om lånens effekter är så delade, anser jag all de inte bör utgåunder år 1979.1 stället bör enligl min mening de små och medelstora förelagensmöjligheier au klara arbeismiljöinvesteringarna utredas närmare. a. bör mansöka kartlägga om dessa företag kan klara arbeismiljöinvesteringarna inomramen för övriga kreditmöjligheter. Regeringenkommer också all lägga fram en proposilion i delta ärende. Jag ber all få lacka arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga. Jagär något förvånad över atl arbetsmarknadsministern uttalar sig för an inleförlänga systemet med arbetsmiljögaranlilån. Dessa länegarantier, som ju komtill för atl genomföra arbetsmiljöförbältringar, infördes för atl komma demindre förelagen till del och utgjorde en kompletlering till dearbeismiljöfonder som de slora företagen med goda vinster kunde inrätta under1974 och 1975. Efter påtryckningar såväl från LO som frånnärings-livsorganisalionerna har trepariiregeringen två gånger föriänglsystemet med arbetsmiljögarantilån. Beloppen har höjts och garantiramen harvidgats. Delvar en tveksam början innan låneformen blev känd, men när informationen omlånen nådde ul blev de populära bland småföretagen. Det är klarlagt alt mångaav insatserna för att förbättra arbetsmiljön i de mindre förelagen har kunnattidigareläggas. Del framgår av den utredning som industriverket har gjort. Detframgår också atl många av de genomförda förbättringarna inle hade kommii lillstånd, om inte dessa lånemöjligheter hade funnits. av dem som har lämnatsvar till ulredningen kan representera de företag som har genomförtförbättringar lack vare lånen. Delhar ju blivit alltmer angeläget all på olika sätt förbättra arbetsmiljön. Engod miljö är en viktig produktionsfaktor, och stora insatser har också gjorts.Initiativ lill utnyttjande av dessa lån har lagils såväl från företagsledarnassida som av de anslällda genom företagens skyddsombud. Delframgår av den ulredning som åberopades all mycket återstår att göra. Den alltsträngare lagstiftningen på della område och de alltmer skärpta kraven ochtillämpningsföreskrifterna från tillsynsmyndigheterna driver också på företagenatl vidtaga ytteriigare miljöåtgärder för de anställda. Enbromsande faktor är givetvis de ekonomiska förhållandena. Många företag ansersig inle ha råd all genomföra investeringar som inte ger lönsamhet förrän pålängre sikl. Det är därför som dessa lånegarantier är så värdefulla. Frånsåväl företagens sida som från fackligt håll har man nu uttalat oro för atldenna låneform inte skulle komma all fortsätta . Frånnäringslivsorganisationerna har man ställt förslag om alt del skulle bli enförlängning. Därför är jag besviken på svaret, och min fråga blir; Eftersom detfinns en del kvar av garantiramen, skulle man inte kunna länka sig atlfortsätta eller åtminstone så länge garantiramen inle ärutnyttjad? kunde man utarbeta ett förslag som skulle kunna utgöraen fullgod ersättning för dessa arbetsmiljögaranlilån. Jag tycker atltolkningen av industriverkets ulredning är litel snäv när man säger all del harblivit dålig effekl. Om man läser ulredningen ordentligl. kan man nog finna atldel även finns posiliva synpunkter i densamma. ömförlängd tid för beviljande av arbetsmiljögarantilån Del är rikligt som säger atl när AG-lånen infördes för altförbättra arbetsmiljön förde mindre och medelstora företagen skedde della isamband med tillkomsten av de större företagens räll all avsälla pengar lillarbetsmiljöfonder. 1 del läget tyckte jag all del var angelägel alt manlikställde företagsamheten, så alt inte den mindre företagsamheten som sä oftaförr skulle komma alt försättas i en sämre situation. Det var enligt minuppfattning en riktig åtgärd och jag stod hell bakom den vid del tillföllei. Mennär vi nu är framme vid den lidpunkt dä dessa arbeismiljöfonder i stort sett ärutnyttjade - liden är passerad inom en myckel nära framlid - bör vi hålla fastvid likställdheten. 'Arbeismiljöinvesteringarna bör i första hand av medhjälp av de vanliga kreditvägar som finns för företagen att utnyttja. Sammaregler bör gälla för både de stora och de mindre företagen. Får jag sedan kommentera påslående omall del föreligger fackligt slöd fören förlängning. Jag har fåll del av LO:syttrande och där säger man del rakt motsatta. Principiellt vill man ta avståndfrån bidragstanken när del gäller arbetsmiljöinvesteringar. F. n. vill man inleha någon förlängning av della system. Jag kan hålla med er om all den rikliga principen på sikl är attföretagen skall bära arbetsmiljökoslnaderna. Men fortfarande har vi så sloraproblem, särskill inom de mindre företagen, all del är väl motiverat attfortsälla med denna lyp av slöd. Det är särskill angelägel, eftersom dessaarbetsmiljöförbältringar också ger direkt sysselsällning. De ger också indirektsysselsättning därför all i regel genomförs dessa åtgärder med svenskarbetskraft och svenskl material och med svenska produkter. Del är alltså bådedirekt och indirekl en god sysselsällningsålgärd. Vi har varit överens om altsmåföretagen här måsle få en chans all utvecklas, och då är dessa åtgärder ettbra komplement. Jagvet inle vad LO sagt i sitt senasle yttrande -jag har inle tagit del av det.Men gjorde man en omvärdering. LO sade all man lidigare 5Riksdagens protokoll 1978/79:25-26 ömförlängd tid för beviljande av arbelsmiljögaran-lilån varit kritisk lill den härtypen av län men funnit atl de varil så bra i praktiken alt man var beredd attstödja en forlsätlning av den här låneformen. SHIO-Familjeföretagen har i ettsärskilt uttalande vid sin kongress sagt atl denna låneform bordepermanentas. Och man har, såviiijag vet, gjort en framställning tillarbetsmarknadsministern i frågan. som såvitt jag kan förslå f n. finns kvar av garantiramen skulle ivarje fall räcka . Del rikliga vore då atl bevilja lån inomden ramen även under nästa halvår. Och finge man överväga, i samrådmed berörda parter, på vilket .sätt man bäst främjar insaiser för alt förbäiiraarbetsmiljön vid småföretagen. Jag vill först bara citera ur ett brev som jag jusl erhållit från LOoch som är daterat . "Efterall ha läst SINDs utvärdering av AGIånen vill vi föreslå alt någon förlängningej sker vid nuvarande lidsramars utgång." Sedanvill jag också påminna om det som står i svaret till , att om delefter uppstår svårigheter inom den mindre företagsamheten med att görade nödvändiga arbetsmiljöinvesteringar som vi båda är eniga om bör ske, så ärdet en sak som den ulredning jag omnämner får ta lag i och fundera över hur manskall komma till rälta med. F. n. är det rimligt och riktigt all hänvisa tillde vanliga kredilvägar som finns för investeringar vid såväl de mindre ochmedelstora förelagen som de stora förelagen. Jagvill också, med anledning av följdfråga, nämna att de pengar somnu är kvar med stor sannolikhet kommer all vara helt slut och alltså inle varanågonting att räkna med bortom . JOHANOLSSON (c); Jag tycker, i motsats till arbetsmarknadsministern, all del vorerimligt atl nu förlänga liden för de här lånen. Det finns inga nya skäl somskulle tala för alt nu dra in dem. Arbetslösheten i småföretagen är slörre nuän den varit lidigare. Det är i många fall efterverkningar av storföretagenskris i vissa branscher. Därför är det olämpligt all just nu dra in dessa lån. Omman skulle lila lill utvecklingsfonderna skulle del komma all krävas medel fråndem som fonderna har användning för i andra sammanhang. För alt del hela skullefungera skulle det alltså fordras yllerligare tillförsel av kapital tillutvecklingsfonderna. Vadsom är värdefullt för företagen är all staten lämnar garantier lill lånlagarnaför all få fram l. ex. dessa 125 000 till arbelsmiljölån. Och del är dengarantin som är så vikiig och värdefull för alt kunna få lill slånd dessa län. Sedanvill jag också säga: Del fanns ca 50 miljoner kvar av garantiramen den 1oklober. Om lånen utnyttjas i samma grad som i fiol bordepengarna räcka fram , och det vore kanske tillräckligt för alt underliden gemensamt kunna komma fram lill en bra lösning av den här frågan. Överläggningenvar härmed slutad. §14 Om produktion av verktyg för tillverkning av gengasverk Handelsministern erhöll ordet för allbesvara {s)den 18 oklober an malda fråga, 1978/79:51, tillarbetsmarknadsministern, och anförde; har frågat arbetsmarknadsministern vilka åtgärderregeringen har vidtagit med anledning av försvarsutskottets uttalande våren1978 om atl det finns skäl för all order läggs ul lill Olofströmsverkenför framtagning av produktionsutrustning för gengaslill-verkning.Försvarsutskottet uttalade att man utgår från atl regeringen noga övervägermöjligheterna alt genomföra anskaffningarna. Frågan har överlämnats lill mig. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF) är den myndighet som närmast under regeringenansvarar för försörjningsberedskapen inom bl. a. energiområdet. ÖEF har bl. a.lill uppgift all göra avvägningar mellan olika åtgärder med hänsyn lill demedel som står lill dess förfogande och lill vad beredskapen kräver. ÖEF harlill regeringen överlämnat programplaner för perioderna 1977/78-1981/82 och1978/79-1982/83. I dessa planer har ÖEF ansett atl anskaffning av verktyg förgengaslillverkning inte ryms inom de ekonomiska ramar som statsmakterna angivitför investeringsverksamheten. Framtagning av verktyg för gengaslillverkning harsåledes av ÖEF givits en lägre prioritet än anskaffning som har rymts inomramarna. Jag ser inga skäl alt göra en annan bedömning än ÖEF i fråga omangelägenheten från försörjningsberedskapssynpunkl av denna anskaftning. Jagvill vidare framhålla all sysselsäiiningslägei vid Olofsirömsverken nu är etthell annat än vid lidpunklen för försvarsuiskoitels betänkande. I juni i århävdes således anställningsstoppet och har ca 75 personer anställts. Jagvill också framhålla alt Olofsirömsverken har fått slöd medden s. k. 25-kronan för totalt 1 200 personer och till ett belopp av ca 1,8milj. Under /78 har vidare utgått tillfälligt sysselsällningsslöd,del s. k. 75-procenlsslödel, lill ett belopp av ca 2 milj. kr. Omproduktion av verktyg för tillverkning av gengasverk Jag lackar handelsministern för svaret på min fråga. Enligl vad jagerfarit är detta första framträdande i kammaren. Låt mig därförönska honom välkommen lill jobbet i kammaren. Motionensom är bakgrunden för min fråga är inspirerad av önskemål från överstyrelsenför ekonomiski försvar. Man har därifrån begärt alt åtgärder vidtas för alt vifortast möjligt skall kunna övergå lill alternativa drivmedel för Omproduktion av verktyg för tillverkning av gengasverk explosionsmolorer, omoljeiillförseln stryps vid en eventuell avstängning. ÖEFförordar all vi förbereder övergång till gengasdrift. Andra alternativ förinhemska drivmedel synes inte kunna komma lill allmän användning underöverblickbar tid. Entidsbesparande ålgärd för alt förbereda övergäng lill gengasdrift är an redan ifredstid tillverka verktygen för omedelbar produktion, om ofred elleravstängning av andra skäl inträffar. Dennaverktygsiillverkning skulle passa myckel väl in i en beläggningssvacka vidverktygsavdelningen på bruk. Alternativen för företaget var vid deltillfället; permitlering av personal eller utbildning, s. k.25-kronorsutbildning. Alternativet adekvat beredskapsproduktion är enligl minmening klart all föredra. Arbetsmarknadsulskotieioch försvarsutskottet var i alll väsentligt av samma mening. Försvarsutskottetgav därför i belänkandet 1977/78:22 regeringen i uppdrag atl överväga åtgärderi ärendet och atl i lämpligt sammanhang till anmäla vidtagnaåtgärder. anmäler regeringen efter påtryckning alt man inle tänker vidtanågra åtgärder. Nog är väl del atl la beslut med stor nonchalans? Jagär också medveten om att Olofsiröm pä grund av regeringens långdragandeskaffat alternativ tillfällig sysselsällning, visserligen med ganska storförlust men del är ändå bättre än ingenting-och bältre än väntan i ovisshetunder en borgerlig regerings svårigheter att komma till beslut. Jaghar vid kontakt med ÖEF fölt uppgiften att man där är mycketangelägen atl detta projekt fullföljs. Låt mig därför ställa följandeföljdfråga: Anserregeringen ärendet slutbehandlat med det här eller kan man räkna med atlföretaget kan ha den här produklionen av verktyg som en buffert för kommandenedgångsperioder? Jag vill först framföra mitt lack lill för hans vänligaord lill mig personligen. Jagtycker all både och jag har anledning alt vara tacksamma för altOlofsiröm har tagit initiativ lill all skaffa sig nya uppgifter och all del harlett till alt sysselsättningen kunnat inte bara bibehållas ulan faktiskt ocksåöka. Jagvill också fästa uppmärksamhel pä all försvarsutskottet intesagt atl anskaffning av gengasverklyg skall ske, utan atl man utgår frän allregeringen noga överväger möjligheten att genomföra den. 1 del sammanhangetvilljag erinra om vad arbetsmarknadsutskottet har anfört i ell yttrande lillförsvarsutskollel: "Utskottethar vid åtskilliga tillfällen haft all ta ställning till frågor huruvida olikaprojekt skall komma lill utförande av arbelsmarknadspolitiska skäl. Del kangälla t. ex. beredskapsarbeten eller induslribeställningar. Utskottet hardärvid intagit den ståndpunkten all del är uppgift att ta ställningtill ekonomiska ramar och principer för arbetena, däremot inte alt avgöra om ell projektskall utföras och i så fall . Sådana ställningstaganden böruiifrån del aktuella lägel göras av regeringen och vederbörande myndigheter.Det är på dessa plan man har bäst möjligheter atl i detalj pröva elt projektsangelägenhetsgrad ställt i relation till bl. a. sysselsättningsläget och dealternativa möjligheter som kan slå lill buds." Del är denna avvägning somöverstyrelsen har gjort, och den har kommit lill sin slutsats. Jag har fränmina utgångspunkter ingen annan bedömning än överstyrelsens. Jag kan alltså påde frågor som har ställts till mig svara att denna tillverkning inle kan bli enbuffert för Olofströmsverken i det nuvarande lägel. Omproduktion av verktyg för tillverkning av gengasverk Naturligtvis är jag tacksam för alt sysselsättningsläget har blivitbällre, men man anställer inte mer folk , ulan man börjar fyllaul de vakanser som blir efter dem som slutar av olika anledningar. Del äralltså inle fråga om någon ökning av anlalel anställda vid företaget, utansysselsättningen där har bara slutat minska. Handelsministernsäger i svaret alt överstyrelsen inle ville förorda den här tillverkningen inomde angivna ekonomiska ramarna. I själva verket hade väl överstyrelsen förordatden, men de ekonomiska ramarna blev för små. I min molion föreslog jag att manskulle utöka ramarna. Det vore bättre all satsa pengar på sådan härtillverkning än pä 25-kronan. Dä skulle man göra en betydligt nyttigare insalsför kommande lider och i beredskapssyfte. Det var alltså de ekonomiska ramarnasom vi var ute efter. Om de ekonomiska ramarna har fattat ett beslut, och om mitlminne inte sviker mig har inte del parti som företräder haftannan mening och hävdat alt ramarna skulle vara slörre än de faktiskt är. Jagvill också erinra om all man nu håller på med en teknisk utveckling avgengasverken. Om vi skulle ge det här bidraget till Olofsiröm för att föi gång en tillverkning av gengasverklyg, skulle vi låsa en krislidatillverkning av gengasverk pä en teknisk utvecklingsnivå som kanske redan omnågra år skulle förefalla föråldrad. Även delta ärett starkt skäl för atl intei del aktuella lägel gä pä den linje som har förordat. RALFLINDSTRÖM (s); Det här är väl en fråga om huruvida överstyrelsen för ekonomiskiförsvar har fel, när den säger all den ville ha del gjort . Om vi kanfä en ulveckling på del här området för framliden vet inte jag. Del är välingen som fortsätter så värst myckel med jobbet pä all utveckla gengas, utandet kan vi nog ganska mycket om redan nu och borde, vad jag kan förslå, inlekunna vänta några större framsieg i framliden. När del sedan gäller deekonomiska ramarna finns det ju möjlighel för regeringen att pä annatsätt lägga pengar lill del här beredskapssyfiel - från andra medel i budgeten.Det är en väg all gå. Överiäggningenvar härmed slutad. §15 Om finansieringen av delpensionsförsäkringen Socialministern erhöll ordet föralt besvara () anmälda fråga, 1978/79:68, ochanförde; har frågat mig när förslag kommer som tryggarfinansieringen av delpensionsförsäkringen. Dennya delpensionsförsäkring som trädde i kraft finansieras genomen särskild socialförsäkringsavgift från arbetsgivarna. Avgiften utgör 0,25 96av löneunderiaget och tillförs en fond som förvaltas av . rapport om erfarenheterna frän den nya delpensionsförsäkringenhar lagt fram förslag om dels utvidgning av försäkringenlill all gälla även för egna företagare saml vissa andra ändringar iregelsystemet, dels en höjning av avgiften lill försäkringen. prognoser kan delpensionsfondens medel inle helt läckautbetalningarna av delpensionen fr. o. m. . Verket föreslåratl avgiftsuttaget höjs lill 0,45 96 av löneunderiaget fr. o. m. . Iavvaktan på ställningstagande till förslag harföregående regering genom beslut medgivit att riksförsäkringsverketför disponera medel från statsbudgetens inkomsttitel SkaU på inkomst ochförmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. för tillfällig överföring lilldel pensionsfonden i den mån fondens medel inle läcker löpandepensionsulbeialningar. Därigenom har således tryggheten för utbetalningarna avdelpensionen garanterats i avvaktan på ställningstagande lill nämndaförslag. De vidtagna åtgärderna kommer all anmälas för i anslutninglill tilläggsbudget I för innevarande budgetår. Riksförsäkringsverketsförslag belräffande delpensionsförsäkringen och dess finansiering prövas nuinom regeringen. Avsikten är att en proposilion i frågan skall lämnas lillriksdagen . SVENASPLING (s): Jag ber atl få tacka socialministern för svaret. Den borgeriigablockpolilik som förts här i landet har ju också inneslutitnågot som gott skulle kunna benämnas blockeringspolilik. Uppenbart har p. g. a.den borgerliga regeringens inre motsättningar viktiga beslut förhalats elleruppskjutils. Väntade och anmälda proposilioner har uteblivit, vilket i sin turställt ulskoii inför slora svårigheter då det gälll att planeraarbetet. Vårens proposilionsförteckning upptog på socialförsäkringsområdet proposilioner om delsreglerna för beräkning av socialförsäkringsavgifter m. m., dels avgifterna lillATP och arbetsskadeförsäkringen samt vissa delpensionsfrågor.Båda propositionerna var avsedda att lämnas lill . Frånsocialdemokratiskt håll väckte vi i början av årel en molion omdelpensionsförsäkringen, då vi kände oro över regeringens passivitet när delgällde att tillföra delpensionsfonden erforderliga medel. Vi fann detnödvändigt att av regeringen begärde förslag som tryggadedelpensionsreformens innehåll i enlighel med gällandefinansieringsbesiäm-melser. Den borgeriiga majoriteten isocialförsäkringsulskotlet avstyrkte motionen med hänvisning till atl enproposilion i ärendet skulle föreläggas . Vi skriver nu den 7november, och någon proposition har inle synts lill. Våra i motionen ullaladefarhågor har sannerligen besannats. meddelar socialministern all enproposition i frågan skall lämnas till . Jagnoterar della som ell framiSleg - förhoppningsvis ett tecken på all denblockering av vissa viktiga frågor som förekommit kan väntas upphöra.Det är både angeläget och nödvändigt om vi inte skall hamna i hell ohållbaraförhållanden. Vibetalar f n. delpensionsreformen med allmänna skallemedel sedandelpensionsfonden nu är tömd, vilket framgår av svaret. Vid iredje kvartaletsutgång uppgick delpensionsfondens ackumulerade skuld till statsverket till över64 milj. kr. Vi vet att vid ett oförändrat avgiftsuttag växer underskottet lill300 milj. kr.