prot · G209143 · 1978-12-31 00:00:00 — Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Då NilsBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparatDenna omröstning gav följande resultat: Ja - 260 Nej - 13 Mom. 8 och 9 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Försvarspolitiken,m. Propositionergavspä bifall till dels ulskollets hemställan, dels reservationen nr 6 av BenglGustavsson m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan Bengl begärt votering upplästes och godkändesföljande voieringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller försvarsulskotlels hemslällan i betänkandet nr23 punkten 4 mom. 10 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 6 av Bengl m.fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BengtGustavsson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels molionen nr 696 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller försvarsulskotlels hemslällan i betänkandet nr23 punkten 4 mom. 15 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen nr 696 av m. fl. i moisvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Ja - 257 Nej - 14 Punkten 5 Mom. I Propositionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 av BenglGustavsson m. fl. i moisvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägandeja besvarad. Sedan Bengl Gustavs- Nr 143 sonbegärt voiering upplästes och godkändes följande voieringsproposi- Fredaeenden t'0": Den som vill att kammarenbifaller försvarsutskottets hemslällan i betänkandet nr 23 punklen 5 mom. 1rösiar Ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 7 av Bengl m. fl. i motsvarande del. Försvarspolitiken,m. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröslning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall till l:o) ulskollets hemslällan, 2:o) reservationen nr 7 avBengt m. fl. i motsvarande del, 3:o) molionen nr 696 av . i moisvarande del saml 4:o) molionen nr 1784 av och moisvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägandeja besvarad. Då Bengl begärde votering upptogs förbestämmande av kontraproposition i huvudvoteringen de återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan begärt votering upptogs för bestämmande avkontraproposition i voteringen om kontraproposition i huvudvoteringen ånyopropositionerna under 3:o)och 4:o), av vilka den under 3:o) angivna förklaradesha flertalets mening för sig. Ienlighel härmed blev följande voleringsprotxjsilion för voieringen omkontraproposition i huvudvoteringen uppläst och godkänd: Densom vill all kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angående försvarsulskotlelshemslällan i betänkandei nr 23 punklen 5 mom. 2 antar reservationen nr 7av m. fl. i motsvarande del rösiar den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 696 av LarsWerner m. fl. i moisvarande del. Försvarspolitiken,m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Då OswaldSöderqvisl begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparatDenna omröstning gav följande resultat: AntonFågelsbo (c) anmälde all han avseii alt avslå frän att rösta men markerats somfrånvarande. Följande voieringsproposition för huvudvoteringenupplästes och godkändes: Densom vill att kammaren bifaller försvarsulskotlels hemställan i betänkandet nr23 punkten 5 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 7 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då BenglGustavsson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparatDenna omröslning gav föfiande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemslällan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill molionen nr 696 av . i moisvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill all kammaren bifaller försvarsulskotlels hemslällan i betänkandet nr23 punkten 5 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemslällan med den ändring däri som föranleds av bifalltill molionen nr 696 av m. fl, i motsvarande del. Vid omröslning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 143 ledamöter ha röstat förja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparat Denna omrösl- j|- gjg ning gav föfianderesultat: Försvarspolitiken, m. m. Ja - 258 Nej - 13 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemslälll. Proposiiionergavs på bifall lill dels ulskollets hemställan, dels reservationen nr 8 avBengt m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan Bengl begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller försvarsutskottets hemslällan i belänkandet nr23 punklen 6 mom. 1 och 3 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 8 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BengtGustavsson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad ulskoltel i dessa momenl hemställt. Mom. 1 -44 Kammaren biföll vadulskouet i dessa momenl hemslälll. ANDREVICE TALMANNEN: Propositioner ställs först beträffande punkterna 1 och 2 i detav vid detta moment under överiäggningen framställda särskildayrkandet. Därefter ställs proposiiioner i fräga om utskottets hemställan undermom. Försvarspolitiken,m. Punklerna1 och 2 i del av framställda yrkandet Proposiiioner gavs pä delsbifall till, dels avslag på nämnda punkier, och förklarades den senareproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande Densom vill alt kammaren beträffande försvarsutskottets betänkande nr 23 punklen 7 mom. 45 avslårpunklerna 1 och 2 i det av under överiäggningen framställdayrkandel röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit punklerna 1 och 2 i Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 256 Nej - 13 Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels punklen 3 i det av NilsBerndtson under överiäggningen framställda yrkandet, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller försvarsulskotlels hemslällan i betänkandet nr23 punkten 7 mom. 45 röstar Ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil punklen 3 i del av under överiäggningen framställdayrkandet. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Dä NilsBerndlson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 256 Nej - 13 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslälll. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Kammaren biföll vadutskottet i dessa momenl hemställt. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av . fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voieringsproposition: Försvarspolitiken,m. Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandet nr 42 mom. 6och 7 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för Ja-propositionen. Då TorstenKarisson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 137 Nej - 129 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels del av överiäggningen framställda yrkandet, och förklarades den förtapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvoiering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr25 mom. 1 rösiar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit del av under överiäggningenframställda yrkandel. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes voiering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav föfianderesultat: Ja- 252 Nej - 13 8 protokoll 1978/79:143-145 Omfördelningav den årliga fordonsskatten, m. m. 1978/79:26 med anledningav propositionen 1978/79:125 med förslag om tilläggsbudget III lillstatsbudgeten för /79 säviii avser §5 Omfördelning av den årliga fordonsskatten, m. m. Föredrogs skatteutskottets belänkande 1978/79:48med anledning av proposilionen 1978/79:154 om omfördelning av den åriigafordonsskallen, m. m. jämte molioner. Regeringen (budgetdepartemenlet) hade iproposilionen 1978/79:154 föreslagil alt skulle anta vidpropositionen fogade förslag lill lag om ändring ivägtrafikskallelagen (1973:601), lag om ändring i lagen(1976:338) om vägtrafikskalt på vissa fordon, som icke är registrerade i riket, lag om ändring i lagen(1961:372) om bensinskall. Beiräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "Iproposilionen föreslås alt den femte och sista etappen genomförs av denomläggning av den årliga fordonsskallen som påböriades genom beslul av 1970årsriksdag. Omläggningen innebären omfördelning av fordonsskatten för fordon meden lolalvikl över 3 lon. Reformarbetet som sådanl leder lill oförändrad ellersänkt skatt för bensindrivna bussar och lastbilar, sänkt skall för flertaletlastbilar utan anordning för påhängsvagn, höjd skatt för andra lastbilar samlhöjd skall för flertalet släpvagnar. I samband med att femte etappen genomförsföreslås all skatten på de allra lättaste bussarna och lastbilarna höjs så auden kommer i nivå med moisvarande personbilar. Ipropositionen föreslås också en höjning av kilometerskatlen på släpvagnar medca 15 96. Förslaget hänger samman med den höjning av bensinskatten ochkilometerskatlen som genomfördes och som innebar mindre höjning avkilometerskatten för släpvagnar än för övriga fordon. Kompensationför bensinskatt vid yrkesmässig användning av motorsåg skall enligl förstag iproposilionen utgå med 10 96 av den kompensalions-gmndande kostnaden i ställetför 15 96 som gäller. Överstiger denna kostnad . bör kompensationutgå av skallen pä bensin i stället för 60 96. Vidare föreslås att denminsta kompensalionsgrundande kostnaden höjs från 200 kt till . Slutligenföreslås i propositionen förenklad redovisning av bensinskatt i vissafall." I detla sammanhang hadebehandlals dels de med anledning av proposilionen väckta moiionerna1978/79:2444 av () och Knul (), 1978/79:2479 avLars m. fl. (vpk), vari hemställts att med godkännande avproposilionen 1978/79:154 uttalade all en utredning borde företas aveffeklerna av höjd kilomelerskalt för lastbilar och släpvagnar i syfte allsuccessivi minska godstransporter med lastbil pä länga och medellånga avstånd,varvid borde beaktas möjligheler att överföra transporter på andra irafikslag,sysselsättnings- och regionala effekter i enlighet med vad som anförts imolionen. Omfördelningav den årliga fordonsskatten, m. m. dels de under allmänna molionsiiden vid 1978/79 årsriksmöie väckta moiionerna 1978/79:1154 av GunnarOskarson m. fl. (m) och 1978/79:1732av m.fl. (s), vari hemställts au beslutade all den åriigafordonsskatten den höjdes med 40 96 för traktorer, lastbilar ochandra skalleplikliga motorfordon än bilar och motorcyklar. A. attriksdagen med avslag på moiionerna 1978/79:2444 och 1978/ 79:2479 och med godkännande av proposilionen 1978/79:154 skulle anta de vid proposilionen fogade förslagen lill lag om ändring ivägtrafikskallelagen (1973:601), lag om ändring i lagen(1976:338) om vägtrafikskalt på vissa fordon, som icke är registrerade i riket, lag om ändring i lagen(1961:372) om bensinskaU, B. att skulle 1. beträffandebensinskattereslitution lill kuslfiskare avslå molionen 1978/79:1154, 2. beträffande höjningav fordonsskatten avslå molionen 1978/79:1732. Reservation hade avgivits av , , , i , , (samtliga s) som ansett att utskottet under B 2 borthemställa alt med bifall lill molionen 1978/79:1732skulle anla av reservanterna framlagt förslag lill lag om ändring ivägtrafikskallelagen (1973:601), Till skatteutskottets betänkande 1978/79:48, som vi nu har attbehandla, är fogad en reservation som följer upp en motion frän socialdemokraternaom en höjning av fordonsskatten för traktorer, lastbilar och andraskattepliktiga fordon än personbilar och motorcyklar, Detla krav framförde viredan 1977, då fordonsskatten höjdes för bilar och motorcyklar, men ingenmotsvarande höjning skedde för övriga skattepliktiga fordon. Omfördelningav den årliga fordonsskatten, m. m. finner del orättvist attundanta vissa fordonsslag från likvärdig beskattning. Det lägger en tyngrebörda på hushällen och de enskilda människorna. Del åstadkommer också slorairöskeleffekter mellan olika fordonskategorier. Utskottetanser all vårl förslag skulle innebära en chockhöjning för den tyngsta trafikenoch inverka menligt pä denna del av näringslivet. Den borgeriiga politikenunder har medfört en klar försämring av hushällens standard. Detkan också påvisas en klar förändring av bruttospa-randet från 1976 till 1979.Den offentliga sektorn har minskat sin andel från 30 1976 till 6 96 år1979. har bruttosparandel i den privata seklorn ökat från 70 lill 9496. Näsian hela ökningen av sparandel har skett i förelagen,och förmögenheteninom näringslivel harökat. Del vore inlressanl all få veta om de näringsgrenarvi här diskulerar utgör något undantag i del fallel. Undersamma tid har statens finanser slarkl försämrats. Vårt förslag om en höjning avfordonsskatten för traktorer, lastbilar och andra skattepliktiga fordon skulletillföra staten ylteriigare 300 miljoner. Del kan möjligen anföras att del ärelt blygsamt tillskott, men varje förslag som förbättrar finanserna och sominte går ul över de sämst ställda i samhället borde hälsas medtillfredsställelse. Denborgeriiga majoriteten i utskottet avvisar , liksom lidigare, vårl yrkandemed alt del "närmasi lorde få betraktas som ett led i motionärernasfinanspolitiska program". Detta är en svag motivering för att gå emol värmotion. Med dessa kortfattade motiveringar berjag att få yrka bifall till denvid skatteutskotlels belänkande nr 48 fogade reservationen av . (vpk): Regeringen har ju i en proposition om trafikpolitiken föreslagit skall ersätta kostnadsansvarighelsprincipen, som i och för sig inte harblivit genomförd, med en ny prissäliningsprincip för transporter som skallbygga på samhälleliga marginalkostnader. För vår del anser vi att detsistnämnda sättet alt beräkna kostnaderna hell bör avföras ur dentrafikpolitiska debatten. För del talar flera skäl och framför allt delförhållandel att detla beräkningssäll knappast går all tillämpa på mer än vissadelar av transportsektorn. I stället bör fordonsbeskatlningen användas som ettav flera trafikpolitiska instrument för all åstadkomma en transportapparat somfrån samhällsekonomisk synpunkt, från miljö- och energipolitisk synpunkt är denbäsla möjliga. Ensuccessiv överföring av godstransporter på långa sträckor och medeldistansfrån lastbil till i första hand järnväg men också till kust- och insjöfart äretl sådant trafikpolitiskt medel. Vi anser det vara en avsevärt bälire åtgärd,och vi anser att man i samband med denna övergång bör se över beskattningen. Viär av den uppfattningen att man mer och mer bör övergå lill alt låta resp.trafikgrenar själva bära sina koslnader. subventionerade avsamhället och är del fortfarande. De höjningar som föreslås kommer inle pånågol nämnvärt säll alt förändra della förhållande. Vi har från dessautgångspunkter föreslagit att man skall göra en ordentlig utredning, där manlägger samman de olika effekterna, tar upp effekten av kilometerskatten förlastbilar vid överförandel av godstransporter lill andra medel än justlastbilar osv. Detla bör ses i sammanhang med sysselsättningseffekterna och deregionala effeklerna. Med en sådan politik finns det möjlighet alt göra verkligaförändringar, något som är av behovet påkallat. Utskottetvill över huvud tagel inte diskutera sakfrågorna. Det säger man rakt på sak isitt belänkande och hänvisar Just till propositionen 99 om trafikpolitiken. Nuär det inte vi kommunisterna som bestämmer i vilkaproposiiioner regeringen skall lägga fram sina olika förslag eller i vilketsammanhang de olika propositionerna skall behandlas. Men om man - vilket kanskeinte vore helt onaluriigt - hade fört samman del betänkande som vi nu behandlarmed det betänkande som kommer senare om trafikpolitiken hade man kanske fåttetl bälire sammanhang i dessa debatter. Dessulom hade Ju skalleulskolletsluppil nesan all inle sakligt behandla vår moiion. Jagyrkar, herr lalman, bifall lill vpk-molionen 2479. villjag säga attvi har för avsikt att avstå från att rösta beiräffande den socialdemokraliskareservationen om höjning av den årliga fordonskatten. Vi menar i den härmolionen och även i trafikmolionen att det främst är i fräga om de röriigakostnaderna och alltså inle i fråga om de fasta som man möjligen kan vinnanågol på etl överförande av godstransporter frän lastbil till andra transportmedel. Omfördelningav den årliga fordonsskatten, m. m. Med hänsyn till vad de båda tidigare lalarna sagt kan det kanske finnasanledning att lala litet grand om gmnderna för det förslag som nu haratt la ställning lill. Denåriiga omfördelning av fordonsskatten som behandlas i skatteulskol-lelsbetänkande nr 48 är elt sista led i en skallereform som pågått under strängtlagel . lade dåvarande finansministern ell förslag om en omfördelning av fordonsskatten för motorfordon ochsläpvagnar med en lotalvikl om 3 lon och därutöver. Den proposilionen hade nr138, kan jag nämna för den som vill forska i del historiska. Förslagetmotiverades med all man ville ha en anpassning lill bl. I proposilionen frän 1970 av finansministern att ungefär 80 96 av de lastbilar och tyngre fordon det här varfräga om skulle komma alt fä en skattesänkning. Avsikten var att den härreformen, som skulle genomföras i fem etapper , skulle medgeskattelättnader förden tyngre fordonstrafiken. Man motiverade detta med hänsyntill näringslivel. Detbeslul vi står beredda alt fatta är egentligen bara etl fullföljande avden proposition som den dåvarande regeringen framlade. Det här är femte Omfördelningav den årliga fordonsskatten, m. m. och sista etappen av denomläggning som den gången föreslogs. Medhänsyn lill delta blir man naturligtvis litet förvånad över allsocialdemokraterna såväl 1977, när vi fattade beslut om fiärde etappen i denhär omläggningen, som när vi skall besluta om sista delen av den inle villvara med längre ulan i stället kommer med förslag om skärpningar av skatten. Deskärpningar som man nu föreslår är så stora som . Man kan inte annal änkonstatera alt det blir fräga om chockhöjningar som naturiigtvis kommer altpåverka trafikpolitiken i stort. Lätmig förkorta den här debaiten genom att konstalera alt båda de molioner som härdiskuteras - den socialdemokratiska och vpk-motionen -är av den arten att deingalunda gäller en skattefråga. De måste sägas vara av främsl trafikpolitiskkaraktär. De här motionerna borde ha väckts med anledning av en helt annanproposition, nämligen proposition 99. Jaghäller gärna med om att statens finanser behöver stärkas. Och jaghäller gärna med om att 300 milj. kr. skulle vara en god förstärkning avstatens finanser. Men jag kan inte hålla med om att man kan la dessa 300 milj.kr. Del blir etl alldeles för stort ingrepp. Del innebär att manraserar den trafikpolitik som vi är färdiga att bygga upp inom elt annalområde. Jagkan inte heller hålla med om att del är någon orättvisa. De linjer som vi nufullföljer är en polilik på delta område som vi varit överens om under hela1970-lalet. Visst är det rikligl alt vpk inte kan bestämma hur regeringensproposiiioner skall se ul. Men vpk kan onekligen bestämma i vilka ämnen manskall motionera. Den moiion som vpk har väckt i det här ärendei hade onekligenpassat bra mycket bättre i samband med proposilionen 99. Jag yrkar bifall tillulskollets hemställan i dess helhet. HAGARNORMARK (s): Vi anser från vårt håll att del inle är en likvärdig beskattning somföreslås av den borgeriiga regeringen, utan traktorer, lastbilar och vissaövriga molorfordon är här undantagna från en beskattning. sade alt moiionerna varlagda i ett trafikpolitiskt syfte, men utskollel avfärdar dem Ju med all defrämsl är all se som en del i vårl finanspolitiska program. Därför anser Jagalt 300 milj. kt inle är att förakta, och pä den punklen delar uppfattning. Jag tror i motsats lill honom att vi mycket väl kan ta den härhöjningen. (vpk): Den proposilion som har gett anledning lill vår motion rör jubeskaltningsfrägor, och det gör tvivelsutan vär moiion också. Men efter denbedömning som här har gjorl kan man inte förstå annat än att hananser alt den senasle omfördelningen av fordonskatten rimligen också skulle havarit en trafikpolitisk fråga. Avsikien med omläggningen varju trols allt trafikpolitisk,nämligen all förändra föruisäuningarna för de olika transportsätlen. Det omnågot är väl en trafikpolitisk fråga. lyckerjag inte alt detär mycket all ta upp lid med all lala om vart den här frågan hör. Som jagsade inledningsvis hade del naturiigtvis varil bältre. omutskotten hade sammanfört den trafikpolitiska och den irafikskallepoli- den Då hade saken kommil i ett riktigt läge. Den trappstegsvisa Justering och omläggning av fordonsskatten som vivar överens om redan i början av 1970-lalel har man varil väl medveien om undermånga är. Därför betyder den inle några slarka ingrepp i trafikpolitiken, ivarje fall inte alls på samma sätt som de chockförändringar som man .skulle fåom man plötsligt skulle höja . Sedanär det bara att konstatera. , att del är alldeles givet alt mankan säga alt det blir vissa påverkningar. Men vad som framför allt har hänlärju att socialdemokraterna radikalt har förändrat åsikt från den tid då desalt i regering och lade fram förslag pä den här punklen lill , då del gälleratt fullfölja det. Omfördelningav den årliga fordonsskatten, m. m. Överläggningenvar härmed slulad. Propositionergavs på bifall till dels ulskollets hemslällan, dels ulskollets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill motionen nr 2479 av . fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt voiering upplästes och godkändes följandevoieringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller skaiieutskollels hemslällan i beiänkandei nr 48 mom. A rösiar ja,