prot · G209159 · 1978-12-31 00:00:00 — Meninsatserna för all hushålla bättre med energin i bebyggelsen är självfalletockså viktiga och måste förbättras. Tyvärrledde regeringsskiftet till atl lid och resurser förlorades i det arbetet.Det tog lid innan sparplanen kom, och när den kom visade den sig oduglig.Förslag och kritik från oss och andra avvisades. Det fanns inte utrymme försaklig diskussion i det taktiska spel om energin som förekom itrepartiregeringen. Tyvärrhar utvecklingen gell oss rätt. Bosladsslyrelsens och andras utvärderingarvisar atl de ålgärder som vidtagits i alltför slor utsträckning varilfel åtgärder i fel hus, i stället för "räll åtgärd-i rätt byggnad - vidrätt lidpunkt och på rätt sätt" som det så tvärsäkert helte i sparplanen.Det är enorma belopp som slösats bort på ineffektiva åtgärder. Det är dyrbartid som har gått förlorad. Ocksåden proposition som vi nu behandlar har mänga brister. Det är ont om konkretaförslag, eftersom grundläggande kunskapsunderiag och utvärdering av gjordaerfarenheter fortfarande saknas. Man har misslyckats med att lösa den viktigafinansieringsfrågan. De viktiga frågorna om samhällsplaneringen ochfördelningspolitiken och deras roll för samhällets långsiktiga energibehovberörs knappast alls. Menpropositionen har också klara förtjänster, framför allt därigenom alt den på enrad principiellt viktiga punkter instämmer i kritik och synpunkter som vitidigare framfört. Genom olika uttalanden och förslag markeras nu en vilja att utvecklaenergisparinsalserna till någol som kan ge de resultat som vi allaeftersträvar. Ty del råder ju, herr lalman, enighet om att målet ochambiiionsgraden måsle sättas mycket högt. Låtmig här summera några av de viktigaste uttalanden av detta slag som görs ipropositionen: Regeringenuttalar att det är nödvändigt all effektivisera energi-sparverksamheten, om deav fastställda målen skall kunna nås. Med andra ord: de medel somangavs i sparplanen är inle tillräckliga. Detsägs vidare alt det krävs effektiva styrmedel om målen skall kunna nås.Sparplanen sade nej till styrmedel. Ipropositionen lämnas förslag om en rad åtgärder som bör vidtas för alt styrainsatserna sä alt de ger del bästa resultatet ur energihushällningssyn-punktoch samhällsekonomisk synpunkt. Ytteriigare omprövning ställs i utsikt. Detkrävs - sägs det vidare - kunskaper och utvärdering av de hittillsvarandeerfarenheterna. Propositionenslår vidare fast det som vi och sade , nämligen altdet är osäkert -även om del är eftersträvansvärt -om vi kan uppnå detuppställda sparmålet. 1 den situation som vi nu befinner oss i har vi sagt atl det bästa ochmest ansvarsfulla vi nu kan göra är att vända det förgångnas misstag ryggen ochbeslutsamt inrikta oss . Avden anledningen har vi avstått frän att åter gå in på en detaljerad kritik avden gamla sparplanen, som ju hell enkelt, herr lalman, är överspelad avutvecklingen. Vi har heller inle ansett det nödvändigt, eftersom Ju propositioneninle innehåller några förslag om att sparplan skall ånyo bekräftas avriksdagen, utan tvärtom konsekvent utgår frän beslul 1975 och 1978,och del är inle samma sak. Man kan tycka att det borde ligga i intresse att ta chansenatt följa med på färden, när vi andra har varit beredda atl i för centernbarmhärliga former inrikta oss på framliden ulan au riva i gamla sår. I ställethar valt tillbakablickandets och smäaktighetens väg. Del är trist,framför allt därför atl del visar all är mer rädd om prestigen änangelägen om atl bidra till alt nu snabbt förbättra energihushållningen. Deltvingar mig all här klart och tydligl säga ifrån alt det självfallet inteförhåller sig så som och påstår i reservationen 1, nämligenatt sparplan numera är oomstridd, 1. o. m. av socialdemokraterna.Centerns sparplan har naturligtvis inte blivit bättre och mer acceptabel i årän vad den var . Ochjag vill, herr lalman, tillägga alt hade vi isamband med utskottsbehandlingen sett denna reservation, så hade vi haft ellbehov av all mer direkt uttrycka detta i utskottsbetänkandel. Nuär Ju, herr talman, utskottets ställningslagande i sak atl vi ställer oss bakomproposiiionen och tillstyrker samtliga de förslag som har väckts frånsocialdemokraliskl håll, medan förslag avvisas, inkl. kravet på alt viskall bekräfta sparplan. Vi har, herr talman, ocksåavståll från den deialjkritik av regeringens Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Nr 159 förslag.som på mänga punkter är befogad. Vi har i stället, som Jagsade, ansett Tisdagenden "' ' ''°'' medverka till alt det praktiska arbetet med alt förbättra energihushållningenkan komma i gång så snabbt som möjligt och därför föreslagit en rad åtgärder i delta syfte. Energibesparande avgörande betydelse för oss har då varit att vi kommer att fa ett direkt åtgärder i bostads- innytande på del fortsatta arbetet genom energihushållningsdelegationen, hus m. m " "" S's pariamentarisk. med synpunkter som viredovisade . Vi har också fått alla våra krav i vår partimotion omenergipolitiken tillgodosedda pä det här området. Del gäller kraven päinriktningen av arbetet i energihushållningsdelegaiionen -bl. a., fru statsråd,au delegationen skall behandla finansieringsfrågor, del vill jag understrykamed anledning av vad statsrådet sade här förut. Det gäller vårt krav pä allenergihushållningen måste beaktas bättre i samhällsplaneringen och i arbetetpä att ulforma en ny bygg- och planlagstiftning. Det gäller kravet attkommunerna skall få rätt att genomföra besiktningar. Det gäller kravet på ökatkommunalt ansvar för energihushållningsålgärderna. Låtmig, herr talman, uttala all del är vår förhoppning att del nu skall blimöjligt all genom beslutsamma gemensamma insaiser fa till stånd den skärpningav energihushållningen som är helt nödvändig. Tillsist vill Jag, herr talman, ta upp ytteriigare en fråga som behandlas iutskottsbetänkandet, nämligen byggnadsforskningens inriktning. Vi har i enpartimolion om bostadspolitiken, som vi lämnade in i början av ,begärt atl skall uttala att byggnadsforskningen mer än skallinriktas på sådana frågor som en samhälls- och bebyggelseplanering som utgårfrån ett socialt helhetsperspektiv och från höga krav pä energihushållning ochmiljövård. Det är med tanke på hur betydelsefulla dessa frågor är och hurstarkt gensvar de har bland människorna myckel förvånande att utskottet intevelat följa vårt förslag. Utskotlels motivering - alt ett sådant uttalande inleskulle tjäna något konkret ändamål -är ingenting annat än nonsens. Var och ochen i denna kammare vet atl etl sådant uttalande av skulle ha slorbetydelse , l.ex. vid fördelningen av anslag eller vid utarbetandetav nya program. Vi har därför i reservationen 17 hemställt att i sillbeslul skall följa värt motionskrav. Jag yrkar bifall till reservationen 17, i övrigt bifall lill civilutskoltetshemställan i betänkandet 1978/79:37. KJELLMATTSSON (c) kort genmäle: 1 milt replikskifte med statsrådet ville hon göra gällande au1978 års sparplan fortfarande gällde och aU hon inte kunde begripa centernssynpunkter i reservalionerna. Efteratt ha lyssnat till anförande hoppas Jag atl det inte finnsnågon enda riksdagsledamot kvar som inte inseratt det är alldeles klart att viär fundersamma, därför aU de här två inläggen frän de olika proposilions-förfallarnagår verkligen inle ihop. Försttalar om sparplan. är det sä att det var en 52 regering som lade fram en energisparplan, ochdärefter har den blivit BirgittaDahl säger aU sparplanen, som vi fattade beslul om 1978, var oduglig. Jaghar tillåtit mig alt i mitt första inlägg anföra ett citat: Något förslag omall energisparplanens omfattning, inriktning eller de allmänna riktlinjerna förgenomförandet skall ändras har inle framställts frän något häll. Det skriver alltsåBirgitta och socialdemokraterna under pä. Inteheller har pä annal sätt överväganden i sådana riktningar redovisats. Därförfinns det ingen anledning att fatta etl nytt beslut, säger man, ulan nu gälleralltså sparplan - den som var fullständigt oduglig. Dedär två ståndpunkterna går inle ihop. och socialdemokraternamenar alt sparplanen är oduglig, statsrådet säger all beslutär bra, del skall vi fortsätta att arbeta efter, vi gör bara vissaförändringar. BirgitFriggebo förnekade att förändringarna var drastiska, och jag hade väl inlepåslåtl alt de värdet hellerelleranvänt det uttrycket. har numöjlighet all acceptera sparplan, eftersom förändringarna i den är sådrastiska alt de lillgodoser socialdemokraternas synpunkter. Trätanär alltså i full gång, inte bara om vad delegationen skall syssla med utanockså om vad socialdemokrater och folkpartister har varit överens om iutskottets betänkande. Jag skulle därför vilja säga atl det är bäst förfolkpartisterna alt de ansluter sig till våra reservationer - åtminstone tillden som gäller energihushållningsdelegationens uppgifter -sä att ni slipperträtan med socialdemokraterna och så att får den uppläggningsom hon egentligen vill ha. BirgittaDahl kritiserade också finansieringen. Men socialdemokraterna harju accepteratden uppläggning av finansieringen som görs i propositionen. Jag hade aldrig troll att socialdemokraterna skulle kunnaansluta sig lill propositionen på den punkten, eftersom ni sade -Jagläser här innantill ur anförande - "att stödet lillfastighetsägare som behöver lån och bidrag till energihushållande ålgärderförsämras, när finansieringen inte längre skall ske över statsbudgeten".Nu sväljer man på socialdemokratiskt håll förslaget till finansiering ibetänkandel, som här säger att del var en av bristernai proposiiionen. Den skulle väl socialdemokraterna i sä fall ha sett upp mednär betänkandel utarbetades och inte nu efteråt försöka springa ifrån ansvaretför vad som står i majoritetens skrivning. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. () kortgenmäle: Får jag först ta upp finansieringsfrågan. Det är en punkt där Jagtycker att borde ligga lågt. Vikritiserade er för att ni uttalade - och det var inte vagt, utanklart-atl finansieringen inle längre skulle ske över statsbudgeten. Vi har inteaccepterat vad som står i regeringspropositionen, utan vi är kritiska till det,och vi harju fått igenom värt motionskrav,att finansieringsfrågan med förturskall behandlas i delegationen. Sä är det med den saken. Energibesparande åtgärder i bostadshus, m. m. Sedan kan Jag hålla med om att detinte verkar som om har läst vare sig propositionen ellerutskottsbetänkandet ordentligt. För det första var riksdagsbeslut ickeetl slaviskt instämmande i sparplanen, utan man lät på en rad punkler bli attfastställa det som skulle ha önskat atl man fastställde. Fördel andrautgår man när det gäller del här beslutet, både i propositionen och utlåtandet,från riksdagsbesluten och 1978, men inle någonstans finns del någotställningstagande till förmån för den proposition som framför allt bär centernssignum. Det är Ju en offentlig hemlighet att de andra borgerliga partierna vidden kohandel om energipolitiken som då pågick i regeringen tvingades atlacceptera sparplan, fastän de skämdes över den. De förslag vi nubehandlar är Ju inte någonstans så utformade att vi inbjuds lill atl bekräftacenterns sparplan och trepartiregeringens proposition. ,herr talman, lycker jag att det är myckel trist om den här debalten bara skallhandla om det förgångna. Jag har redovisat vår inställning, och sagt vad Jaghar atl säga i den här debatten. Jag har markerat att vi på densocialdemokratiska sidan vill lämna del förgångna och inrikta oss pä framtiden. Jagvill, herr talman, sluta med att citera någonting från ,som Jag råkade fa i min hand med det här betänkandet och som Jagtycker passar in mycket bra som en beskrivning på reaktioner f n. Detstår i "Riksdagsbrev" från i Kröken: "Det förefallersannerligen ibland, som om numera alldeles glömt bort sinanslutning lill mittenpolilikens principer, sådana de förestavats av ,något som näppeligen kan gagna något annat parti än det egna -och vad hjälperdel då, om regeringsbesluten eventuellt skulle vara lill nytta förlandei?" Jag vill för min del låla detta vara finalen på milt deltagande i denhär debatten. () kortgenmäle: Både statsrådet och vill göra gällandeatt Jag inte har läst vare sig belänkandet eller proposiiionen. Jag har försöktläsa efter fattig förmåga. Om Jag sedan inte har fattat kan det naturligtvisbero på mig, men det kan också bero pä brist pä klarhet i både propositionenoch betänkandet. Misstanken att det är fråga om del sistnämnda stärksegentligen ,eftersom är pä fullt återtåg från vad hon harskrivit under i betänkandet. Det är inte centerpartisterna och , visom har reserverat oss, som har dikterat texten i ulskottsbetänkandet -den harsocialdemokrater och folkpartister gjort upp om. Då kunde de väl ha skrivit somdet passade deras synpunkter bl. a. i fråga om finansiering etc. Iinledningen av sitt anförande kom med det vanliga: Del var ingenmätta pä trepartiregeringens och folkpartiregeringens dåliga agerande, denborgerliga politiken hade skapat ökade klyftor i samhällel. Och sedan sade honatt om socialdemokraterna hade suttit kvar i regeringsställning skulle energisparandel havarit av betydligt större omfattning. Etl sådant påstående blir inte sanningbara för atl det upprepas, och kan aldrig övertyga svenska folkelom det. Det är bara att konstatera att socialdemokraterna lidigare inie harvarit intresserade av enegisparande. försöker ni hinna i kapp och påstår allni även denna gäng har varil försl och bäsl. Ochvi kriliseras naiuriiglvis för all vi har inriklal oss pä konkreta ålgärder istället för att ansluta oss till socialdemokraternas förslag om allomfattande"nationellt miljöprogram". Skälet till att vi satsar på konkretasparåtgärder är atl del inte är med den socialdemokratiska typen av program somman sparar energi; det är i bostäder och lokaler som det går ål energi föruppvärmning, och därför tycker vi att del är viktigast all satsa pä konkretasparåtgärder. Energibesparande åtgärder i bostadshus, m. m. Oavsett hur den framtida energipolitiken kommer atl uiformas får viräkna med att vi i vårt land kommer all ha slor brist på energi liksom atlenergisparandet blir någol som vi måste lära oss atl leva med. Pä den punktenirorjag att alla nu är överens. Den sparplan som 1978 antog pätrepartiregeringens initiativ var synneriigen ambitiös. Som statsrådet skulle man spara mellan 32 och i denbefintliga bebyggelsen. Kraftfulla insaiser skulle varamöjligaattgenomföraeftersom, vilket statsrådet också nämnde, 40 96 av vårtotala energiförbrukning går ål Just till uppvärmning av bostäder ochbyggnader. Vi har dessutom gamla försyndelser pä detla område - vi har tidigareinle uppmärksammat möjligheterna atl spara energi. Trepartiregeringen utgickfrån all sparmålei skulle kunna uppnås om man fick med fasiigheisägarna i enpositiv anda av frivillighet. Man avvisade olika typer av tvångsåtgärder. Isparplanens intentioner låg alt inslaget av bidrag skulle spela en begränsadroll för sparandel. 1 energisparproposiiionen förulskickades t. o.m. atlbidragen skulle komma all avvecklas . Regeringen tycks nu gä denmotsatta vägen. Även om en viss nexibiliiet kan vara motiverad bör fortfarandemålsättningen vara att komma bort från bidragsdelen. 1energisparproposiiionen förutsattes alt programmet skulle omprövas under dentioårsperiod som del skulle omfatta. Den första mera omfattande omprövningenskulle göras efler . För all ge underiag för omprövningen förutsattepropositionen att etl omfattande och mångsidigt utvärderingsarbete skullegenomföras. Iårets energiproposition föreslås redan nu vissa förändringarav inriktningen päprogrammet för energisparande. Det är förvånande och oväntal att så sker.Fiamför allt måste inriktningen mot åtgärder med mer omedelbara effekterifrågasättas. Det stämmer inte med energisparplanens intentioner, och en sådanförändring riskerar att minska de potentiella sparmöjligheter-na. Utvärderingsinsatser utgör ett viktigt led i energisparprogrammets Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Endast genomeffektiva utvärderingsinsatser blir det möjligt all på sakliga grunder omprövaprogrammet. Men här kan man spåra en betänklig passivitet från regeringenssida. Den enda konkreta åtgärd som tycks ha vidtagits är attbostadsstyrelsen fltt ett formellt uppdrag atl följa energisparprogrammetsgenomförande. De bristande utvärderingsinsatserna innebär aU underlag för meromfattande ställningstaganden till förändringar av energisparprogrammei saknas.På några betydelsefulla punkter hardock regeringen nu föreslagit omfattandeförändringar i programmets inriktning, bl. a. när det gäller kommunalbesiktning, som Jag strax skall återkomma till. Deutvärderingsinsatser som är motiverade är a v två slag. För det första bör manpå olika vägar fortlöpande försöka öka kunskapen om olika åtgärders faktiskabesparingseffekter För det andra bör man fortlöpande studera effekterna av detstyrsystem man valt. Man bör således metodiskt studera vilka ålgärder som vidtasoch i vilken omfattning detta görs, liksom vilka förändringar av styrsystemetsom skulle kunna förbättra samstämmigheten mellan vad som är energiekonomiskimotiverat och vad som verkligen sker i fråga om energisparande. Några sädanautvärderingsinsatser omnämns inte i proposiiionen, och det är grunden för vårreservation nr 8. Enannan viktig del gäller ulbildning. En väsentlig förutsättning förenergisparinsalserna är alt det finns resurser för rådgivning ienergisparfrågor. Här krävs aktiva utbildningsinsatser från statsmakternassida. I den nu aktuella propositionen nämns inle några sådanautbildningsinsatser. Regeringen bör med del snaraste ta initiativ för atl ökaantalet utbildade tekniker med inriktning just på energisparfrågor. Somjag tidigare sade, byggde energisparproposiiionen på atl energisparprogrammeiskulle genomföras utan tillgripande av tvångsåtgärder. Regeringen föreslär nu inte lämnar den linjen, men förutskickas att man senare kommeralt framlägga sådana förslag. Man talar positivt om en obligatorisk och församtliga fastigheter omfattande besiktning - den som planverket har föreslagit.Delta är förvånande av fiera skäl. Dels har förslaget hårt kritiserats avremissinstanserna. Dels kan vi konstatera alt den frivilliga linje, som vihittills har valt, har varil framgångsrik. Enbesiktning av landets ca 3 miljoner lägenheter skulle ta myckel , kostastora pengar och medföra en ökad byråkrati. Och på så sätt skulle del bli enutomordentligt dålig start på själva energisparandet. Den obligatoriskabesiktningen bygger därtill på tanken att den skall kunna fullföljas avförelägganden att vidta olika åtgärder. Vi skulle då medverka lill att skapakonfökter i en verksamhet där i själva verket samstämmiga intressen föreliggerhos olika inblandade. Regeringenantyder atl man nu skall ge kommunerna ett slags vilande rätt alt tvångsmässigtutföra besiktning. Kommunfullmäktige skall på grundval av elt slagsfullmaktslag kunna besluta om obligatorisk besiktning. Det borde varasjälvklart alt ett så drastiskt ingrepp i den personliga integriteten inteskall vara beroende av om kommunfullmäktige på orten anser alt sådana intrångskall göras. Det är bakgrunden till reservation nr 11. Några ord om finansieringsfrågan. I energisparproposiiionenförulskickades att fr. o. m. /80 skulle finansieringen avenergisparlånen läggas över på kapitalmarknaden och inte längre belastastatsbudgeten. Det är med beklagande man nu konstaterar atl regeringen inteförmält bereda etl förslag till förändring. Uppgiften har endast varil allfinna den tekniska lösning som skulle möjliggöra att de medel som används förenergisparlån tas fram direkt frän kapitalmarknaden i stället för överstatsbudgeten. Det är nu för sent att lösa frågan för del nya budgetåret, menregeringen bör ändå lösa den här frågan. Del har vimoderater i civilutskouet framfört i reservationen 7. Det är viktigt att noteraatt lösningen naturiigtvis inte far medföra försämrade möjligheter för denenskilde att fa det stöd som han eller hon är berättigad till. Fårjag sedan, herr talman, eftersom utskottets ordförande i sill anförande harberört en rad av de gemensamma cenler- och moderatreservationer som är fogadetill betänkandet, bara säga några ord om den deball som statsrådet drog upp genom att ifrågasätta anledningen till att ochmoderaterna har reserverat sig när det gäller inriktningen av energisparstödeloch i frågan om regeringen har frångått sparplanen eller ej. Attdöma av anförande torde del vara hell klart att statsrådetsuppläggning av detta ärende är helt förödande. Antingen vet intesocialdemokraterna och vad de har skrivit sig samman om, ellerockså trodde statsrådet att socialdemokraterna hade en annan uppfattning än dehade. Det ärju, som sade, nu klarlagt att vår reservation nr 1är helt nödvändig för att slå fast alt del som trepartiregeringen var ense om,nämligen sparplanen, inte längre gäller. Därför är det viktigt all kammarenröstar på reservationen 1. Avde övriga reservalionerna villjag yrka bifall lill nr 1-5, nr 7, nr 8-12 samtnr 14. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Egentligen harjag kanske inte så stor anledning att begära replik påRolf anförande, men eftersom han kritiserade regeringen förpassivitet vill Jag försöka svara på det. Del gäller utvärderingen avsparstödet. antydde att det egentligen bara var bostadsstyrelsensutvärdering som fanns. Det förhåller sig inte riktigt så. Den utvärderingen ärden enda som visar ett färdigt resultat. Där har man gjort vissarekommendationer för ändring i sparstödels utformning som vi har tagit fastapä. Centerpartister och moderater vägrar emellertid att ta fasta på dessarekommendationer när de bedömer sparstödet. Man kan Ju fråga sig om man överhuvud tagel skall ha några utvärderingar när man inte vill titta på vad dessakommit fram till. Nåväl, nu önskar ännu fler utvärderingar. Ochsådana är på gång. Jag har i propositionen redovisat tvä utvärderingar sominitierats från regeringen, varav en grundar sig på en mycket konkretundersökning av faktiskt utförda åtgärder i befintliga hus. Dessulom pågårutvärderingar på en rad håll mnt om i landet: byggforsk- Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. ningsrådet,universiteten och också näringslivet har välvilligt ställt upp här. Del ärsjälvfallet energihushällningsdelegationens uppgift att samordna de utvärderingarna. RolfDahlberg ställde krav på att utvärderingarna skulle komma från olika håll ochinte från ett och samma håll. De ca 30 olika utvärderingar som görs runt om ilandet uppfyller del kravet. Det finns dä ingen anledning för regeringen atl lainitiativ till ytterligare utvärderingar ulöver de många som pågår och somsäkert kommer alt vara mycket värdefulla när den stora utvärderingen avsparplanen sedermera skall göras. Vihar antytt all vi kommer atl föreslå alt vi skall göra det möjligt för dekommuner som själva sä önskar att göra besiktningar i fastigheter för attbedöma bostadsbeståndets energistalus. ville antyda all del härvar fråga om att införa ett slags obligatorisk besiktning, vilket skulleinnebära inträng i den personliga integriteten. Detärju så att vi har väldigt dålig kunskap om hur våra fastigheter ser ut närdetgäller energiätgången. Del är viktigt att vi får bättre kunskap om det. Jagtror att människor skulle bli glada om kommunerna erbjöd sig att besiktiga derasfastigheter och efter en sådan besiktning ocksä kunde komma med förslag tillfastighetsägaren om åtgärder - enkla förslag om hur man skulle kunna förbättrafaslighetens energistandard. Världenbrinner - för alt uttrycka det litet drastiskt - när det gälleroljeförsöriningen, och så talar man med emfas om vilket elände det skulleinnebära om kommunerna fick möjligheter atl besiktiga fastigheterna,självfallet efter att ha meddelat alt man avser att besiktigafastigheten! Man går vänligt och knackar dörr och frågar om man får titta inoch kommer kanske sedermera -det är kommunen själ v som avgör det - med råd ochförslag lill fastighetsägarna. () kortgenmäle: Den av bosladsslyrelsen gjorda ulvärderingen är myckel knapphändig ochi många avseenden helt ofullständig, och det är naturligt, eftersom man haftmöjlighet alt arbeta med den .