prot · G209142 · 1978-12-31 00:00:00 — Enigheteninom jordbruksutskottet om det som framförs i betänkandet har varit stor. Dockhar behandlingen av en motion som väckts av Per givit utskottetanledning all ganska utföriigt diskulera den s. k. offertprincipen. Vi ärangelägna att här slå fast all lillämpningen av denna princip innebär ett slödlill lokalisering av industrisysselsäitning, varför principen inle gärna kananvändas för elt sådant företag som föreslås i motionen. Möjligen har ulskotleli del här avseendet t. o. m. yttrat sig onödigt välvilligt i fråga om devillkor som skall gälla för att man skall kunna tillämpa den här offertprincipen.För skogsbruksälgärder av del slag som berörs i molionen är det knappaslmöjligt att använda den principen. Skogsbmket i har dock under årenslopp på olika sätt fltt etl speciellt stöd, och det har väl också kommitdomänverket till del. Del är ganska förvånande, näsian litet beklämmande, attfrån Norrbotienshåll höra att domänverket så illa skulle rykia sitt värv attdet i den här angivna omfattningen har vad man vågar kalla ruinskogar. Givetvisborde det inte fl vara på det sätlel, men den saken får väl las upp i annanordning. Jag vill med det sagda yrka bifall till utskottets hemställan ochavslag på reservationen och motionen. I sammanhanget passar jag också på aUyrka bifall lill näringsulskollels hemställan i beiänkandei nr 45, där del juicke finns någon reservalion. PERPETERSSON (m) kort genmäle: Del var rätt inlressanl all höra lala om domänverket ochskogen. Av hans anförande trorjag mig förslå all han inte har sysslal med dehär frågorna så myckel. Det här är ingenting nyll för oss som har arbetat medNorrboltensfrågor. Redan på lid som landshövding i Norrbottenägnade man mycken tid äl frågan om domänverkels skogsmark strax ovanför den s.k. skogsodlingsgränsen. Delintressanta är all i moisvarande lägen bedriver andra skogsägare -allmänningar,aktiebolag och enskilda - elt skogsbmk som har gett både sysselsätlning och,under goda skogskonjunklurer, vinst. Men domänverket vägrar att över huvudtaget röra skogen där. Den av mig åberopade uiredningen av professor gjordesför lio år sedan, sä det handlar inle om något nytänkande under det senasleåret Det har funnits ell motsatsförhållande mellan vissa skogsexperler, somväl känner Norrbollens problem, och ledningen för domänverket Om man har mer än skog som håller på all mltna bort och om domänverket inle villla ul den skogen - trots att industrin saknar råvara - är del väl elt gynnsamttillfälle för en regering, den må vara folkpartistisk eller någol annal, attvisa handlingskraft. () kortgenmäle: Jag vill inle alls ge mig ul för alt kunna de här sakerna, allra minstdomänverkels arbetsförhållanden och policy i . Jag tror emellerlidinle alt man pä det här sättet kan komma till rätta med problemet, som enliglPer är ganska stort och inte alls nyll. I varje fall är den principsom man här har fastslagit, för att skapa sysselsättning, inte gärna lillämpbarpä så sätt all man försöker få domänverket att avverka skog. Det måste, enligtmin mening, ändå finnas andra möjligheter att fl domänverket att ulföraskogsvård och skaffa skogsråvara i den ulsiräckning som är länkbar. Del harockså gjorts en hel del i med de pengar som anvisats förskogsvårdande ålgärder. Del trorjag mig veta, eftersom jag framför mig har enliten utredning av länsjägmäslaren . Man har väl arbetat med dehär frågorna lidigare och bör väl också fortsätta med del. Förhoppningsvisuppnår man ell resultat, för vissl behöver vi skogsråvara och skogsvård. PERPETERSSON (m) kort genmäle: Jag vidhåller all jag anser att inte kan de här frågorna.Även jag har varit i kontakt med inom Norrbollen. Där harman samma synsätt som jag vad gäller just domänverkets ovilja att avverka skogovanför skogsodlingsgränsen. 4 protokoll 1978/79:142 BÖRJESTENSSON (fp) kort genmäle: Jag vel inle om del är så fmkibärande för debatten all vi ifrågasättervarandras kunskaper på del ena ellerandra området Men jag tror all PerPetersson har anledning all läsa på de bestämmelser som hillills har gällt förde s. k. offertprinciperna. De har väl också lagils upp i regionalpoliiiskasammanhang, där man vidareutvecklar dessa principer och diskulerar hur de skallkunna användas för alt åsladkomma arbetstillfällen pä induslri-ochservicesidan. Men de är inle lillämpbara - vad jag kan förstå - när del gällerdomänverkets arbete inom dess revir. Norrbottensnäringsliv har dominerats av areella näringar och tung induslri.Sysselsättningen har baserats på del egna länets naturtillgångar och haft enmarkant exportinriktning. Förändradeproduktionsmetoder, storindustrins fördelar, odelbarhet och ökadeadministrativa funktioner har över hela landei påverkat förelagens lokaliseringi riktning mot befolkningskoncenlralioner. Maj:l åt i att genomföra enframskrivning av befolkningsutveckling och lokaliseringspolilisk försöksplanering. a. lokaliseringspoliliska skäl fattade senare etl enhälliglbeslut om byggande av 80. tillsatte dåvarandearbetsmarknadsministern en särskild Tornedalsgrupp, som skulleplanera utlokalisering av legoarbelen från 80. Rationaliseringar inomjord- och skogsbmk hade nämligen, trots slora barnkullar, lett lill en mycketkraftig befolkningsminskning för Tornedalskommunerna. INorrbotten fick vi under första hälften av 1970-talel, tack vare beiydandestatliga industriinvesteringar, en posiiiv utveckling av arbetsmarknaden, enökning med 5 000 arbelsiillfällen lill 1975, där mer än hälften vararbetstillfällen i induslriell verksamhet. kunde konstateras,att aldrig hade så många norrbottningar haft arbele som då. Norrbollen hadeblivit ett inflyllningslän. Del rådde framtidstro och utvecklingsoptimism ivårl län. ungdom kunde fä arbete, åtminstone pä veckopendlingsavståndfrån hemort och anförvanter. Stålverks-planerna lades nedoch därmed bl. a. fömtsältningarna för Tornedalsgrup-pens verksamhet. Jag anför detta sombakgrund till etl par motioner. Iarbelsmarknadsulskoltets betänkande 33 behandlas motionerna 1047 och 1048,väckta underden allmänna motionstiden. De kan sägas ulgöra förslag, väckta föratt främja sysselsättningen i Norrbollens inland och i synnerhet för kvinnor. INorrbottens inlandskommuner domineras arbetsmarknaden av tung industri,gruvarbete och arbele i skog. Förvärvsfrekvensen för kvinnor har som följddärav blivit extremt låg. Den s. k. induslricentraulredningen underströkkraftigt vikten av att t. ex. bereds möjligheler all öka denkvinnliga sysselsättningen. Från sida har satts inresurser för utbildning och för beredskapsarbeten. Kvinnor hardärvid fått utbildning i kontorsarbete,men för de allra flesta har det inle varil möjligl all fl arbete på hemorien.Den vikande sysselsättningen inom gmvnäringen har starkt försämratarbetsmarknadsläget även för kvinnor. Senasle statistik visar att av lio somflyttar är åtta kvinnor. Imolionen 1048 har vi under den allmänna molionsiiden föreslagit en ingåendeinventering inom de centrala ämbetsverken av arbelsuppgifler, som inlenödvändigtvis behöver utföras inom ämbetsverken ulan som med fördel kanutlokaliseras lill en s. k. statlig servicecentral i Nortbottens inland. Detkan vara arbetsuppgifter som renskrivning, duplicering, tryckning ochstalistikbearbetning. Ipropositionen 127 framhåller arbetsmarknadsminister att han avser allskyndsamt låta utreda frågan om en sådan servicecentral för statsverken,förlagd lill malmfälten. Vi utgår från att detta projekt förverkligas. I min motion 1047 begär jag en utredning om reakliverings-ochluristcenter i kommun. I det svar som arbetsmarknadsutskottetlämnar i sitt betänkande sägs, att projektet inte är "tillräckligt utrettför att man skall kunna ta ställning". Sakförhållandetär alltså, att det i molionen begärs uiredning men att ulskotlel svarar, altprojekiei inte är utrett Om så hade varil fallel, hade molionen aldrig behövtväckas. Denbehandling min moiion 2292 fått i näringsulskoltel visar den myckel storaärendebelasining utskotten har , med ty åtföljande brådska. Imolionen föreslås all "beslutar att hos regeringen anhålla om uiredningoch förslag angående hemslöjds- och hantverkshus för verksamhet". I molionen redovisas bedömningsgrundernaför all en vidareutveckling av denna verksamhet skulle skapa nyaarbetstillfällen i en av arbelslöshel hårt drabbad bygd. Näringsulskoltelskriver dock i sitt belänkande följande: "Utskottet vill erinra om attslalen lämnar bidrag lill olika hemslöjdsändamål över anslaget Främjandet avhemslöjden, vilket är uppfört under fiortonde huvudtiteln (industridepartementet)." Riksdagenhar anvisat dessa medel. Del är bekant att dess bidrag är blygsamma iförhållande till behovet. 1propositionen 127, det s. k. Norrbottenspaketet, föreslås att 160 milj. kr,ställs lill regeringens disposition för bl. a. särskilda glesbygdsinsalser til!slöd för hantverk och småindustri. Särskilda medel förutsätts alltså bliställda till förfogande för dessa ändamål. Önskemålet att läcka hemslöjdensmedelsbehov ligger väl i linje med vad som tidigare i detta sammanhang anförts. Del kan ses som enmikroekonomisk fråga. Menmed tanke på att gles- och gränsbygder är särskiltarbelslöshetsdrabbade borde en satsning - försöksvis - på hantverkshus ha legatbra till i näringsutskoitels bedömning att bärkraften även av idéer avseendemindre salsningar seriöst skall prövas. Jag såg medelsanvisningen till hantverksom ett unikt tillfälle till ell försöksprojekt när det gällerhemslöjdsverksamheten i glesbygd. Den här eftermiddagen, den 10 maj1979, upplever man del i vårt nordligaste län som om vi vore vid ett vägskäl.Människor i följer våra förehavanden och framför allt de beslut somfattas här . Nästavecka kommer tusentals Norrbotiensungdomar i gymnasier och folkhögskolor, påhögstadiet och i AMU-cenler att sludera framtidsfrågor. Eftertvå dystra och mörka år i Norrbollen vill man nu tro att de gångna årens mycketnegativa utveckling förmält väcka opinionen söderut och all är bereddlill en solidaritets- och viljeinriktning när det gäller . Detkan ske genom alt de mänga väl underbyggda förslagen för au vända utvecklingenrätt i Norrbollen vinner bifall. Blir del bifall i meraavgörande frågor, sä kan motionärer i mera marginella ärenden lolka utgångensom en framgång, och vi kan med golt mod återkomma i smärre anslagsfrågor. GÖTEPETTERSSON (fp) kort genmäle: Beträffande moiion om etl reakliverings-ochluristcenter i säger näringsutskotlel all den inte bör föranledanågon åtgärd. Utskottet medger dock all del naturiigtvis finns behov av slorainsatser i den kommunen därförall den är drabbad av stor arbetslöshet. Men iden här särskilda frågan förhåller del sig på det sättet att , somhar ansvaret för sjukvårds- och hälsovärdsfrågor, har en uiredning i gång omhur organisaiionen i Norrbollen pä delta område skall se ul. Man har i det utredningsarbetet konstaterat att detfinns elt önskemål att förlägga en mycket stor ambitiös anläggning tillÖvertorneå. Man har ocksä sagt att det knappasl kan vara möjligl alt genomföraden på del sätt som hade skisserals. Samiidigt har i dennauiredning - som alltså ännu inte är slulförd - sagt all del kan hända altlandstinget efter den första etapp som skall genomföras kan komma in i endiskussion om en andra etapp av en sådan anläggning. I det sammanhanget kan delocksä bli aktuellt att diskutera ell evenluelll förläggande av någon anläggninglill . Dagens debatthandlar om Norrbollen. Den handlar om förtvivlan i en plågad del av vårt land.Den handlar om en oviss och hotande framtid för norrbottningarna, sä oftaluttrade i kampen för sin trygghet och för sin bygds framtid. Menpä sätt och vis handlar debaiten än mer om hela framtid, ty delhandlar om delta grundläggande - att klara jobben, sysselsättningen. Delär lätt att visa att är hårdare drabbat av arbelslöshel och vikandesysselsättning än någol annal län. Förra årel var den öppna arbetslösheten igenomsnitt i . För hela landet var arbetslösheten 2,2 96.1Norrbotten gick det 18 arbetslösa på varje ledig plats. I hela landei var det 2arbetslösa pä varje ledig plats. I Norrbollen slod så stor andel avarbetskraften ulanför den öppna arbetsmarknaden somi hela landet. Var sjätte norrbottning var utan jobb pä den öppnaarbetsmarknaden. Dettaär resultatet av en allvariig vikande utveckling, och den ulvecklingenfortsätter jusl nu i alll väsentligt har arbetslösheten ökatkraftigt. Delsamma gäller antalet sysselsatta i arbelsmarknadspolitiskaåtgärder. har 1300 arbetstillfällen fallit bort inomindustrin. har sysselsättningen inom skogsbmket minskal med mer än 1096. För byggnadsarbetarna ökade arbetslöshelen . Underett anlal är fram t o. m. 1976 var det fler människor som flyttade tillNorrbotten än från länet, men - som och har bevisat - har den goda ulvecklingen vänt.Under de två åren 1977 och 1978 var utflyttningen 1 300 större äninflyttningen. Åter är Nortbotten ett utflytlningslän, ochflytlningsföriusler-na växer. Del som har hänl och händer är helt enkelt detta:Jobben försvinner, arbetslösheten griper kring sig, tryggheten undergrävs.Därmed finns det en stor risk för att framtidstron vittrar sönder. Delär lätt att förslå den bitterhet som detta skapar på sina håll. Det skulle juinle behöva vara på del sättet Människorna har rätt till arbete. Norrbollenerbjuder med sina rika resurser en god grund för att denna rätt skall kunnaförverkligas. Och det är lätt alt förstå hur denna, som del kan lyckas,ödesbestämda utveckling kan skapa en känsla av maktlöshet och uppgiven-hel. studiebok om sammanfallas, provokativt, så här:"Maktlösheten går som en röd tråd från pä , genomkommunfullmäktige i , via länsslyrelsen i , över riksdagsbänkarnavid och ul pä väridsmarknaden där den tvinnas ihop med andratrådar från , från i , från dagbrott,från stålverken i , från de skövlade skogarna i . "Och frågan ställs: "Var bryts den onda cirkeln?" Låtoss ställa den frågan här, i dessa riksdagsbänkar vid , som dettalades om. Vad kan vi dä göra för att bryta den "maktlöshetens tråd"som lett till att 20 000 norrbottningar går utan vanligt jobb på den öppnaarbetsmarknaden? Vad kan vi göra för att bryta den onda cirkel som riskerar attutarma detta län? Ja,lät oss börja med alt lill illusionernas skräpkammare förvisa några antydningarlill svar som man ibland hört och t o. m. hört spänor av i denna debatt. 1.Norrbottningarnas rättmätiga krav på arbete, trygghet och en hygglig framtidkan aldrig genom fria marknadskraftet I Nonbotlen finner vi i självaverket del klaraste uttrycket för den alltmer uppenbara sanningen, allmänniskornas krav på arbele och meddelaklighel alltmer har Qärmal sig från demöjligheter som kapitalismen get Och gör för ell ögonblick ett enkeltexperiment: Tänk bort de statliga företagsinsatserna, tänk bort de regionalpoliiiskainsalserna och försök att frammana en bild av hur då skulle se ut.Det skulle vara etl arbetslöshetens, fattigdomens och maktlös-helensNorrbotten. Den våldsamma borgerliga miljardrullningen avgenerella lättnader lill näringslivel har inle förbättrat sysselsättningen i - tvärtom; nedgången har blivit djupare och djupare. Del här är egenlligen dubbelt allvariigt, ty del innebär alt vi i denna kammare diskuterar dessa allvariiga problem som vi är på väg in i en djup stalsfinansiell kris, där var tredje krona som staten ger ul är en lånad krona, där budgetunderskott på 55 miljarder tornar upp sig utan elt enda öre till en ny reform och utan etl öre i skattesänkning. Deekonomiska resurser vi skulle behöva för en målmedveten kraftansträngning harde borgerliga redan spritt för himmelens alla vindar. Det är djupt allvariigt, Deborgerliga regeringarna har inle klarat av den för grundläggande och avgörande uppgiften alt föra en polilik som ökar sysselsättningen och minskar arbetslösheten och som öppnar portarna till en tryggare framlid, I stället har utvecklingen gått bakåt . Initiativen har uteblivit, Inga långsikliga, planmässiga insalser har gjorts. Den proposilion - eller kanske, rättare sagt, del massmediautspel - om som folkpartiregeringen har begått faller väl in under denna beskrivning. Den består lill tvä tredjedelar av ålgärder av elt slag som har vidtagits . Jag,som gick på det PR-mässiga, del massmediala, blev besviken och kände mig näsianlurad som många i Nortbotten, när jag upptäckte all tvä tredjedelar var sådanlsom vi gjorde - beredskapsinsatser och liknande. Del låg snarare iunderkant av del normala. Och den återstående tredjedelen, litet över 200miljoner eller vad det är, avser skilda och i och för sig välkomna projekl sombara kan få spridda effekier. Det är vad detla länge förebådade men i sakskäligen magra paket innehåller. Därigenom blev folkpartiregeringens förslagutomordentligt klent. Det skulle kunna få vissa i och för sig välkomna effekieri marginalen men inte met Därförhar vi gått in med ett miljardprogram för samhällsinvesteringar i ,som mångdubblar de slalliga nysatsningarna Jämförl med folk part i förslaget.Hundratals byggnadsarbetare får sysselsättning. Hundratals kvinnor över helalänet fär varaktiga Jobb inom sjukvärden. Därigenom har vi fakliskl i kammareni dag ell helt nytt förslag för Nonbotlen. Därför är del inle längre någon härsom företräder regeringens ursprungliga förslag -ingen folkpartist i utskottet,inle heller såvittjag förslär någol statsråd från folkpartiregeringen. Och detär glädjande - det vill jag gärna säga - all , när nu regeringen kommed elt så otillräckligt förslag, visade handlingskraft Jagvill inle påstå att socialdemokrater alltid har haft de rälla lösningarna närdel gäller Nortbottens problem, att vi har rätt på de slarka ekonomiska kraftersom har påverkat villkoren för länels utveckling, att vi aldrig har begåttnågra misstag. Men Jag vill och kan påstå att det finns en klar skillnad mellanvåra ansträngningar och de borgerligas. Vi kan avläsa den i ulvecklingen framlill regeringsskiftet , i vad som har hänt efter regeringsskiftet, i depolitiska initiativen och förslagen. Jag skulle, herr lalman, kunna göra en långuppräkning som skulle visa hur vi näsian månad för månad har lagit initiativoch lagt fram förslag. Och det har i regel handlat om de områden som är avgrundläggande och långsiktig betydelse för länets utveckling - om stålet, ommalmen, om skogen, om en utbyggd vidareförädling av länels rika resurser. FridaBerglund redogjorde myckel slagkraftigt för detla i en replik. Hon pekade pånågra av de iniiiativ som vi kom med . Detkänns nästan plågsamt att se tillbaka på dessa förslag. Om de hade vunnilgensvar hos de borgeriiga regeringarna, hade del varil bättre iNorrbotten, och framliden hade tett sig ljusare än den gör . Genom deborgeriigas motstånd och passivitet har mycken värdefull tid förspillts. Basindustriernasproblem kommer inte heller all lösas med dagens beslul. All vi nu kan samlaskring elt belydligt bättre förslag än regeringens är bra men inte tillräckligtAll del socialdemokraliska kravei pä elt rekonstruk-lionslån lill harantagits av är bra liksom all vi mot regeringen fick igenom delsocialdemokraliska förslaget om etl kulsinlerverk i Kimna. Men fortfarandeåterstår viktiga frågor, främst när del gäller stålet och skogen. Dendrastiska försämringen i , den djupa arbelslöshelskrisen är det mestdramatiska uttrycket för alt de regionala klyftorna äter ökar i vårt land. Detär inte mycket lal om 400 000 nya Jobb. Skogslänens andel av induslrisysselsätlningenhar under dessa år gått ner kraftigt. Till de ökade regionala klyftorna kommerde ökade klyftor som hänger samman med strukturkriserna, med en kraftigtillbakagäng i slora och viktiga branscher. Arbetslöshetsproblemenfinns i hela landet. De är emellertid särskilt svära i och iskogslänen. I län efter län kan vi se de skakande siffrorna över den öppnaarbetsmarknadens svagheter. Lägger vi ihop anlalel arbetslösa med del anlal somär sysselsatl till följd av - i och för sig välkomna -arbetsmarknadspolitiskaåtgärder flr vi följande siffror: 15,5 96, 8,7 96,9,6 96, Väsiernorriand 8,6 96, 8,6 96, ochVärmland 7,9 96. Deltaär, herr lalman och ärade kammarledamöter, alarmerande. Ty del betyder allnärmare 10 96 av människorna i denna stora del av värt land står ulanför denöppna arbetsmarknaden. Till detla kommeren förvärvsfrekvens som är lägre än påandra håll och som döljer en än högre arbetslöshet. Härligger väldiga risker. Den sociala utslagningen kan skjutafart. Tilltron till samhället undergrävs, och vi riskerar att stora delar avvårl land stämplas som fatliga avvecklingsbygder med människor plågade avarbetslöshet, otrygghet och framlidspessimism. Deltaär verkligen skrämmande framtidsperspektiv. Vi har varit vanavid en utveckling som präglats av en vilja till ufiämning och balans. Vi har inte skapat någol perfekt samhälle -långt därifrån. Men vihar i icke oväsentlig utsträckning ändå kunnat rå pä hoten om arbetslöshet ochregional utarmning. Utvecklingen har i stort gått i rikining mot ekonomisk ochsocial ufiämning i det svenska samhället - Vibehöver inle gä så långt utanför värt lands gränser för all se djupa regionalaklyftor och den oro della innebär. I land efter land pä kontinenten är del sä,och det finns risk föratl den ulvecklingen kan komma hil. Det är, säger man,regioner, orter och branscher som drabbas, och det låter på något sätttekniskt. Men ytterst är del ändå alllid enskilda människor som råkar illa ut.Vi måste se till att vi icke får en klyvning mellan rika och falliga delar avvårt land. Vi måste se till alt vi icke river upp ökade klyftor mellanmänniskorna i vårl land, ty då hotas den gmndläggande solidariteten ochgemenskapen i samhället - det som håller oss samman lill en nation. Vihar i praktiska och konkreta förslag försökt visa hur en sådan utveckling ocksåi framliden skall kunna präglas av jämlikhet och regional balans. Skall denonda cirkeln, i Norrbollen och pä andra håll, kunna brytas krävs en omläggningav politiken, bort frän borgeriig splittring och passivitet. Del krävs eltlångsiktigt övergripande samhällsengagemang för alt klara framtidens jobb ochden regionala balansen. Det krävs en vilja och en ideologisk beredskap all mölade slarka ekonomiska krafter, nationellt och internationellt, som kan skapautarmning och ökade klyftor. Den viljan är inte övermåttan stark bland deborgeriiga partierna. Del behövs en handfast socialdemokralisk sakpolitik, somkan samla till nödvändiga kraftinsatser. Del behöver Norrbollen. Och delbehöver, herr talman, hela landet. (vpk) kortgenmäle: sade många värdefulla ord i det anförande som han höll.Problemen i är resultatet av en vikande utveckling, sade han bl. a.Mot borgarpolitiken behövs del verkligen ell konsekvent uppträdande och enenighet inom arbetarrörelsen för en radikal arbetarpolitik, riktad mot Justden borgeriiga politiken. Detkanske ändå finns anledning alt påminna och socialdemokraterna ikammaren om att flyttlassen mllade även . Ville man vara elak kundeman kanske säga att då var konduktör pä tågen söderut. Lokförare varväl dåvarande AMS-generalen . En viss återflyttning börjadevisseriigen ske - det är rikligt som sade. Men det som främst väckteförhoppningar om en ny utveckling var 80-planerna, och de modifieradesju redan medan socialdemokraterna satt i kanslihusel. Del som hände med deplanerna visar alt regionalpolitik förblir en papperstiger så länge som detinte finns en industripolitik i landet och så länge som vi saknarregionalpolitiska styrmedel. Ingen hoppas ändå mer än vi kommunister allsocialdemokraterna skall överge borgarnas dåliga sällskap och i stället tafasta på de starka arbelarlradilioner som finns inle minst i Norrbollen och slåin på en politik som säkrar en framlid ocksä för del länet. Delär bra att angriper den borgerliga politiken. Jag hoppas att delskall innebära all ocksä kraftfulla insatser görs för efter höstensval. har ju inte och hans partivänner särskill mänga yrkandenalt rösta för utöver regeringens förslag lill . Jag tar mig friheten all tolka inläggså, att om den samlade arbetarrörelsen vinner höstens val skall Norrbollensproblem angripas i gmnden.