prot · G20954 · 1978-12-31 00:00:00 — Med del anförda ber jag alt fö yrka bifall till skatleulskotteishemställan på samtliga punkter i dess betänkande nr 19. () kortgenmäle; Jag vill bara göra ett par randanmärkningar med anledning av inlägg. Jagtror alt något underskattar betydelsen av indexreglering -både dess positiva och dess negaiiva verkan. Jag har sett en utredning somvisat vad resultatet av skatteomläggningarna skulle ha blivitom vi hade haft en indexreglering . Denna utredning visar alt detskulle ha blivit förändringar åt båda hållen på och atl desmå inkomsttagarna hade fått betydligt större skattehöjningar än de storainkomsttagarna. kan naturligtvis säga all delta kan rättastill genom att man ändrar skatteskalorna. Jag medger att det är rikligt. När vinu i fortsättningen skall ha indexreglering, som inte får rubbas, kan del iframtiden bli fråga om ändringar i beskattningen som man kanske skulle ha velatutforma på ett hell annat sätt. Sedaninkasserar jag med glädje den erkänsla som gav förslagel omkommunalskatleavdraget, vilket ändå är en lilen början lill en kommunalskalleutjämning för enskilda människor. Han håller med mig om att ell kommunallskatteavdrag skulle ge . i de vanligaste inkomstlägena. Men samtidigtsäger att del kan bli fråga om skattelättnad på . Jag medger också alt del är riktigt. Men man rättar i allafall till detla något med 10-15 96. Det är en bit på vägen. Jag inkasserar somsagt erkänsla i delta avseende. TOMMYFRANZÉN (vpk) kort genmäle; ansåg att del var intressanta synpunkter. Jag utgårifrån att han menar alt del var inlressanta förslag som vi presenterat iskatteutskottet. Jag får också hoppas alt fortsättningsvislycker all förslagen är intressanta och beaktansvärda så att han kan taställning för förslagen . Närdetgällerdet lämpliga i atl behandla dessa förslag i värkan man vända på det helaoch säga att under den borgerliga Irepartiregeringen, där också var med, så bröt man ut vissa bilar som man ansåg angelägna, t. ex.frågan om stimulansåtgärder och frågan om infiationsskyddet. För oss som haren annan värdering när det gäller fördelningen av skattetrycket hade detnaturiigtvis varit mycket angelägnare alt få bort exempelvis hela del orättvisapaketet om avdragen och få en skattepolitik som underiällar för kommunerna. Dethade varit en riktigare politik att bryta ut de bilarna än atl bryta utinfiationsskyddade statsskalleskalor. Allade här frågorna har varil uppe under ett par års tid. Detsamma gäller frågan ommomsen på mat eller momsen på livsmedel. Här skulle det naturiigtvis ha varilintressant om och hans parti mera hade fördjupat sig i dessasynpunkter och haft möjlighet alt ta ställning för atl minskamomseffeklen. Vad jag kan förstå av resonemang belräffandekommunalskatterna och förändring av dem, så måste det ligga i centerpartietsinlresse alt i första hand få bort momseffeklen på livsmedel. Del gäller i allafall de grupper som vi slår vakt om, och somjag tyckte mig förstå atl AlvarAndersson ville värna om med sitt resonemang om kommunalskatterna. Denekonomiska poUtiken m. m. () kortgenmäle: Vad indexregleringen hade betytt om vi hade haft en indexregleradskalleskala under de senasle tio åren är inte särskilt svårl att räkna ut. Mendet är ganska ointressant, för det förutsätter att man inte skulle ha gjortnågra ändringar i uttagsprocenten. Det harjag mycket svårt all länka mig inte skulle ha gjort. Jagvill på nytt understryka att även om man har indexreglering på skalleskalaninnebär del inle att skalan ligger fast vad gäller uttagsprocenlen hur längesom helst, men man skulle inte behöva göra ändringar . Det är ju detsom skulle uigöra vinsten. Jagkan gärna säga att den konstruktion vi har med basenheter kanske innebär i alla fall får ändra författningen -jag är inte riktigt säker pådet. Med den konsimktion vi hade ursprungligen på utredningssla-diel skulle viinle ha behövt ändra författningen , men med det beslut riksdagenfattade lär man få göra del. Närdel gäller kommunalskatleavdraget är det rätt underligt att ingensocialdemokralisk skatleutredare i skatteuiredningen föreslog att man skulle gåin för den metod som har lanserats i anslulning till denna proposition. Jagskulle bli ganska förvånad om man återkommer med det förslaget när vi skall taställning lill kommunalekonomiska utredningens förslag. Den ekonomiska politiken m. m. del.Det är i och för sig ganska intressant, men jag tror ändå inte alt del ärdenrikliga metoden när man skall åsiadkomma skaiteutjämning. TommyFranzén lalade om momsen på mal. Den har ju diskuterats utomordentligtgrundligt i fiera utredningar. Den har varit uppe i i olikasammanhang, och har med överväldigande majoritet slagit fast atttekniskt sett är det nuvarande systemet del allra bästa. Man har en generellmoms, man ger rabatter, man förbilligar och subventionerar väsentliga delar avlivsmedlen. Man subventionerar i betydligt slörre ulslräckning än vad ensänkning av momsen skulle göra. Sammanlagt utgör väl delivsmedelssubvenlionerna i det närmaste lika mycket som momsen på mat skulleutgöra om vi hade den i stället. Vi kan naturligtvis inle ha båda delarna. (vpk) kortgenmäle: Om hade studerat vad vi säger i vår motion, där vi villfå bort momseffeklen, skulle han finna att vi inte har motsatt oss möjlighetenall subventionera bort hela momseffeklen på mal. Man kan konstatera att ungefärhälften av momsen är subventionerad beträffande vissa baslivsmedel ochvissa andra nödvändighetsvaror. Men vad vi menar är all hela momseffekten på20,skall subventioneras bort. De människor som har del sämst ställt här ilandet, som har de lägsta inkomsterna, tvingas faktiskt att använda hela ellerabsolut slörsla delen av sin inkomsl enbart till mat eller andra förnödenheter.Det är naturligtvis i första hand för dem som vi vill få bort den här effekten. Omsåledes hade läst motionen skulle han ha funnit all del inle ärnågon teknisk fråga när del gäller att differentiera själva momsen som är delväsentliga. Del väsentliga är atl man får bort momseffeklen, och del kan manåsiadkomma genom att subventionera bort den effekten på livsmedel. ALVARANDERSSON (c) kort genmäle; Jag skulle tro all det för många familjer, särskilt för barnfamiljerna,skulle innebära en besvikelse om man principiellt slopade momsen på mal och islällel log ut fulla priset på t. ex. mjölk och sådana varor. Härsägs att man bör la bort momseffekten på hela livsmedelssektorn. Mensubventionerna på baslivsmedel ärju väsentligt större än vad momseffekten är påde varor som räknas till denna grupp livsmedel, och lättnader när det gällerandra grupper av varor inom livsmedelsområdet - och här har vi onekligen ocksåell lyxkonsumiionsområde - skulle näppeligen komma barnfamiljerna till del inågon slörre utsträckning. Menvi kommer alt få tillfälle all diskutera de här frågorna lill våren. De är jumyckel utförligt behandlade i skalleulredningarna, både i förelagsskatteberedningenoch framför alll skalteutredning. NILSHÖRBERG (fp); Alla år utom eU under 1970-lalel hardei blivit nödvändigt all justeraden statliga inkomslskatieskalan. De årliga justeringarna har visal att vårtnuvarande skattesystem, uppbyggt under 1950- och 1960-lalen, inte är anpassatlill de påfrestningar som den ekonomiska ulvecklingen medfört och kommer attmedföra. Del är därför regeringens avsikt - såsom budgelminisier IngemarMundebo officiellt har sagt och som han något berör i sin proposition1978/79;50-att återkomma med ell långsiktigt inrikiai ochallomfattande reformprogram för vår beskattning. Stalsniinisiern har ocksåmeddelat sin avsikl alt inbjuda berörda parter lill överläggningar om denframtida skattepolitiken. Skalteulskottets föreliggande betänkande 1978/79:19skall därför ses såsom eU skatteändringsförslag för alt tillfredsställabehovet av justeringar endast för . Betänkandetinnehåller i stort ett begränsat marginalskattesänkningsför-slag, baserat påden beslutade infiationsskyddade skalleskalan. Inflationsskydd föreslåsfrån 1979 bli infört även på den särskilda skattereduktionen. Vidareinnehåller betänkandet en höjning av avdragsbeloppet för underhällsbidrag tillbarn, bibehållandet av avdragsrälten för vissa arbetskläder saml en höjning avdet extra avdraget för folkpensionärer så all grundpensionen och en sidoinkomstpå ca . Beträffande dessa tre senare åtgärder ärutskottet enigt. Slutligen innehåller betänkandet förslag till skatteuppgörelseför all slimulera investeringsviljan inom företagen och för alt öka dessasmöjligheter lill kapitalanskaffning. Dessa båda förslag har närmare berörts avAlvar och . Enav de genomgripande reformer som behövs för framtiden har redan genomförts ivårt skattesystem. Inflalionsskyddet av inkomslskatieskalan måsle ses som delförsta steget i ett långsiktigt skatlereformprogram. Genom inflalionsskyddethar en grundläggande svaghet i vårt nuvarande skattesystem rättats lill.Inflationsskyddet hindrar atl inkomstskatten automatiskt skärps varie år i taktmed penningvärdets förändring. För att ytterligare förbättra inflalionsskyddethar budgeiministern i propositionen 50 föreslagit att även den särskildaskallereduktionen på . skall följa basenhetens utveckling och alltså bli skyddadmot inflationens urholkning av beloppet. Inflalionsskyddethar i olika sammanhang blivit föremål för missförstånd och kanske också förmisstolkningar. Låt mig därför helt korl få upprepa de fördelar som eltinflationsskydd av skatteskalan medför. Vid oförändrade skattereglermedför inflationen en fortgående skalleskärpning. En medborgare som får eninkomstökning precis motsvarande penningvärdets förändring får en skärpning avbeskattningen och därmed lägre realinkomst, om skatteskalan inte är inflationsskyddad. Med inflationsskydd får allamedborgare oavsett inkomstnivå behålla samma relativa skattetryck, dvs. justdet skattetryck som har beslutat. Utan inflationsskydd fårpenningvärdets slumpmässiga förändringar avgöra, om en medborgare skall fåskalleskärpning eller ej och om Den ekonomiska poUtiken m. m. Denekonomiska poUtiken m. m. skatleskärpningenskall bli slörre eller mindre, dvs. inflationen bestämmer skattetrycket - interiksdagen. Med inflationsskydd gesskatteskalan en varaktighet, som arbetsmarknadens parter har glädje av när detgäller att överblicka konsekvensema av fleråriga löneavtal. Inflalionsskyddetmedverkar således i löneförhandlingarna till atl bromsa lönekraven, eftersomlönlagarna inte behöver begära kompensation för automatiska skaltehöjningar.Det blev ju också möjligt atl göra ett ivåårsavtal , bl. a. tack vareinflalionsskyddet. Slutligen kan medinflationsskydd av inkomslskatieskalan klart visas för medborgarna hur mycketav deras skatteförändringar som är en direkl följd av penningvärdets fall ochhur myckel som är av beslutad skattesänkning. Som bekant kallades deprovisoriska skatlejusteringar som åriigen gjordes före inflalionsskyddelsinförande för skattesänkningar, fastän det i betydande omfattning inte rördesig om verkliga skallesänkningar ulan om en anpassning av skatteskalan tillpenningvärdets fall. Det är f ö. mycket läitare för regering och riksdag att gåin och göra ändringar i en inflationsskyddad skatteskala än i en ickeinflationsskyddad sådan, då det klart framgår hur myckel penningvärdelsförändring påverkat skalleskalan och hur stora politiskt motiverade ändringarsom kan behöva göras. Delhar sagts alt inflationsskyddet av skatteskalan är orättvist. Man har påståttalt högre inkomsttagare på gmnd av inflalionsskyddet får störreskallesänkningar än lägre inkomsttagare osv. Sådana påståenden är felaktiga. Låtoss se på påståendet om orättvisan. Kan det vara orättvist att inkomstskattenför varje inkomstnivå utgår med just den procentsats som harbeslutat? Del är ju faktiskt så, alt det är avsaknaden av injlaiionsskydd somär orättvis, då penningvärdets förändringar hell slumpmässigt och helt utanriksdagsbeslut avgör beskattningens nivå. Låtoss se på påståendet om större skattesänkningar för högre inkomsttagare m.m.Inflalionsskyddet ger inga skattesänkningar över huvud taget. Jag ber atl påtal om inflalionsskyddet få citera TCO-Tidningen 20/78: "Man ska dock varaklar över alt man då laborerar med uteblivna skattehöjningar och inteskallesänkningar." Faktum är att inflationsskyddet endast hindrarsuccessiva skattehöjningar för alla inkomstnivåer. Inflationsskyddet ger sammarelativa skattenivå för alla inkomstnivåer precis som skulle ha blivit fallet,om vi hade lyckats förhindra inflationen. Om vi hade lyckais förhindrainflationen, skulle ingen ha kommii på tanken att påstå att delta skulle hamedfört skatteorältvisor. Konsekvenserna av resonemang skullebli att den största orättvisan vore alt stoppa inflationen, eftersom de störrelöntagarna då tjänade mera på detla än de lägre. Sedankan man naturligtvis diskutera om inflalionsskyddet är rikligt uformal renttekniskt. Budgetministerns förslag all även inflations-skydda densärskilda skattereduktionen anser jag vara en icke oväsentlig förbättring. Ävenandra reformer beträffande inflationsskyddets tekniska utformning kan givetvisgöras, när vi vunnit ytteriigare erfarenheler av dess tillämpning. Låt mig slutligen slå fast alt det är lika rättvistatl införa elt inflationsskydd i skattesystemet som det är att ha ettinflationsskydd inom ATP-systemet. Beträffandemarginalskatten vill jag säga atl del är nödvändigt att på sikl sänka denna förinkomsttagare i LO:s och TCO:s vanliga inkomstlägen. uttaladenyligen att regeringens skattesänkningsförslag hade en bra inriktning. TCO harf ö. länge ansett alt insaiser på marginal-skatteområdet är nödvändiga. a. av den anledningen varil tillfredsställande alt kunna genomföra enså pass omfattande marginalskattesänkning som den budgetministern föreslog ipropositionen 1977/78:50. Allmänt sett var den dock begränsad, om man ser tilldet mål för sänkning av marginalskatteeffekten som skisserats, nämligen tilltotalt ca 50 96. Detrådde som bekant olika uppfattningar i de borgeriiga partierna om hur storakonsumtionsstimulanserna kunde få bli 1979. Budetminister förslag ommarginalskallesänkningar rörde sig om ca 1 100 milj. kr., och moderatasamlingspartiet framförde motionsvägen ett förslag på ca 1 200 milj. kr., medancenterpartiet inte önskade ändra marginalskattesatserna utan ville avvakta dentill våren kommande, mer omfattande skattepropositionen. Efter diskussionerenades och represenianter i utskotlet om enkompromiss som innebar dels en marginalskattesänkning från årsskiftei på ca600 milj. kr., dels ett starkt understrykande i utskottels belänkande avbehovet av fortsatta marginalskattesänkningar i det kommande långsiktigaskalteförslaget. 37 i utskottsbetänkandei har vi folkpartister och centerpartister enats omalt framhålla: "Enligt utskottets uppfattning bör marginalskatterna påsikt sänkas, vilket också skatteutredningen föreslagit. "Marginalskattesänkningar måste ske på två ställen. Del gäller dels en sänkningav procentsatserna i den statliga inkomstskatteskalan, dels sänkningar avkommunalskatten, som ju är en procentuell skatt och som drabbar särskilt hårti kommuner med låg skattekraft och hög skattesats -en orättvisa sommåste rättas lill. Synpunkterna års kommunalekonomiska utredning bördärvid kunna beaktas. För alla med inkomst under ca . ärkommunalskatten normalt större än den statliga inkomstskatten. Vi har därför ibetänkandet starkt underslmkit att båda dessa leds tyngd måste beaktas i denkommande långsiktiga skatlepropositionen. Tillsist skulle jag vilja säga några ord om skatleulskoltets insats i deltasammanhang och massmedias beskrivning därav. Ord som "skaltestrid","kampen om skatten" samt ordet "kompromiss" använt inedsättande betydelse har förekommit. För den som haft tillfälle att följaarbetet i skatteutskottet har beskrivningarna ibland varit överraskande - dettanästan alltid i negativ riktning. Vad som har förekommit äri stort sett två saker. 1.Det tog efter motionstidens utgång innan och centernkunde finna en kompromisslösning för marginalskatlesänkningarna, en lösning sommoderaterna nästan genast förklarade att de var beredda att stödja i andrahand. Därmed stod det klart att den borgeriiga majoriteten skulle kunna skrivaett enigt majoritetsbelänkande. Denekonomiska politiken m. m. 9 protokoll 1978/79:54-55 Denekonomiska politiken m. m. Eftersom socialdemokraternas motionsyrkande omskatterna baserades på elt yrkande om upphävande av inflationsskyddetblev del nödvändigt att diskutera beslutsordningen i utskottet. Vi borgerligakrävde då all frågan om inflationsskyddets-vara eller icke vara först skulletas upp lill omröstning. Eftersom det hade varit demokratiskt förkastligt att ioch med en socialdemokralisk omröslningsföriust i fråga om inflationsskyddetuteslänga socialdemokraterna från möjligheten att påverka utformningen avskatten var det naturligt att efter omröstningen om inflationsskyddbereda socialdemokraterna lid för en omarbetning av sitt skatteförslag så attdet ulgick från samma bas som de borgeriigas olika förslag, dvs. från eninflationsskyddad skatteskala. Diskussionernai utskottet i dessa båda frågor ägde rum i den anda av kamrallighet och viljatill saklighet som brukar prägla utskottets arbete. Något som liknade"strid" eller "kamp" märkte jag inle. Förhandlingarnasköttes just så som de skall skötas i en situation som den föreliggande. Enligtmin uppfattning kan skatteutskottets handlande i delta sammanhang sägas varaföredömligt för arbetssättet i en parlamentarisk demokrati. Jag känner migfrestad all uttala min uppskattning av kollegerna i ulskotlet och av dessordförande i synnerhet. Med det anförda ber jag au få yrka bifall till skatleutskolletshemställan i dess helhet och därmed också avslag på samtliga reservationer. (vpk) kortgenmäle: Jag måste återigen ta upp frågan om inflalionsskyddet. en ganska lång utläggning om delta. Han menar alt della inte medförnågra orättvisor. Man kan naturligtvis lägga upp detla resonemang hur man vill,men jag lycker alt det är ganska väsentligt atl fö sakerna belysta. Iförra årets debatt om de inflationsskyddade skatteskalorna sade budgetministerMundebo alt del hela var fördelningspoliliskl neutralt. Delar uppfattning eller har budgelminisier Mundebo fel? Närdet sedan gäller att fö in pengar för all kompensera kosinaderna förinflalionsskyddet har man ju från folkpartiels sida i ett tidigare skede vallatt höja momsen. Man har valt atl på flera andra sätt försöka överföraskatternas tyngdpunkt från de inflationsskyddade skatteskalorna till de vanligamänniskorna, en åtgärd som underiällar för höginkomsttagarna. Närvi föreslagit en skärpning av skatten på gåvor och förmögenheter harfolkpartiet inte varit med, trols att man klart kan påvisa att den andel somskatter på arv, gåvor och förmögenhet haft minskal för attår 1977 utgöra 0,6 96 av statsintäkterna. Samma sak gäller bolagsskatten. År1950 utgjorde de 10,6 96 av slatsskatteintäklerna, 1977 endast 1,1 96. Folkpartietoch de övriga partierna i den tidigare borgerliga regeringen har däremot varitmed om att medverka till en höjning av momsen. Efter atl från 1976-1977 uigöra22 96 av statsinkomsterna beräknas den under innevarande budgeiår ligga påungefär 30 96. är en överflyttning av skatieirycket lillmänniskor som har det svårast. Man har underlätlat för bolag, förarv,gåvorochförmögenheter. Man har lättat skattebördan för höginkomstlagarna medindexreglering och man är med och höjer momsen. Man överflyttar bördorna lilldem med små inkomster, bl. a. därför att kommunerna ivingas höjakommunalskatterna på grund av dåligl statligt understöd. ERIKWÄRNBERG (s) kort genmäle; Jagskulle vilja ställa ett par frågor till . Bestrider hert Hörbergmitt påstående atl en höginkomsttagare har del betydligt lättare att kompenserasig för inflationens verkningar än en låginkomsttagare har, som måsle köpa uppvarje krona till dagligvaror för livets nödtorft? Bestrider vadjag sade i mitt inlägg, att de pengar höginkomsttagare inle behöver köpa uppkan på ett eller annat sätt värdesäkras? Om bestrider detlaförstårjag honom, men om han inle bestrider det, slår alltså indexregleringenorättvist. Jag pastarätt indexregleringen gynnar inflationen jusl genom allkampen mol densamma upphör, om man inte lider av dess verkningar. Hur herrHörberg kan tolka detta på del sätt som han gör förstår jag inte. Jag menar attvarje ytteriigare område som är indexreglerat gör att kampen mot inflationenavmattas. Jaghade ytterligare fyra punkter, men jag bryr mig inte om att la upp dem ,fömlom den viktigaste: Bestrider alt en inkomsttagare som tilllivets nödtorft inle behöver köpa upp mer än hälften av sin inkomst kankompensera sig två gånger med detla inkomstskattesystem? Varför kan man då integöra om skatteskalan i stället för atl just ha den indexreglerad? Denekonomiska politiken m. m. () kortgenmäle: Till vill jag säga att inflalionsskyddet är likafördelningspoliliskt neutralt som om vi hade kunnat stoppa inflationen. Menskulle då tycka att del blev en väldig skalteorätlvisa? Om hanhade varit konsekvent i sitt resonemang skulle han alltså ha hävdat all stoppadinflation skulle innebära en skatteorältvisa, men det kan han väl ändå intemena? ErikWärnberg frågade om jag bestrider alt de högre inkomsttagarna har lättare altkompensera sig för inflationens verkningar än låginkomsttagarna. Det vill jaginte bestrida. Del har han rätt i, men del har ingenling med inflationsskyddetav skatteskalan att göra. Inflalionsskyddet i skatteskalan ger bara den följdenatt alla inkomsttagare behåller samma relativa beskattning som harbeslutat. Om t. ex. har en inkomst som är 150 96 av den jag har,behåller vi denna relation om vi båda två för en löneförhöjning som motsvararinflationen. Om skatteskalan inflationsskyd-das, har hans netto alltså ävenefter denna inflationspåverkan förblivit detsamma relativt sett, nämligen 15096 av min inkomsl. Jag kan således inte anse atl delta har någonting atl göramed möjligheten alt kompensera sig. Sedan sade kampen mol inflationen skulle upphöra, om Denekonomiska politiken m. m. mani samhällets ekonomiska beslut alllmer införde inflationsskydd. Jag kan intetänka mig detta. Vi har i alla partier som ett primärt mål atl bekämpainflationen, som är vår tids största onda. Jag kan därför inte tänka mig attdet finns någon ekonomi- eller budgetminister som skulle vilja avbryta denkampen bara därför atl det finns inflationsskydd på vissa områden. TOMMYFRANZÉN (vpk) kort genmäle: Jag skulle vilja atl verkligen förklarade sig här . Omman ser på effekterna av inflationsskyddet och som exempel lar ennormalinkomsttagare som har . i årsinkomst, med den lakl i inflationensom har förevarit underdel här året - och som då ligger till grund för denskattelättnad som inflalionsskyddet nu har fört med sig - innebär det . För den som har . i årsinkomst innebär det däremoi enskattelättnad av . Vikan tänka oss eu annat lillvägagångssäu för au fö fördelningspolitiskneutralitet för att kompensera de med en löneökning och medgällande ungefärliga skatteregler. Del skulle innebära atl 50000-kronorsin-komsttagaren i stället skulle fö en löneökning moisvarandeungefär . Det är vad skattelättnaden innebär där. Men för 200000-kronorsinkomsttagaren blirdei med samma skatteregler en månadsinkomst avbrutto . Jag tycker inle alt delta är fördelningspoliliskl neutralt.Folkpartiet och de andra borgerliga partierna tycker tydligen det. ERIKWÄRNBERG (s) kort genmäle: Bara ett parkonstateranden. NilsHörberg menar att del går rätt bra för en höginkomsttagare atl inflationssäkradendel av sin inkomst som inle går åt till livets nödtorft, men han är samtidigtberedd atl ge honom ytteriigare ett inflationsskydd i skatteskalan. Det betyderdubbelt inflationsskydd för en höginkomsttagare. () kortgenmäle: Vi kan ta elt mer belysande exempel än de båda som ochTommy har lagit upp, t. ex. två ATP-pensionärer som har olikapensioner. Den ene kan för enkelhetens skull ha 150 96 av den andres.Inflationen höjer då med vissa enheter pensionen med hänsyn lill de regler somvi har för basbeloppet.