prot · G20991 · 1978-12-31 00:00:00 — Del har underiätlat för vår export att återta marknadsandelarute i väriden. Denna polilik har också tveklöst varit framgångsrik. Finansutskottetnoterar dock all del är nödvändigl all ocksä i fortsättningen noggrant följa utvecklingenav balansen i våra utrikes affärer och all den lilla ökning ibytesbalansunderskoltet som vi förutser alltjämt måste uppfattas somen varningssignal. Vid en uppgång i ekonomin kommer importen på nyll att öka,och dä kan saldol i handelsbalansen bli något mindre gynnsamt än det vi hadeförra året. Senast tillgängliga statistik tyder på all överskottet iutrikeshandeln blir en aning lägre än vad som anges i ulskotlsbetänkandet,främsi pä grund av något ökad import En fortsatt salsning pä exportindustrinmed målsättningen atl återvinna ylleriigare marknadsandelar är därför alltjämtell angeläget krav i den ekonomiska politiken. socialdemokraliska partimolionen nr 1124 och i reservalionen presenterarsocialdemokralerna ett budgetalternativ, som enligt motionärerna skulle slutapå ett budgelsaido som är ungefär 2,5 miljarder lägre än regeringensbudgetförslag. socialdemokraliska förslag är emellertid dess värre päflera punkier en papperskonstruklion utan förankring i verkligheten. Manundviker t ex. alt ta någon som helst hänsyn lill lidpunkten förskalleuppbörden och för därmed hell andra inkomsisiffror än dem som faktisktkan uppnås. Förslagel all slopa inflationsskyddel i skatteskalan ger l.ex. inleen inkomstförstärkning pä 1,5 miljarder utan endast pä 1 miljard. Därtillkommer all socialdemokraterna i och för sig anser atl man bör införa någon formav inflationsskydd i skatteskalan men i annan form än indexregleringen och alten sådan skatteförändring ju måste slå igenom i budgetförslaget Delskadar heller inle att påminna om all socialdemokralerna så senl som i decemberförra året ville ha en betydligt större skattesänkning änden som faktiskt beslöt Om socialdemokraternas linje från i julashade vunnit gehör, hade ju statsinkomsterna för - alltså endel av kommande budgetär - blivit en halv miljard lägre än vad de nu faktiskt kommeratl bli. Dellaär några modiflkationer som man i anständighetens namn bör göra i detsocialdemokratiska budgetförslaget Det finns emellertid några saker som jaglycker är värre. Renllöjeväckande är den budgetpost i det socialdemokratiska budgetalternativet på800 milj. kr. som uppges bli elt resultat av en annan energipolitik. Härgäller ju först och främst atl vi ännu inte har sett del förslag lillenergipolitik som regeringen avserati presentera. Det harju f ö. ryktats om atlregeringen och socialdemokraterna på den här punkien inle skulle slå så långlifrån varandra. Man kan dock inte gärna låta följderna av en okändenergipolitik avspegla sig i en viss bestämd budgetpost: en besparing på 800milj. Socialdemokraterna tycks vilja tillgodoräkna sig nägon sorls retroaktivbelöning på 800 milj. kr. för tidigare klokhet Del må vara, men del kan inleräknas in i en realistisk budgetpolitik. Dehär posterna i det socialdemokratiska budgetförslaget kan alltså negligeras,och dä blir skillnaden mellan regeringens budgetförslag och socialdemokraternasbudgetalternativ mindre: . Regeringens budgeiförslagleder till ell budgetunderskott på . Socialdemokraternasbudgetförslag leder lill etl budgetunderskott på . Frågan ärdå om det verkligen kan vara så att skillnaden mellan en ansvarsfull och enansvarslös budgetpolitik gär jusl mellan 45 och 44 miljarder ibudgetunderskott. Tvåpunkter tycks bli återkommande i socialdemokraternas budgetdiskussion.Kjell-Olof berörde båda. Den ena är strukturfonden, den andraproduktionsfaktorsskatten. Strukturfonden, som finansieras genom 2 miljarderfrän statsbudgeten och 2 miljarder pä lånemarknaden - och varigenomläneutrymmet för andra ändamål givetvis begränsas - avses användas förframtidsinriklade investeringar. Till detta vill jag säga atl det ju råderganska stor enighet om all den nuvarande låga investeringstakten inte i förstahand sammanhänger med brislen på riskvilligt kapital utan med det faktum alt vialltjämt ligger en bra bit under fullt kapacitetsutnyttjande. Jag tror att detär riktigt att räkna med atl vi fär en mer påtaglig investeringsuppgång förstnär vi närmar oss ell fullt kapacitetsulnyltjande. Frän dessa utgångspunkterkan alltså denna strukturfond inte bidra till en ökning avinvesteringarna. Detandra stora nya inslaget i socialdemokraternas finans- och budgetpolitik ärförslaget om införande av en produktionsfaktorsskalt Man vill inle nu binda sigför nivån på en sådan skatt, och man vill heller inte närmare redovisa dessutformning, men man hävdar likväl att denna nya skatt bör kunna fö genomslagredan budgetåret 1979/80 och kunna införas i varie fall delvis redan den 1januari 1980. Frän regeringens och sida har vi sagt atlproduktionsfaklorsskatlen är elt uppslag som bör allvarligl prövas. I dettasyfte har budgetministern föranstaltat om en teknisk snabbutredning kringproduktionsfaktorsskattens verkningar. Dettaborde kunna hälsas med tillfredsställelse av förslagsställarna. Det äruppenbart all det råder delade meningar om vilka effekler produkiionsfak- torsskatten faktisktkommer att ha. Jag kan hänvisa till atl de socialdemokraliska reservanterna ifinansutskottet själva t. ex. säger att effekterna pä kommunernas ekonomi avproduktionsfaklorsskatlen icke är entydiga. Det är uppenbariigen någonting sombehöver närmare utredas. Jag kan också hänvisa till atl LO-ordföranden harsagi alt han vill veta mera om hur del här skall lösas renttekniskt. Han tror att del är en komplicerad fråga, och han ullalar tveksamhetinför möjlighelerna all lösa de tekniska problem som skulle vara förenade medinförande av en produktionsfaktorsskalt redan näsla är. Jag håller med GunnarNilsson. Jag tror alltså atl del finns siarka skäl för atl noggrant prövaproduktionsfaktorsskattens verkningar på olika områden och alt man inle nu kanräkna med att denna skall skall kunna införas . Den kandärför inte anständigtvis räknas in i del budgetalternativ som vi nudiskuterar. Jagskall ocksä någol beröra frågan om siatens upplåning. Jag har ibland föll ettintryck av atl man pä sina häll tror att budgetunderskottet på 45 miljarder isin helhel måste läckas genom en statlig upplåning av motsvarande sioriek. Såär del ju inle alls. Den samlade utlandsupplåningen behöver bara svara molunderskottet i bytesbalansen, fömtsatt atl nägra förändringar i valutareserveninle är nödvändiga. 1978 slannade denna statliga utlandsupplåning vid 2miljarder kronor, medan den var större. Vi beräknar nu att avde 45 miljarder som statsbudgeten /80 formellt redovisar i underskottkommer ungefär 5 miljarder atl behöva läckas av statlig utlandsupplåning. Dennautlandsupplåning, som sköts av riksgäldskontorel, har kunnat ske päför svenska staten förhållandevis gynnsamma villkor. Lålmig, herr talman, lill sist i all korthet säga någonting om penningpolitiken.Det är självfallet så all den ekonomiska politiken i allmänhet angerförutsättningarna för penning-och kredilpolitiken. Jag vill emellertid i dethär sammanhanget och med anledning av nägra motioner, som utskottet behandlar isill betänkande, påminna om aU inte i detalj bör styra riksbankenshandhavande av penning- och kreditpolitiken. påpekar därför attdet från principiella synpunkler inte är lämpligt atl genom anvisningari detaljfrågor låser fullmäktige i i dess ämbetsutövning. Det gällert ex. beslut om räntesatser och fördelningen av kreditutrymmel mellan olikasektorer. Vi nöjer oss med att konstatera att det i och försig finns behov avkrediter på mänga olika områden och att nägon allmän kredilåtslramning ellernågol kreditstopp nu inle är aktuellt Frågan om kredilpolilikensförutsättningar och utformning för vi äterkomma till i samband medbehandlingen av långtidsbudgeten och kompleiteringspropositionen. Jagber, herr lalman, med della au fö yrka bifall till finansutskottets hemställanpä samtliga punkter. () kortgenmäle: Bjcirn kallade våra skalleförslag för en papperskonstruklion,som inle skulle innehålla någonting. Han lalar om all vi inle har tagit hänsyn tilltidpunkten för skalleuppbörden. Till det är bara alt säga alt denrealekonomiska effekten är den vi anger. Hansäger sedan atl vi uppskattat de ekonomiska följderna av en okändenergipolitik. Nej, , vi har utgått frän följderna av en baraalltför känd energipolitik, som har kostat landet många miljarder ochsom skulle forlsälla att göra det. Vi kan inte ta hänsyn lill vadfolkpartiregeringen sitler och funderar över när vi väcker våra motioner. Vimåste utgå frän den verklighet som dä existerar. Delskulle alltså vara en papperskonstruklion enligt . Men av dennapapperskonstruktion har ändå klippt ut tre figurer. Han tänkermed våra förslag finansiera en betydande del av sin skattesänkning ,så det måste vara ena märkliga pappersfigurer. De marscherar rält bra, vad jagförstår, när folkpartiregeringen för hand om dem, men här duger de inle. Detär lilel konstigt att skall avvisa våra förslag - omstämpelskatter, om leasingbilarna, om förelagarnas barnomsorgsavgift -samtidigtsom budgetministern är i full färd med alt skriva en proposition som innehållerjusl de förslagen. Gör inte finansutskottets borgerliga majoritet riksdagensbehandling av den här frågan till någol av etl skämt -om regeringen nu menarallvar med del man säger i sin presskommuniké? HerrMolin beklagar sig över alt övriga partier har avvisal hans förslag om en s. k.procedur för alt ge finansutskottet information om övriga utskotts beslut. Nutrodde jag, herr talman, atl vi hade kommit överens om en procedur som skullevara fullt tillräcklig för finansutskottets information. Menvad krävde var i själva verkei något helt annat. Socialdemokratinhar ell egel budgetalternativ. Det innehåller vissa förslag om ökade utgifterutöver budgetförslaget, men framför allt en rad ulgiftsbesparingarochinkomstförstärkningar. Alla dessa förslag har och de övriga borgarnasagl nej ull. Men det han tänkte sig i går var alltså atl vi socialdemokralerskulle överge värt egel budgetalternativ och ansluta oss till innan dessa båda alternativ ens har behandlats av . Deltyckte vi var lilel väl magslarkt, och därför lackade vi nej till denna s. k.procedur,som i själva verkei avsäg att ge ett belydande politisktinnehåll. Lålmig sedan bara nolera, herr talman, alt i inlägg fanns det inle ettord om arbelslöshelen och arbeismarknadsproblemen. Är finansutskolletsordförande över huvud taget inte intresserad av den frågan? Är det därför hanså tyst och försagt gär förbi den? () kortgenmäle: Jag vidhåller atl socialdemokraternas budgetalternativ i vissa delar ären papperskonstruklion. Om man föreslår att indexregleringen i skattesystemetskall tas bort och inte beaktar uppbördsterminerna, kan man inte komma ifråndelta genom all säga atl man diskuterar de realekonomiska effekterna. Vidiskuterar ju budgetförslaget /80, och det är bl. a. budgetunderskotteti del budgetförslaget som har föranlett mycken debatt - en del ulbrou frånsocialdemokraliskl häll också för den delen. Närdel gäller produktionsfaklorsskatlen, som jag i och för sig inte har avvisat -och del har inie budgetministern gjort heller - har vi sagl alt om man skallinföra en helt ny skalt med genomgripande verkningar för näringslivet ochkommunerna, så måsle den utredas ordentligt Därför tror vi inle att den kan fönågol genomslag för budgeiårei 1979/80. Sedanär del väl ändå så med del här försöket atl i del socialdemokratiskabudgetalternativet tillgodoräkna sig 800 milj. kr. för en bätire energipolitik,all det är skoj. Då skulle ju vi kunna tillgodoräkna oss etl oändligt antalmiljarder-om man hade följt våra förslag till en annan ekonomiskpolitik. Då hade vi haft en bällre tillväxt i landel. Dä hade skatieunderiagelvarit myckel slörre. Dä skulle vi retroaktivt på grund av någon sorls klokhetkunna tillgodoräkna oss mängder av miljarder. Men inser välatl ett sådanl resonemang inte hör samman med en seriös diskussion om budgeten. Sedanharjag varit kriiisk mot det sätl på vilkel vi behandlar budgeten här i riksdagen-jag hade alltså önskat en sammanhållen behandling. säger har från socialdemokratiskt häll värt budgetalternativ, och del innehålleren del besparingar, en' del utgiftsökningar och en del inkomstförstärkningar.Det är riktigt,det finns några inkomstförstärkningar, nämndedem, bl. a. stämpelskatten och utvidgningen av underlaget för arbetsgivaravgiftför bilförmån. Jag lycker de är rikliga, och det vet atl jaghar sagt i finansutskottet Men den verkliga effekten av den polilik som herrFeldt nu förordar blir alt socialdemokraterna i vissa fall kommeratl fömajoritet fören del av de utgiftsökningar de föreslår, men de kommer inle alt iriksdagen fö majoriiei för de inkomstförstärkningar som skall finansierautgiftsökningarna. Och del var för alt undvika all vi skulle komma i densituationen somjag ville ha den här särskilda proceduren där del skulle ske ensamordning via finansutskotlel. () kortgenmäle: Lål mig med anledning av del sisla säga, all det visar vad sig all vi skulle göra, nämligen att om vi fick stöd av något annatparli i elt utskott för våra egna förslag skulle vi rösta nej till dem förattbehaga . Det aren ganska orimlig ståndpunkt t. o. m. för all kommafrän en folkpartist Den diskussionen skall föra med ochandra, som eventuellt kan biträda våra ulgiftsförslag men inte vågar biträdavåra förslag lill besparingar och inkomstförstärkningar. Del är de partiernasom uppträder ansvarslöst, inle vi som konsekvent följer ell budgetalternativsom vi har lagt upp för och begär förtroende för. Våraskatleförslag blev nu i replik bara i vissa delar enpapperskonstruklion, men del var lill ringa tröst för , antar jag,som ju länker använda konstruktionen. Avden här diskussionen tycker jag en sak framgår: ordförande är- del framgår ocksä av det belänkande han har förelagt - utomordentligtbekymrad över den utveckling budgelunderskoltel lar sig. Han är dessutomganska myckel pä det klara med att det inte kommer alt räcka med de utgiftersom har förelagt ulan all del ligger andra och slörreproblem och väntar. Han har skrivit sida upp och sida ner om delta. Men här ikammaren kan han bara, när det gäller eventuella lösningar pä problemel, göraen bokföringsmässig kalkyl över oppositionens förslag och säga alt de faller enmånad för senl och därför inle är intressanta. Ärdet inte utomordentligt svagt, , atl beiräffande delta grundläggandeproblem bara diskuiera frågan om hur man skall läxa upp övrigautskott för alt de är för ansvarslösa, som gör? Jag tycker att manskall slälla något större anspråk pä sig själv och på den regering som herrMolin representerar. Varför inte åtminstone med något ord antyda all också herrMundebo och folkpartiregeringen borde föregå med någonting som liknar ett gottexempel i sin hanlering av budgeten? Del är möjligl att moralen här i riksdageninte kan bli så hög när vi för oss förelagda en budgel som ser ul på det härviset och när vi för höra snart sagl varie dag hur budgetunderskotlet rusar ihöjden. har senast noterat att budgelutfalletinnevarandebudgetårnublir600miljonersämreigenänvad vi irodde fören månad sedan. Det problemel vill inle diskuiera.Han säger att skillnaden mellan en ansvarsfull och en ansvarslös finanspolitikskulle gå mellan 44 och 45 miljarder. Vad del handlar om, , är modetoch viljan aU ta upp diskussionen om del som del verkligen handlar om: Skall vigöra någonting åt detta? Skall vi satsa pä en finanspolitik som skapar enstarkare ekonomi i stället för all förlora oss i ganska meningslösamatematiska, bokföringsmässiga kalkyler? () kortgenmäle: Herrlalman!Budgetunderskottet är intressant främsi genom dess effekt på samhällsekonomin.Om etl stort budgetunderskott alltid skulle leda lill en bestående balans isamhällsekonomin, då vore inle värt nuvarande underskott någonting att oroasig för. Men jag tror inle all det är så, ulan i likhet med jag att etl bestående stort budgetunderskott medför risker. Det är ocksådärförjag har tagit upp frågan om dessa risker och försökt göra någonting äldet genom en samordnad procedur i , som skulle hindra atl underskottetblev ännu större. Jagharalltså tagit ett iniliativ i finansutskottets presidium, men detta har jaginle fött stöd för. Jag lycker att det är tråkigt alt socialdemokraterna, somju lalar sä mycket om budgetunderskottet, inle har velal vara med om att finnaen procedur som konkret skulle hindra att riksdagsbehandlingen av olika ärendenleder fram till alt vi för ett ännu större budgetunderskott Jagvidhåller min uppfattning att öm det i olika utskott bildas en majoritel förulgiftshöjningar - bl. a. genorn att socialdemokralerna rösiar för sådana -mendessa utgiftshöjningar inie följs upp av besparingar eller inkomstförstärkningar,sä faller ansvaret pä de partier som drivit fram dessa ulgiftshöjningar. Denfakliska effekten av riksdagsbehandlingen blir nämligen då ett menar allvar med sin oro för all budgetunderskottet skallstiga ytteriigare, då lycker jag att han skall diskutera igenom denna fräga medde partikamrater som sitter som ulskollsordförande i exempelvisutbildningsutskoltet eller kulturutskottet, så all de inle rusar i väg ochklubbar igenom beslut om ytterligare utgiftsökningar ulan alt ens avvakta vadfinansutskotlel har sagl och vad kan komma atl besluta. Del ärfaktiskt så att man i några utskott t. o. m. harfatiat beslut om ulgiftshöjningarulan att del har förelegat moiioner. Enligt vad jag underrättats om harexempelvis kullurulskotlet beslutat all höja anslagel lill lokalradion med 10miljoner, och i det fallet fanns inle någon socialdemokratisk motion som grundför beslutet. Del är just föratl förhindra den lypen av beslut i somjag föreslog den här särskilda proceduren. Sedanskall jag gärna tillstå alt jag lycker all diskussionen om budgetunderskottetibland har blivit litet för omfattande. Del är dessulom litet komiskt all 1979höra en socialistisk ekonom tala om budgetunderskott pä samma sätt somhögerledaren gjorde . NILSÅSLING (c): Uppgången i den svenska ekonomin håller i sig. Trepartiregeringensslabiliseringspolitik har i förening med den förbättrade internationellakonjunkturen bl. a. skapat förulsältningar för ytterligare uppgång iorderingången till industrin, ytteriigare kraftigt ökad export och tendenserlill en vändning i arbetsmarknadsläget Den förutsedda produktionsökningenpå 5,5 9é är - som finansutskottet framhåller - del högsta tillväxttalet under1970-talel. Exporten väntas 1979 stiga med ytterligare Denfaktiska utvecklingen kommer dock att vara avhängig både av deninternationella utvecklingen och av de svenska förelagens förmåga att bevaraoch ytteriigare stärka sin konkurrenskraft. Myckettyder pä all konjunkluren internationellt kommer alt hålla i sig åtminstoneunder del här årel. I har del visseriigen redan inträffat en utplåning, ivarie fall inom vissa sektorer, men uppgången forisälier i och iandra europeiska länder. Dess varaktighet är dock givelvis beroende av attutvecklingen inte störs av oljebrist, strejker eller andra oberäkneligahändelser. framhåller bör de svenska exportföretagen ocksä ha en chans attylleriigare vinna terräng i konkurrenshänseende. Här blir självfalletkostnadsutvecklingen och företagens egen prissättningspolitik av avgörandebetydelse. Det fanns tendenser till all förelagenutnyttjade del förbättrade marknadslägel till prishöjningar hellre än au försökaytterligare öka sina marknadsandelar. I en del fall har del ocksä varit heltnödvändigt, det förtjänaratt understrykas, atl företa prishöjningar förattförbällra lönsamheten. Det gäller bl. a. företagen inom skogsindusirin ochvissa andra basnäringar. Del vore farligtatt ta den på kort sikl förhållandevis ljusa bilden till intäkt för all krisenskulle vara övervunnen och balansen återställd i svensk ekonomi. Bådearbetslösheten, det rekordslora budgetunderskottet och tendenserna till en nyförsämring i bytesbalansen är lecken pä atl sä inte är fallet. Faran är inteöver i svensk ekonomi. Närdet gäller ungdomsarbetslösheten kan man redan tala om ett påtagligt ochbeklagligt, för alt inle säga dystert, bakslag. Trepartiregeringen satte kortföre sin upplösning in myckel omfattande ålgärder mot arbetslösheten bland deunga. Detta gav utslag i kraftigi sjunkande arbetslöshetstal. Dennu inträffade ökningen visar all del kommer att fordras fortlöpande målmedvetnaoch kraftfulla insatser ännu såväl av staten och kommunerna somav förelagen för att hålla arbelslöshelen bland ungdomen nere. måslenäringspolitiken och regionalpolitiken intensifieras för aU man skall kunna fåfram fler varaktiga jobb till bl. a. ungdomar, som väntar pä sin chans påarbetsmarknaden. Denya företagskriserna, bl. a. inom verkstadsindustrin, visar också alt det kommeralt krävas stora insatser framöver för alt klara nödvändiga omställningar inomolika branscher, både inom sädana som man under senare är pekal ut somkrisbranscher och inom utpräglade framlidsbranscher. Styrkeprovetdel närmasle året blir dock av alll atl döma förmågan all hålla inflationen ischack. Den lägre inflationstakt som uppnåddes med trepartiregeringensstabiliseringsätgärder har kunnat vidmakthållas ungeför ell är. Frän attSverige under den sista delen av den socialdemokratiska regeringsperiodenhamnat bland de länder i som hade de snabbaste prisökningarna av allahar 1978 lill följd av trepartiregeringens politik legat klart undermedeltalet i , Del innebär att internationellt hävdadesig myckel bra i fråga om både priser och sysselsällning. Menpressen på priserna ökar nu återigen alldeles påtagligt. En fortsatt låginflationstakt är en avgörande förutsättning för att del skall gå allbevara den återvunna konkurrenskraften mot utlandet. En fortsatt lugnprisutveckling är också en avgörande förutsättning för atl vi inleskall löpa risk alt i samband med höstens lönerörelse på nytt hamna i enokontrollerad pris- och lönekarusell. Inte minst 5-procentsklausulen i degällande löneavtalen kan bli svär att klara, om man inte målmedvetet arbetar päatl hälla priserna i schack. Detstora budgetunderskottet kan självklart ge bränsle lill en ordentliginflationsbrasa, om aktiviteten i ekonomin allmänt ökar. Men även prisstegringsimpulsernaulifrän har blivit påtagligt starkare. Höjningarna av oljepriserna lill följdav utvecklingen i är bara etl exempel. Fler och fler förelag utnyttjarockså uppenbarligen det bättre marknadsläget lill alt höja priserna på sädanavaror som går i internationell handel. Redanijanuari steg SPK:s index med 1,3 96. Prisuppgången är visseriigen i regelstörre än beroende dels pä indextekniken, dels påatt många förelag föredrar atl justera priserna jusl vid årsskiftena. Men delär en tydlig varningssignal om all det krävs en mycket stram ekonomisk politik redan för atlhålla inflationstakien nere på nuvarande nivå. Centernpekade på riskerna med en för stark konsumtionsstimulans ochmenade att regeringen, men särskilt socialdemokralerna, underskattade denkommande konsumiionsutvecklingen. Vi kan nu konstatera att utvecklingen geross rält. Trots atl det vid höstens skattebeslut blev fräga om en mindrepåspädning än vad regeringen tänkt sig, tvingades regeringen redan iflnansplanen till en uppjustering av konsumtionsprognosen. Osäkerheten omsparandet har ocksä blivit alll slörre. Mänga bedömer nu risken som stor attdel lidigare uppdämda behovet av alt konsumera bl. a. varaktiga varor skallleda lill en slor ökning av hushållskonsumlionen på bekoslnad av sparandel. Sloråterhållsamhet är därför absolut nödvändig även framöver. Det gäller både deoffentliga ulgifterna - statens och kommunernas olika åtaganden -och denprivaia konsumtionen. Men del måste självfallet också gälla olika löften omskallesänkningar. Regeringenoch de olika partiernas företrädare i finansutskottet har vid olika tillfällenvarnat för överbud vid budgelbehandlingen här i , och det har redanvarit föremål för en debatt här . Det är varningar som jag kan instämma i.Vi i kommer att göra vad pä oss ankommer för all inte belasta budgelenmed nya åtaganden av konsumtionskaraktär utan att man anvisar molsvarandemedel.