prot · G209157 · 1978-12-31 00:00:00 — belräffande markspekulaiion m.m. att skulle avslå motionen 1978/79:1150, m. alt skulle avslå motionen 1978/79:2665, yrkandena 3, 4, 6, 7och 9, belräffande enhetlig företagsskattm. m. alt skulle avslå moiionen 1978/79:2662, yrkandei 7, belräffandeförfattningsförslagen alt lill följd av vad utskottet anfört ochhemställt skulle anta de i proposiiionen framlagda förslagen till a. lag om allmän investeringsfond, b. lagom allmän investeringsreserv med de ändringar att 6 och 7 SS skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, c. lag omupphovsmannakonlo, d. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), med de ändringar alt i; och punkt 2 avanvisningarna till 41 erhålla av utskottet föreslagen lydelse, e. lag omändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, f lag om ändring i lagen(1941:416) om arvskatt och gåvoskatt, g. lag om ändring i lagen (1947:577) omstatlig förmögenhetsskatt, h. lag om ändring i lagen (195l:763)om beräkning avstatlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst. i. lagom ändring i lagen (1960:63)om rätt lillförlustutjämning vid taxering för inkomst, j.lagom ändring i lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för vissaktieutdelning. 1.beträffande utformningen av lönebaserad resultalutjämning m. m. av ErikWärnberg, , , , iHofors, och (samtliga s) som ansett att utskottetunder 2 bort hemställa a. attriksdagen med avslag pä moiionen 1978/79:2658, yrkandei 1, och med anledning av propositionen 1978/79:2101 motsvarandedel skulle bifalla motionen 1978/79:2662, yrkandet 2, b. altriksdagen med anledning av moiionen 1978/79:2662, yrkandet 3, hos regeringen begärde förslag om en successiv begränsning fr. o. m. taxering av rätlen till nedskrivning av varulager i enlighet med vad i motionen anförts, 2. belräTandesupplemenlärregel 1 av () och () som ansett att utskottet under 4 bort hemställa attriksdagen med avslag på propositionen i denna del skulle bifalla motionen1978/79:2661, yrkandet 3, 3. beträffande värdering avdjur m. m. av , son, , , i , och (samtliga s) som ansett atl utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till moiionen 1978/79:2662, yrkandet 5, skulle avslåproposiiionen 1978/79:2101 motsvarande del och hos regeringen begära förslaglill nya regler för värdering av djur i enlighet med vad i moiionen anförts, atlriksdagen skulle avslå motionerna 1978/79:415,1978/79:1723 och 1978/79:2660, 4. belräffandesamrädsförfarande i fråga om allmän investeringsfond av , , , , i , och (samtliga s) som ansett atl utskottet under 8 bort hemställa alt med anledning av propositionen imotsvarande del och med avslag på moiionen 1978/79:2661, yrkandet 2, skullebifalla motionen 1978/79:2662, yrkandet 1, 5.beträffande allmän invesleringsreserv, ianspråklagande av sådan reserv m. m. avErik , , , , i , och (samtliga s)som ansett atl utskottet borthemställa attriksdagen med bifall lill motionerna 1978/79:2662, yrkandena 4 och 9, och1978/79:2665, yrkandet 5 bi motsvarande del, skulle avslå propositionen1978/79:210 i motsvarande del, allriksdagen skulle avslå motionerna 1978/79:2658, yrkandei 2, och 1978/79:2661,yrkandei 1, altriksdagen med anledning av motionerna 1978/79:348, 1978/79:413 och 1978/79:1740hos regeringen skulle begära etl förslag lill resultalutjämning för fiskareenligt skogskoniometoden. beträffande representation mom.22 av och () som ansett att utskottetsyttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, beträffande forskning ochproduktutveckling av , , , , i , och (samtliga s)som ansett alt utskottet under 23 bort hemställa a. bifallamotionen 1978/79:1155, yrkandena 1 och 3, och avslå motioner na 1978/79:1624 och 1978/79:2657, b. medbifall till motionen 1978/79:1155, yrkandet 2, lill Särskilda bidrag till företagens forsknings- och utvecklingsarbete för /80 under åttonde huvudtiteln anvisa etl förslagsanslag av , c. lämna moiionen1978/79:1155, yrkandet 4, utan åtgärd, 8. beträffande fåmansföretag av ,, , , i , och (samtliga s) som ansett alt utskottet under 24 a bort hemställa att skullebifalla motionen 1978/79:1734, yrkandena 1 och 3, 9. beträffande markspekulation m. m. av ErikWärnberg, son, , , i , och (samtliga s) som ansett atl utskottet under 36 bort hemställa atlriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:1150 hos regeringen skulle begära enutredning med uppdrag att se över skattelagstiftningen inom Jord-ochskogsbruket i syfte all stoppa markspekulationen och öka utbudet av skogs- ochJordbruksfastigheter samt i anslutning härtill som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om utredningens inriktning och syfte. 10. belräffande enhetlig företagsskatt m. m. avErik , , , , , Boströmoch (samtliga s) som ansett att utskotiet under 38 bort hemställa atiriksdagenmed anledning av moiionen 1978/79:2662, yrkandet 7, skulle falla principbeslutom en för hela landei likformig företagsbeskattning i enlighet med vad imoiionen anförts och hos regeringen begära förslag till erforderligaförfattningsändringar utformade i överensstämmelse med motionärernas förslag. 11. av , , , , i , och (samtliga s) som ansett alt utskottet under 39 bort hemslälla auriksdagen med anledning av vad som anförts och hemställts i motionerna1978/79:1155, yrkandena 1 och 3 (reservation 7), 1978/79:1734, yrkandena 1 och3 (reservation 8), samt 1978/79:2662, yrkandet 1 (reservation 4), yrkandet 2(reservation 1), yrkandei 4 (reservation 5) och yrkandei 5 (reservation 3),skulle A. antade i propositionen framlagda förslagen till a. lagom allmän investeringsfond, med den ändringen att 4 i; skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse, b. lagom upphovsmannakonlo, c. lagom ändring i kommunalskatlelagen (1928:370) med de ändringar alt dels ingressen skulleerhålla av reservanterna föreslagen lydelse, dels 20 §, 41 d §, 42 §, punkt 2av anvisningarna lill 20 §, punkt 1 av anvisningarna till 22 ij. punkt 11 avanvisningarna lill 29 §, punkt 13 av anvisningarna lill 32 S. punkt 2 avanvisningarna till 41 ij samt anvisningarna till 42 och 52 Si; skulle ha avreservanterna föreslagen lydelse, d. lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt med de ändringar att dels ingressen skulleerhålla av reservanterna föreslagen lydelse, dels 10 ij 2 mom. skulle ha avreservanterna föreslagen lydelse, . e. lag om ändring i lagen (1941:416) omarvskatt och gåvoskatt, f lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt, g. lag om ändring i lagen (1951:763)om beräkning av statliginkomstskatt för ackumulerad inkomst, h. lag om ändring i lagen(1960:63)om rätt till föriustutjämning vid taxering för inkomst, i. lag om ändring i lagen (1967:94)omavdrag vid inkomsttaxeringen för viss B. antaav reservanterna framlagda förslag lill a. lagom ändring i förordningen (1973:421) om särskilt forskningsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt, b. lagom statligt forskningsbidrag. 12. av ()och () som ansett atl utskottetunder 39 bort hemslälla attriksdagen med anledning av vad som anförts och hemställts i reservationen nr 2skulle anta de i proposiiionen framlagda förslagen lill a. lag om allmäninvesteringsfond, b. lag om allmäninvesleringsreserv, c. lag omupphovsmannakonlo, d. lagom ändring i kommunalskatlelagen (1928:370) med den ändringen att punkt 2 av anvisningarna lill 41 § skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse, e. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, f lag om ändring i lagen(1941:416) om arvskall och gåvoskatt, g. lag om ändring i lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, h. lagom ändring i lagen(1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst, i. lagom ändring i lagen(1960:63)om rätt till föriustutjämning vid taxering för inkomst, j. lag om ändring i lagen (1967:94)omavdrag vid inkomsttaxeringen för viss Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden beträffande upphovsmannakontotsutformning av () och (), belräffande dubbelbeskattning av aktieutdelning avKurt () och (). I den socialdemokratiska partimotionen 2662, väckt med anledning avpropositionen om ändrad företagsbeskattning, som vi nu haralt behandla har viinledningsvis redovisat partiets principiella syn pä företagsbeskattningen. Ävenom vår ambition är att begränsa talartiden så här i slutskedet av sessionen,har jag ansett del nödvändigt alt med några ord beskriva vår grundläggandeuppfattning i den här frågan. Bolagsbeskatlningeni vårt land kännetecknas av en hög skattesats pä förelagens redovisadenettovinster. F. n. är det fråga om ca 55 96. Men kombinerat med de relativtgenerösa regler som gäller för konsolidering och fondering har den effektivaskattebelastningen på företagens vinster under senare är uppgått till drygt 2096 - således inle fullt hälften av den skattesats som nominellt gäller för denredovisade nettovinsten. Dengrundläggande tanken bakom detta skattesystem har varil att stimulera förelagentill en konsolidering och stabilisering av verksamheten, sä atl de klarartillfälliga nedgångar i försäljning och produktion och därmed också tryggarsysselsättningen för den anställda personalen. Även motivet atl systemetstimulerar till en fortsatt kapitalbildning och tillväxt måste anses somväsentligt. Detta skapar ju nya sysselsättningstillfällen. Så länge överskottenhållils kvar i företagen och används för investeringar 2 protokoti 1978/79:157-158 ochen ulbyggnad av kapaciteten blir de enligt värt system lägre beskattade. Menden dag man upphör eller drar ner på investeringarna och lar ut pengarna urförelaget skall man givetvis avskatla den skaltekredit man kommit i åtnjutandeav genom skattesystemels utformning. Deltorde stå klart alt värt förelagsskattesyslem verkligen stimulerat företagentill en ökad konsolidering och en ökad kapitalbildning. De senaste årensutveckling har visat alt våra företag i många fall haft en betydande finansiellmotståndskraft mot de påfrestningar de varil utsatta för. Sannolikt skulleockså effekten pä sysselsättningen ha blivit myckel allvariigare om inleföretagen haft denna konsolideringsmöjlighet. Våruppfattning är således atl beskattningen av företagens vinster ävenfortsättningsvis bör uiformas så all den bidrar till stabilisering och tillväxtav verksamheten. Om företag väljer atl konsolidera och investera bör man ävenfortsättningsvis få en temporärt lägre beskattning, och motsatsen måste gällade företag som väljer alt i större ulslräckning dela ul vinsterna. Emellertidfinns del enligt vår mening i dagens läge inget behov av generella lättnader ineltovinstbeskaltningen. Bolagsskatterna har, om man Jämför med andraskatteinkomster, minskal i betydelse. I vår motion har vi gett en rad exempelpä detla förhållande, som jag inte skall ta upp tiden med atl nu redovisa. Avvåra exempel framgår emellertid all bolagsinkomsterna har fått en alltmergynnad ställning i beskattningshänseende i förhållande till andra inkomstslag.Det har visserligen, som jag lidigare sagt, motiverats av behovet av alt skapaen stimulans för investeringar och en utbyggnad av kapaciteten, men om man -som del föreslås i proposiiionen - ytteriigare minskarnettovinst-beskattningens nivå kan del leda lill en allt större koncentrationav förmögenheterna. Enligtvår mening måsle således företagsbeskattningen uiformas inle bara med hänsyntill dess betydelse för stabilisering och tillväxt utan även med beaktande avdess effekter på förmögenhetsbildningen. Ävenvid en iniernalionell jämförelse kan vår företagsbeskattning betecknas somgynnsam. Det framgår nämligen av en del material som redovisats iföretagsbeskattningens slutbetänkande. Även del förhållandet bör man rimligenta hänsyn till vid en bedömning av vår företagsbeskattning. Slutsatsenvid en bedömning av den sammanlagda effekten av de olika förändringar påföretagsbeskattningens område som föreslås i regeringens proposition bliratl de leder till en betydande lättnad i beskattningen. Den borgeriigautskottsmajoritetens förslag till förändringar av propositionen på vissapunkler förstärker bara den slutsatsen. Iföretagsskalteberedningen begärde de socialdemokratiska ledamöterna,tillsammans med löntagarorganisationernas representanter, atl fä ett underlagför att kunna bedöma kostnaderna för de olika alternativ lill förändringar iföretagsbeskattningen som lades fram. Men av tidsskäl kunde inle beredningenges den möjligheten. Även när det gäller den proposilion som vi nu förelagtssaknas dessa förutsättningar. Del gör del naturiigtvis svårt all exakl angestorleken av den samlade skatleminskningen. Men om man räknar in även effektenför egenföretagarna lorde skattelättnaden under de närmaste årenkomma aU uppgå till ca . Del innebär aU folkpartiregeringenfullföljer trepartiregeringens konsekventa fördelningspolitik, nämligen altförskjuta skattebördan från kapitalägarna och företagen lill hushållen ochlönlagarna. Jag övergår sä till atl kommentera våra reservationer. I reservation nrI behandlas förslagel alt tillskapa resultalutjämning genom avsättning medlönesumman som underiag. De analyser som företagsskalteberedningen gjordevisade alt lagernedskrivningen hade mycket stor betydelse ur konsolideringssynpunkt.All företag med stora lagervärden har denna möjlighet lill nedskrivning ärrikligt, eftersom stora lagervärden innebär vissa finansiella påfrestningar. Iföretagsskatteberedningen diskuterades möjligheten att även företag som saknarlagervärden skulle ges en möjlighet atl konsolidera sin verksamhet genom någonform av resultalutjämning. Inle minst kraven på ökad trygghet i anställningenmotiverade en sådan lösning. Detförslag som företagsskalteberedningen stannade för innebar således ytterligareen konsolideringsmöjlighet med lönesumman som grund, kombinerad med ettförslag om att man då också skulle begränsa nedskrivnings-möjligheten när delgäller vamlager. Principen var vi Ju överens om, även om vi inle kunde kommaöverens om på vilken nivå nedskrivnings- resp. avsätlningsprocenlen skulleligga. Propositioneninnehåller också förslag lill lönebaserad konsolideringsmöj-lighel med 20 96resp. Förslagel innebär emellertid den ändringengentemot beredningens förslag all förelag som utnyttjar lagernedskrivning inlefår göra lönebaserad avsättning. Enligt förslagel får lagernedskrivning göraslill nu gällande nivå, således till lägst av lagrets anskaffningsvärde. Utskottsmajoriletenhar här frångått propositionens förslag och föreslår all företagen skall hamöjlighet atl välja mellan nuvarande nedskrivning till lägst av lagretsanskaffningsvärde och nedskrivning lill av samma värde och en lönebaseradavsättning med 20 resp. 15 96. Utskousmajoriletensförslag innebär en ännu större skattelättnad än propositionens förslag. Päsocialdemokraliskl håll vidhåller vi den uppfattning som hade en mycket starkförankring i företagsskatteberedningen, nämligen alt man bör införa en nykonsolideringsmöjlighel med lönesumman som bas, kombinerad med möjlighet tilllagernedskrivning, ehuru med ett lägre procenttal än vad som gäller. Viförordar därför atl en generell möjlighet öppnas för företag att göraavsättning till en resullalutjämningsfond med högsl av lönekostnadernaoch inkomsten i förvärvskällan. Förall undvika en skattelättnad genom den nya lönebaserade avsättningsmöjlighetenföreslår vi en ändring av den huvudregel som gäller för lagernedskrivning,innebärande all lagervärdet vid beskattningsårets utgång inte får las upp lilllägre belopp än av anskaffningsvärdet. Vi föreslär vidare atl denförändringen i lagernedskrivningen bör ske med början fr.o. Jag ber au få yrka bifalltill reservation nr 1. Belräffande värdering av djur, som vi behandlar ireservation nr 3 och som Jag ber all fl yrka bifall lill, föreslogförelagsskalteberedningen en värderingsprincip, som innebar altvärdestegringen beskattas i ungefär den lakl som djuren omsätts. Djuren skulletas upp till de av fastställda värdena fördel löpandebeskattningsåret eller för någol av de fem lidigare beskattningsåren. Etlflertal remissinslanserslällde sig dock negativa lill beredningens förslag. Atlhitta en från skatlerätlvisesynpunkl acceptabel värderingsprincip när delgäller djur är ulan tvivel en svär uppgift. Vianser oss emellertid inte kunna anta propositionens förslag, som innebär altvärdena skall bestämmas med utgångspunkt i den genomsnittligaproduktionskostnaden för olika slags djur. Vår uppfattning är alt denvärderingsprincipen kan leda lill omotiverat slora engängsnedskrivningar,betydligt slörre än vad som enligt nu gällande regler gäller för andraförelagsformer. Viföreslär således atl propositionens förslag, som antagils av utskottsmajorileten,avslås och begär ell nytt förslag som undviker den skattelättnad somregeringsförslagel innebär. Vimotsätter oss inte propositionens förslag lill ändringar av reglerna föravsättning till allmän investeringsfond, som i allt väsentligt överensstämmermed företagsskalleberedningens förslag. Jag utgår ifrån att utskotlsmajoriieienstalesman närmare redogör för de nya reglernas innebörd. Medfinns också del socialdemokratiska förslagel om atl företag som ansöker om allfl ta medel i anspråk frän investeringsfond lill ansökan skall fogaarbetstagarorganisationens yttrande över ansökningen. Ireservation nr 4 föreslår vi emellertid alt förslagel utvidgas lill alt omfattaen rätt för arbetstagarorganisationerna atl hos väckaförslag om atl etl visst företags investeringsfond skall få tas i anspråk. Jag ber all få yrka bifalltill reservation nr 4. Iproposiiionen föreslås vidare alt elt investeringsfondsliknande system skallinföras även för egenföretagarna. Förslagel innebär alt egenföretagarna skallkunna sätta av hälften av inkomsten av rörelse eller Jordbruk till vad mankallar allmän invesleringsreserv. Avdragför avsättningen medges om egenföretagaren betalar in ell belopp, motsvarandehela avsättningen, pä särskild bankräkning. Reserven får nyttjas lillinvesleringsändamål, exempelvis anskaffning av maskiner och andra inventarier. Belräffandeinvesteringsreservens bundenhet och ulnylijandelid har emellertidulskottsmajorileten frångått propositionens förslag i vissa delar. Sålunda fårreserven inte utnyttjas utan tillstånd av regeringeneller annan beredande myndighet. Men efter tvåärsperioden är del fritt fram attutan tillstånd utnyttja reserven för invesleringsändamål under en femårsperiod.Efler skall eventuellt kvarvarande del las upp lill beskattning. Delinvesteringsfondssystem som tillämpas har som grundläggande syfte atlstimulera lill ökade investeringar och lill ökad sysselsäUning. menarau det kan finnas skäl att med bibehållande av detla grundläggande syfteundersöka möjligheterna alt utvidga detla syslem, så att det även inbegriperegenföretagarna. Vihar i vår partimolion redovisat vissa tankegångar hur investeringsfonds-systemetskulle kunna anpassas till all även gälla egenföretagarna. Propositionensförslag lill invesleringsreserv har ulan tvivel klara brister. Det saknasexempelvis en tillfredsställande förklaring till hur själva kontrollen av atlförelagen verkligen använder frisläppen till avsedda ändamål skall fungera. Omman inte kan hitta etl effektivt sätt atl kontrollera användningen av dessa nyafonder kommer det att innebära atl egenföretagarna flr ytteriigare en möjlighettill resultalutjämning. Vi står således fast vid vårt motionsyrkande, all innanbeslul tas bör frågan om införande av invesleringsreserv för egenföretagareutredas ytterligare med beaktande av bl. a. de synpunkter vi framfört i vårmotion. Iproposiiionen föreslås vidare alt investeringsreservsysiemel utformas på eltsådani säll, atl det ökar möjligheterna för yrkesfiskare alt använda systemet iinkomsiuijämnande syfte. All yrkesfiskarnas bruttoinkomster -av olika skäl -kan variera mellan olika år är känt. Även vad gäller utgifterna kan del blistora variationer mellan olika år. Det förhållandel kan givetvis innebära atlen yrkesfiskare kan ha stora bruttoinkomster och små utgifter, medan eltannat år motsatsen kan vara gällande. Sådana differenser i nettovinsten kangivetvis vara besvärande. Deföreslagna lönebaserade utjämningsfonderna öppnar givelvis en skatlemässigresultalutjämning som även yrkesfiskarna kan tillgodogöra sig. Deras speciellasilualion kanske motiverar atl man öppnar en alternativ möjlighet. Delförslag som framförs i motionen 1740av m. fl. om införandetav en skatlemässig resultalutjämning för yrkesfiskare enligt skogskoniometodenbör enligt vår mening vara det mest logiska, om syftet är alt tillskapaytterligare utjämningsmöjligheter för denna grupp. Vi föreslår därför atlriksdagen hos regeringen begär ell förslag i huvudsak i överensstämmelse medvad som förordas i motion nr 1740 och i sådan lid all del kan träda i kraft ochtillämpas vid taxering. En utgångspunkt bör därvid vara, alt dennautjämningsmelod inle bör kunna användas med den lönebaseraderesultaluljämningen. Därmed ber Jag atl fl yrka bifall till reservation nr 5. Ireservation nr 7 - som jag också yrkar bifall till - tar vi upp förslag frånpartimolion nr 2020 om vissa näringspolitiska åtgärder vad gäller elt programför en kraftigi ökad forsknings- och utvecklingsverksamhet inom den svenskaindustrin. Förslagel innebär också en höjning av den statliga inkomstskattenför aktiebolag och ekonomiska föreningar i syfte atl finansiera den ökning avforsknings- och utvecklingsavdragen som föreslås. Tyvärrmedger inle liden alt jag närmare preciserar våra förslag, utan jagrekommenderar dem som känner fören kraftigi ökad satsning på forsknings-ochutvecklingsverksamhet atl la del av våra synpunkter i moiionen och i vårreservationsskrivning. Ändrad företags -beskattning I vår partimolion nr 1734 har vi än en gång pekatpå vissa ändringar som genomförts belräffandeföretagsbeskaliningsreglerna och som inneburit all vissa företagare fältomotiverade skattelältnader. Det gäller fördelningen av inkomst mellan makar,kapitalbeskattningen och reglerna för beskattning av bilförmån förfåmansbolagsdelägare. Dehär frågorna har vi diskuterat i kammaren under en relativt korttidrymd, varför jag nöjer mig med alt yrka bifall lill reservation nr 8, sominnebär all vi föreslår en återgång lill tidigare gällande regler atl tillämpafr. o. m. . Imotion nr 1150 har m. fl. socialdemokrater föreslagit en översynav skattelagstiftningen i syfte alt stoppa markspekulaiion inom Jord-ochskogsbruk. Vi socialdemokrater i skatteutskottet stöder detta motionsyrkande ireservation nr 9. I likhet med motionären tror vi att skärpningen avjordförvärvslagstiftningen och artendelagstiftningen måste kompletteras med enöversyn av skattelagstiftningen på detla område om man skall kunna komma tillrätta med förekomsten av markspekulation inom Jord- och skogsbruk. Jag yrkarbifall till reservation nr 9. 1företagsskalteberedningen föreslogs av en majoritet all den kommunalataxeringen av aktiebolag, ekonomiska föreningar och andra juridiska personerskulle avskaffas. I propositionen lar regeringen inte upp detla förslag ulanhänskjuter frågan lill en kommande utredning. Desocialdemokratiska ledamöterna i företagsskalteberedningen reserverade sig päden här punkten och föreslog en annan lösning. Förslagel innebär i korthet atlnu gällande avdragsräti för kommunalskall vid den statliga beskattningen skulleupphöra. För all förhindra en förstärkt olikhet i fråga om företagsbeskattningenmellan olika kommuner föreslogs en likartad skatt på företagen över helalandei. Konstruktionen skulle vara den att man lägger en 30-procentig statligskatt i bollen. Ovanpå denna skulle man sedan lägga den för landetgenomsnittliga kommunala utdebiteringen. Förall kunna rättvist fördela skatteinkomsterna från företagssektorn miåste härvidde särskilda kommunala laxeringarna bibehållas. Varie enskild kommun erhållersåledes de skatteinkomster som svarar mol i kommunen gällande utdebitering. Menföretagen får betala en likartad skatt över hela landet. Det skulle bl. a. labort den påverkan olika utdebiteringar kan ha på företagens val av lokaliseringför sin verksamhet. Ireservation nr 10 behandlas den här frågan, och eftersom vi inle finner någonanledning att ytteriigare skjuta på ett ställningstagande, föreslår vi attförslaget nu genomförs.