prot · G209161 · 1978-12-31 00:00:00 — Avutskottsskrivningen tycker jag det framgår att man inom utskottet är medvetenom den här frågans vikt, och vi får verkligen hoppas alt uiredningen tar eltradikalt grepp pä de här problemen, så att det leder lill altartendatorernas ställning i vårt svenska lantbruk stärks. Arrendalorernas ställningi flydda tider behöver jag inle teckna. kännervi till, och den har vi fött nära kontakt med inom arbetarrörelsen. bör delske lagändringar som stärker arrendalorernas ställning och som ger denna gruppdel av den välförd som byggts upp i det här landei. Det är föga meningsfullt för mig att yrka bifall lill min motion, utan jag vill bara säga all Jag noga kommer all följa frågansvidare utveckling. , som var uppe i talarstolen, är ledamot avarrendelagskommittén. Till honom vill jag säga alt jag hoppas atl någol av detsom och Jag har aktualiserat tas med i kommittéarbetet och blirföremål för en seriös behandling i kommittén. (vpk): i debatten har på vägnar försöktla en poäng genom atl beskylla de båda övriga borgerliga partierna-ochnaturiigtvis även socialdemokratin-föratt vilja bryta mot vad hon kallarmarknadsprinciperna. Hon har sedan försökt öka på effekten av delta genom altantyda atl det skulle ha berott på besmittelse från det kommunistiska sällskapsom de råkat hamna i. Delger mig anledning att kommentera en del ting som har att göra medmarknadsekonomins sätt atl fungera. Jag tror alt skall erkännaatl det Jag säger är riktigt, när hon har funderat över det. Jagärju ingen anhängare av marknadsprinciperna, men om jag så atl säga försättermig i den positionen altjag var del,skulle jag försl ställa mig frågan: Vad ärdet som måste lill för all de klassiska marknadsprinciperna skall fungera väloch inle leda till uppenbara orimligheter? Delär inle bara - något som Jag tror atl har för sig - attpriserna skall fluktuera fritt. Atl priserna fluktuerar friu skall enligt denklassiska liberala teorin stå i elt harmoniskt samband med elasliciieten iutbud och efterfrågan, sä att utbudet och efterfrågan - med hjälp av prisernasfluktuationer - agerar med varandra och så atl säga finner varandra.Prishöjningar skall leda till etl sådani kraftigt ökat utbud, atl harmonin ochjämvikten återställs och priserna återgår lill en mer normalnivå. Del är idén med det hela - i den ligger så att säga en jämvikts-ellerharmonitanke. Deldär låter sig naturiigtvis sägas - åtminstone teoretiskt - när det gäller denindustriella delen av ekonomin, där man har en belydande fiexibililel. Man kanöka produktionen snabbi i elt läge med höjda priser och kasta ut produkter påmarknaden. Närdet gäller den delen av ekonomin kan man åtminstone hjälpligt göra gällande atldet här sambandet mellan de tre faktorerna priser, utbud och efterfråganfungerar. Men som IngerLindquistärväl medveten om ärdet icke så inomjordbruket. Förstoch främst har Jordbruket en myckel mindre elasljcilel på produktionssidan.När man sedan kommer till den marknad som sysslar med köp och försäljning avmark, blir elasliciieten mycket liten, vilket ytterst beror på del enkla faktumatt består av land och inte blir vare sig I en viss bygd eller en viss region finns del inom snäva ramar engiven mängd Jordbruksmark som över huvud tagel kan komma i fråga för brukning.Om det då uppslår ell efterfrägelryck när det gäller t. ex. arrendejord, verkarinle motsvarande utbudselasiicilel, utan följden blir en bestående rubbningijämvikien,så att det hela liden blireti överlag för dem som utbjuder mark tillarrende. lettsådant läge rubbas marknadsprincipernas ideologiska kärna-delsom gör att de harett berättigande au fungera på della ohämmade säu. Det blir då en kronisksituation av obalans. Det är faktiskt vissa verkningar av denna kroniskasituation av obalans som man kan iaktta i de senaste årens ofta markeradehöjningar av arrendeavgifterna. Därför kan man inte säga atl det är fråga omett övergivande av marknadsprincipen, när man anpassar bedömningen avavgifterna lill den faktiska situation som föreligger. Villkoren är så passolika au man icke kan tillämpa samma ohämmade marknadsprinciper inom olikadelar av ekonomin. Såligger del till med den saken. Och därmed fritar Jag de tvä andra borgeriigapartierna frän all beskyllning försocialistisk besmittelse i sammanhanget. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avJoakim Ollen och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandel nr 23 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IngerLindquist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 262 Nej - 49 Propositionergavspä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av JoakimOllen och , och förklarades den förra proposiiionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller lagutskottets hemslällan i betänkandel nr 23 mom. 3 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IngerLindquist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 262 Nej - 48 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avJoakim Ollen och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 23 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IngerLindquist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 261 Nej - 49 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 312 av JörnSvensson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller lagutskottets hemslällan i betänkandet nr 23 mom. 12 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen nr 312 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 296 Nej - 15 1978/79:24 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden 1978/79:27 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1978/79:22 med anledning av propositionen1978/79:100 såvitt avser anslaget till Transportstöd för Golland jämte motioner Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemslälll. §9 Förste vice talmannen meddelade alt på föredragningslistan för morgondagenssammianlräde skulle näringsutskottets betänkande nr 59, socialutskottetsbelänkande nr 47 samt betänkanden nr 36, 37 och 35 i nuangiven ordning uppföras främst bland tvä gånger bordlagda ärenden. §10 Anmäldes och bordlades 1978/79:22 Redogörelsefrän den svenska delegationen vid pariamentariska (rådgivande) församling rörande församlingsmötena undertiden (30:e sessionen) 1978/79:23 Nordiska rådetssvenska delegations berättelse angående rådets §11 Anmäldes och bordlades betänkande 1978/79:33 med anledning av proposiiionen1978/79:196 med förslag lill lag om förbud mot investeringar i ochNamibia jämte motioner 1978/79:18 med anledning av proposiiionen1978/79:99 om en ny trafikpolitik jämte motioner m. m. 1978/79:27 med anledning av proposiiionen1978/79:111 om åtgärder mol krångel och onödig byråkrati m. m. såvitt avserlagförslagen 1-7 och avsnitt 3.9 om förenkling och modernisering avbestämmelserna om statsbidrag till enskild och väghållning m. m. ibilaga 5 () jämte motioner 1978/79:39 om anvisande av ytterligare medel tillstatens naturvärdsverk för /80 §12 Meddelande om frågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1978/79:580av () till slalsrädel om tillsynen avvårdförhållandena inom mental- och långvården: Enligt uppgifter i pressen anmälde en värdare vidett mentalsjukhus i vissa missförhållanden - brutalitet motpatienter - inom värden pä sjukhuset. Efter utredning förnekade förslsjukhusledningen uppgifternas riklighet men medgav dem . Den person somgjort sig skyldig till brutaliteten skildes dock ej frän sin Oänst förrän den 17april . Däremolförflyttades den som gjort anmälan lill en annan avdelning och har sedermeraförhindrats att över huvud taget arbeta vid sjukhuset pä grund av en fackligorganisations agerande. att nuvarande regler för tillsyn av värdförhållandena inom mental-och långvården ger tillräcklig trygghet för patienter och personal? att ta några initiativ för all förbättra patienternas trygghet ochförhindra atl personal som anmäler missförhållanden inom värden utsätts för repressalier? 1978/79:581 av HåkanWinberg (m) lill justitieministern om ålgärder för all förhindra våld inomkriminalvärdsanslalter: Enligt uppgifter i pressen förekom den 28 majslagsmål i Norrköpingsfang-elset, varvid två interner misshandlade en tredje.Då våld inom kriminalvårdens anstalter alllid måste betraktas som myckelallvariigt vill Jag ställa följande frågor lill Justitieministern: Vill justitieministern för kammaren redogöra förvad som verkligen ägt rum vid denna händelse? Avserjuslilieministern att la några initiativ föratt fä lill slånd åtgärder som kanförhindra eller motverka våldet inom anstalterna? 1978/79:582av () lill statsrådet om de utvisningshotadeassyriska flyktingarna: ställde jag en fråga lillstatsrådet angående de flyktingar av assyrisk börd som lever iSverige med hot om utvisning hängande över sig. Tidenhar emellertid gått utan atl någon förändring i regeringens inställning haraviserats. Det hot som många av de människor det här gäller lever under äroförändrat. Det vore en allvariig försummelse, om regeringen inle omprövar sininställning . Medhänvisning till del anförda vill jag lill invandrarministern ställa följandefråga: före sommaruppehåll la initiativ lill förnyad prövning avlägel för flyktingar av assyrisk börd i i syfte alt äntligen skapaklarhet i dessa människors förhållanden? §13 Kammaren åtskildes . Förteckning över talare 1978/79:161 (Siffrorna avser sida I protokolleO Ahriand, () 49 , () 51 , () 45,49 , () 88 Ekinge, () 81, 85 , () 41 , () 29, 33,34, 54 , () 35,39, 40 , Inga (vpk) 66, 69,70 , () 86 , () 13,21, 23, 32, 34, 38, 40, 48 , () 68,69, 70 , () 75,84, 85 , (vpk) 24,29, 45 , () 64 , () 90 , ()63, 65 , () 42 , () 52,54 , (vpk) 78,91 Wennerförs, () 16,22, 23, 32, 34, 53, 55 , , statsråd 10,20, 22, 24, 28, 53, 54, 55