prot · G20948 · 1978-12-31 00:00:00 — Herrialman!Herr kan aldrig komma ifrån all del aren klar skillnad mellan det kravsom vi reser på atl regeringen skall hantera den här frågan sä att vi kan fattabeslut om företagsböler 1979 och den av presenterademeningsyttringen, som jag summerade i orden: Vi räknar med atl det skall kommafram förslag. Delär stor skillnad mellan de uttrycken och mellan de viljeinriktningar som deuttrycken ger besked om. Och detta ligger hell i linje med tidigare resonemangi den här kammaren om åtgärder mol den ekonomiska brottsligheten. Överläggningen varhärmed slulad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskoltels hemsiällan, dels reservalionen av LisaMattson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill atl kammarenbifaller justitieutskottets hemställan i belänkandel nr 9 röstar ja, den detej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservalionen av LisaMattson m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat. Dennaomröslning gav följande resullat; 1978/79:13 med anledningav proposilionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för budgelårel 1978/79 såvitt avser Kammarenbiföll vad utskottet i detta betänkande hemställt. Stödtill sandinisiiska nationella befrielsefronten i (FSLN) m. m. § 10 Stöd tillsandinisiiska nationella befrielsefronten i (FSLN) m. m. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1978/79:8med anledning av molion om slöd lill sandinisiiska nationella befrielsefronteni (FSLN) m. m. OSWALDSÖDERQVIST (vpk). Lägel i den lilla mellanamerikanska slalen har uppmärksammalsmer än eljest . Del är välbekant sedan interpellationerbesvarades här av dåvarande utrikesministern . Det harocksåförekommii ganska mycket material i pressen,särskilt , och ävenprogram i TV, som har belyst förhållandena. Det finns kanske inte någon störreanledning att ytteriigare rekapitulera bakgrunden. Den finns utförligtbeskriven i vår motion och har också lagits upp i utskoltsbetänkandet. Jaginstämmer i stort sett i själva beskrivningen med några enstaka undantag. Delär inle riktigt korrekt, som del står i utskottels betänkande på första sidan,alt oppositionen har ökal och tagit sig uttryck , då droglillbaka sill militära och ekonomiska slöd. Del faktiska förhållandel är alloppositionen har enats och gått emot diktatorn och hans regim långtlidigare. Den första samlade aklionen skedde i samband med den slorajordbävningskatastrofen, , som vi också har framhållil i vår molion.Då saltes en stor internationell hjälpaktion i gång för att hjälpa statenNicaragua och framför alll befolkningen i huvudstaden , som hade Stödtill sandinisiiska nationella befrielsefronten i (FSLN) m. m. Hela denna slora hjälpinsats från både och kom aldrig fram tilldem som skulle ha behövt den ulan regimens förelrädare stoppade medlen i egnafickor. Detär från den lidpunklen - början av 1970-lalet - som den enade oppositionen harträtt fram. a. log katolska kyrkan klar ställning emol Somoza. Och fieraandra grupperingar ganska långt ul till höger på den borgerliga kanten insågatl läget var ohållbart. 1valel 1974, som genomfördes med vanligt valfusk, lyckades dock diktatorn sig kvar och fram emot 1977 hände i slorl sett ingenting, utan detfortgick som förut. Följdernaav den slora jordbävningskatastrofen rättades inle lill, någon hjälp kom inteut till folkel, och oppositionen växte och blev alltmer besvärande. Den blevockså besvärande för . När man läser utskottets belänkande kan man fö denuppfattningen au det var ;s tillbakadragande av hjälp 1977 som satte i gängoppositionen. Del är helt felaktigt. var tvunget atl la ställning i den härfrågan - aniingen för oppositionen eller för diktatorn. Det var en besvärandesituation för och president , därför att framföralla andra sydamerikanska och mellan-amerikanska stater har varil egenlilla bakgård. Men man kunde inte blunda för förhållandena längre, och det vardärför beslutet fattades 1977. Lägel blev ohållbart - med alll tal om mänskligafri- och rälligheter från Carterregimens sida samlidigt som man stöttade ensådan regim som Somozas. Det är den rikliga bakgrunden, vilket jag lycker allutrikesutskottet myckel väl kunde ha angett i stället för atl göra den härbugningen för , som inle är korrekt. Delär inte heller enbart fråga om den amerikanska staten eller ;s regering,utan den stora rollen spelas av de slora bolagen, framför allt United Fruil,som har slora bananodlingar i liksom i alla andra småstater iMellanamerika och som aktivt understött och hållit Somoza under armarna. Det ärden inlernationella bakgrunden. Jagoch milt parti tycker au de svar vi fick på vår interpellation förra riksdagenav dåvarande utrikesministern var mycket posiliva. Vi anser ocksåatl utskoltels skrivning är posiliv. Man är fullt på det klara med vilkenställning regimen i har, atl den hell och hållet bygger pä våld ochall den inle har något som helst slöd i några befolkningsgrupper utom en litenöverklass. Det är alllsä tydligt all del finns en brett förankrad uppfattningäven här i om dessa förhållanden. Del är bra. Utskottethänvisar i betänkandet till de amerikanska staternas interna organisation, somtillsatt en grupp för atl uireda förhållandena i . Utskottet hoppasatl man skall finna en lösning. Del hoppas självfallel alla -även vi i vpk. Menvi skulle vilja framhålla alt del är nödvändigt med fortsatt uppmärksamhet pävad som händer i . Regeringen bör tillvarata alla möjligheter attagera mera aktivt i FN och kanske också i andra organ. Detär också tillfredsställande atl så myckel hjälp har avsatts, framför alll viainternationella organisationer som Röda korset och Frikyrkan hjälper. Del är positivt. Detfinns, som alllid i sädana här fall, elt slorl flyklingpro-blem. Månganicaraguaner har föll ta sin tillflykt lill grannländerna, framför allt CostaRica, och behöver hur mycket hjälp som helst. Det är också bra alt pengar lilldel har beviljats. Ilikhel med utskottet hoppas vi atl skall gå mot ell mera demokratisktstyrelsesätt, men vi vill samlidigt framhålla atl bör gripa alla tillfällenalt i FN och andra internationella organisationer aktivt påverka ulvecklingen. Jaghar inget yrkande, utan anserall utskottets skrivning med anledning av vårmolion är posiliv. Stödlill sandinisiiska nationella befrielsefronten i (FSLN) m. m. Del är uppenbart all stor enighet råder när det gäller bedömningen avregimen och situationen i . Det är en brutal regim som härskar där.och den har lämligen osiörl kunnat driva sin smutsiga politik avvåld och korruption. styrs landet av den beryktade familjen en hård diktatur, som har kostal tusentals människor livet. Jaginterpellerade dåvarande utrikesministern omförhållandena i , bl. a. för att lyfta fram den tragiska situationendär och söka skapa ett svenskl intresse för densamma. Jag tror atl det varförsta gången som situationen i logs upp här i . Jagstuderade dä också bl. a. de vittnesmål som framlades för den amerikanskakongressen. Där framstod våldet och förtrycket i all sin hemskhet. Man fick därockså belägg för - något som också tog upp - hur Somozaregimenverkligen missbrukat de bislåndsmedel som landei fölt för uppbyggnad avhuvudstaden 1972. Uppenbariigen tjänar den förda politiken främstsyftet atl främja familjen egna intressen. Myckelav Somozas framgång har väl berott på att man har haft amerikanskt stöd, ochioch medatt harändratsin inställningoch dragit tillbaka slörre delen avsitt militära och ekonomiska slöd för regimen har utan tvivel också den förstaförutsättningen skapats för att fö ell slut på den förhatliga regimen. Delvar väl många som hoppades all striderna skulle leda till Somozasfall. Så blev det tyvärr inte, men fortfarande finns en betydande opposition iNicaragua. Utskottet redovisar detla närmare, och del finns kanske inteanledning alt gå in ytterligare på del. Delär bra atl vi haren samstämmig uppfattning. Därmed kan vi i slå fastall vi har en negativ syn på regimen och hoppas på en demokratisksamhällsutveckling i . Del finns väl också anledning för oss althoppas atl den som är tillsatt inom OAS skall ha förmåga altpå en fredlig väg bemästra situationen. Jaghåller också med om all det är vikligt all vi i Sverigeföljer ulvecklingen och ser vad vi från vårt håll kan göra. Här har vi också iutskottet redovisat en möjlighel, nämligen när del gäller bisiånd tillnicaraguanska flyktingar. Vi utgår ifrån att regeringen även i fortsättningen Nr 48 beaktar möjligheterna alt ge sådant bistånd. Jag yrkar bifall lill utskottetshemställan. Överläggningen var härmed slulad. §11 Föredrogs Utrikesuiskoiieis betänkande 1978/79:10 med anledning av berättelser omverksamheten inom Föredrogs utrikesutskottets belänkande 1978/79:11med anledning av motion om Cypernproblemel. I detta betänkande behandlades motionen1977/78:1017 av (apk) och (apk), vari hemställts auriksdagen beslutade anmoda regeringen 1. att i Förenta nalionerna kraftfullt siödja kravenpå alt FN-resolutio-nerna om genomfördes i praktiken och att detcypriotiska folkets kamp för oberoende, suveränitet, territoriell integritet,alliansfrihet och demililarisering av ledde lill framgång, 2. au i och andra inlernationella organvidta åtgärder för att stoppa den turkiska regeringens flagranta kränkningar avde mänskliga rättigheterna på Republiken område, 3. all siödja kravei på sammankallandet av eninternationell konferens om , eventuellt inom ramen för Förentanalionerna, 4. au verksamt bidra till all skapa klarhet om de 2000 saknade personernas öde, 5. atl - tillsammans med andra staters delegationer -kräva alt FN;s sanktionssysiem utan dröjsmål trädde i funktion enliglFN-stadgan, om fortsatte all vägra all genomföraFN-resolulionerna, 6. au inle godkände pass eller andrahandlingar utfärdade av den så kallade "Turkish ofCyprus" och verkade för alt alla FN-slaier förfor på samma sätt. Utskottet hemställde att betraktademoiionen 1977/78:1017 som besvarad med vad utskottet anfört. (apk): Den molion nr 1017 som jag väckt lillsammans med min partikamrat avslutas med fem yrkanden. har mer eller mindre utförligtbehandlat samtliga yrkanden. Kvanlilativi sen är det ett betänkande som jagborde vara nöjd med. Tyvärr har utskottet som utgångspunkt använl den mycketseglivade myten om alt del "sedan århundraden rätt motsättningar"mellan grekcyprioter och lurkcyprioter och att den turkcypriotiska minoritetenförtryckts av grekcyprioterna. I själva verket är del jusl denna typ avargumentering som de skiftande turkiska regeringarna använt för att rättfärdigaden militära invasion som påbörjades och den militära ockupationsom allljäml upprätthåller på av yta. Demotsättningar som funnils har i själva verket aldrig varit motsättningar mellantvä etniska grupper. arbetare och bönder - den stora majoriteten avbefolkningen-har i alla lider kunnal leva fredligt lillsammans i byar ochsläder. Oavsell om de varil grekcyprioter eller lurkcyprioter har de i förstahand varit cyprioter. Delta fakium, alt hela befolkningen haft och har ennationell identitet, kommer alltför ofta bort i diskussionen om , och delskymtar endasl otydligt förbi i utrikesutskoilets betänkande. Jagvill erinra om att AKEL, förkortning för arbetande folks progressivaparti, är det slörsla partiet. Vid sista parlamentsvalet före fascistkuppen ijuli1974 och den turkiska invasionen fick AKEL avrösterna. I detta parti har aldrig gjorts någon skillnad mellan lurkcyprioteroch grekcyprioter. I sitt inledande tal vid AKEL:s trettonde kongress den 25april 1974, alltså mindre än före fascistkuppen och den turkiskainvasionen, redogjorde partiets generalsekreterare utförligt förden komplicerade och farofyllda situation landet befann sig i. Omnationalitetsfrågorna sade han bl. a. följande: "Låtoss inte glömma att också lurkcyprioterna är underkastade de negaiiva konsekvenserna av den imperialistiska närvaron och det listiska infiytandet och av detla skäl bör kämpa tillsammans med grekcyp rioterna i den aniiimperialisiiska kampen. Vårt parti är i sin egenskap av arbetande folksparti engagerat i och försvarar alla de folkgruppers intressen som befolkar vårö. Både till lurkcyprioterna och de andra två små minoriteterna, armenierna ochmaroniterna, räcker vi en vänskapens och samarbetets hand." Underde som våren brittisk koloni gjorde kolonialisterna vad de kundeför atl ställa den ena folkgruppen mol den andra. När de 1960 tvingades erkännalandets självständighet, såg de till att den nya författningen innehöllelement som tjänade samma syfte. Framför allt hade kolonialislerna villigaverktyg i de två fascistorganisationer som fanns pä ön, den grekcyprioliskaEoka-B och den turkcypriotiska TMT. Utanför är det på många häll, även iSverige, ett bortglömt fakium alt dessa två lerrorislorganisationer försl ochfrämsi inriktade sig pä att mörda ledande framslegsvänner på den egna etniskasidan. Många turkcypriotiska fackföreningsmän, politiker och kulturpersoner,som arbetade för vänskap med den grekcyprioliskamajoritetsbefolkningen, mördades av TMT-lerrorister. Och många grekcyprioter,som på motsvarande sätt arbetade för vänskap med turkcypriotiska minoriteten,mördades av terrorister från Eoka-B. Ett av de mest kända exemplen är de tvåmedlemmarna av , turkcyprioten Dervish ochgrekcypriolen , som färdades i bil mellan ochLarnacaden , då de besköls och dödades av turkcypriotiskaterrorister. Myckelav den bakgrundsteckning som görs i utrikesutskottets belänkande stämmeralltså inte med cypriotiska realiteter. Talet om "en territorielluppdelning" av ön mellan grekcyprioter och lurkcyprioter har följaktligeninte heller något stöd i cypriotiska realiteter. Fram lill den turkiskainvasionen levde cyprioterna i etniskt blandade samhällen, därbefolkningen var mer eller mindre lika det nationella genomsnittet, dvs.omkring 80 % grekcyprioter och lurkcyprioter, i alla delar av ön. Desom verkligen förtryckte lurkcyprioterna före ockupationen var den lilla gruppav turkcypriotiska kapitalister, som i likhet med marionellpresi-dentenDenktash skapade väldiga rikedomar genom all exploatera det arbetande folkel.Situationen under ockupationen är givelvis inle bättre. Den beskrevs i denengelska tidningen som "ell turkiskthelvete". Den som använde delta uttryck var ingen mindre än Fazil Kuchuk,som var turkcypriotiske vicepresident och ledare för den lurkcyprio-liska befolkningen tills han trängdes ut av . Denmilitära ockupationen och importen av tiotusentals nybyggare från ,därav ell slorl antal asociala personer, har, sade han, "gjort dennaparadisiska ö till ett helvete". Den enkla sanningen är att situationen ärsvår på den fria delen av ön, där 200 000 grekcyprioter lever som fiyktingar,men atl den är mångdubbelt värre för lurkcyprioterna, som lever underockupanternas och marionetternas terrorregim. Delär rikligt, som utrikesutskollel påpekar, att en "viss skärpning iformuleringarna kan noteras i den resolution i Cypernfrågan som antogs avgeneralförsamlingen ". används i enFN-resolulion om formuleringen "territorium ockuperat av utländskastridskrafter". Men hiuills har många resolutioner antagits med krav påatt måsle dra bort sina trupper frän ön. Ingenling har hänl.Det var därför vi i vår molion yrkade på atl - tillsammans med andrastaters delegationer - skulle kräva att FN;s sanktionssysiem ulan dröjsmåliräder i funkiion enligl , om Turkiels regering fortsätter att vägraatl följa FN-resolulionerna. Vid omröstningen i den 9november lade ned sin röst beträffande denna viktiga punkt. Direktaförhandlingar mellan autentiska representanter för de båda befolkningsgruppernaär givetvis nödvändiga för en slutlig lösning av Cypernproblemet, menutrikesutskollel använder felaktigt ett ord i singularis och bestämd form närdel gör gällande alt de är "nyckeln lill en slutlig lösning".Cypernproblemel har skapats av krafter utanför . Nyckeln till en lösningär all imperialisterna kan förmås atl avveckla sina militära baser på ön, slutar atl behandlaCypern som en strategisk bas, slutar atl ge sill slöd åt den turkiskaockupationen. Denfredsbevarande siyrka som har på betraktas i allmänhet medsympati av befolkningen där. Men om de turkiska ockupanterna kan tvingas bortoch de imperialistiska intrigerna kan ivingas upphöra, är den tid nära dågrekcyprioter och lurkcyprioter gemensamt kan ta itu med de bägge inhemskaterroristorganisationerna och själva skapa fredliga förhållanden på den vackraoch ständigt soliga ön i . Cypriolernas kamp för ett fritt ochoberoende har ett starkt stöd även på fastlandet. Alla progressivakrafter i och i Turkiel har krävt elt slut på den turkiskaockupationen och ställt sig solidariska med kamp. Frånutrikesdepartementet sändes ell pressmeddelande av följandelydelse: "På inbjudan av statsminister avlägger Turkietsstatsminister under senare delen av december officiellt besök iSverige". Jaghoppas alt han är inbjuden hit för all regeringen med kraft skall underslrykakravei pä att den turkiska ockupationen av upphör, att delblir ell slut på kränkningarna av de mänskliga rättigheterna pä republikenCyperns område och atl äntligen redovisar de 2 000 försvunnapersonernas öden. Jag yrkar bifall tillsamtliga fem punkier i moiionen 1017. Genom ett förbiseende vid justeringen saknar utrikesutskottetsbelänkande /79:11 partibeteckning efter numret pä motion 1977/ 78:1017 omåtgärder med anledning av förhållandena på . Några kolleger har påpekatdetta för mig. Där skall alltså stå apk. Utskottethar i sitt betänkande, precis som sade, visat på en något annorlundabakgrund till de rådande svårigheterna på än vad molionärerna gjort imoiionen och här i kammaren. Del har rått storamotsättningar mellan grekcyprioter och lurkcyprioter, och något fredligtsammanlevande kan man inle lala om, vare sig före eller efter del atl Cypernblev självständig republik. Jag tycker all lilet motsade sig själv,eftersom han pekade på förekomsten av ett sådant fredligt sammanlevande ochsamiidigi betonade att bl. a. del brittiska väldet hade gjort vad del kunnal föratl skilja kristna och muslimer ät. Det må vara att detta i så fall lyckades,men något fredligt sammanlevande kan man inle tala om. Redan snart efter detatt staten bildades blev del blodiga sammandrabbningar mellan de tvåbefolkningsgmpperna, som bl. resulterade i att lurkcyprioterna sedan dessinte deltagit i vare sig regerings- eller pariamenls-arbetet. Vadsom sedan hände 1974 känner vi alla lill, och jag skall inte här relatera denså nära i tiden liggande bakgrunden till dagens siluation, en siluation sominnefattar mänskligt lidande för alla dem vars anhöriga försvunnit och för demsom lever i flyktingläger och måst lämna sina hem och sin bygd. 7Riksdagens protokoll 1978/79:46-48 sig om ell par hundralusenpå en ö vars invånarantal är ca 650 000. Delär riktigt, atl i moiionen ställs fem olika yrkanden. Alla innebär förslag lillsvenska åtgärder i syfte all ge ell siarkare inlernationelll slöd lillgrekcyprioterna. Man kan kanske, när man läser moiionen, fö den uppfattningen allSverige ingenling gjort i det avseendel, och del är fel. har ända sedanden turkiska invasionen varil ett ständigt återkommande och betydelsefulltärende i Förenta nalionerna och dess säkerhetsråd, och har i dessasammanhang agerat aktivt. Redan1974 antog generalförsamlingen ulan omröstning en resolulion, i vilken bl. a.alla stater anmodades all respektera suveränitet, självständighet,territoriella integritet och alliansfrihet. Det är också rikligl, altresolutionen har återkommit åren därefter och har den skärpts betydligt.Man kan kanske påstå alt formuleringarna är sä starka atl man kan utläsa -även om inle direkt - konkreta krav på säkerhetsrådet. uttryckte i etttal, med anledning av resolutionen, en förhoppning om att den lösning vi villskall komma lill stånd skall bygga på kraven i resolutionen frän 1974, som dägodtogs av alla berörda parter och också av säkerhetsrådet. I det svenskaanförandet betonades även atl förekomsten av FN-lrupper pä ön i och för siginte fick verka som en ursäkl för inaktivitet i sökandel efter en politisklösning, och efter vad som försports kan det finnas goda skäl för ett sådantuttalande. Närman talar om sanktioner får man uppfattningen atl del på något sätt skulle gåatt tvinga den ena parten till eftergifter. Del är alldeles riktigt alt ensamlad världsopinion skulle vilja göra detla, men de medel som härföreslår kan fakiiski komma atl fö exakt motsatt effekl. Situationen på Cyperni dag är så gott som läst. De tvä parterna har u nder det senasle året inte ensförhandlat. Skälen kunde-det förvånade mig att inte nämnde detla -ha varit osäkerheten om den amerikanska kongressen skulle häva vapenembargolmol , men del har också varil en övertygelse hos bägge parter om att denandra partens villkor, så som de presenterats, är helt oacceptabla. Närvapenembargol hävdes - låt vara med vissa villkor - utlöste del självfallet enberättigad och stor misstämning bland grekcyprioterna. Del är också bakgrundenlill den skärpning som årets FN-resolution ger uttryck för, och resultatet harblivit atl agerandet i kan och bör uppfattassom en viss framgång för grekcyprioterna, som helt naturligt är känsliga förden inlernationella opinionen och även i hög grad beroende av slöd från denna. Säkerhetsrådethar också på initiativ lagil upp frågan, men del senaste beskedel jagföll går ul på alt man av procedurskäl har bordlagt behandlingen av den. Problemenpä kan bara på ett enda sätt bringas till lösning, och det är genom enöverenskommelse mellan berörda parter. Det må vara an de olika parterna redanföre 1974 levde spridda över hela ön, men verkligheien är annorlunda. Jaganser alt del är fullständigt orealistiskt atl tro an man inte i framliden måstevälja det nu aktuella förslaget nämligen bikommunala förhandlingar och enfederal stat med ganska myckel självstyrelse ät de två delstaterna. Alltförsiarka resolutioner eller hot om sanktioner kan fö en molsalt effekt mol vadsom avsetls. Det kan hell enkelt göra motparten mer oförsonlig i deförhandlingar som är nödvändiga. Jagskall här inte ta upp några av de andra punkier eller krav som ställdes imotionen -det gällde krav pä sammankallande av en internationellkonferens och del gällde godkännande av pass eller resehandlingar från denmarionetlregering som fungerar i den turkcypriotiska delen. harförklarat sig vara nöjd med ulskollels uttalande i de frågorna, och jag villgärna säga till honom all vi har behandlat dem utförligt och noggrant. Jagskulle i alla händelser vilja komma med ett tillägg, genom alt redovisa vad somhänl efter det alt uiskoilel justerade sill betänkande. för sedan fanns en artikel som bekräftadeett rykte som lidigare hade cirkulerat i FN-sammanhang, nämligen altamerikanarna lill berörda parter har överlämnat en plan som grund föråtempplagandet av förhandlingar mellan grekcyprioter och lurkcyprioter. Enligtartikeln har funnit det amerikanska initiativet varapositivt och lill hjälp, men i övrigt har ännu inga reaktioner kommit fram. Delamerikanska förslagel är heller inte detaljerat, men del tar upp såväl deterritoriella som de konstitutionella aspekterna. Det bygger i huvudsak påresultaten från mötet mellan president och , 1977. Även omdessa förhandlingar inte ledde lill några konkreta resultat enades man dock omriktlinjer för att återuppta förhandlingar om en oberoende, alliansfri,bikommunal och federal republik. Turkcyprioterna måsle självfallel återlämnaen del av den mark de ockuperat. Resultatet blir antagligen en federal stat medtvå delstater. Någon inblandning av främmande makt skall självfallet inteförekomma. Vivet inle nu om del kan komma ut något av del amerikanska förslaget. Till sislmåsle ändå en lösning bygga på kompromisser frän båda sidor -såsomförhållandena nu är och med lanke på att de har rätt sä . Hurskall dä en sådan åstadkommas? Jag har inle lösningen, och del har inle RolfHagel heller.