prot · G20970 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:70 §1 Fyllnadsval till utskott Om åtgärder för attförbättra olje-TALMANNEN: Moderata samlingspartiels partigmpp har som suppleanti bekämpningen till trafik- ochjordbruksutskotten under ledighet anmält j, Talmannenförklarade därefter vald till suppleanti trafikutskottet () suppleanti jordbruksutskottet () §2 Justerades protokollet för den 12 innevarande månad. §3 Om åtgärder för att förbättra oljebekämpningen till havs Kommunminislern erhöll ordet för atti ett sammanhang besvara dels () anmäldainterpellation, 1978/79:113, dels (vpk) den 10 januarianmälda fråga, 1978/79:251, lill jordbruksministern, och anförde: har i en interpellation ställt följande frågor lillmig: 1.Har regeringen tagit någrainitiativ för atl få lill stånd en internationell övervakning avoljeutvinningen i ? 2.Planerar regeringen att genominternationella överenskommelser söka fä till stånd en rapporteringsskyldighetbeträffande iakttagelser av oljebälten till havs? 3.Förbereds några internationellaöverenskommelser beträffande registrering av oljetankrars färdvägar? Hur långt har förberedelsernaför partikelmärkning av oljerester kommil? Står påföljden för miljöbrott,typ oljeutsläpp, i rimlig proportion till samhällets kostnader för sanering? Vilka resurser ämnar regeringenställa till de drabbade kommunernas förfogande i saneringsarbetet? harfrågal jordbruksministern om regeringen vill eller Omåtgärder för att förbättra olje-bekämpningen till havs kan uttala sin mening omansvaret för den omfattande oljenedsmuisningen av bohuslänska kustsiräckor. frågahar lämnats över lill mig. Jag besvararinterpellationen och frågan i ett sammanhang. Anledningentill interpellationen och frågan är de oljeskador som drabbade olika delar avden bohuslänska kusten på grund av ett oljeutsläpp . Jaghar lidigare i ett svar här i på en fråga avMärta redogjort för händelseförioppet vid tillfället. Jag begränsarmig därför nu till vissa kompletteringar med anledning av vad Kari-ErikSvartberg har anfört. Kari-ErikSvartberg undrar varför oljebältet inte stoppades ule lill havs sä atl man hadekunnat förhindra följderna för skärgärden och kusten, och han tror sig finnasvaret i atl tillgången på högsjölänsor skulle vara otillräcklig för atlbekämpa ell oljebälte med omkrets. Lål mig dä säga atl oljebekämpninginte går till på så säll all man omringar stora ytor av olja som driver ute lillhavs. Länsor används för all avleda eller koncentrera oljan mol de anordningarför atl la upp oljan ur vattnet som tillsammans med medfördamottagningsanordningar för oljan bildar integrerade system för atl bekämpa oljapå mekanisk väg. Deläralltså tillgängen till och möjligheterna alt sälla insådana syslem som är avgörande. I det här fallet bedömdes den olja som iakttogslill sjöss vara under upplösning och i drift till havs, varför kustbevakningeninte ansåg det meningsfullt att försöka ta upp den. Förklaringenlill att den olja som drygt etl dygn senare under en stormnatt drev i land påBohuskusien inte bekämpades lill havs, innan den nådde land, är helt enkelt denatl oljan inte kunde upptäckas trots den intensiva spaning som dagen innan hadeutförts till sjöss med både fartyg och flyg. Detta kan möjligen ha sinförklaring i atl oljan lill följd av sin höga specifika vikt drev mera under änpä vattenytan samt i det förhållandet att det på grund av oljans kompakta,asfallliknande konsistens inle bildades den oljefilm som normall förekommer vidoljeutsläpp lill sjöss. Till delta skall läggas att det vid tillfället rådderelativt dålig sikt. Jag övergår nu till de sexolika frågorna i interpellationen. 1.Till frågan om regeringen har lagil några initiativ för alt få till slånd eninternationell övervakning av oljeutvinningen i kan sägas att någotsådant initiativ inte har varit och inte heller är aktuellt. Ansvaret förövervakningen av denna verksamhet åvilar den stat pä vars kontinentalsockelutvinningen pågår. Däremot pågår det iniernalionelli samarbete av annat slagkring oljeulvinningen i . Detta har lill syfte dels att få framgemensamma regler för atl eliminera eller i vart fall begränsa säkerhets-ochmiljörisker, dels att säkerställa samverkan vid bekämpning av olja som harkommil lös, dels att tillskapa enhetliga regler för skyldigheten alt ersättaoljeskador som är en följd av oljeutvinningen i . dellar idelta samarbete som har pågått i många är och som har intensifierats efterBravoolyckan i Ekofiskfältet . Men hade pä enkonferens som hölls i antagits en regional konvention för om skadestånd för oljeskada som uppkommer lill följd avoljeborrning pä havsbottnen. Konventionen har ännu inle trätt i kraft. Inomregeringskansliet pågår f. n. arbete med lagstiftning på grundval avkonventionen. 2.Kari-Erik Svartberg frågar i sin interpellation om regeringen planerar atlgenom inlernalionella överenskommelser söka få lill slånd en rapporteringsskyldighetbeiräffande iakttagelser av oljehalten till havs. Sådanainternationella överenskommelser finns redan i den s. k.Nordsjö-överenskommelsen om samarbele vid oljeförorening i och i 1974års Helsingforskonvenlion om skydd av miljö. I bådafallen har aktivt deltagit i det inlernalionella arbete som har letl tilldessa bestämmelsers tillkomst. Bestämmelserna innebär atl befälhavare på fartygoch piloter på fiygplan ulan dröjsmål skall rapportera iakttagelser om störreoljebälten på havet. Nordsjööverenskommelsenär i kraft. Helsingforskonvenlion, som har undertecknats av samtligaÖslersjöstaier, har ännu inle trätt i kraft formellt, men del kan pä godagrunder antas all den träder i kraft . Detkan tilläggas atl bestämmelser om skyldighet för staterna att underrätta annanfördragsslutande stal om oljehalten, som kan utgöra ett hot mot sistnämndastats intressen, finns både i Nordsjööverenskommelsen och i 1974 årsHelsingforskonvenlion samt överenskommelse mellan , ,och om samarbete i fråga om åtgärder mot oljeförorening av havetoch inlernalionella konvention lill förhindrande av förorening fränfartyg. 3.1interpellationen frågas också om del förbereds några internationellaöverenskommelser beträffande registrering av oljetankfartygs färdvägar. Frågankan besvaras med ja. Jag utgår då från all med frågan avses en uppföljning avoljetankfartygs förflyllning lill sjöss, grundad pä posiliohsrap-portering,dels i allmänt sjösäkerhetssyfte, dels för all kunna anpassa beredskapen föroljebekämpning till havs m. m. lill del akluella läget. Etlposilionsrapporteringssystem tillämpas redan, med stöd av en internationellöverenskommelse inom internationella sjöfartsorganisationIMCO, i Stora Bäll. Elt liknande system prövas f n. i , ocksåhär med internationellt stöd av IMCO. När del gäller böriar omen månad överiäggningar i en särskild expertgrupp frän Östersjöstaterna somhar till uppgift atl kartlägga behovet av posilionsrapporlering iÖstersjöområdet. Gruppen skall vidare, efter genomgång av tänkbara alternativ,arbeta fram förslag till en lösning av frågan för diskussion ochslällningslagande inom 1974 års Helsingforskonventions organ . Expertgruppen tillsattes av interimskom-missionen förHelsingforskonventionen på svenskt initiativ. Från svensk sidadeltar vi med stort intresse i detta arbete. 4.Vad gäller partikelmärkning av olja i fartyg kan nämnas all en metod härför harutarbetats i . Detta har skelt mot bakgrunden av alt de vanligastemedvetna utsläppen från tankfartyg består i ulspolning av oljeresler i tankarnaeller utpumpning av oljehalligl bariaslvalten. Genom atl, sedan tankfartygethar lossat sin oljelasi i hamn, märka oljeresterna i de Omåtgärder för att förbättra olje-bekämpningen till havs Omåtgärder för att förbättra oljebekämpningen till havs tömda tankarna med mikroskopisktsmå metallpartiklar med en sammansättning som är specifik för varie fartygeller märkningstillfälle har man bildligt talat försett oljereslerna med ellvisitkort som, om oljeblandningen pumpas ul i sjön, kan återfinnas där ochdärmed göra det möjligt att identifiera källan. Partikelmärkningsmetoden har praktiskt prövats under ell fältförsök som genomfördes iSverige 1975. Eftersom emellertid gott och väl hälften av den olja somsjölransporteras inom går på andra än svenska hamnar, börmetoden för alt man skall uppnå avsedd effekt tillämpas av samtligaÖslersjöstaier. Inom ramen Helsingforskonvenlion har på svensktinitiativ träffats överenskommelse mellan dessa stater om ett gemensamtfältförsök med partikelmärkning av oljerester i tankfartyg under senare hälftenav . Det är att hoppas att det gemensamma fältförsöket ger sådanaresultat att Östersjöstaterna kan besluta sig för en allmän tillämpning avpartikelmärkningsmetoden i . Parallelll med Östersjöförsöketkommer utvecklingsarbetet med metoden au fortsätta i . Därvid skallklariäggas vilka tekniska möjligheter som finns att tillämpa metoden också ifråga om utsläpp av andra oljeblandningar från fartyg än lastresler frånoljetankfartyg, i första hand oljerester frän maskinrum både på tankfartyg ochpå torriastfartyg. Efter en sådan utvidgning av tillämpningsområdet skulle allade oljeutsläpp som vanligen görs från fartyg i strid mot gällande regler varatäckta. 5.Jag övergår nu till frågaom påföljden förmiljöbrott avtypen oljeutsläpp. Bestämmelserombrott mot förbud att släppa ut olja från fartyg finns i lagen (1972:275) omåtgärder mot vattenförorening frän fartyg och lagen (1976:6) om åtgärder molvattenförorening frän fartyg inom . Den som uppsätligen elleravoaktsamhet bryter mot förbudet döms till böter eller fängelse i högst etl år.Utom gärningsmannen kan även fartygets redare eller ägare dömas till sådanpåföljd. Vid påföljdens bestämmande beaktas självfallet - liksom vid andrabrott - brottets svårighetsgrad. Är brottet av grövre beskaffenhet, t. ex. närgärningen har lett till atl en stor mängd olja har kommil ut i vattnet, kanpåföljden bli fängelse. I annat fall kan den bli dagsböter som kan uppgå lillicke obetydliga belopp. Det bör dock medges att etl bötesstraff i en del fallkan te sig alltför milt, bl. a. med hänsyn lill den skada oljeulsläppet harorsakat. Jagvill understryka att det är angelägel att antalet olagliga oljeutsläpp nedbringas.Om en straffskärpning är en effektiv åtgärd i detta sammanhang kan dock varatvivelaktigt. Vad som enligt min mening främst bör övervägas är att införanågon ny form av ekonomisk sanktion för brott mol förbudet att släppa ut olja.En väsentlig förutsättning för en minskning av utsläppen är dock attmöjligheterna ökar alt kunna identifiera fartyg varifrån utsläpp görs. Fråganom att införa en ny ekonomisk påföljd för brott av nu antytt slag harbehandlats i ett betänkande om Företagsböter (Ds Ju 1978:5). Ett kompletterandearbete pågår just nu inom en särskild arbetsgrupp under justitiede- 6.Vad lill sist gäller frågan om vilka resurser regeringen ämnar slälla lill de drabbadekommunernas förfogande får jag erinra om atl kommun enligt brandlagensbestämmelser är berättigad lill ersättning av statsmedel för såväl bekämpningsom sanering av löskommen olja, som har fiutit i land från havet. Avadministrativa skäl utgår dock ersättning endast för den del av kostnaden somöverstiger ell visst mindre belopp. Jagövergår nu lill fråga om ansvaret för oljenedsmuisningen avde bohuslänska kuststräckorna. Frånde oljeutsläpp som har drabbat den bohuslänska kusten har tagitett femtontal prover, som har analyserats vid iStockholm. Genom tillgängligt referensprov kunde härvid klart fastställas altden olja som har flutit i land vid inle var Ekoflskolja. a. vardifferenserna i svavelhall så betydande all någol tvivel härom inte behövderåda. Liknande betydande skillnader föreligger gentemot övriga förekommandeNordsjöoljor. Oljeprovernafrån har även analyserats dels vid statens valtenfallsverks laboratoriumi , dels vid i , som haren betydande kunskap om egenskaper hos olika oljeiyper över hela väriden. Denbrittiska analysen gav i fråga om oljeprovels egenskaper i huvudsak sammaresultat som analyserna vid de båda svenska laboratorierna, med del tilläggetatl man där ansåg all det utan tvivel rör sig om en kraftigt vädrad råolja avMellanöslerntyp. Deltorde därmed fö anses klarlagt atl oljeulsläppet härrör från etl fartyg.Huruvida det rör sig om oljerester eller en del av lasten kan däremot inlesägas med absolut säkerhet. Oljeprovets karaktär talar enligl tullverketshuvudlaboratorium mest för del senare alternativet. Om oljan har pumpats ulavsiktligt eller om det har skett pä grund av olyckshändelse och om det hargjorts under fartygets in- eller utgående genom , därom kanman f n. endast spekulera. Detfinns därför nu inga möjligheterall peka ut någon som ansvarig förden akluellaoljenedsmutsningen på . Omåtgärder för att förbättra oljebekämpningen till havs KARL-ERIKSVARTBERG (s): Jag ber att få tacka kommunminislern för svaret på min inlerpellation.Jag återkommer strax till svarel med några kommentarer och kompletterandefrågor, men jag vill försl redovisa några bilder från . Dehärliga, soliga, saltslänkta klipporna i , paradiset för hundratusentalssvenskar, verkar långt avlägsna när man går utefter stränderna - inte såmycket beroende på kylan, isen och snön som på oljan. Oljanligger i badvikar och på klippstränder i metertjocka lager. Grävskoporna drarupp den sega långklibbiga smeten, och aslukten från döda fåglar, rutten långoch annan geggamoja sprids i vindriktningen. Enav gubbarna i vårt lag spyr varie dag. Han tål inle lukten, berättar enSmögenfiskare, som står i oljeskiten lill armhålorna de dagar han inte är utepä räkfiske. Omålgärder för alt förbättra oljebekämpningen till havs Nedsölademänniskor går omkring ute bland isiga klippor med spadar och kratlor och samlarin tjockolja. Nordostensveper fram längs kusten och driver snösjok över oljan. Men smeten lyser svartgenom snön, gräset är svart och de oljedöda fåglarna är svarta. Döda djurligger insmorda i de tjocka oljelagren och stinker-en vidrig lukt. Ja,herr lalman, det är så här det ser ut på , pä sträckan mellanSkaftölandet söderom och ulanför . Pä bildskärmenvisas just nu en enkel kartskiss där de nedsmetade områdena -en sträcka pä 70km - är utmärkta med svart. Detta har skett i de fina fågellokalerna, i de bästabadvikarna, på klipporna och pä grässlänterna. Del blev en miljökatastrof avnovemberoljan. Människornapå kusten har eländet inpå sig. Pressen i och i bevakarföredömligt, liksom lokalradion och regional-TV, Rikspressen, radio och TVtycks ännu inte ha fallat vidden av kalastrofen. Och en och annanmyndighetsperson tycks ha elt märkligt intresse av all tysta ner eller atlbagatellisera del hela. villjag bara säga: Vi bohuslänningar tillåter inle all man tystar ner enmiljökatastrof som denna. För det är verkligen, herr lalman, en miljökatastrofMan borde skriva ordet med stora bokstäver. Vi bohuslänningar undrar iblandvilket hojtande det skulle ha blivit om man haft samma oljehelvete i Stockholmsskärgård mellan exempelvis och , Delaren lika lång kustsiräcka som den drabbade delen av , Ca800 ton olja har man tagit upp . Man beräknar den sammanlagda mängdenolja till 2 500-3 000 ton. Del kan vara något mindre, men del kan också varamer. Denhårda vintern försenar saneringsjobbei. grovsanerar man bara. Fram i vårböriar finsaneringen. Det värsta hoppas man ha klarat av till i sluiet av majeller börian av juni - i första hand fågellokalerna och därefter badvikarna.Mänga stränder och många naturhamnar kommer man knappast atl klara före denstora invasionen . Troligen får vi finna oss i skyltar som varnar föroljan. 2,5milj. beräknas saneringskostnaderna lill . Var kommer de atl sluta?8-10 milj. Kommer det att räcka? En liten jämförelse: VidTsesiskataslrofen kostade saneringsarbetet 10 milj. kr. 1 600ionoljaläckteul.10 km stränder sölades ned. I rör det sig kanske om dubbla mängdenolja och en kustsiräcka fågelvägen. I fortsätter manatl kämpa - mot vintern och mol oljan. som kommunministern sade inovember om "självsanering genom naturens egna läkandekrafter" är del ingen i som tror på. Någrafrågor till: Hur värderar man skadorna på fisket? De många tusen oljedödadefåglarna? De 2 000 som man har skjutit? Jagövergår nu till svaret på min interpellation. Det är utföriigt och det sätterjag värde på. Kommunminislern hänvisar isitt svar också till svaret pä riksons fråga den 30november. Jag kommer därför alt kommentera också några av de påsiåenden somfinns där. Pämin första fråga, om inlernalionell övervakning av oljeulvinningen i ,svarar kommunminislern atl något initiativ i den riktningen inle har tagits ochinle heller är aktuellt. Svaret gör mig bekymrad. Del är en inlernalionell, engemensam kontroll vi skulle behöva. Annars får vi bara slå och la emotproblemen. Jag har en bild här som visar vart lössläppl olja kan ta vägen. Detkanske verkar litet egendomligt, men del är en flaskpost som bildenföreställer. Del är en flaskpost, isläppl vid Bravo , påträffadvid Tegelslrand i norra . Jag vill bara lillägga atloljan kan la samma väg. Gemensammaregler för all eliminera eller begränsa säkerhels- och miljörisker, samverkanför att bekämpa olja som kommit lös och enhetliga regler för skyldigheten altersätta oljeskador som är en följd av oljeulvinningen-allt delta är bra.Arbetet på detta bör bedrivas med all kraft, men hur del lyckas är i sisla handberoende på om man kan lila på exempelvis de inblandade bolagen. Kan manverkligen det? Så till fråga 2. Kommunministernsäger i sitt svar alt del redan finns en s. k. Nordsjö-överenskommelse medbestämmelser som "innebär atl befälhavare pä fartyg och piloter påfiygplan utan dröjsmål skall rapportera iakttagelser om större oljebälten påhavet". Låtoss ta del här konkreta fallet. Oljan som drabbade beräknas ha legat ivattnet minst tre . Åtskilliga måsle då ha sett oljebäliet. Vilkarapporter har kommit in? Den7 uppläckte fiskebålen av elt ston oljehalte80dislansminuter väst Hansiholm. Rapport avlämnades inte. Den 10 och 11november flyter flera hundra oljedödade fåglar i land på den danska västkustenvid . Iakttagelsen refereras i dansk press, men någon rapport går intetill svenska myndigheter. Vid18-liden den II november rapporterar etl stort oljehalte västPaler Nosler. Oljebäliet,som bedöms innehålla råolja, beräknas vara 3x7dislansminuler stort, dvs. Innanvi följer oljan vidare in mot kusten kanske vi skulle reda ut frågan: Var deloljan vid Hansiholm som drev mol Paler Nosler? Den30 säger i : "Sakkunniga människorhar dock gjort den bedömningen alt det inte kan vara fråga om sammaoljeförekomst." Vilka är dessa sakkunniga? Jag kan redovisa andra. SMHIhar datakörl riktiga vindar och beräknad ström och styrker teorin all det kanvara fråga om samma olja vid Hansiholm som vid Paler Nosler. Och oceanografernavid upplyser att Jutska strömmen med en hastighet av enknop tar ca 100 limmar på sig från Hansiholm till Paler Nosler. Antagnu atl del är samma olja. Om rapporteringen fungerat skulle man alltså hakunnai bekämpa oljan ule på havet, långt innan den nådde kusten och innan dehårda stormarna kom. Omåtgärder för att förbättra oljebekämpningen till havs Omåtgärder för att förbättra oljebekämpningen till havs Jaghar talat med en del sjöfarare om rapporteringsskyldigheten. Den gäller barainnanför territorialgränsen, säger de. Detsamma hävdar kuslbevakare som jag harlalal med. Är kommunminislerns svar lill mig felaktigt, eller brister del iinformationen? Somkommentar till svarel på min fråga3 vill jag bara säga: Bra, se bara till atldet händer något också för ! Avsvaret på fråga 4 framgår - och del känner vi ju alla till - att det finnsmetoder alt sätta visitkort pä oljeresler i tankfartyg. Lät oss bara hoppas altdel gemensamma fältförsök som kommunministern nu redovisar snabbt avlöses av enpermanent överenskommelse som utvidgas och som gäller allaoljelransporter, oavsett var de går. För resten: Varför bara oljerester? Delryktas ju dä och dä om fartyg som dumpar en del av lasten för alt kunna klaravissa passager. Så fråga 5. Ja,, böter hjälper nog inte för de missdådaredet här är fråga om.Del finns något exempel där befälhavaren, som alltså i det här fallet åkte fast-det händer ju myckel sällan - fick . i böter, medan saneringsarbetetkostade 2 milj. kr. Nej, kostnaden för saneringen bör man nog ta ul,men delförutsätter atl man kan spåra syndaren. Svarelpå fråga 6 befäster den besvikelse som man känner i de fyradrabbade kommunerna. Då uppvaktade de fyra kommunalråden jordbruksministern ombl. a. lämpliga arbetsbålar. Han gav samma svar som kommunministern: kommunernas saneringsarbete. Jag måsle därför fråga: Är del alltsåkommunernas skyldighet atl hålla sig med arbetsbålar lämpliga för oljesanering? Fråganbör kanske kompletteras med ell resonemang om bekämpnings-utrustningen överhuvud taget. Försldella med högsjölänsor. Jag vel hur man jobbar med dessa länsor, men vad jagville säga med jämförelsen var detta: Vad hjälper länsor,när man har elt oljebälte med en omkrets , när strömmen bär åt elt hålloch vinden driver ät ell annat? Här splittrades tydligen oljebäliet upp. Manupptäckte inle oljan sammanhängande vid spaning , och mankunde alltså inte bekämpa den. Säkom oljan tillbaka med den ökande vinden, som sedan gick över till storm. Avkommunminislerns svar lill framgår, alt ärutrustad "med all den materiel som kan tänkas och som är användbar närvindstyrkorna ligger under 20 m/sek. och när våghöjden inle är mer än två ochen halv meter". Delta påstående har vi hört lill leda. Det finns intenågon av dem som jobbar ute i fartyg i som ställerupp på detta. Man säger i stället så här: Vi har svårigheter redan vid 10m/sek., och gränsen går under alla omständigheter vid 15 m/sek. Avkommunministerns svar framgår också atl man fåi "varaberedd alt agera om och när oljan kommer in mot kusten och in i vikarna".Hur är nu bekämpningsmöjligheierna inne i vikarna? Svar: saknarliksom kommunerna lämpliga arbetsbålar. hårresande, särskilt närman vel atl del på i kommun, en av de hårdast drabbadekommunerna, tillverkas en oljebekämpningsbåt som är väl lämpad för sådantarbete och som jag själv har sett i aktion. Beiräffandeövrig utrustning vill jag gärna i etl senare inlägg återkomma med några kommentarer. Ja,, detta är de sorgliga fakta bakom upplysningen till MärtaFredrikson att "den personal och den myndighet som haransvaret för oljebekämpningen till sjöss förfogar över den teknik som i tillgänglig". Enfråga lill sist, : Borde del inle finnas en regionalberedskapsorganisalion för oljekalastrofer som denna? Det kan inle varakustbevakningens och de enskilda kommunernas uppgift all var för sig klara enoljekataslrof som drabbar etl helt län. Omåtgärder för att förbättra o//e-bekämpningen till havs GUSTAVLORENTZON (vpk): Jag framför elt lack till kommunminislern för svarel på min fråga. Delvåren mycket vacker reporiagefilm som visades i svensktelevision. I färgbild visades svenskt kustlandskap och skärgård i sommarskrud-delvar blånande vatten och blankpolerade hällar. Visst är det svenska långsträcktakustlandskapet och dess skiftande skärgärd förtjusande vackert, framför alltunder den varmare årstiden. Där ges tillfälle lill rekreation för miljonermänniskor. Närman säg denna vackra färgfilm kom man osökt atl fråga sig varför sammatelevision inle visar den bohuslänska kusten och skärgården som den är,nedsmelad och förstörd av flera hundratal lon ilandfluten oljeiräck. Bohuskustenbetraktas som det svenska folkets "badbalja", där någothundratusental semestrande svenskar och även utlänningar varie sommar -Sökerbad, rekreation och avkoppling. Det är dock inte endast fråga om en"badbalja". Del gäller även ell rikt och uivecklal djurliv. Ansvarigamyndighetspersoner uppskattar de dödade fåglarnas antal - vid endast dennaoljekataslrof-till mellan 8 000 och 10 000 sjöfåglar. Del kan också misslänkasau fiskens lekplatser har förstörts och att den fauna och de smådjur som ärfåglars och fiskars föda är lillspillogiven. Del är en katastrof som det här ärfråga om. Men svensk television i tiger. Den visar vackra svenskakustlandskap i sommarfägring.