prot · G209152 · 1978-12-31 00:00:00 — Dels säger han attdomstolar och förvaltningsorgan helst inte skall politiseras, dels säger hanatt det kanske är nödvändigt med en politisk kontroll över vad de har för sig.Dessa båda argumentationslinjer går inte ihop. Man får välja den ena, vilketutesluter den andra. Opinionsnämndenträdde inle någonsin, i varje fall inle i modern tid, i funktion. Inte hellerrefererade någon lill den. I grundlagskommentarer betraktadesopinionsnämnden som obsolet, dvs. som en institution som var överspelad avutvecklingen. Grundlagberedningen drog konsekvenserna av deltabetraktelsesätt. Låt mig då ställa fråganvad ett införande nu av etl organ motsvarande opinionsnämndenskulle kunna ha för eventuella konsekvenser för en politisering av förvaltningoch domstolar. Såvitt Jag kan förslå skulle risken med elt sådant organ snarastbli större, eftersom det, om delta organ skulle tillerkännas kontrollerandefunktioner, kanske t. o. m. funktionen atl avsätta domare i högsta domstolenoch regeringsrätten, skulle ligga nära till hands att domare i dessa organinför sina domslut sneglade mot vad som kunde vara politiskt opportunt atlbesluta. En sådan utveckling tror Jag inte atl vill ha. Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. Jag skall inlenärmare gå in på den argumentation som använder. Jag förmodardock att han inte lever i den uppfattningen att man vare sig i eller iVästtyskland medvetet har gått in för en ordning på detta område, som har lettlill alt domstolarna har tillskansat sig en större makt än de hade tidigare ilagstiftningsarbetet. Vidareärjag och alldeles överens om all vi inte skall ha en ordning,där domstolarna på något sätt skall lägga sig i bedömningen av politiskabeslul. Men del är del som de kommer alt mer eller mindre fö lov alt göra isamband med sin lagtolkning i de fall där lagstiftningen har sådan karaktär altden ur Juridiska synpunkter på något sätt skulle kunna bedömas som Slående istrid mot grundlagarna, även om det skulle finnas en mycket klar opinion såväli som utanför densamma för den lagstiftning som beslutatom. Det ärdet förhållandet somjag i motionen velat fästa uppmärksamheten på. Jagvill vidare säga alt Jag aldrig har tänkt mig atl vi skulle återinföraopinionsnämnden. Men det finns andra vägar för alt få till stånd enkontroll över domstolarnas sätt all handlägga de ärenden som vi nu har atl taställning till. BERTILFISKESJÖ (c): menar tydligen att, om domstolar ochförvaltningsmyndigheter i sin strävan alt komma fram lill beslut som stämmeröverens med gällande lagstiftning finner, atl en underordnad lag strider mol enöverordnad lag, och för den skull inle tillämpar den underordnade lagen, skallnågot organ bestraffa dem som fattar detta beslul eller i varje falluttrycka sin ovilja över det - trots alt dessa tjänstemän då kan anses endastfullgöra sin självklara ämbetsplikt. Sedangör en Jämförelse med och . Det kan man inle görapå detta område. Domstolssyslemel i med högsta domstolen i toppen har enhelt annan funktion än motsvarande organ i , och dess funktioner ärgivna redan i den nordamerikanska konstitutionen. I har man sombekant en särskild författningsdomstol, dvs. en domstol av en typ som intefinns i vårt land. Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. Bara några fö ord. Vill förneka atl den lagstiftning somföreläggs för anlagande inle innebär all domstolarnas makt ökar? Harhan den uppfaUningen au del blir ungefär status quo, så förslår Jag honom inle. Detär ändå så alt det här förslaget betyder all lagrådets ställning förstärks.Också när det gäller lagprövningsrätlen kommer domstolarna atl fö störreinflytande över lagstiftningen än de nu har. Lagrådets ställning förstärks, säger . Lagrådet är ingendomstol. Lagrådet har heller ingen beslutanderätt. Lagrådets granskning är ettled i beredningen av de ärenden som slutgiltigt skall besluta i. Domstolarnai övrigt tillerkänns enligt det förslag som föreligger ingen ytteriigaremakt utöver den de redan har. Överiäggningenvar härmed sluiad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslälll. Propositionergavs på bifall till dels ulskollets hemställan, dels motionen nr 2641 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 2641 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller konstitutionsutskoltels hemställan i belänkandet nr 39 mom. 4röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2641 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsBerndlson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 282 Nej - 11 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 2641 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 39 mom. 6röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2641 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 2641 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller konsliiutionsulskoiteis hemställan i betänkandet nr 39 mom. 7röstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen nr 2641 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsBerndlson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 280 Nej - 11 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 2641 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Förstärkt skydd för fri- och rättigheter m. m. Den som vill alt kammarenbifaller konslilutionsulskollets hemslällan i betänkandet nr 39 mom. 8röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2641 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 282 Nej - 10 Propositionergavspå bifall lill dels utskottets hemslällan, dels motionen nr 2641 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 39 mom. 9röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2641 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsBerndlson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 282 Nej - 11 Propositionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 2641 av . i motsvarande del, och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller konstitutionsutskoltets hemslällan i betänkandet nr 39 mom. 10röstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2641 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 282 Nej - 11 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. Propositionergavs på bifall lill 1 :o) utskottets hemslällan, 2:o) reservationen av HildingJohansson m. fl. samt 3:o) motionen nr 2641 av m. fl. i motsvarandedel, och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande Jabesvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan votering belräffande kontrapropositionen upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendekonstilutionsulskottels hemslällan i betänkandel nr 39 mom. 16 antar reservationen avHilding m. fl. den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 2641 av . i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följande voleringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill atl kammaren bifaller konstitulionsulskoilets hemställan i betänkandet nr 39 mom. 16röstar ja, den.del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen av Nr 152 Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens den ledamöter ha röstat för ja-propositionen. DåHilding begärde 22 mai 1979 rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omrösl- ning gav följande resultat: §10 Ändring i datalagen Föredrogs konslitulionsulskotlels betänkande1978/79:37 med anledning av propositionen 1978/79:109 om ändring i datalagen(1973:289) samt motioner. I propositionen 1978/79:109 hade regeringen() föreslagit atl anta förslag till lag om ändringi dalalagen (1973:289). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I proposiiionenföreslås vissa ändringar i datalagen. Personregistersom förs med viss bestämd teknisk utrustning skall enligt förslaget kunnaundantas från kravet på tillstånd av datainspektionen. Som förutsättninguppställs all det med hänsyn till utrustningens art, till utförandet av denautomatiska dalabehandlingen och till registrets utformning i övrigt framstårsom uppenbart atl otillbörligt intrång i registrerads personliga integritetinte skall uppkomma. Enligtförslaget införs vidare ytterligare självständiga grunder för datainspektionenstillståndsprövning. Enannan nyhet är atl reglerna om den regisieransvariges underrättelseskyldighetlill enskild preciseras. Ändringarna föreslås trädai kraft den . Förslagetbygger på del förslag som datalagsliftningskommiltén har lagt fram ibetänkandet (SOU 1978:54) Personregister - Datorer - Integritet. Kommittén harkommit lill slutsatsen att man bör överväga alt införa en generellpersonregislerlagsliftning. I proposiiionen förutskickas atl tilläggsdirektivtill kommittén om atl utreda denna fråga kommer alt utfärdas senare ivår." Idetta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1978/väckta motionerna 1978/79:489 av StigGustafsson (s) och (), vari yrkats atl hos regeringen skulle anhålla om framläggande möjligt av förslag till ändring av datalagen i enlighet med vad som anförts i motio nen, 60 1978/79:490 av () och KurtHugosson (s), vari yrkats all beslutade hosregeringen anhålla om utredning och förslag till en Nr 152 personregistertag i enlighet med vad som anförts i motionen. dels den med anledning av proposiiionen 1978/79:121 om användningen _ avautomatisk databehandling (ADB) i statsförvaltningen väckta motionen Ändrinsi datala- 1978/79:2324 av BoTuresson (m), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 1-3) 1. attriksdagen som vilande grundlagsändring skulle anta av motionären föreslagna tillägg till regeringsformen, 2. all hos regeringen begärde en skyndsamöversyn av gällande regler så att datorprogramversioner hos domstolen ochmyndigheten och ändringar i dessa fortlöpande diariefördes, 3. atl hos regeringen begärde skyndsammaålgärder så atl alla driftfel och driftavbrolt noggrant prolokollfördes iallmänna, offentliga register vid datorer och terminaler hos alla domstolar ochmyndigheter där fråga kunde uppkomma om ersättning för fel eller skada på grundav utrustningsfel, - denna motion haderemitterats lill finansutskottet men sedermera såvitt avsåg dessa yrkandenöverlämnats till konslitutionsutskotlel, dels den med anledning av proposiiionen 1978/79:111om ålgärder mot krångel och onödig byråkrati m. m. väckta motionen 1978/79:2467av m. fl. (vpk) såvitt nu var i fråga (yrkandet 7), delsde med anledning av propositionen 1978/79:109 väckta motionerna 1978/79:2592av () och (), vari yrkats alt beslutade r.all komplettera datalagen även med den regel om elt centralt statligtpersonregister föradressaktualisering, personnummersättning, personnummerkontrolloch urvalsdragning (SPAR) som datalagsliftningskommiltén (DALK) föreslagit -registrets innehåll skulle grundas på de uppgifter om folkbokföring,inkomsttaxering och fastighetstaxering som fanns hos länsstyrelserna, 2.alt som sin mening ge regeringen till känna att vad som i motionen anförtsborde vara vägledande vid utformningen av de närmare föreskrifterna om SPAR, 1978/79:2609av (), 1978/79:2610av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. att hos regeringen begärde förslag tilllagstiftning som gav de anställda och deras fackliga organisationer möjlighetall tillvarata och skydda sin integritet vid införande av datorslödda systemgenom information och utbildning på de anställdas villkor, tillgång för deanställda till egen expertis och vetorätt för de anställdas fackligaorganisationer, 2. alt begärde atl regeringen i samråd medoffentligt anställda 61 Nr 152 forskare och statistiker utarbetade etl förenklattillståndsansökningsförfaran- Tisriaspnden ' ' personregister för offentlig forskning ochstatistik, 22 mai 1979 ''' med ändring i propositionen 1978/79:109 beslutade anta avmotionärerna framlagt förslag lill lag om ändring i datalagen (1973:289), Ändrine i dntnln innebärandebl. a. att tillstånd att inrätta personregister som innehöll uppgifter om någonsarbetsprestationer endast fick meddelas om särskilda skäl förelåg, 4.all som motiv till undantagsregeln i näst sista stycket i 2 §uttalade atl regeln endast gällde personregister som uppstod vid utnyttjande avenklare former av datorutrustning, nämligen kontorsutrustning somskrivautomater och andra syslem för framställning av text och dokument (s. k.ordbehandling), datorutrustning för grafisk produktion, hemdatorer med lagringav uppgifter för personligt bruk och datoriserade konferens-syslem, s. k. telekonferenssysiem,och 1978/79:2611av i (fp). 1. belräffande grundlagsreglering av datafrågor avslåmotionen 1978/ 79:2324, yrkandet 1, 2. beträffande framläggande av förslag lill ändring avdatalagen (1973:289) förklara motionen 1978/79:489 besvarad med utskottetsyttrande, 3. beträffande regler i datalagen om etl centraltstatligt personregister (SPAR) med anledning av proposiiionen 1978/79:109 geregeringen till känna vad utskottet anfört om forlsalt utredning av denna frågaoch förklara motionen 1978/79:2592 besvarad härmed, 4. belräffande förbud i datalagen mot uttag förkommersiellt syfte av personuppgift ur offentligt register med bifall lillproposiiionen 1978/79:109 avslå motionerna 1978/79:2467, yrkandet 7, och1978/79:2610, yrkandet 3 såvitt nu var i fråga, 5. beträffanderegler i datalagen till skydd för anställda m. m. med bifall till proposiiionen 1978/79:109 dels förklara motionen 1978/79:2610, yrkandet 1, besvarad med utskottets yttrande, dels avslå samma motion, yrkandet 3 såvitt nu var i fråga, 6. beträffande förenklad tillståndsprövning förpersonregister för forskning och statistik med bifall till propositionen1978/79:109 förklara motionen 1978/79:2610, yrkandet 2, besvarad med utskottetsyttrande, 7. beträffande underrättelse om registrering idataregister m. m. med bifall till proposiiionen 1978/79:109 avslå motionen1978/79:2610, yrkandet 3 såviu nu var i fråga, 8. belräffande ändringar i övrigt i datalagen bifallapropositionen 1978/ 79:109, 9. belräffande diarieföring ochprolokollsdokumentation på dataområdet förklara motionen 1978/79:2324,yrkandena 2 och 3, besvarade med ulskot- 62 tets yttrande. 10. beträffande utredning om en personregisteriagförklara motionen Nr 152 1978/79:490 besvarad med utskottetsyttrande. 11. beträffande datainspektionens resursbehov avslåmotionen 1978/_ 22 mai 1979 79:2609, 12. beträffande datorstödd meddelandesändning avslåmotionen 1978/ Ändrine i dataln-79:2611, yrkandena 1-3. Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av Per (). KURTHUGOSSON (s): Mot bakgrund av den våldsamma kritik som de borgerliga partierna underåren 1973-1976 utvecklade mol den socialdemokratiska datapolitiken i allmänhetoch datalagen i synnerhet ärdet utskottsdokument som vi nu behandlar någotmärkligt. Jag vill emellertid gratulera de borgerliga partierna till den lillnyktringsom ägt rum sedan de i regeringsställning tvingats atl sakligt pröva de krav påingående ändringar i datalagen som var legio när de befann sig ioppositionsställning. NärSverige 1973, som första land i världen, fattade beslul om alt skapa en dalalagvar -och det anfördes också i proposiiionen - medveten om att deltaförstlingsverk inom en snar framlid kunde behöva bli föremål för en utvärderingoch en översyn. Detla har skett genom datalagstiftningskommitténs försorg,och DALK:s utredningsresultat ligger lill grund för den proposition sombehandlas i konstitulionsutskollets betänkande nr 37. Och det är med stortillfredsställelse jag kan konstatera att regeringen till stora delar följt detförslag som vi kom fram till i DALK. Iarbetet med översynen av datalagen utgick kommittén från denutvärderingsrapport som datainspektionen presenterade 1975. Samtliga krav sommolionsledes har förts fram i har också ingående prövats avkommittén. Det huvudresultat som kommittén kom fram lill var att datalagen istort sett fungerat bra, och de förslag lill förändringar i lagen som förelades- och som i stort sett följts upp i proposiiionen - innebär närmast att man ilagen skriver in den praxis som utvecklats av datainspektionen sedan lagenstillkomst. Närdet gäller de generella grunderna för tillståndsprövningen föreslås nu attdessa skall kompletteras, dels med ett i lagen inskrivet krav på att mansärskilt skall beakta arten av och mängden personuppgifter liksom vilkapersoner som skall ingå i registret, dels med alt man särskilt skall beakta omde uppgifter som skall ingå i registret insamlats för annat ändamål. Detsistnämnda kravet innebär i klartext atl man skall vara ytterst försiktig medalt samköra olika dataregister. Dessa kompletteringar närdet gäller tillståndsprövningenär välkomna, även om vi i datainspektionen redan tidigare i stort setttillämpat dessa krav i den praxis som utformats. Del är emellertid inte minstmed tanke på eventuella överklaganden av datainspektionens beslut en fördel attkraven nu skrivs in i datalagen. Folkpartietsoch tidigare krav på atl register som inrättas genom beslut av regering eller riksdag, s. k. kungaregister, också skulle 63 Nr 152 omfattas av datainspektionens tillståndsgivning har av framför alltkonstitu- Tisdagenden skäl avvisats. I praktiken är det ju ocksåså att datainspektionens 22 mai 1979 synpunkterinhämtas före beslut, varför kraven främst varit av formell Ändrins i datala- Ävende borgerliga kraven på totalförbud mot samköming har avvisats av DALK liksom av regeringeni propositionen. Genom det tilläggskrav somjag tidigare refererat blir dockdatainspektionens möjligheter till större restriktiviiet bättre i framliden.Del bör emellertid inle ankomma på datainspektionen att avgöra om man skalltillåta samköming för alt t. ex. kontrollera taxeringsunderiag ellermyndigheternas beslul om behovsprövade förmåner av typen bostadsbidrag. Isamband med beslut om dylika frågor bör också kontrollfrågorna fastläggas. Detbör alltså inte ankomma på dalainspektionen eller någon annan myndighet atlbestämma förutsättningarna för och omfattningen av kontrollåtgärder inom denoffentliga sektorn. Det är politiska frågor som skall beslutas av regering ochriksdag. Isamband med debatten om samkörningsproblematiken har man från moderat håll ochfolkparlihåll krävt att användningen av personnummer skulleförbjudas eller i varje fall försvåras. Även förutvarande statsminis ernThorbjörn gick ut och krävde en begränsning avpersonnummeranvändningen. DALK avvisar del kravet enhälligt. Ett slopande avpersonnumren skulle kunna leda lill personförväxling, minska skyddet för den personligaintegriteten men på intet sätt förhindra samköming. Vi har frånsocialdemokratiskt håll hävdat denna uppfattning, och vi gläder oss ål all deborgeriiga ledamöterna i kommittén, som är kända för att aktivt delta idatadebatten, har kommit till samma uppfattning. Föratl hindra tillkomsten av alltför många personregister av loialkaraktärförelade trepartiregeringen ett förslag till tillägg idatalagens § 3 a. Jag hävdade då alt förslaget var omöjligt att tillämpa ipraktiken, och även DALK har kommit lill samma uppfattning. Paragrafen har iintet fall kunnat tillämpas. Vi föreslog därför från kommitténs sida alt delstatliga personregistret, SPAR, skulle förfatlningsregleras och atl en särskildparagraf skulle tas in i datalagen. Delta förslag har regeringen inte gått medpå, och därför harjag tillsammans med motionerat i denna fråga aUså skulle ske. Såvitt jag förstår delar konstitutionsulskoitel vår uppfattningmen är inte nu berett att direkt ta vårt förslag utan begär i skrivelse lillregeringen atl regeringen skall komma tillbaka lill med etl dyliktförslag, innan SPAR träder i funktion. Det är bra. Därigenom löser manproblemen när det gäller tillkomsten av onödiga personregister, och därigenomblir del också möjligt att på ett för människorna mer tillfredsställande sättstyra den kommersiella reklamens uttag av adresser. flerårigakrav på totalförbud mol s. k. mjukdata liksom käpphäst omen särskild dalaombudsman är sådana krav som DALK sagt nej lill och somregeringen nu inte fört fram. krav påregionala ansvarsnämnder eller krav på särskilda regler förforsknings- och siatislikregisier har funnit nåd inför Nr 152 kommittén. Jag har velat göra den här genomgången av de borgeriiga partiernasagerande under opposiiionsliden i dessa frågor för alt nu kunna konstatera atldet i stort sett synes råda enighet kring datalagstiftningen när delgäller skyddet för den personliga integriteten i vårt avancerade datasamhälle.Det är bra, för frågorna om skyddet för den personliga integriteten är viktigai ett alltmer tekniskt komplicerat samhälle. Delta leder mig också, herrlalman, in på den teknologiska utvecklingens snabba förlopp. Svaghetenmed en lagstiftning som är knuten till en viss teknik som databehandlingenutgör är att den måste bli föremål för ständig anpassning till teknikensförändringar. Det är svårt alt dra gränser mellan datateknik och annanteknik, t. ex. microfiche. Jag tror därför alt vi måste ersätta vårnuvarande datalagstiftning med en allmän personregislerlagsliftning.