prot · G209155 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:155 §1 Riktlinjer för skogspolitiken, m. m. Fortsattes överläggningen om jordbruksutskottetsbetänkande /79:30 och skatteutskotlels belänkande 1978/79:49. Som svar på fråga om vad regeringen ytterligare tänkergöra när det gäller atl ta till vara möjligheterna att utvinna energi från våraskogar, villjag hänvisa lill energipropositionen, där det klart och tydliglsägs all vi skall räkna med vissa lövvedskvaliieter och skogsavfall som enförnyelsebar och viktig råvarukälla i vår framlida energiproduktion. Jag kanockså hänvisa till att det redan nu utgår stöd för utveckling av teknik när delgäller hopsamling och uidrivning av energiråvara av detta slag. Det är alltsåinle så som har antytt i diskussionen, att regeringen skullevara ointresserad av möjligheterna alt från skogen utvinna ytterligare energi. SvanteLundkvist har inte i något av sina inlägg kunnat motivera sitt påstående attregeringen även skulle vara ointresserad av samordningen mellanskogsindustriproblemen och den framlida skogspolitiken. Jag vill påpeka atl iden avverkningsstimulansproposition som regeringen har lagt fram, som i förstahand gäller alt stimulera till ökad gallring framförallt i syfte att fö ut meravirke men naturiigtvis också är av värde från skogsvårds-synpunkt, såtillgodoser vi i väsentliga delar den socialdemokratiska motionen i del ämnet. Talmannen anmälde alt och anhållit alt till protokollet fä antecknat att de inle ägde rätt lillytterligare repliker. Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. har i sitt anförande när han inledde denna debattbehandlat skogsnäringen i stort och klargjort vårt partis ställningslagandetill den för vårt land sä viktiga näringen. Jag skall i milt anförande begränsamig lill några av de reservationer som fogats till utskottets belänkande ochsom vi socialdemokrater i utskottet har ställt oss bakom. Innan jag pläderarför våra ställningstaganden vill jag, herr tal man, yrka bifall tillreservationerna 4, 5, 8, 11 och 15. Ireservationen 4, som gäller samråd mellan skogsägare och kommun före spridningav kemiska bekämpningsmedel, vill vi ha till stånd ell obligatoriskt samrådmellan skogsägare och berörd kommun innan kemiska medel Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. kommer till användning förbekämpning av lövsly. Vi har från vårt parti i olika sammanhang pekat pä altdel bör eftersträvas en begränsning av användningen av kemiska medel och ensuccessiv övergång lill mekanisk bekämpning, delta frän både miljö-ochsysselsättningssynpunkt. Speciellt är del angelägel all största försiktighetiakttas i känsliga områden i närheten av bebyggelse och i markområden därmänniskor ofta vistas i samband med del rörliga friluftslivet. Vihardärför i vår motion nr 2278 yrkat på ell speciellt anslag på 10 milj. kr.att användas till mekanisk röjning i känsliga områden, och del har vi bl. a. idel län Jag kommer från ansett som synnerligen värdefullt, dä vi i samband medbesprutningar intill bebyggelsen kunnat lörmärka en stark reaktion frånortsbefolkningen. Isamband med atl dessa medel ställs till förfogande tror vi att det skulle varaav stort värde med ell obligatoriskt samråd med myndigheler på nivå.Det kan i samband med sådan överläggning visa sig atl mekanisk röjning frånflera synpunkter är atl föredra framför kemisk bekämpning. a. bör det geetl icke föraktligt tillskott av sysselsältnings-lillfällen. Eftersom länken påekonomiskl stöd lill dem som avslår från all använda kemiska besprulningsmedellill förmän för mekanisk röjning kommer från , sä förulsälter Jag attåtminstone de borgerliga ledamöterna från milt län röstar för reservationen 4. Ireservation nr 5 har vi reservanter hell ställt oss bakom 1973 årsskogsutrednings föreslagna syslem med obligatorisk insättning av medel påsärskilt skogsvårdskonio. Tyvärr har departementschefen och ulskottsmajorileteninle följt skogsulredningens tankegångar, och detla beklagar vi. Vi gör deldärför atl vi är övertygade om att s. k. öronmärkta pengar lill skogsvårdskulle fö avgörande betydelse för den framlida råvaruförsörjningen.Aier-växtåigärdema skulle på elt hell annat sätt än nu kunna säkras. Denuvarande bestämmelserna för skogskonton ger ingen som helst garanti för attavsatta koniomedel kommer till användning för skogsvårdande åtgärder som t. ex.förbättrad skogshygien, röjning, gallring, skogsdikning etc. De föreslagnaskogsvårdskonlona skulle också om de genomfördes komma att innebära ennödvändig utjämning i liden för skogsägarnas kostnader för skogsvärd. Det ärbara att beklaga att utskottsmajoriteten inle velat stödja en sådan förskogsbruket sä betydelsefull åtgärd som en obligatorisk avsättning av pengartill skogsvård. 1reservation nr 8 har vi reservanter rest krav på besiåndsanläggning. Även idenna fråga har vi ansett skogsutredningens ställningstagande vara atl föredraframför vad utskottsmajorilelen anser. Vi vill att uttalar sig föralt de krav på beståndsanläggningar som förordats av skogsuiredningen skallligga till grund för utformningen av tillämpningsföreskrifterna lillskogsvårdslagen - märkligare än så är det inle. Mycket av de brister som påolika häll i landet finns har sin förklaring i de senaste årens dåligaåterväxier, och vi kan inle finna annat än alt detta är direkta effekter av förlåga krav i tillämpningsföreskrifterna. Reservation nr 11 lar upplillsiåndsplikien för gallring och röjning i Härär del fråga om områden av speciell karaktär, där en felaktigt utförd gallringkan fö myckel svåra konsekvenser för beståndets fortsatta utveckling. Detla harockså fiera remissinstanser framhållit. Del är f ö. tydligl alt skador redanuppkommit genom okunnighet eller värdslösa insatser i samband med avverkningar. Slutligen,herr lalman, vill Jag kort beröra reservation nr 15 avseende skogsbruksplaner. 1motionen 2278 har vi socialdemokrater betonat vikten av all del för varjeskogslaslighei bör finnas en skogsbruksplan. Vid varje överläggning i fråga omden svenska skogsnäringen som vi haft inom vårt parti harframhållits hur angeläget det är att alla fastigheter, som har någon betydelseför skogsbruket, omfattas av en skogsbruksplan. Frågan har fött ytterligareaktualitet sedan vi nu fött en ny skogsvärdslag. För alt den nyaskogsvårdslagen och de riktlinjer som anges för avverkningar skall kunnagenomföras i praktiken måste vi få tillstånd en plan för varjefastighet. Härhar vi dock sagt all när del gäller mindre fasligheier bör en skogsbruksplankunna omfatta flera fasligheter. Därigenom ökar man också förulsäitningarna lÖrden samverkan som i många fall måsle ske i samband med större virkesuilag. Pågrund av den arrondering som på många håll i landei finns inom skogsbruket,kanske mest markerat i och , måsle flera skogsägaresamverka för att över huvud taget kunna genomföra en skogsavverkning. Vianser också all statligt stöd skall ulgå i samband med alt investeringar görsoch planer upprättas, men atl vi inle kan överlämna ål varje markägaresgodtycke när del gäller all bedöma om en plan skall upprättas eller inte. Härmåste som vi ser del översiktliga skogsinvenleringar växa fram. Med del anförda vill jag än en gäng yrka bifall till reservalionerna 4,5, 8, 11 och 15. Riktlinjer för skogspolitiken, m. m. () kort genmäle: tar här upp förslaget atl del skall vara en obligatorisksamrådsskyldighet mellan markägare och kommuner. Tanken är varken ny ellerorginell. Den har fördelar ur sysselsättningssynpunkt, och den har även denfördelen alt man skulle slippa använda kemiska medel, vilka iså hög grad oroarmånga människor. Men problemet med den utformning som det socialdemokratiskaförslagel har är alt man inför en form av vetorätt. Del skulle i sintur innebära atl det blev helt olika förutsättningar för skogsbruket i olikadelar av landei, beroende på vilken inställning man har i kommunen. Tilldelta kommer atl om kommunen säger nej, så skulle det utgå ersättning avstatsmedel för att bekosta den röjningen, som är dyrare. Dennaersättning skulle las från de medel som den högre skogsvärdsavgiften ger. Delförtjänar då att påminnas om all från området söder om , som har 40 %av skogsmarksarealen, kommer 70 96 av skogsvårdsavgiften. I del området finnsi huvudsak del privata skogsbmkel. Riktlinjerförskogspolitiken, m. m. betyder, som jag sadelidigare, au det socialdemokratiska förslaget innebär aU man lar från de små föratl ge lill de slora. Det är bondeskogsbruket som får betala den manuellaröjningen på bolagens, statens och kyrkans skogar. Det är inget bra förslag. Mentanken som sådan har utskottet inle avvisat. Ulskoilel vill skicka över dettauppslag till regeringen med anhållan atl skall fö eltförslag som bygger på en utvärdering av hur del kan förhälla sig med denkommunala veiorätien,om ert förslag skulle bifallas. Föregen del irorjag mer påetl syslem där man i vanlig ordning kan gå till högre instans med eltöverklagande. GUNNAROLSSON (s) kort genmäle: Jag delar inte uppfattning. Detta är inte elt sätt altla från de små och ge lill de rika. Vad vi avser med vårt förslag är känsligaområden kring tätorter och områden där vi har etl röriigl friluftsliv. Det ärinte alls säkert att det är en liten markägare som har den skog som gränsartill en tätort. I mitt eget hemlän har vi haft de allra största bekymren iöstra , där Uddeholmsbolaget är den dominerande markägaren och ävenäger den skog som ligger i de känsliga områdena. I det fallet blir det inlealls fråga om att ta frän en liten markägare och ge till en större. Vadvi menar är att om man vid samråd mellan berörd skogsägare och kommunen kommerfram till slutsatsen alt miljövårdssynpunkter talar fören mekaniskt utfördbekämpning i stället för en kemisk och att delta ur skogsvärdssynpunkl ärmöjligt och kommunen dessutom ställer krav pä mekanisk bekämpning - något som imånga fall är ganska troligt - så skulle dessa pengar komma väl lill pass föralt kompensera skogsägaren för de merutgiftersom den mekaniska röjningenoneklingen medför. Vi vet alla alt den är dyrare än exempelvis besprulning viaflygplan. Men detta har ingenting all göra med om del är fråga om små ellerstora markägare. ANDERSDAHLGREN (c) kort genmäle: Jo, , det ärdet som ärproblemet, men det har ni inte salt er in i.:Ni föreslär atl 10 milj. kr. skallanvisas av de medel som skogsvärdsavgifterna ger för alt betala den härmerkostnaden. Jag har redan sagt att 70 96 av skogsvärdsavgifterna kommer frånområdet söder om , där det huvudsakligen finns privata skogsägare. Detinnebär atl ni vill att de privata skogsägarna, som inte använder kemiskamedel, skall betala de merutgifier som uppstår därför alt ni vill förbjudastorskogsbruken att använda kemiska bekämpningsmedel. Jag ställer i princip upppå ert förslag, men då måste pengarna tas från annat håll än från skogsvårdsmedel. () kortgenmäle: Det är väl så, , att den största delen av skogsarealenligger söder om . Om vi vidtar en sådan här åtgärd för alt tillgodoseäven miljöintressena - dessa måste finnas med i bilden - tycker viatl del är rimligt att man solidariskt är med och betalar vad delkostar att möjliggöra en röjning i stället för alt bespruta dessakänsliga områden via flygplan. Vi vet att sådan besprulning ställer till enenorm oreda och åstadkommer den starka reaktion som vi mött, inte minst i värteget lan. Dessutom ger den röjningen sysselsättningstillfällen. Talmannen anmälde all anhållit atltill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. Lät mig försl säga atl jag hoppas att den skogsvårdslagstiftning som vinu är i färd med att anta verkligen kommer att leda till att våra skogsmarkersproduktionsförmåga utnyttjas sä effektivt som möjligt utan att man därmedkommer i konflikt med naturvärdsiniressen. Del kan inte vara rimligt all vi harräll stora arealer ägda av passiva ägare som inte sköter sin skogsmark på etlsådant sätt all produktionsförmågan tillvaratas. MenJag kommer att begränsa mitl inlägg till några synpunkter på frågan omåtgärder för en intensifierad skogsvård i , som vi har haft anledningatt diskutera vid rätt många tillfällen tidigare i den här kammaren. Detvar redan på 1960-lalet som vi från skogsägare ställde krav på stödtill åtgärder fören intensifierad skogsvård. Vi hade jämförelsematerial frånFinland, där man hade kommit i gång med den här verksamheten lidigare och nåttutomordentligt goda resultat genom en skogsvård i dessa former. Detla kravställde vi givetvis med anledning av alt vi i norra hade storaskogsmarksarealer med låg bonilel och med myckel långa omloppstider. Vi ansågdet rimligt att statsmakterna ställde medel lill förfogande för alt delvisbekosta de skogsvårdsålgärder som var sä utomordentligt angelägna. Detdröjde rätt länge innan vi fick igenom våra förslag. 1974 framlades i alla fallen proposition om anslag för en intensifierad skogsvård i . Det sadesockså vid det tillfället klart ifrån att en sådan här verksamhet bör pågå minstunder en tioårsperiod för atl man skall se vilka resultat som kan uppnås. Detär ingen överdrift att säga att vi fick en explosionsartad utveckling av dessaskogsvårdsarbeten. Jag skall helt kort redovisa några siffror från mitt egetlän. När det gäller t. ex. markberedning var det 1970 inte mer än 900 hektarsom markbereddes, men markbereddes . Vihade egentligen ingen planeringstradition i dessa bygder, ulan återväxten fickske genom självföryngring. Det var på de enskilda skogsbruken och pådomänverkets marker ungefär likadant. Men har vi haft enplanteringsverksamhet som har inneburit att vi pä plantskolan fött fram 20miljoner plantor. Det har erfordrats ca 25 000 dagsverken för alt fö ut dessaplantor i skogen. Denna verksamhet har alltså gell en otrolig mängd arbete. Riktlinjer för skogspolitiken, m. m. Dethar inte bara skett en verksamhet med stöd av statsbidragen. Skogsägarnasegeninsats har också under den här liden mer än fördubblats. Nuhar man enligt vad som sägs från kommit fram lill att närdet gäller de nya hyggena skall skogsägarna la hand om den vård som bör skeefter det atl skogen har huggits ut, och del löper friktionsfritt. Men vi haråtskilligt med gamla hyggen som måsle saneras och där insatser behöver göras. Dessaskogsvårdsinsatser har omfattat ca 2 600 skogsvårdsobjekl inom värt län underde . Därtill skall givelvis läggas att det sker skogsvård i rättstor omfattning utöver de skogsvårdsobjekl som för stöd a v de medel det härgäller. Man kan följaktligen säga att del är få regionalpoliliska åtgärder somhar varit så utomordentligt billiga och som har gett så utomordentligt finaresultat som just denna satsning på intensifierad skogsvård i Norrland.Propositionen innehåller visseriigen en fortsatt satsning på en del skogsvårdsålgärder,men det är långt ifrån vad som förekommit tidigare. Del blir en i rätt storaområden mycket väsentlig försämring, och skogsvårdsmyndigheierna ärutomordentligt bekymrade över denna förändring. Jaghar sagt tidigare alt målsättningen var alt verksamheten skulle pågå och att den sedan skulle omprövas. Man var också helt överens om atl demedel som anslås skulle las direkt ur budgeten. Det är därför ytteriigtförvånande atl socialdemokraterna bestämt hävdar att om ett sådant härstöd skall utgå i fortsättningen, så skall det ulgå av medel som kommer från enhöjd skogsvårdsavgift. Vilyckeralt det är långt ifrån rimligt och långt ifrån förenligt med den form avregionalpolitiska insatser som gjorts tidigare all jusl de som är i behov avregionalpolitiska insatser skall betala för all dessa insatser kommer tillstånd. Jaghar sagt tidigare atl del sker självfallet åtskilligt av skogsvärdande insatseräven utanför det här programmet. Det innebär följaktligen all de som själva gördessa insatser skall dels göra insatserna, dels betala för de insatser som görsav andra. Det har aldrig tillämpats etl sådant system förut. När det gällt altsalsa på en åtgärd som är till för atl skapa dels en större produktion av skog.dels fler arbetstillfällen har man aldrig tillämpat systemet alt Just de somberörs av verksamheten också skall betala insatsen. Härär del fråga om en insats som är av så stor samhällsekonomisk betydelse att detrimligen inte borde vara någon diskussion om hur den skall betalas. Jagvill följaktligen sluta mitl anförande med att säga att jag hoppas att vi kankomma fram till etl beslut som leder till alt verksamheten för fortsätta underytterligare i den form som den har haft lidigare, med den intensitetsom man har lyckats uppnå och alt verksamheten för fortgå efter samma normersom hitintills. I delta anförande instämdeTorsten Stridsman (c). () kortgenmäle: Bara några ord med anledning av det senaste sade. Försloch främst ärjag naturiigtvis lillfredssiälld med det resultat han menar ärföljden av den proposilion som den socialdemokratiska regeringen lade fram1974. Del är säkerligen rikligi atl den har betytt myckel för skogsvården iNorriand. Sedanär del Ju pådelsällelall i del ekonomiska läge som vårt land befinner sig i harvi föll pröva - från den socialdemokratiska sidan i varje fall - olika vägarför alt komma fram lill en litet bättre balans i budgeten än den vi har,försöka komma bort från del slora underskott som vi f n. har i statsbudgeten. Vihar då prövat om del inte är rimligt också atl låla olika verksamheter-i delhär föllet skogsbruket - medverka i någol högre grad för all finansiera deålgärder som är lill gagn för näringen i fråga. Denkritik som vi har fåll idet här sammanhanget har beställ i all man harsagtall del är fel alt vi på del sättet belastar de södra delarna av landet medkostnader för åtgärder som genomförs i de norra delarna. Man har menat all dentypen av solidarilel mellan de södra delarna av landei och de norra delarnainle skulle vara befogad. Jagtycker atl del är litet förvånansvärt om är av sammauppfattning. Tycker inte all del i och för sig kan vararelativt rimligt atl se skogsbruket i vårt land som en enhet? Där de godaförutsättningarna finns borde man väl i solidaritetens namn, inom ramen för denskogsvårdsavgifl som vi rör oss med för atl finansiera olika ålgärder, kunnavara med och hjälpa till att bära den del av kostnaden för åtgärder som behövervidtas i de norra delarna och pä det sättet fö lill stånd en utjämning inomlandet. Riktlinjerförskogspolitiken, m. m. () kortgenmäle: Ja, , också jag är glad över atl vi äntligen lyckadesfå den socialdemokratiska regeringen att förstå del här, men det log åtskilligaår innan man från det hållet verkligen insåg atl detta var ålgärder som varangelägna. Jag har tidigare nämnt alt vi kunde påvisa all man i gjortutomordentligt slora framsteg på detla område, och del var mot denna bakgrundsom vi framlade detta förslag. Men, som sagt, del log innan det gickatl få det genomfört. Nunär förslaget äntligen blivit genomfört och när vi under en del år har fäll såutomordentligt goda erfarenheter. Ja, dä vill socialdemokraterna med sinaförslag omöjliggöra en fortsättning. Då säger att det väl ändåär riktigt alt man belastar skogsägare i andra delar av landet för alt fö enskogsvärd genomförd uppe i . Vihar tyvärr varil i den situationen att vi gång efter annan föll räkna med t.ex. beredskapsarbeten föratt få fram t. ex. vägar och annat. Men nog har visolidariskt ansett atl dessa pengar skulle betalas direkt ur statskassan ochinte via några omvägar så att vissa grupper skulle tvingas ställa upp för altfå detla genomfört. Riktlinjerför skogspolitiken, m. rn. Alternativetblir att mycket av skogsvården kommeratt få utföras i form avberedskapsarbeten, och pengarna för dessa beredskapsarbeten kommeratt lasdirekt över budgeten. Skillnaden är bara att det kommer att kosta så ofantligtmyckel mer än det gör genom det säll på vilket man har kunnat ordna skogsvårdenmed de pengar som man nu har anvisat till skogsvårdsarbeien i de norra delarna. SVANTELUNDKVIST (s) kort genmäle: Fördel förslå är del så all vi äranhängare av all delta program skallfortsätta och att bidragsprocenten skall vara densamma som den som utgåtthittills. Vi förslår värdet av dessa insatser i . Fördel andra är del inle märkligare att man visar solidaritet inom del härkolleklivet än den solidaritet som vi får visa varandra inom andra kollektiv. FILIPJOHANSSON (c) kort genmäle: När själv var ansvarig för att detta skulle komma igång värdet inte tal om alt man skulle höja skogsvårdsavgiften med som ärfallet 14-15 gånger den skogsvårdsavgifl som f n. gäller. Au genomföra detta äri allra högsta grad orimligt. Det skulle belasta även skogsägare i Norriand sämycket att de starkt skulle ifrågasätta om det är rimligt att genomföra ensådan "reform" under sådana premisser. Talmannenanmälde atl anhållit atl till protokollet fä antecknat att haninte ägde rätt lill ytterligare replik. (m): Vi tycks åtminstone vara ense om en sak, nämligen om den storabetydelse svensk skogsnäring har för samhällel från såväl handelspolitisk somsysselsättningspolilisk och regionalpolitisk synpunkt. Vidare tycks vi varaeniga om att skogen, rätt skött, är en av de få förnyelsebara råvarukällorna ivärt land. Målet måste hell enkelt långsiktigt vara all producera råvara lillindustrin. Därför noterar Jag med en viss förvåning Svanie angrepppä bondeskogsbrukei. Det är nämligen sä, , atl ibondeskogsbruket finns den kategori skogsägare som i stort arbetar med dehektarkubikmassor som vi behöver för att kunna utnyttja vår skogsmark tillfullo. Långsiktigt skall vi nämligen arbeta med etl betydligt störrevirkeskapital än f n. och bolagsskogarna arbetar medkubikmassor på ca 100 m per hektar, och vi behöver komma upp till en nivå därbondeskogsbrukei befinner sig , ja, faktiskt lite högre, nämligen 140-150m- per hektar. Därmed, herr lalman, har Jag inte pä något sätt urskuldat deskogsägare som inle sköter sin skog, men jag vill poängtera att det inte finnsmyckel mer kubikmassa atl ta i bondeskogsbruket. Vi skall inte minska dekubikmassor vi nu har. 1detta sammanhang skulle jag vilja säga att man främst på socialdemokratiskthåll har talal om planering, planläggning, beredskapsplanläggning för Jag skallinte gå in pä dessa frågor ulan bara säga alt jag för min del inle tror ettdugg på alt en planering kommer all tillföra svensk skogsindustri några störtekvantiteter än dagens. Jag tror att del blir en planering för planerandels egenskull. Problemet för svenskt skogsbruk är den dåliga lönsamheten. Skallvi långsiktigt kunna producera skogsråvara, måste skogshanteringen varaekonomiskt lönsam. Jag vill därför, herr lalman, alt del i skogsvärdslagens 1 §skrivs in elt lönsamhelskrav i enlighet med del moderata yrkandet ireservationen 6, som jag härmed yrkar bifall ull. Ipropositionen förordar departementschefen elt skogsbruk här i landei med enäriig lillväxl och avverkning . Enförutsättning för detta är enligt skogsuiredning en betydligt bättrebesiåndsanläggning än den nuvarande. 1 uiredningen talas del om atl man skallåtergå beståndsanläggningar, och detta skulle innebära enavsevärd skillnad i förhållande till dagsläget. 1950-taletsbeständsanläggning-ar var betydligt bättre. sade att skogsvårdslagens krav måste skärpas närdet gäller skyldighetenatt svara för plantering, återväxt och beståndsanläggning. Tyvärr är det baraså, att våra kära snytbaggar inte läser tillämpningsföreskrifter, utan dearbetar på sill speciella sätt. Vi kan bara konstatera att vi har problem medåterväxten. Även om departementschefen i proposiiionen pä flera ställen haruttalat sig för dessa krav, vilka även utskotiet ställer sig bakom, gårutskottet emot en tillfällig återgång genom dispens från förbudet att användaDDT som skydd mot angrepp på plantorna av snytbaggar. Produktkontrollnämndenhar nu godkänt ett par nya preparat för användning pä det här området. Viskogsägare ställer myckel slora förhoppningar på dessa preparat ochhoppas all de skall visa sig lika effektiva som DDT och inte medföra någraytteriigare miljöproblem. Till dess effekterna av dessa nya preparat klariaglsyrkar Jag dock bifall till reservationen 2. moderala reservationen 3 har vi tagit upp irädslagssammansäitningen.