prot · G20915 · 1978-12-31 00:00:00 — Den ena nivån (vid ett nej tillB3LA) är nära en halv miljard eller högre än alternativet atl B3LA byggs.I deball bekräftade förre statsministern atl regeringenslutit elt avtal av denna karaktär. Iriksmötets slutminuter, under skydd av hemligstämplar, skulle alltså regeringenha bemyndigat FMV att sluta elt kontrakt med som avsevärt fördyrarell kommande nej lill B3LA. efter del atl vilseletts med fagerttal om handlingsfrihet agerar den förra regeringen på rakt motsatt sätt.Alltmer kostnader binds direkt och indirekt lill eu framlida avgörande - ochdetta sker hell bakom ryggen på och det svenska folket. Hur kan detkomma sig alt regeringen gjort denna typ av bindningar innan denparlamentariskt sammansatta fiygplansindustrikommillén presenterat sill betänkandei höst? Ligger del inle i denna kommittés uppgifter att granska frågan ommerkostnader för ? I en ingåendetidningsartikel om B3LA-affären sägs att förre försvarsmi- nislernpersonligen förhandlat om ett avtal med vår flygindustri via ordföranden iSaab-Scania, . Vilken karaktär har dessa förhandlingar haft?Vad skiljer dessa förhandlingar från elt direkt ministerstyre? Det är på sinplats all regeringen också här lägger alla kort på bordel. Detgäller vårt försvars framlida uppbyggnad och en affär på . Motbakgmnd av vad jag anfört hemställer jag alt till försvarsministern få ställaföljande frågor: Vilka motiv har funnits för att vilseleda riksdagengenom alt förespegla lägre pris på i utbyte mot atl B3LA-projektetinte avbröts? Hur myckel dyrare blir redan inplanerade och avriksdagen beslutade beställningar hos vid ett slutligt nej tillB3LA? Skall de merkostnader som genom regeringensgodkännande av FM V:s kontrakt med uppstår vid ett nej till B3LAbetalas via existerande försvarsbudget, och över vilka försvarssektorer skalldetta las? 1 det senare fallet - är ÖB informerad om hur dennamerkostnad skall slås ul på totalförsvaret? §12 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 18oktober 1978/79:34 av GustavLorentzon (vpk) lill industriministern om åtgärder för alt tryggasysselsättningen vid : riktade jag en fråga till findustriministern med anledning av alarmerande tidningsuppgifter om detstatsägda företaget i , , framlid. Han besvaradefrågan och lät meddela att det inte förelåg några planer på attlägga ned tillverkningen i samt alt förelagets ledning rimligen måsle fåarbetsro för atl utarbeta ett rekonstruktionsprogram. Svaret verkade lugnandepå Berolarbetarna och den allmänna opinionen i områdei. fick arbetsro och resultatet har redovisats. Enligttillgängliga uppgifter om beslut i styrelsen för Berol Kemi kommer detatt bli kraftiga nedskärningar av arbetsstyrkan. Det har talats om att av de220 anställda endast 20 kommer atl bli kvar. Detråder givetvis en påtaglig oro bland de anställda och deras familjer. I helaÖrnsköldsviksområdet sprider sig oron för den framlida sysselsättningen -ävenbland de över 900 anställda vid i , där utlovadeinvesteringar sedan lång lid helt har uteblivit. Medanledning av del anförda och i anslutning till lidigare svar i samma ärendeönskar jag ställa följande fråga: Vilkaäigärder tänker regeringen vidta för atl trygga sysselsättningen vid Berol Kemii ? 1978/79:35av (vpk) lill industriministern om åtgärder för alt garanterasysselsätlningen i : De privala företagens hänsynslöshet tar sig alltmergroteska uttryck. Detta har kommuns invånare fått uppleva under en längretid, inte minst . Esseltei är ett avskräckande exempel. Trots vinstgivande produktion skalltillverkningen läggas ner. GävleVarv har varslat om nedläggning av sin produktion. Sammanlagt inom loppet avnågra dagar mister 250 arbetstillfällen. Privalkapitalismens s. k. sociala ansvar är en myt, vilket invånarna i nufår erfara. Jag vill fråga: Tänkerindustriministern förhindra Esselles och Varvs nedläggningar och konkretgarantera sysselsätlningen? 1978/79:36av (vpk) till industriministern om den hotande krisen inomgummiinduslrin i : har nedläggningshot ochkrisförberedelser i form av utflyttning av produktion hängt över Tretornsgummifabrik i . Läget är en plåga för de anställda. Deras situationblir svår vid ett avskedande. är pressad och kommer altdrabbas hårt vid ett fallissemang i dess gamla gummiinduslri. I hela Väsiskånehar det ekonomiska läget drastiskt försämrats . Helsingborgarehar inga jobb atl pendla till i , eller . länhar det sämre än rikets genomsnitt då del gäller arbete och framtidsprognoser. Motdenna bakgrund ställer jag följande fråga till industriministern: Vad görregeringen inför den hotande krisen inom gummiindustrin i ? 1978/79:37 av KarlHallgren (vpk) lill industriministern om åtgärder för alt tryggasysselsättningen vid i : beslut atl anta en anbud från delamerikanska multinationella förelaget ITT för tryckning av ochannonsanskaffning lill de svenska telefonkatalogerna har väckt oro ochbestörtning hos de anställda på som tidigare skött dellaarbete. HTF-klubbenvid det svenska företaget har offentligt protesterat mot cyniskasätt alt handlägga frågan. Frän sida har man Uteslutande sett lillförelagsekonomiska fördelar atl skriva kontrakt med ITT och hell bortsett frånsamhällsekonomiska och sociala konsekvenser. En stor del avarbetsstyrkan riskerar nu att mista sina jobb. avarbetslöshet kan endast förvänta sig någon form av omskolning, AMS-ulbildning,förtidspensionering eller fortsatt arbetslöshet. uttalande påpekas just dessa sociala konsekvenser där det bl. a.sägs: "I del arbetsmarknadsläge som råder i är det ingen som harnågot hopp om atl få ell fast arbete ulan alt först ha gått många månaderarbetslös." Defarhågor som kommer till uttryck i uttalandet är enligt min mening välgmndade.Det är därför av stor vikt för de anställda vid att det meddel snaraste vidtas åtgärder för att trygga sysselsättningen. för avsikt all vidta sådana åtgärder som tryggar sysselsäu-ningenför dem som hotas av all mista sina jobb vid i ? 1978/79:38 av NilsBerndlson (vpk) till kommunikationsministern om statsbidragsgivningen lillvägbyggen: Dethar förekommit att vid behandlingen av ansökningar om statsbidragtill vägbyggen förbundit bidragsgivningen med traflklösningar som varilstridande mol miljöintressen. Det måsle anses otillfredsställande attstatsbidragsgivningen tillämpas på elt sätt som hindrar kommunerna från attvälja de ur miljösynpunkt fördelaktigaste trafiklösningarna. Jag vill därförställa följande fråga till kommunikationsministern: regeringen beredd attutfärda sådana bestämmelser för statsbidragsgivningen till vägbyggen attkommunernas möjligheter att hävda miljöintressena tryggas? 1978/79:39av (vpk) till industriministern om regeringens åtgärder medanledning av visst avtal om upparbetning av kärnavfall: Del avtal som tecknats mellan Svenskkärnbränsleförsörjning och om upparbetning av kärnavfall ar konstrueratmed vissa skadeslåndsklausu-ler. En av dem innebär, enligt uppgifter i pressen,all om avtalet inte godkänns av den , skall ett skadestånd på900 milj. kr. utgå om inte avtalet har sagts upp till den 12 augusti 1978.Detta datum har passerats utan regeringsbeslut och utan uppsägning. Delförefaller egendomligt om SKB har kunnat teckna elt avtal med en sådan klausululan regeringens vetskap, då det ju innebär en viss inskränkning avhandlingsfriheten. Ännu egendomligare är det atl det nämnda datumet fåttpassera ulan atl regeringen företagit någon åtgärd i den ena eller andrariktningen. Jag vill därför frågaindustriministern: FickSKB klartecken från regeringen att underteckna avtalet och varför har interegeringen agerat för atl undvika skadeståndet? 1978/79:40av () lill försvarsministern om sysselsättningen vid AB NormaProjektilfabrik i : Vid flera företag som har sin produktion inriktadpå tillverkning åt del svenska försvaret råder osäkerhet om i vilkenutsträckning man kan räkna på beställningar från försvarsmakten och av vilkenstorleksordning dessa i så fall blir. är AB i , som har sin verksamhetinriktad på tillverkning av ammunition och som således är mycket beroende avförsvarsbeställningar. Idagsläget råder stor osäkerhet om framtiden vid AB . Manhar varslat 29 anställda om uppsägning och minskar arbetsstyrkanytteriigare genom naturiig avgång. Åmotforshar tidigare förlorat 140 arbelslillfällen vid Pappersbmk.Orten och kommunen tål inte ytterligare minskning av antalet arbetstillfällen. FörÅmotfors vidkommande är det nödvändigl alt omgående få vela i vilken utsträckningAB kan få del av försvarels order på ammunition. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till försvarsministern: Avsetförsvaret alt lägga ul order till AB , som kan förhindraall varslade uppsägningar verkställs? 1978/79:41av () till jordbruksministern om åtgärder mot barkborreskador iVärmland: Skogsbeståndet i har lill följd av angreppfrån granbarkborren tagit stor skada. Vissa delar av länet betecknas somkataslrofområde. Ekonomiskaförutsättningar för att kunna förhindra atl ytterligare skador uppslår måstetillskapas. En brett upplagd bekämpning måste nu ske, sedan en flyginventeringför alt fastställa årets skador visat atl granbark-borreangrepp ärmyckel svåra. i måsle få medel till altgenomföra åtgärder i stor skala inför och års granbarkborrebekämpning. Mot bakgrund härav villjag rikta följande fråga lill jordbruksministern: Avser regeringen atl sälta in några extra åtgärderför att söka förhindra att barkborreangreppen yllerligare sprider sig i dedelar av som blivit värst utsatta? 1978/79:42 av () lill industriministern om åtgärder för atl säkra sysselsättningen i ,llsbo och : Svenska skogsmaskinindustrin befinner sig i kris.Elt förelag, , , med ca 600 anställda i och 100anställda i llsbo, har f n. stora sysselsättnings- och likvidiietssvårigheier.Dessa svårigheter kan befarasledalill varsel av stora delar av arbetsstyrkan.ÖSA är Alftas och Ilsbos Kockumsskogsdivision i , med ca 300 anställda, befinner sig i likartadesvårigheter. Diskussioner förs f. n. för all åstadkomma en bättre struktur inombranschen. Även utländska företag har visat intresse av atl överta delar avsvenska skogsmaskininduslrin. Vilkaåtgärder kommer regeringen atl vidta för atl säkra sysselsättningen för deanställda i här nämnda företag i , llsbo och ? Vilka garantiervid en eventuell försäljning till svenska eller utländska företag kommerregeringen att kräva för all säkra den framtida sysselsättningen pä berördaorter? 1978/79:43 av Sten-OveSundström (s) til bemanningen av Rödkallens fyr: En belydande rationalisering sker f n. inom lots-och fyrväsendel för alt hålla kostnader nere. planeras enavbemanning av Rödkallens fyr i . Den modell som presenteras för altuppskatta kostnaderna och konsekvenserna för en avbemanning av nämnda fyr måstebetraktas som tvivelaktig sett från samhällsekonomisk synpunkt. Del är ytterstosäkert om sjöfartsverkels avbemanning av Rödkallen medför någon reell vinstför statsverket eller om det enbart blir en överföring av kostnaderna tillandra verk. En avbemanning av Rödkallen betyder avsevärda ölägenheter föryrkesfiskarna i . Vidare har Rödkallen med sitt läge vid inloppetlill en av största hamnar stor betydelse för sjöfarten. För flyget harfyren stor belydelse och för är den en av de viktigaste utsjöplatserna. Jagvill därför ställa följande fråga lill chefen för kommunikationsdepar-lemeniei: Är statsrådet beredd atl vidta åtgärder för enfortsatt äretrunlbemanning av Rödkallen? 1978/79:44 av StenSvensson (m) lill ekonomi- och budgeiministern om företagens kontrolluppgiftertill taxeringsmyndigheterna: Det planerade rationella skatleadminislrativasystemet, RS-syslemet, håller pä atl genomföras. Företagen ivingas härvid bl.a. leverera nya kontrolluppgifter redan för . Detta kan inteske utan stora extra ansträngningar och kostnader för förelagen. Förelagen är iallmänhet alltjämt oinformerade om de slutliga krav som kommer alt ställas. Riksdagenhar uttalat (SkU 1977/78:55) atl övergångsbestämmelserna, av hänsyn lillföretagens uppgiflslämnande, skall innebära alt nuvarande rutiner följs i vissaavseenden och alt , , pä ansökan får medge undantag frän denya kraven. Det torde härvid ha varil mening all minskaövergångssvårigheterna för förelagen. Mångaförelag begär anstånd hos RSV lill följd av de alltför snabba förändringarna ikonirolluppgiftskraven. Ansökningarna avslås regelmässigt. RSV vill endastmedge atl förelagen antingen rapporterar enligt den nya formbundnakonlrolluppgiftsblanketten eller lämnar ell magneiband med samma uppgifter.Dessa alternativ är alltför knapphändiga för företagens del. Medhänvisning härtill hemställer jag att till budgetministern få ställa följandefråga: Kanregeringen medge att de företag som så önskar under övergångsårel 1978 fårlämna kontrolluppgifter enligt tidigare förfarande och alt man därvid också fåranvända den gamla blanketten, som varil i allmänt bruk sedan ell tiotal år? 1978/79:45 av Hans AIsén(s) lill försvarsministern om den framtida användningen av Upplandssignalregemenles anläggningar i : Med anledning av Kungl. Maj:ls proposition 1974:50beslutade atl flytta (Sl)och staben för försvarsområde (FO 47/48) frän tillEnköping. S-ledamöterna på läns-bänken påtalade i motionen 1974:1780,bl. a. mol bakgrund av del besvärliga sysselsättningsläget i , nödvändighetenav att statsmakterna ordnade med annan verksamhet i de ledigblivna lokalerna. Försvarsutskottetanförde i sill betänkande 1974:21 bl. a. följande: "Ulskotlet vill pånytt understryka behovet av skyndsamma åtgärder i syfte alt finna lämpliganvändning för marken och byggnaderna. Utskottet förutsätter att sädanaäigärder vidtas varför någon framställning från inie torde varaerforderiig." Enärdet underde varit oroande tyst i detta ärende ber jag medhänvisning till det anförda fä fråga försvarsministern: Vilkaåtgärder har regeringen vidtagit och när kan de förväntas ge resultat vadbeträffar lokalisering av annan verksamhet lill S l:s nuvarande anläggningar iUppsala? 1978/79:46av Mals () till socialministern om utbyggnaden av barnomsorgen: De barnomsorgsplaner som utarbetats i kommunernavisar att den av kommunerna planerade utbyggnaden är klartotillräcklig för atl klara målsättningen om 100 000 nya daghemsplatser och 50000 nya platser i fritidshem pä fem är som beslutats av och . Pävilket sätt avser socialministern medverka lill att den av uppsattamålsättningen för barnomsorgens utbyggnad skall kunna förverkligas? 1978/79:47av () lill försvarsministern om lidigareläggning av planeradeleveranser till försvaret: Enligtuppgifter i pressen skulle försvaret planera kraftiga nedskärningar ibeställningar av kläder och skor för arméns räkning. Dessa nedskärningar skullefrän sysselsättningssynpunkt få svära konsekvenser för vissa orter. Jag villmot den bakgmnden ställa följande fråga till försvarsministern: statsrådetvillig medverka till en lidigareläggning av planerade leveranser tillförsvaret av kläder och skor, så alt sysselsätlningen inte äventyras vid deföretag som berörs av aviserade nedskärningar? 1978/79:48av () lill jordbmksrninislern om förbudei mol användning av DDT iskogsbruket: råder förbud mot altanvända DDT i skogsbrukei. har dock uppgifter framkommit somtyder pä att försök görs att smygvägen använda DDT i skogsbruket. Användande avförbjudna preparat måste betraktas som allvariigl. Försök all smygvägen användaDDT, ulan att den som hanterar del vet atl det gäller förbjudna preparat, måstebedömas som helt otillständiga. Medanledning av detta vill jag lill jordbruksministern framställa följande fråga: Vilkaåtgärder är statsrådet beredd vidta för all se lill atl förbudet mot attanvända DDT i skogsbrukei efterlevs? 1978/79:49 av () till arbetsmarknadsministern om lidpunkten förproposition om sysselsättningen i Vindelälvsområdet: uttaladeriksdagen atl arbetet med genomförande av Vindelälvsprogrammet bör bedrivas medkraft för all skapa beslående arbetstillfällen i Vindelälvsområdet. I maj 1978anmälde arbetsmarknadsutskottet atl regeringen aviserat en proposition iärendet . Ännu har ingenting hänt. Den 28 september 1978frågade jag förre industriministern . Åsling när proposition i ärendetskulle presenteras. Något svar har ej lämnats. Med anledning härav ber jag attfå upprepa följande fråga: När kommer proposilionen om särskilda.sysselsäuningsåtgärder för Vindelälvsområdet att läggas fram? 1978/79:50 av BertilJonasson (c) till ekonomi- och budgeiministern om åtgärder mot barkborreskadori : Granbarkborrens härjningar har varil ett svårtproblem i norra . Skadorna på skogen breder nu ulsig alltmer. Man kan utan vidare påstå att katastrof hotar. För att komma tillrätta med problemen har röster höjts för atl man skall kalhugga slora områden.Del är emellertid fullt klart alt radikala åtgärder som måste vidlas förhindrasav skalleskäl. Del är därför nödvändigt alt ulvidga möjligheten all användaskogskonto eller genomandra åtgärder på skatteområdet medverka till atl bekämpningen avgranbarkborren görs effektiv. Ärbudgetministern beredd medverka till möjlighel till förlängd och förhöjdinsättning på skogskonto eller lill skaltelindringar av annat slag för attunderlätta bekämpningen av granbarkborren? 1978/79:51av/?a//Z.//;f/5//w«(s) till arbetsmarknadsministern om produktion av verktygför tillverkning av gengasverk: Med anledning av motion 1977/78:683, väckt av mig,i vilken yrkats att måtte besluta uppmana regeringen ta initiativlill att order föriäggs till Olofströmsverken för framtagning avproduktionsutrustning för gengastillverkning, beslulade en enhällig riksdagenligt följande: mening vore anskaffning av verktyg för tillverkning avgengasverk till gagn för totalförsvaret. Utskottet delade arbetsmarknadsutskoltelsuppfattning alt det finns sysselsällningspolitiska skäl för projektet.Utskotlet hade en positiv inställning lill det och utgick från att regeringennoga skulle överväga möjlighelerna alt genomföra det. För detta talade, enligtutskottet, också försvarspolitiska skäl. Utskottet avslutade betänkandet:"Regeringen bör i lämpligt sammanhang till anmäla vidtagnaåtgärder." har gått sedan beslut. Projektet är fortfarahdeaktuellt och mycket angelägel för Olofströmsverken, men ingenting har hörtsfrån regering och departement. Medhänvisning lill det anförda vill jag till arbetsmarknadsministern ställaföljande fråga: Vilka åtgärder harregeringen vidtagit i ärendet? 1978/79:52av () till bostadsministern om lagstiftning rörandesäkerheten vid brunnar: Desenaste sex åren har, enligt uppgift frän samarbeiskommittén motbarnolycksfall, ett 50-tal barn ramlat ned i brunnar utan säkerhetslock. Åttaav dem har dött. a. finns del en särskild brunnslag som reglerarsäkerheten. Någon motsvarighet härtill finns inte i . Med detta sombakgrund ber jag alt fä ställa följande fråga: Överväger statsrådet att tainitiativ till en lagstiftning som reglerar säkerheten vid brunnar? §13 Kammaren åtskildes .