prot · G209141 · 1978-12-31 00:00:00 — 4,beiräffande val av tillsynsmyndighet av , , ArneAndersson i , , , ochBirgitta (samtliga s) som ansett all ulskoltelunder 8 bort hemställa altriksdagen med anledning av propositionen i denna del och med bifall tillmolionen 1978/79:2207, yrkandel 2, godkände vad reservanterna anförl, 5. beiräffande Jäv mot fiänsleman vidtillsynsmyndighet av , , i ,, , Bengl Silfverstrand och (samtliga s) som - under förutsättning av bifall lill reservaiionen nr 4-ansell all utskottet under 9 bort hemställa allriksdagen med bifall lill molionen 1978/79:2207, yrkandel 4 delvis, och medavslag på motionen 1978/79:2209, yrkandel 4, skulle dels avslå del ipropositionen framlagda förslaget lill lag om ändring i konkurslagen (1921:225)såviii avsåg 208 §, dels anta sådan ändring i ingressen till lagförslaget somföranleddes härav, Ändringi konkurslagen, m. m. 6. beträffande jäv mot tjänsteman vidtillsynsmyndighet av () och () som all ulskoltel under 9 bort hemställa altriksdagen med anledning av molionen 1978/79:2209, yrkandet 4, och med avslag pämolionen 1978/79:2207, yrkandet 4 delvis,skulle anta 208 § i del iproposilionen framlagda förslaget lill lag om ändring i konkurslagen (1921:225)med av reservanterna föreslagen lydelse, innebärande alt vad som sagts om jävpä grund av handläggning av allmänt mål skulle gälla även den som för enskildborgenär i mål enligl utsökningslagen verkställt indrivning eiler handräckningmot gäldenären eller som ulfört handräckning mot denne enligt 54 § denna lageller tagit befallning med ärende som avsägs i 7 och 8 §§ lönegaraniilagen ochsom rörde anspråk som gjordes gällande i konkursen, 7. beträffande rådgivare eller förlikningsman ikonkurs av Lennari , , i , , , Bengl Silfverstrand och (samtliga s) som ansett all utskottet under 11 bort hemställa attriksdagen med avslag pä proposilionen i denna del och med bifall lill motionen1978/79:2207, yrkandel 3, skulle godkänna vad reservanierna anförl, 8. beiräffande förvaltare i mindre konkurs avLennart , , i , , , och (samtliga s) som all utskottet under 12 bort hemställa att med anledning av proposilionen idenna del och med bifall lill molionen 1978/79:2207, yrkandel 1, skullegodkänna vad reservanierna anförl. 9.beiräffande beslul om handläggningsform för konkurs av , , i , , Ändringi kon kurslagen, m. m. , och (samtliga s) som ansellalt utskottet under 13 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1978/79:2207, yrkandel 4 delvis, skulle anta 18 a § förslaget till lag om ändring i konkurslagen med i molionen angivenlydelse, innebärande att konkursdomaren borde samräda med kronofogdemyndighetenföre beslutet om handläggningsform och all möjlighet till uppskov med besluteten skulle skapas. 10. beiräffandekvarstad och skingringsförbud av , , i , , son, Bengl Silfverstrand och (samtliga s) som ansett all ulskoltel under 14 bort hemställa allriksdagen med anledning av motionen 1978/79:2207, yrkandel 4 delvis, skulleanta 14 a § förslaget ull lag om ändring i konkurslagen med av reservaniernaföreslagen lydelse, innebärande att kvarstad eller skingringsförbud bordekunna gälla även för tiden fram lill dess förvallaren omhändertog egendomenoch alt beslul om kvarstad eller skingringsförbud borde kunna meddelas isamband med konkursbeslutet om sådan ålgärd inte tidigare beslutats, 11. beiräffande handräckning av () och () som ansett all utskottet under 15 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1978/79:2209, yrkandel 2, skulle anta 54 §förslaget till lag om ändring i konkurslagen med av reservanterna föreslagenlydelse, innebärande att nuvarande ordning all beslut om handräckning fattadesav överexekulor skulle bibehållas, 12. beiräffande tillsynsmyndighetens hörande avLennart , , i , , son, Bengl Silfverstrand och (samtliga s) som - under förutsättning av bifall till reservalionerna nr 7 och 8 - att ulskoltel under 16 bort hemställa attriksdagen med anledning av proposilionen i denna del och med avslag på molionen1978/79:2209, yrkandet 1, skulle godkänna vad reservanterna anförl, 13. av Lennari ,, ArneAndersson i , , , Bengl Silfverstrand och (samtliga s) som - under förutsättning av bifall lill reservationen nr 8-ansett alt utskottet under 19 bort hemställa attriksdagen med bifall till molionen 1978/79:2207, yrkandet 4 delvis,och medanledning av molionen 1978/79:1765, yrkandel 1 delvis, och molionen1978/79:2209, yrkandel 3, skulle anta 185 b § förslaget till lag om ändring ikonkurslagen med av reservanierna föreslagen lydelse. 14. avLennartAndersson,, ,141 Gillslröm, , Bengl Silfverstrand och q j j (samtliga s) som-under förutsättning av bifall till reservaiionen nr 7-anseu . att utskottet under 20bort hemställa att med bifalltill molionen 1978/79:2207, yrkandel 4 delvis, och v .. med avslag pä molionen1978/79:2209, yrkandel 1 delvis, skulle avslå , " lagen, m. m. förslaget lill lag om ändring i konkurslagen såviii avsäg 50 a §, dels anta sådan ändring i ingressentill lagförslaget som föranleddes härav, dels ock anta 81, 108 och 210 a §§ förslaget fill lag om ändring i konkurslagen med i bilaga lill betänkandetangiven lydelse, 15. av , , ArneAndersson i , , , och (samtliga s) som - under förutsättning av bifall lill reservationen nr 8 -ansett all utskottet under 21 bort hemställa altriksdagen med bifall lill molionen 1978/79:2207, yrkandel 4 delvis, och medavslag på molionen 1978/79:2209, yrkandet 1 delvis, skulle anta 185 a § förslaget lill lag om ändring i konkurslagen med i bilaga till betänkandei angiven lydelse, 16. av Lennari ,, ArneAndersson i , , , Bengl Silfverstrand och (samtliga s) som - under förutsättning av bifall till reservationerna nr 4 och8 - alt utskollel under 23 bort hemställa altriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:2207, yrkandel 4 delvis, skulle anta27, 42, 98, 185 h, 187 och 209 §§ förslaget lill lag om ändring i konkurslagenmed i bilaga lill betänkandet angiven lydelse, 17. av , , ArneAndersson i , , , Bengl Silfverstrand och (samtliga s) som -under förutsättning av bifall lill reservationen nr 8-ansett all utskollel under 25 bort hemställa alt med bifall lill motionen 1978/79:2207, yrkandet 4 delvis, skulle anta det i propositionen framlagda förslaget lill lag om ändring i lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid konkurs med den ändringen att 7 och 8 §§ lagförslaget skulle erhålla i bilaga till betänkandei angiven lydelse. Den genomgripande reform av konkursförfarandel som regeringen nuföreslår och som skall la ställning lill är av stor betydelseför del ekonomiska livet och samhället i övrigl. Förslaget lillgodoser viktigareformbehov. Det är med tillfredsställelse jag konstaterar all del trots vissameningsskiljaktigheter synes finnas en bred enighet om huvuddragen i reformen. Förslagetutgör andra ledet i den omarbetning av konkurslagen som inleddes . I en första etapp reviderades den materiella 43 Ändringi konkurslagen, m. m. konkursräilen,bl, a, reglerna om förutsättningarna för konkurs och om återvinning. Genomförsden nu föreslagna reformen av konkursförfarandet, innebär det attkonkurslagsliftningen i väsentliga delar anpassas till nutida förhållanden.Till skillnad mot den mera begränsade reform som föreslogs i en proposition är1976 omfattar det nu aktuella förslaget både slora och små konkurser. Delålerslår dock forlfarande några frågor alt lösa innan reformarbelel kan ansesavslutat Idetta hänseende kan Jag till en början erinra om att den dåvarandetrepartiregeringen gav konkurslagskommiltén i uppdrag alt överväga hur manbäst skall kunna förebygga del missbruk av konkursinstilulel som bl. a. kommerlill uUryck genom upprepade konkurset I enlighet med detta uppdrag harkommillén lagl fram ett förslag om införande av s. k. konkurs-karantän.Förslaget innebär all en näringsidkare, som har gått i konkurs, under vissaförutsättningar kan förbjudas all driva näring . Förbudetskall grundas på en domstolsprövning i varje särskill fall. Förslaget har säntspå remiss. Remissbehandlingen är i det närmaste avslutad. De remissinslansersom hillills har yttrat sig har över lag varil positiva lill tanken pä ettnäringsförbud i samband med konkurs. Regeringen avser all snarasl la ställninglill kommitléförslagel med sikte pä att en proposilion i ämnel skall läggasfram i hösl. Avarbetet pä att revidera konkurslagen återstår sedan en översyn av bl. a.bestämmelserna om bevakning i ordinära konkurser. Konkurslagskommiltén är f n.sysselsatt med den uppgiften. I slutskedet av arbetet måste också konkurslagenmoderniseras i språkligt och laglekniskl avseende. Somjag redan har antytt omfattar den reform som behandlar i dagförfarandet i både slora och små konkurser. Det är ulan tvivel värdefullt urbåde saklig och lagteknisk synvinkel att förfarandefrågorna på detta sätt harkunnal behandlas i ell sammanhang för alla konkurser. Nuvarandeordning för förvallning och lillsyn har otvivelaktigt klara brister. Särskilliögonfallande är all utredningen i de s. k. fattigkonkurserna är otillräcklig.Bristerna har naluriiglvis blivit mera kännbara allteftersom konkursernaharökat i anlal. Denna ökning har varil myckel kraftig under de senasle 10-12åren, även om en viss avmattning har kunnal skönjas . Eltmarkant drag i utvecklingen är den starka ökningen av anlalel falligkonkurser.De har näsian fördubblats och utgör nu inemottre fiärdedelar av hela anlalel konkurser. Del är svårt alt göra en säkerprognos om den fortsatta ulvecklingen. Vi måste dock räkna med alt antaletkonkurser kommer att ligga kvar på en hög nivå. InnanJag går in på de särskilda delarna i propositionsförslaget vill Jag ange någraav de grundläggande synpunkter på konkursförfarandel som proposilionen ulgårifrån. Konkursinslitulethar till ändamål att tillhandahålla en ordning genom vilken samtliga borgenärerskonkurrerande anspråk mot en insolvenl gäldenär i ell sammanhang kanlillgodoses sä långt tillgångarna förslär. Det är av stor vikl för värtekonomiska liv all konkursförfarandet är utformat så att borgenärernas föriusler iall möjlig mån begränsas. Del är ocksä viktigt att Nr 141 värdeförstöring undviks så långt del går. kräver alt förfarandet är den effektivt och all konkurskoslnaderna kan hållas pä en rimlig nivå. Man måste emellertid härvidga perspektivet. När vår nuvarande konkurs- lagkomtill hade man de renl ekonomiska intressena i blickpunkten. I ikonkurs-dag måste också andra hänsyn vägas in. När ett förelag befinner sig ien ingen ekonomisk kris, vare sig del har gåu så långl som till konkurs ellerej, gör sig ofta vikliga samhällsintressen gällande. Om verksamheten i.ex.läggs ned vid ett förelag, kan detta fl allvarliga verkningar för de anslälldaoch därmed också för den bygd där verksamheten bedrivs, liksom för samhället istort Samhället har pä senare tid tagit på sig ell alll siörre ansvar för altupprätthålla sysselsättningen och för all över huvud lagel säkerställa engynnsam utveckling av näringslivel. Delta kommer lill uitryck bl, a, i statligaengagemang genom slöd och bidrag i mänga former. När ell moderntkonkursförfarande utformas måste hänsyn tas lill sysselsäiiningspoliliska ochregionalpoliiiska iniressen. Förfarandet bör vara uppbyggt så all även dessainiressen kan beaktas. Delfinns också elt annat centralt samhällsintresse som mäsle påverka utformningenav konkursförfarandet. Det är allmänt bekanl alt en beiydande brottslighetförekommer i samband med konkurser. Del rör sig främsl om gäldenärsbrotl, sominle sällan utgöretl led i en mera omfattande ekonomisk brottslighetUndersökningar lyder pä att gäldenärsbrotl förekommer i samband avalla fattigkonkurser och i en något mindre andel av de ordinära konkurserna. Enannan vanlig brottstyp i dessa sammanhang är brott mot uppbördslagen. Arbeieipä att bekämpa den ekonomiska brottsligheten har som bekanl kraftigtintensifierats under de senasle åren. Det är viktigt alt självakonkursförfarandet utformas så all möjligheterna att uppdaga och beivraförekommande brottslighet väsenlligt förbättras. En sådan ordning harsäkerligen ocksä en betydande brottsförebyggande eftekt Jaggår därmed över lill att någol kommentera de olika delarna i propositionen. Förvaltningeni konkurs effektiviseras på flera sätt För det första skall endast välkvalificerade affärsjurister anlitas för förvaltamppdragen. Detta innebär allgällande kvalifikationskrav skärps. För det andra skall förvaltaren ha en ihuvudsak självständig ställning i förhållande lill lillsynsorgan ochborgenärskollekliv. möjliggör en snabbare och mera handlingskraftigförvaltning än . For det tredje blir tillsynsförfarandel effekiivare. Detlaär lill gagn även för effektiviteten i själva förvaltningen. Förslaget innebäratt nuvarande ordning med en rättens ombudsman ersätts av enmyndighets-tillsyn. Därmed kan siörre resurser tillföras tillsynsverksamheten.En myndighetstillsyn tillgodoser ocksä de särskilda samhällsintressen som görsig gällande i konkurs och som Jag har pekat på i det föregående. Dessutomblirdel lättare att få till stånd enhetliga grundläggande rutiner i fråga ombåde förvaltning och lillsyn. Frågan om vilkamyndigheler som bör komma i fräga för tillsynen har 45 Ändringi konkurslagen, m. m. diskuteratsmycket under della lagstiftningsärendes gång. Jag vill här endast understrykaall de myndigheler som har valls i proposilionen - kronofogdemyndigheterna -enligt min mening är särskilt lämpade alt fullgöra tillsynen bl. a. från desynpunkter som jag har angett Jag anser vidare all en lillsyn med iprincip en kronofogdemyndighet i varje län som tillsynsorgan och med enjämförelsevis sträng jävsreglering utgör en fulll lillfredsställande lösningfrån mera principiella synpunkter. En fördel med den föreslagna ordningen ärsamtidigt att enklare tillsynsuppgifter kan delegeras till andrakronofogdemyndigheter än dem som är lillsynsorgan. Fråganom hur förvaltningen skall ordnas har tilldragit sig särskild uppmärksamhet närdet gällerde mindre konkurserna. Detta är naturiigl med tanke pä att sädanakonkurser kommer alt bli de vanligaste och att del är i småkonkurserna sombrisierna med den nuvarande ordningen i första hand ger sig till känna. Del harbedömts alt av alla konkurser kommer alt handläggas som mindrekonkurser. Till detta bidrar att många konkurser som enligl gällande reglerhandläggs som ordinär konkurs i fortsättningen kommer all följa den enklareordningen. bör för dessa konkursers del medföra minskade kostnader ochdärmed också bättre uldelningsmöjligheter. Propositionsförslagetinnebär att man i de mindre konkurserna får en avsevärt mer effeklivförvaltning än den som f n. kommer lill stånd genom god man vid falligkonkurs.Förvaltare skall tillsättas i alla mindre konkurser med undantag för en deldödsbokonkurser. Förvallaren skall ha i princip samma kvalifikationer ochbefogenheter som förvaltare i de siörre konkurserna. Ålervinningsfrågornaskall utredas pä samma sätt som i en siörre konkurs, och återvinning lillkonkursboet skall kunna ske inom ramen för den mindre konkursen. Förvallarenskall också utreda om konkursgäldenä-ren kan misstänkas för gäldenärsbrotl. Detär naturligt all den effekiivare och omsorgsfullare förvallning som här skallske är mer kostnadskrävande än den enkla uiredning som f n. äger rum ifattigkonkurs. Häremot står dock de ekonomiska vinster som del effektivareförfarandet är ägnat att medföra, bl. a. genom att medel tillförs konkursbonagenom återvinning. Proposilioneninnehåller fiera förslag utöver dem som gäller förvallning och tillsyn. Jag kanhär nämna möjligheten för borgenär att fä konkursgäldenärens egendom belagdmed kvarstad under konkursansökningssladiet Vidare får förvaltaren möjlighetatt på etl smidigt sätt få hjälp av kronofogdemyndighet med all skaffa siglillgång lill egendomen i konkursboet Även reglerna om konkursgäldenärensrörelsefrihet u nder konkurs har arbetats om i skärpande riktning. Även i dessadelar ger proposilionen bälire möjligheler all komma lill rätta med brottsligaeller illojala förfaranden från konkursgäldenärens sida. Lagutskottetsmajoritet har tillstyrkt propositionens förslag utom på en punkl, där utskottetföreslårett lillägg, Detla lillägg innebäralt förvaltaren får en uttryckligskyldighet att anmäla misstanke även om andra brott än gäldenärsbrotl, om delunder förvaltningens gång kommer fram anledning till sådan misstanke. Deltatillägg ligger helt i linje med de allmänna synpunkiersom har kommil lill ullryck i propositionen. Jagvill lill sist någol uppehålla mig vid de reservalioner som har avgivits. Dåvill jag först understryka att reservalionerna enligl min mening inle rubbarintrycket av att det råder en grundläggande enighet om reformen.Meningsmotsättningarna avser i huvudsak en del av de organisatoriskalösningarna. När det gäller de siörre eller annars mera kompliceradekonkurserna är alla ense om att förvaltningen bör ankomma på advokat. Men närvi kommer lill de mindre konkurserna föresläs från socialdemokratisk sida altkronofogdemyndighet regelmässigt skall vara förvaltare. Vidare föreslås attlänsstyrelse skall vara tillsynsorgan i konkurs. Jagvill på denna punkt nöja mig med all konstatera att vi alla är eniga om altkronofogdemyndigheternas erfarenheler pä det specialexekutiva omrädei bör laslill vara i konkursförfarandel. Regeringen har här gjorl den bedömningen altadvokaterna har sådana kunskaper och erfarenheter som gör dem bäst lämpade althandha förvaltningen i både slora och små konkurser, medan de erfarenheler somkronofogdemyndigheterna har förvärvat från siu övriga verksamheisområde kommerbäst till nytta i samband med tillsynen. Med den ordning som har föreslagils iproposilionen och av utskottsmajoriteten får vi också samma system förförvaltning och tillsyn i bägge typerna av konkurser. Detta är enligt minmening en beiydande fördel. Lätmig lill slut understryka aU den föreslagna konkursreformen är avväsentlig betydelse när det gäller att i både samhällets och borgenärernasintresse skapa etl effekiivare konkursförfarande. Inle minsl vikiigi är det attvi får bättre medel att komma till rätta med brottsligheten i samband medkonkurser. Jag är förvissad om att de som i fortsättningen skall ombesörjaförvallning och lillsyn i konkurs kommer alt effektivt bidra till att reformenssyften, som vi ju alla är ense om, blir förverkligade. Ändringi konkurslagen, m. m. Genom den snabba samhällsutveckling som ägt rum under 1960- och1970-talen har del blivit alltmera uppenbart alt den nu över 50 är gamlakonkurslagen måste revideras. Både enskilda och förelag har räll alt kräva altkonkurslagen motsvarar de krav som ställs pä den när en konkurs är ettfaktum. Delvar etl myckel bra initiativ från den socialdemokratiska regeringen, när den1971 tillsatte utredningen konkurslagskommiltén, vars betydelsefulla arbele vinu efter hand ser resultat av. Likaså var del värdefullt att 1975 beslutade i vissadelar av konkursreglerna. Motden här bakgrunden fanns det goda skäl att anta alt när den dåvaranderegeringen lill lämnade en proposilion med förslaglill ny handläggningsordning för mindre konkurser, sä skulle denna proposiliontas emot positivt Del gjorde den också hos slora grupper av folket, men delskulle visa sig att nya majoritet vid hösiriksdagen 1976 var av en annanmening. Den avslog proposilionen. Ändringi konkurslagen, m. m. olyckligtbeslut, främst därför all samhället förlorade tid i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Närjagnu på nytt läserdebatlprolokollel frän , kanjag inte undgå attreflektera över ordens valör och språkets nyanser. Företrädareför den borgeriiga majoriteten i ulskoltel framhöll dä att ett avslag inleskulle få några egentliga konsekvenser. Jag lämnar här två citat. Entalare yttrade: "Förseningen lorde inle bli sä stor att den bör fåtillmätas någon avgörande betydelse." Och en annan ledamol framhöll"att det inte uppkommer några vådor av att vänta". Förslnu, senare, kan pä nylt behandla förslag lill hur en effektivkonkursförvallning skall ske. När del gäller de mindre konkurserna, som är detslora antalet, infinner sig osökt frågan: Vad har denna försening pä 2,5 årbetytt ur ekonomisk och social synpunkt för enskilda människor, för kommuneroch för regioner? Någotuttömmande svar kommer vi troligen aldrig att fä. Vi kan endast spekulera. Vadsom är säkert är att en betydande ekonomisk brottslighet har kunnal fortgå, somannars hade förhindrats. Ansvarel för delta fär bäras av den riksdagsmajoriletsom avslog propositionen. Föratt sä övergå lill den proposition som är signerad av fp-regeringen vill jag fördel första konstalera all slora delar av propositionens innehåll bygger pä deförslag som fanns i den socialdemokratiska propositionen 1976. I flera av deolika delfrågorna har vi en gemensam uppfattning. Jag tänker dä främsl pä attde s. k. faltigkonkurserna ersälls av en ny ordning för handläggning av mindrekonkurser saml att förvaltare alltid skall utses i alla mindre konkurser, ochlikaså alt förvallaren skall undersöka om det finns möjlighet au återvinnaegendom lill konkursboet och om gäldenären kan misstänkas för gäldenärsbrotl. Videlarocksädenuppfaltning som kommer till uttryck i proposilionen vad gäller skärpningar ibestämmelserna om konkursgäldenärens rörelsefrihet och om tvångsmedel motdenne. Fördel andra får jag konstatera att vi skiljer oss ål i uppfattning främst när detgäller organisaiionen, dvs. vem som skall vara förvaltare och vem som skallvara tillsynsmyndighet. Mera om delta . Jagvill dock framhålla att vi saknar ell avsnitt i propositionen,nämligen förslag lill regler om näringsförbud i samband med konkurs, s. k.konkurskaraniän. Del är inle att la miste på den omfattande allmänna opinionsom finns sådant förslag. Vi hade hoppals att förslag om s. k.konkurskaraniän skulle vara med i denna omgång, vilket i så fall ylleriigareförslärkl propositionens betydelse. Vitillmäter etl förslag om s. k. konkurskaraniän sä stor vikl au vi i anslutninglill tvä molioner i detla ärende föreslår att skall uttala sig tillförmån sådanl förslag och alt detla skall ges regeringen lill känna.Förslag om alt införa s. k. konkurskaraniän har också ijanuari månad 1979framförts i den socialdemokraliska partimoiionen om åtgärder mot denorganiserade och ekonomiska brottsligheten. Om vår reservalion på denna punkt inle skulle vinnariksdagens gehör , utgår jag ändock ifrån all justitieministern med allkraft driver denna fråga liksom övriga återstående delar avkonkurslagskommilléns arbete. Del måste för oss alla vara en mälsällning allriksdagen inom loppet av etl är bereds tillfälle all beslula även i dessavikliga avsnitt Dåförst har genomfört en total revision av hela konkurslagsliftningen. Jagövergår härefter lill alt närmare motivera den socialdemokraliska reservaiioneni frågan om vem som skall vara förvaltare i mindre konkurser. Densocialdemokraliska gruppen föreslog alt del skall varakronofogdemyndigheten. Ulvecklingen har inle gett oss anledningtill alt ändra uppfattning. Majoriteten i lagutskottetföreslär nu i stället enskilda advokater. Ivår reservalion har vi myckel utförligt redovisat våra skäl, men det kan ändockvara på sin plats att här åtminstone i punktform återge de viktigaste motivenför värt ställningstagande. Kronofogdemyndighetenbör generellt sett kunna erbjuda större möjlig heter all fä lill slånd en effektiv förvaltning. Just en effektiv förvaltningär en av målsättningarna med propositionens förslag. kanbälire än en enskild advokat beakta sysselsättnings- och regionalpolitiska skäli samband med en konkurs. Kostnaderna för förvaltningenblir sannolikl lägre i vårt alternativ. Slalen är i allmänhet i mindrekonkurser den hell dominerande borgenären. Del ärell rimligt krav att staten dåfär insyn i och inflytande över förvaltningen. Brottsförebygganderådel påvisar i sin rapport nr 1 är 1978 alt skatteskulder och avgifter lilldel allmänna i genomsnitt utgjorde två tredjedelar av de totala skulderna i etlurval konkurser i . Därtill kommer alt i avfaltigkonkurserna har konkursansökningen gjorts av kronofogdemyndigheten somrepresentant för del allmänna.