prot · G209135 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag tänker i första hand naturiigtvis pä Rhodesia- eller , som befolkningen kallar sitt egel land. lan har därunder lyckais förhala ulvecklingen och sitta kvar med sin orättfärdigakoloniala regim, trots FN:s fördömande, trots beslut om internationellabojkollaktioner osv. Vad som senast har hänl ärju det val som har genomförtsoch som har underkänts av en bred internationell opinion som bluff Det harpåslålls att man nu har infört nägol slags demokrati genom all breddaregeringsinnehavei även lill svarta grupper. Vi kan inle beteckna dessa svartagrupper som annal än medlöpare till den vila kolonialregimen. Mot dessa krafterslår Patriotiska fronten - ZAPU och tillsammans - som under många är harkämpat Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. försvart självständighet och för frihet åt . Vi känner också alla väl tillde övergrepp som rhodesiska trupper och rhodesiskt fiyg har gjort motflyktingläger inne i och , där många lusen människor har fåttsätta livet lill. Äveni delta fall harju intagit en förhållandevis posiiiv attityd, vilket ärtacknämligt Men del behövs ytteriigare hjälp till dessa rörelser för att deskall kunna bedriva utbildning, sjukvård osv. i de läger där stora delar avbefolkningen nu befinner sig. Vi hade besök av elt parrepresenlanler som svarar för utbildningsseklorn. De kunde tala om all detråder brist på näsian allting i dessa läger när del gäller undervisningen.Delar brisl på papper, möbler, skrivmateriel osv. Vihar alltså krävt en ökning av det statliga biståndet med 40 milj. kr. Ocksä delta är en uppräkning som är synneriigen angelägenoch väl motiverad. Påmotsatta sidan av , i , råder samma förhållande. Där har Sydafrikaunder lång lid gäll emol alla FN-resolulioner och orättfärdigt hållil dennastat ockuperad. Befrielserörelsen , som arbetar där, har inte fltt någotsom helst erkännande. Däremot har man också där försökl genomföra fixade val,och man har förl fram grupperingar som man skulle kunna styra från Sydafrikashorisoni. Även här föreligger behov av ökade hjälpinsatser. Vi har krävt ellylleriigare anslag på 40 milj. kr. lill SWAPO, befrielserörelsen i . Slulligennågra ord om den sista stora förtryckarmakten i södra , nämligenSydafrika, som ju i stort har styrt ulvecklingen och försökl spjärna emot enmer progressiv inriktning i hela södra . Besväriighelerna iRhodesia/och har ju åstadkommits av Sydafrikasinblandning i dessa områden. Vi vel alt det finns en stor opposition iSydafrika. är en av de äldsta svartaoppositionsrörelserna i . Den arbelade framgångsrikt under tidigaredecennier. har den fält arbeta underjordiskt, men rörelsenfinns kvar och växer i styrka. Den är ocksä i behov av ökat stöd. Delgäller också fackföreningsrörelsen i . De tillåtna fackföreningarnaär sä att säga marionetter under regimen. De har inget verkligt inflytande. finns blandade fackföreningar, där svarta, färgade -närmast indier - ochvita kan vara medlemmar. Jag tänker då på fackföreningsrörelsens SACTU, somhar gjort ett gott arbete . Vihar föreslagit alt ANC skall få ytteriigare bistånd i form av 30 milj. kr. ochaU SACTU skall få 10 milj. kt Det skulle alltså betyda en ökning av biståndetlill med 40 milj. kr. Med den nedskärning som vi har pekat på såsommöjlig till andra länder, där vi anser att biståndet inle kommer befolkningentill godo på samma sätt som i de områden somjag nu har berört, skulle det intepå något anmärkningsvärt säll belasta den svenska bistånds-budgeten. Jagvill med delta yrka bifall lill motionen 249 om slöd till och lillmolionen 590 om ökal slöd till befrielserörelserna i södra . Jag har tänkt uppehålla mig en del kring fiyklingproblemaii-ken i vårvärid, och säga några ord om vilka möjligheler som nation har all geasyl i vårt land och om hur vi pä olika säll skulle kunna öka vår insats förall lösa fiyktingproblemen i vår värid, antingen via FN:s flyklingkommissarieeller i samarbele med enskilda länder som är frontstater i de områden varifrånflyktingarna kommer. Vihar sedan andra väridskriget tagit emol ungefär 60 000 flyktingar i vårl land.Del ärju regeringen som efter hörande fastställer hur storflyklingkvol vi skall ha. Under de senasle åren har della anlal varil omkring 1250 ärligen. Jag tror att man skall göra klart för sig all även om 1 250 är denflyklingkvol som vi med svenska medel kan la emot för alt hjälpa människor somriskerar liv eller hälsa i fängelser, så kommer del största flyklinganialel hilspontant -alltså på egel iniiiativ. Det är alltså mångdubbelt fler människorsom söker sig till värt land, eftersom de betraktar sig som flyktingar. Jagtror alt den insats som via den direkla flyklingkvoten har gjorl undersenare år har varil riktig. Vi har försökl all utnyttja denna kvot för all iförsta hand överföra hit politiska flyktingar från främsl , där-somvi alla känner till - utrymmet för poliliskl oliklänkande genlemol de sillandemililärjunlorna är yltersl litet. måste, som vi socialdemokrater serdel, här känna en speciellt stark solidaritet och ett starkt ansvar, därför attmöjligheterna att från hitta alternativa platser all bo och levapä är förhållandevis små. Därför mäsle som nation visa stor lyhördhetnär frivilliga organisationer såsom m. fl. ellerflyk-tingkommissarien begär all vi skall ställa plalser lill förfogande för etlanlal flyktingar som behöver en någonstans. Densituation som f n. råder i häller lyvärr på all glömmas bort införallt tidningsskriveri om båtfolkel i och om andra flyktinggrupper. Lätmig bara fl påminna kammaren om all del forlfarande finns många akutfall iLatinamerika och aU dessa också tenderar au öka. Under höslen har del varil enstark repressionsvåg i , vilken föranlett en fiykt därifrån lill ländersom och . Menflyktingarna lever naturligtvis inle under någon frihet i dessa länder. IArgentina och opererar säkerhetspolis mer eller mindre frittFlyktingkommissarien har fåll in rapporterom kidnapping. Mellan 5 000 och 7 000politiska flyktingar, huvudsakligen argentinare, befinner sig i , ochde flyktingar från som uppehåller sig i anses avflyklingkommissarien befinna sig i en myckel kritisk situation. Eländetefter juntans övertagande i är inle heller slul. Inle mindre än I 100chilenare riskerar all bli återsända till från . Del är s. k.negaliva dekrelfall. Antaletpolitiska flngar i uppskattas till 10 000, men regimen där vill baraerkänna alt det finns 3 000. Meddel sagda, som jag här försökl skildra i några snabba bilder, vill Jag kommafram lill all vi behöver den lilla flyklingkvol som vi har i värt land. Denbehövs för au vi skall kunna ge möjligheler lill flera latinamerikaner. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. som .svävar i omedelbarfara, alt fa komma lill vårl land. Dettaär inte minsl vikiigi även frän en annan synpunkt. Den ökade inriktningen moten flyklingmoilagning frän har kraftigt minskat andra ländersmottagande av latinamerikanska flyktingar. och har länge lagilemol främsl indokinesiska flyktingar - närmare 200 000 och 50000. , och många andra länder har gjort liknandepriorileringar. Man kan konsialera all anlalel länder som är beredda altla emol flyktingar från är mycket få. Jag skulle vilja ifrågasättaom det över huvud lagel finns nägol annat land än som lar emol dem. Dettaär den situation som råder i fråga om möjligheler all ta hilfiyktingar. Lät mig bara konstatera all insalser under de gångna årengällt att avfolka de flyktingläger som funnils främsl i och som uppslodefter . Vi har också frän den östra delen av , fränkommunistländerna, fltt hil människor, vilka i och för sig inte var flyktingarnär de åkte från sina hemländer utan blev det i och med att de lämnade dem ochinle återvände inom stipulerad lid. Det är nämligen brottsligt, och detföranleder oftast fängelsestraff eller andra ingrepp i den personliga friheten,om man inle ålerkommer när myndighelerna så begär. Ivårt land har vi under senare är fatt ta emol slora grupper assyrier. Mellan 8000 och 10 000 assyrier beräknas ha kommil till vårl land från . Denillegala invandringen hit rör sig om ytterligare 100-lalel fall varje månadbara från delta område. Även dessa anser sig vara flyktingar av politiska,religiösa eller andra skäl. IngridSundberg ömmade för bålflyktingarna från Vieinam och ansåg all vi borde görasiörre insalser för dem. Jag delar uppfattningen att totalt sett böröka sina insalser för flyktingar från hela vär värid, inkl. bålflykling-arnaoch alla andra grupper som jag nämnl. Delaren hel rad människor som flytt från Vieinam-"flytt" är kanske inledel rikliga ordel, ulan de har flyttat från till andra länder. Men vivet också all Vieinam har tagit emot stora grupper flyktingar- 150 000.Thailand har lagit emol 140 000. Visseriigen skrivs det inte så myckel om dellai pressen, men det är ändå fråga om flyktingar som lämnat sina resp. hemländersom en konsekvens av Jagskulle tro att båtfolkels moliv för all lämna Vieinam främst är ekonomiska. Detär framför alll sino-vielnamesiska flyktingar. Man skall göra klart för sig atthela del vietnamesiska folkel lever under största knapphet - de ekonomiskasvårigheterna är slora. Dennaflyktingvåg har ökat dramatiskt sedan all privathandel i april förra åretförbjöds av de vietnamesiska myndighelerna. Därför är del också mestsino-vielnameser som har lämnat . Jag tror dock all vi frän svensk sidamåste vara på del klara med alt hur vi än ser på flyktingsituationen och våramöjligheler alt la emol folk i värt land, sä mäsle vi prioriiera flyktingarfrän de länder där risken för fängelse eller avrättning är den störsla. Därförkan och bör vi inle svänga med i tillfälliga opinionsyttringar, ulan vi bör slå fasl vid de priorileringarsom vi gjorl och som flyklingkommissarien arbetar efter. Lät mig säga några ord också om den övriga delen av flyktingbiståndetSom jag nämnde finns det 12 miljoner fiyktingar. Helt naturligt kommer deflesla frän . Del är den kontinent som under de senasle 15 åren haft de störstaflyktingproblemen. Men delta är ell siorl problem även i , där inle mindreän 3,9 miljoner Paleslinaflykiingar måste söka sig till olika former avflyktingläger. har där gjort och gör forlfarande en storinsats. Inle minst kommer genom årels anslag med 42 milj. kr. allaklivi bidra lill alt 1,8 miljoner Palestina-flyktingar får en siörre möjlighelall klara sill livsuppehälle i dessa flyktingläger. Händelseutvecklingeni södra har ökal trycket pä den svarta befolkningen, och del har letttill ytteriigare växande flyktingströmmar. Bara kan man räknamed all ungefär 200 000 flyktingar har sökt sig lill men även tillAngola, och . Del är viktigl all vi hjälper dessa randstater ideras försök all ge nyklingarna en möjlighet all överleva någorlunda värdigt ILatinamerika, som jag lidigare lalade om, tror jag att bör öka sinainsalser på ett nyll område. Vi bör i ökad utsträckning kunna hjälpa de ländersom aklivi arbelar för demokralin och en social rättvisa i . Därförbör vårt slöd till latinamerikanska flyktingar öka högst väsentligt iframtiden. Det är därför angeläget all vi ekonomiskt stöder de länder iLatinamerika som med betydande ekonomiska uppoffringar lar emol flyktingar. Detär inle fräga om några rika stater, ulan det är stater vars befolkning leverunder knappa materiella villkor. Jag vill särskilt nämna , som underde senasle åren har tagit emol ell stort antal flyktingar såväl från denlatinamerikanska kontinenten som från . Denökning med 27 milj. kr. som vi föreslår i reservationen 11 kan lyckas liten.Men i vår reservation skall kammaren se inle enbart en ökning av anslaget ikronor utan också en klar viljeinriktning beträffande vilka flyklingproblem somvårt land bör prioriiera. Vi bör öka vär aktivitet när det gäller all la uppförhandlingar med de s. k. fronisiaierna och siödja de krafter som vill skapademokrati och social rättvisa. Vi tror alt flyktingproblemen kommer all bestå iframtiden. Därför är vi övertygade om att ett ökal samarbele med andralikvärdiga länder är och kommer all bli av stor betydelse. Med anledning härav yrkar jag bifall lill de socialdemokraliskareservalionerna. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Flera lalare lidigare har berört frågan om den eventuellaenigheten om del svenska biståndet Det verkar som om del vore önskvärt med enså stor enighet som möjligt. Det finns emellertid inle mindre än 16reservalioner och fyra särskilda yttranden fogade till årelsbiståndsbelänkan-de. Del tyder klan på att det finns olika uppfattningar om densvenska Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Deninlressania frågan är naluriiglvis om de skilda uppfattningar som kommer lilluttryck i bislåndsbelänkandet bara gäller detaljer eller tyder på merdjupgående skillnader mellan de politiska partierna när det gäller biståndetsprinciper. Efterall ha lyssnat pä dagens debatt och försökt sludera bislåndsbelänkandet är jagnog böjd att tro det . Vi skall inte hyckla fram en enighet bara förenighetens egen skull, om det inte verkligen finns en minsta gemensam nämnarepä delta område. I och för sig är del alltid önskvärt med sä bred enighet sommöjligl när del gäller utrikespolitik och ling som berör andra länder, menenigheten får som sagt naluriiglvis inle bli eU självändamål i dellasammanhang. Jagskulle vilja la upp tre saker. Den första gäller frågan om svenskt slöd lill deländer som bedriver krig ulan alt deras egna säkerhetspolitiska iniressen ärhotade. Den andra gäller ländervalet och den tredje del svenska biståndetseffektivitet Såsommoderat är del när det gäller och Vieinam frestande all säga: Vad var deljag sade? Beiräffande båda dessa länder har den svenska ulrikes-ochbiståndspolitiken utformats på etl sådant sätt att del finns anledning attstarkt reagera. Kall politisk beräkning för all gynna socialistiska vänner harblandats med naivitet av etl slag som nog bör betecknas såsom generande. Cubaoch har inle dragit sig för all bedriva anfallskrig i stor skala,samtidigl som vi frän svensk sida har sänt betydande bistånd och - här talarjag om majoriteten av svenska poliliker- inte velal eller kunnal genomskåda detslorpoliliska spel som dessa länder varit indragna i. Jag säger majoriteten, tydel har dock funnils människor också här i som lidigare varnat ochtalat klarspråk. Men dem har man inte velat lyssna på. Antingen har man vägratall göra det med berält mod, eller ocksä har man uppenbarligen saknat förmågaatt begripa elementära ulrikespolitiska sammanhang. I båda fallen är delnaturiigtvis lika illa, i synnerhet som del här ocksä har gällt påregeringsnivå. Jagtycker nog, herr talman, att det har släll väldigl klart en läng lid vartälutvecklingen har gäll när det gäller och Vieinam. Del har sagts altVietnam har spelat en för della land naturlig politisk roll i . Menom det nu är på det sället alt det har handlat om gamla politiska bindningaroch gamla territoriella ambitioner, så borde man i rimlighetens namn lidigareha uttalat sig med lilel siörre försiktighet än man har gjorl just om Vieinam. Jaglycker, herr lalman, all del finns anledning alt försöka dra lärdomar av detsom har hänl och inle fortsätta att upprepa misslagen. Men såviii jag kanförstå lycks den svenska godtrogenheten när det gäller vissa länder inle hanågon gräns. Socialdemokraterna vill Ju - och det är beklagligt att svenskafolket inle är mera medvelel om del än vad som är fallel - fortsätla alt geslöd till , även sedan vi har genomfört den avirappning som harbeslutat om. Vi har etl avlrappningsbeslul, och del är sannerligen frågan om enlångsam och generös avirappning. Mende svenska socialdemokraterna tycker alt det är hell i sin ordning alt ,som för krig runt om i väriden, bl. a. för räkning, skallfortsätta all få del av svenskt slöd. Jag undrar vad folk i gemen säger om densocialdemokraliska ståndpunkten. Det skulle förvåna mig synneriigen omsocialdemokraterna kunde åberopa någol brett folkligt svenskt slöd för sinlinje när del gäller del svenska biståndet till . Jagär rädd för all den svenska inställningen i den här frågan ule i världen-tecken pä del saknas ju inle - uppfattas som etl svenski moraliskt slöd lillden polilik som bedriver. För vissl är del ett moraliskt slöd som vi gerCuba och dess krig. Vissl är del också ett materiellt stöd som vi ger lillsamma krig genom den svenska u-hjälpen till . Vadgäller Vieinam har ulrikesuiskotiets ordförande pekal pä deövergrepp som har begåtts mot de mänskliga rättigheterna i landet. Del finnsför mig inte mycket att tillägga på den punkten, mer än all del finns faklisklen del människor som milt under den värsta svenska Vielnamhys-lerin ändå vågadepåpeka alt bilden inle var så entydig och självklar som man då ville göragällande. Delfanns faktiskt svenska politiker som vågade ifrågasätta det trovärdiga i dettal som t ex. då förde, att så fort kriget var slut skulle dentredje kraften ta över och se till alt man fick en demokratisk utveckling iVieinam. Jag frågar, herr talman: I vilket kommunistiskt land har någonsinnågon s. k. iredje kraft fält överieva mer än blott den absolul kortaste tidsom har varit möjlig? Demänniskor som vågade påpeka delta blev inte särskilt uppskattade i denpolitiska debaiten. Del är naluriiglvis alllid lätt aU vara eflerklok - och Jagtycker inte all del finns någon anledning att förfalla lill detta nu - men demänniskor som den gången var så tvärsäkra i sin bedömning av bordekanske när del gäller att utvidga stödet till andra länder länkasig för en smula. Nuser dess bättre inle svensk u-hjälp alltid ut på det sätt som vi har funnitanledning att kritisera från moderal håll vad avser och . Vi harprojekl i olika länder av en hell annan karaklär vilka säkeriigen bidrar lillatt utveckla dessa länder på ett säu som kommer befoikningarna i storttillgodo. Del är också den lypen av projekl som del finns all anledning attsatsa på. Men det måste slås fasl, och del är beklagligt allutskoltsmajorilelen inte har velat lala klarspråk på denna punkl, alt svenskibistånd lill ländersom är i krig icke skall få förekomma i fortsättningen. Denandra punklen jag vill ta upp är länderurvalet Skall svensk u-hjälp blieffektiv sä är det självklart att det finns anledning för oss all koncentreraden svenska hjälpen lill elt mindre anlal länder och ell mindre anlal typer avprojekt är ett litet land med en liten befolkning, och den hjälp vi kange är naluriiglvis i elt globalt sammanhang myckel begränsad. Då är delnaturiigl all del lilla vi med vårt perspekiiv kan göra görs så effektivt sommöjligl. Delta måste såvittjag kan förstå leda till en begränsning av anlalelmottagarländer. Det är därför med storförvåning som man finner all socialdemokraterna i Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. utskottsbetänkandet varmtpläderar för svenskt bistånd till länder i del karibiska områdetJag kan inteför mitt liv förstå all della borde vara en svensk angelägenhet påbisiåndsområdel. I och för sig fullföljer socialdemokraterna här enu-landslradition, nämligen all ge hjälp lill partivänner runt om i väriden. Detframgår helt klart av den socialdemokraliska reservationen all man inle avserall göra de aktuella karibiska länderna lill programländer i vanlig mening,ulan all biståndet skall ses som "elt stöd för ländernas strävan allbefästa demokrali och social utveckling". Men om del är delta del gällerborde del pä närmare håll finnas länder som kunde bli föremål försocialdemokraternas demokratiska nit. Nej,låt oss nu se lill att vi icke ökar antalet motlagariänder på i hög gradtvivelaktiga grunder ulan i stället koncentrerar värt bistånd sä att effektenblir maximal. Färjaglill slul, herr lalman, säga att del är väsentligt all vi i forlsällningen kanutvärdera del svenska biståndet på elt effektivare sätt än vi har gjorthillills. Del är väldigt svårt att få fram besked om det svenska biståndetseffekt Jag lycker del är beklagligt, och del är nödvändigi att vi i framlidensaisar mer än vi har gjorl på all få en effekliv utvärdering. Det ärnaturligt all utvärderingen i första hand icke sker inom SIDA:s ram, som ärpart i målet, ulan all någon form av fristående institution får hand om detla. (vpk): Vpk har under en följd av år krävt utträde urVärldsbanksgruppen. Delta krav är inle mindre aktuellt än första gängendet ställdes. Tyvärr förefaller del vara så, att när ell otillfredsställandeförhållande varar lillräckligt länge är detta tillräckligt skäl för att tonaner kriliken och accepiera sakernas tillstånd. Så tycks i alla fall desocialdemokraliska ledamölerna i utskollel ha resonerat när de accepteradeinle medlemskapet, som de länge har varil posiliva lill, ulan myckethöga andel av insatserna i Väridsbanksgruppen. Eller är del så som BertilMåbrink och tidigare i debatten framhållit, alt under valåretspringer man ifrån sina mer radikala krav? Regeringoch utskott vägrar all ens beröra den fundamentala frågan vid sin diskussion avvår motion, nämligen Väridsbanksgruppens roll i den imperialistiskaväridsordningen. Därför blir diskussionen inle bara förvirrad, utan manmotsäger t. o. m. sig själv på en rad punkier. Åena sidan säger man all del finns krilik alt rikta mot gruppen för dessuliåningspolilik och röslregler. Å andra sidan skriver man alt det faktum allregeringen inle ylleriigare ökar redan myckel höga andel av insatsernainte flr tas som etl uttryck för ett minskat förtroende för . Åena sidan hävdar man att anledningen lill medlemskap är all vi försthärigenom kan vara med om all påverka gruppens polilik. Åandra sidan sägs iproposilionen: "Del måste dock framhållas all förutsättningarna för allvinna gehör för dessa tankar, inle minsl pä grund av motstånd frän de storamedlemsländerna, måste betecknas som myckel begränsade." Manvet sålunda inle vilkei ben man skall ställa sig pä. Del hade varit hederligareom utskottet klart deklarerat all vårl medlemskap i gruppen inte härmedvärbislåndspolilik angöra. Huvudskälet förvart medlemskapärinte humanitärt ochdet baseras inte heller på någon förhoppning om all vi skall kunna styragruppen i en progressiv riktning, ulan del är kort och gott all ingår idel imperialistiska storföretag kräver all ingårsom medlem för alt de därigenom på etl mer effekiivi säll skall kunna utsugatredje väridens folk. Underde har gruppens makt snarare ökal än minskal genom den utvecklingsom inneburil all skuldbördor gentemot den kapitalistiskaindustriväriden ökat alltmer och all valel för nu står mellanVärldsbanksgruppen och de privata storbankerna, dvs. ell val mellan Skylla ochKarybdis. Att gradera graderna i helvetet, alt som i del här fallel graderaölägenheterna och avgöra vilkendera av dessa bägge grupper -ellerde privata storbankerna - som är värst kan måhända vara nödvändigi, men man börändå slå fasl alt det i bägge fallen är hett Man bör ocksä slå fasl all delinte gäller elt val mellan en progressiv inrikining och en bakälsträvande, utanmellan två bakålslrävande, två linjer som bägge syftar lill all slärkaimperialismens krafter och bekämpa de krafter som verkar för en ny ekonomiskväridsordning och en utveckling som tjänar de intressen som omfattas av folkeni den tredje väriden. Metodernas råhelsgrad kan måhända variera.Världsbanksgmppens lidigare illdåd är alllför väl kända för all här behövaupprepas, men man kan peka på länder som , och för attpåminnas om att historien är blodbesudlad. är del regimerna i ,, och liknande mördarregimer som får de största stöden ochlänen, ell faktum som man försöker kamouflera genom att ge spottstyvrar åliredje världens progressiva regimer. Och i de senare fallen släller manfortfarande villkor för lånen. Del handlar om villkor som hän drabbar de bredamassorna, villkor som innebär massarbetslöshet och svält för stora gmpper avbefolkningen hell i enlighet med de Friedmanska recepten. Delhar sagts att numera alltmer kommit alt utforma sin lånepoliliksä, all den direkt förbättrar villkoren för de fattiga. Del påstår ocksåutskollel. Väridsbanken har t ex. stött Jordreformprogram i vissa länder.