prot · G20931 · 1978-12-31 00:00:00 — ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för alt i ett sammanhang besvara dels (vpk) den 18 oklober anmälda interpellation, 1978/79:29, tillindustriministern, dels f"//;/)yo/7fl/;MO/7s (c)den 19 oklober anmäldafråga, 1978/79:54, till induslriminislern, och anförde: har frågat industriministern, dels hur han ser på den avvänsterpartiet kommunisterna föreslagna etableringen av konstgödseltillverkningi Norrbotien, dels om han är beredd att snabbt få fram tillräckligautredningsresurser för atl klargöra alla detaljer i förslaget saml om han ärvillig att tillskjuta erforderliga medel härför, har frågat industriministern om planerna på en fabrik i förtillverkning av ammoniakprodukter har kommit i eU sådant läge aU ett besked kanlämnas om när och hur projektet kan förverkligas. Arbetetinom regeringen är så fördelat alt det är jag som skall svara påinlerpellationen och frågan. Jag besvarar dem i ett sammanhang. Iell svar på en inlerpellation av anförde dåvarandeindustriministern, statsrådet . Åsling, att han avsågatt inom departementet låta granska en utredning av AB om elteventuellt ammoniakverk i anslutning till ;s, numeraSvenskt Stål AB:s, anläggning i . Han förklarade sig beredd att förordaslöd till sådant projekt, om samhällsekonomiska skäl talade för projektet ochbehov av stöd uppkom. Dengranskning som företagits visar atl en ammoniakfabrik inte kan anses ekonomisktförsvarbar. Däremot kan en produktion av kvävegödselmedlet urea vara avinlresse, Koksugnsgasen i är väl lämpad för tillverkning av urea. Världsmarknadenför urea kommer att karakteriseras av stor osäkerhet om hur stordel av utvecklingsländernas behov som kommer alt tillfredsställas från egnaureafabriker. Det ekonomiska utbytet av en ureafabrik kommer därför atl varaberoende av det marknadspris och det kapacitetsutnyttjande man erhåller. Någonentydig bedömning av dessa frågor kan f n. inle göras. Motdenna bakgrund harjag förståelse för gm S3AB väljer att använda överskottsgasenför kraflvärmeproduktion. Inom överskådlig lid är avsättningen av energioproblematisk. En säker inläkt för värmeleveranserna ökar dessutomanställningstryggheten för de anställda vid , Det stöd Nr 31 som skulle behövas föratt påverka beslut lill förmån för enureafabrik Måndagenden har bedömts vara så ston att jag inte anser det rimligl alt föreslåall elt sådant 0/77konstgödseltillverkning i (vpk); som en ny larmrapport om silualionen i Norrlandslänenformulerar alternativen "total avveckling eller rejäla salsningar",är del nära lill alt uppfatta ell interpellationssvar sådant som detföreliggande som ett slöd föravvecklingsalternativet. Alt ett svarar kortfattatbehöver i och för sig inte betyda att det inte behandlar ställda frågor på ettseriöst sätt. Men i det här fallet måste jag nog ifrågasätta om man pådepartementet över huvud taget ägnat en allvariig tanke åt de frågor sominlerpellationen ställer, talar i svaret om helt andra saker ochhamnar utifrån del i beskedel atl han inte anser det rimligt att föreslå slöd. Delär inte bara forskare som inser allvaret i Norrbollens situation. Från alllfler håll i länel ställs nu krav pä målmedvetna satsningar på länetsnäringsliv. En otrygg tillvaro i samhällen som står och faller medbasnäringarna, en tilltagande utflyttning och en arbelslöshel som är fyragånger så stor som i övriga delar av landet - del är faktorer som gett skärpaåt kraven och uppfordrat till konkret prövning av olika möjligheter all skapaförädlingsindustrier i länet. Vpk;sförslag om ammoniakfabrik i anslutning lill koksverket i och omtillverkning av konstgödsel (NPK) i är en sådan konkret möjlighet.De förutsättningar för sådan tillverkning somjag redovisat i min interpellationborde ha fött en mer ingående bedömning än vad som kan utläsas av svaret. Regeringenborde ju rimligen ha andra och större resurser för en sådan bedömning än vadvpk:s Norrbottendistrikl har, och ändå hävdar jag atl vårt partidistriktuppenbarligen arbetat betydligt mera ingående och seriöst än vad man pådepartementet har funnit anledning atl göra. Tilldessa förutsättningar hör alt alla ämnen som behövs för tillverkningen finns iNorrbotien, Mineralulredningen har på fiera ställen i sitt betänkandeframhållit att handelsgödsel aren lämplig produkt alt framställa på basis av detillgångar som finns, Apatilfinns i Kirunamalmen, och beslut om anrikning är redan tagel, Aitikgruvan harkalium, som kan utvinnas med lakningsleknik. Kväve kan man få uröverskottsgasen vid koksverket i , Kalksten finns på flera ställen iNorrbotten (t, ex, Norvijaur, Masugnsbyn och Prästholm), Den svavelsyra sombehövs kunde man få fram genom alt , vilket skulle ökamotiven för atl bryta den. Talk förekommer rikligt i Lautakoski, Aitik harocksåturmalin, ur vilket spårämnet bor kan utvinnas. På andra håll i länet har manförekomster av koppar, järn, mangan och andra mineraler som behövs för alt ettkomplett fullgödsel skall kunna framställas. Det här uppfattas med allrätt som starka argument för en tillverkning av det slag som föreslås. Detär argument som inte förlorar i siyrka därför att även industriverket tagitfram dem. Mol den bakgrunden kan man undra om skälet till attarbetsmarknadsministern för svara på inlerpellationen är atl det skulle varasvårare för industriministern - som frågorna alltså riktals lill -atl gå emotindustriverkets och mineralutredningens egna argument. Det som numest uppehåller sig vid i sitt svar är möjligheterna att framställa ett enkeltkvävegödningsmedel. Men inlerpellationen handlar inte alls om detta utan justom framställning av fullgödsel. Statsrådethänvisar lill del svar jag föll på en lidigare interpellation. Det föranledermig atl konstatera att uppenbariigen tog allvariigare på frågan ochuttryckte, bl. a, ur jordbrukarsynpunkt, intresse för del gödningsmedel somdet här handlar om. Jagskall inle här upprepa den statistik somjag redovisai i interpellationen ochsom visar det svenska jordbrukets beroende av importerade färdigprodukler ochråvaror. Jag skall bara understryka att och olikamiljövårdsorganisationer efterlyst bättre och miljövänligare gödningsmedel. Desom nu används är av dålig kvalitet och har en starkt försurande effekt i denmiljö där de används. Cementakoncernen har också i en utredning visat attanvändningen av de nuvarande medlen innebär ell ökal behov av kalkning ijordbruket med inte mindre än 40 96 jämfört med när man använde medel somtidigare tillverkats i . Nyligenhar det publicerats uppgifter om kadmium som cancerframkallande medel. Kadmiumförekommer rikligt i de importerade ämnen som används för gödning.Användning av fosfor ur Kirunamalmen skulle kraftigt minska dessa cancerrisker.Det finns alltså elt verkligt behov av elt nytt och bra gödningsmedel, Iinterpellationssvaret talar statsrådet om en granskning som företagits av enulredning om ammoniakverk vid NJA i , Denna skulle visa att en sådantillverkning inte kan anses ekonomiskt försvarbar. Eftersom intefunnit anledning att närmare redogöra för denna granskning utgår jag ifrån attden är behäftad med samma brister som den som utförts på uppdrag avNorrbottendelegationen, När den gjordes var det inle allmänt känt all allaråvaror för NPK finns i . Den tekniske utredaren har sålunda i sinbedömning inte haft med förekomsten av kalium i Aitik, Ulredningen kommer trotsdetta fram lill atl ammoniaklillverkning anses vara elt av de mest passandeanvändningsområdena för överskoltsgas från koksverk, och alt sådan hantering nuäter har aktualiserats. Andrabrisler i gjorda granskningar har kommit fram under de förhandlingar somalltjämt pågår mellan ledning och företrädare för Metallfacket, Så hardel i jämförande kalkyler mellan gasens användning för kraftvärmeverk ochammoniaklillverkning från sida hävdats atl investeringskostnaderna förkraftvärmeverket skulle uppgå till 260 miljoner. Vid senare genomgång har detvisat sig att kostnaderna i stället rör sig om 354 milj, kr. - en avsevärdskillnad alltså. Idriftskalkylen har man vidare räknat med priset på elström priser,medan man tagit upp dagens priser på ammoniak. Man har inte ens 0/77konstgödseltillverkning i 10 protokoll 1978/79:29-32 0/77konstgödseltillverkning i tagit hänsyn tillindexuppräkningar. Sådana saker förvrider givetvis resultatet, men det ärkanske det man velat. Nupågår som sagt förhandlingar och enligt uppgift finns det yllerligare elltiotal punkter där man inle gör samma bedömningar. NärNorrboliendelegaiionen beslutade slälla medel lill förfogande för en utredning,gick uppdraget till som i samarbete med facket skulle företa utredningen.De fackliga representanterna gavs dock i det läget aldrig möjlighel att delta.Senare har man från företagsledningens sida betonat att alla nya uppslag skallprövas positivi. Metallavdelningen har också fött ett skriftligt löfte om altinget beslut skall fattas innan de företagsekonomiska konsekvenserna av bådaalternativen är klarlagda. Ävenom arbetsmarknadsministern, som sagt, talar om annat, så kan ändå svaretuppfattas som ett ställningstagande emot en sådan ulveckling som bl, a, de fackligarepresentanterna kräver. Detta är specielll märkligt som det från ;s sida,såviiijag vet, inle gjorts gällande alt det handlar om något antingen-ellerbeträffande kraftvärme-ammoniaktillverkning. Jag förstår alltså inteformuleringen atl "väljer atl använda överskottsgasen för kraftvärmeproduktion". Enbil av det projekt som diskuteras borde intressera arbetsmarknadsministernalldeles speciellt, nämligen frågan om sysselsättningstillfällen. Mellan SSABoch facket är man överens om all tillverkning av ammoniak i anslutning lillkoksverket skulle ge mellan 80och 100 nya arbelslillfällen. Om gasen däremoianvänds för kraftvärmeverk kan effekten ur sysselsättningssynpunkt för Luleåsdel bli negativ. Tillbedömningen av hurgasen skall användas hör dessutom det faktum alt en satsning på NPK-tillverkning gör atl frågan om ammoniak kommer i ell annat läge. Detta har även Norrboliendelegaiionen kommit fram till. Marknadsbedömningarna i dess tidigare utredning blir annorlunda om man startar NPK-framställning, eftersom avsättningen för ammoniak då är säkrad. Förvpk:s del finner vi att sä mycket återstår att pröva alt vi kommer all förnyakraven på att utredningsresurser ställs lill förfogande och medel lillskjuts.Då hoppas jag all industridepartementet gör de bedömningar som förslaget ärvärt. Däremot harjag naturiigtvis ingenting emot att arbetsmarknadsministernger sig tid all allvarligt bedöma sysselsättningseffekterna runt om i ett svårtutsatt län. Sysselsättningseffekter för del här projektet - del är alldelesuppenbart. Även jag vill lacka statsrådet för del svar som lämnats påinlerpellationen och på den fråga som jag har ställt. Låtmig inledningsvis säga att vi självfallel inför denna fråga som inför allaandra har myckel stor respekt för de ekonomiska bedömningar som måsle göras ochsom skall ligga som underlag för elt projekt som detta. Jagkan ändå inle underlåta att göra bedömningen alt de undersökningar som ärgjorda är behäftade med omfatlande brister när det gäller möjlighe- terna pä lång sikl av enekonomisk utvidgning av projektet i fråga. Man har inga säkra möjligheter lillavsättning för de produkier som skulle ingå i projektet. Ta t. ex. en sådan saksom apaliten! Hur länge har man goda avsättningsmöjligheter för den produktenifrån våra gruvor? Sådant finns ju ingen garanti för. Jaghar ställt frågan om ammoniaklillverkning, men självfallet måste i en bedömningockså ingå möjligheten alt få en fullgödseltillverkning i länel. För jordbruketskulle detta ha utomordentligt stor belydelse, inte bara i Norrbotien utan ihela vårt land. Jag skall inte ge mig in på atl upprepa vad harsagt och som jag i stora delar kan instämma i. Jagmenar att det är angeläget alt man inte bedömer arbetsmarknadsministernsuttalande i slutet av interpellationen så alt denna fråga nu skulle varautagerad. Jag hoppas statsrådet i ett senare inlägg kan bestyrka alt dennafråga inle är avförd utan att man frän departemenlels sida är beredd att föraden vidare och fortsätta utredningsarbetet. I en fråga som denna måstesjälvklart arbetsmarknadssituationen i Norrbotien väga utomordentligt tungt.Jag har nämnt tidigare alt jag har stor respekt för de ekonomiska bedömningarnanär projekt skall startas, men självfallel måsle de samhällsekonomiska skälenväga ulomordentligl tungt, specielll i ett län som är så drabbat avarbelslöshel som är f n. Vi för uppleva situationer medutomordentligt stora satsningar av regionalpolitisk karaklär. När det gälleratt behålla sysselsättningen har det nämnts belopp som har varil otroliga förnågra projekt i detta land. Då måste man fråga sig om det inte finns skäl förstatsmakterna atl allvariigl överväga hur stor insats man vill göra för atl iett av arbetslöshet så drabbat län starta elt företag som långsiktigt kan gesysselsättning av inte obetydliga mått. Jagskall inte orda vidare i denna fråga. Jag vill bara av arbetsmarknadsministernfö bestyrkt att man vill fortsätta utredningarna och planerna för en fabrik avden här typen uppe i . Jag vet att Norrboltensdelegaiionen inte ser dettasom en avslutad undersökning, ulan man har för avsikt atl fortsätta. Dennadebatt får därför inte avslutas med det intryck man skulle kunna fö genom sistabiten i statsrådets svar. 0/77konstgödseltillverkning i Jag är överens med interpellanten och frågeställaren om altarbetsmarknadsläget i är besväriigt. Man kan nog säga att detär besväriigare än i de flesta andra län i vårt land. Det finns ingenmotsättning oss emellan på den punkten. Länel kräver särskilda insaiser för atlvi skall komma till rätta med svårigheterna. Del är också vad regeringenförsöker atl göra på olika sätt. Detcentrala är naturiigtvis, i som på andra håll i vårt land, alt fölill stånd en produktion som har en marknad och som ger en naturiig och riktigsysselsältning för de boende i området. Alt man har en så belydandesvårighet uppe i beror till stor del på de förväntningar somskapades i och med planeringen för 80 och de svårigheter denplaneringen har lett in länet i. Hade det baserats på en riktig planering och en hållbarmarknadsföring hade vi naturiigtvis haft en annan situation i Norrbotien.Men så var icke fallet, och därför är det en betydande överkapacitet iLuleåområdet som på något sätt måste av. Vivill naturligtvis göra allt för alt hjälpa SSAB-Luleåverken till annan,framlidsinriklad aktivitet som ger tryggad sysselsältning på sikl. Då är det ioch för sig riktigt att man funderar i de termer som gjorde: Kanman fö till stånd vidareförädling av de råvarutillgångar som finns inom länet?Jag har inget att invända mot del. Jag tycker det våren bärande princip iStålverk 80, och den skall man naturligtvis tillämpa i alla branscher somförekommer i detta län. Men en grundförutsättning föratt gä in med full kraft iett projekt är dock att man är övertygad om alt det har en bärighet på sikl. Viorkar inle göra ett misstag till i detta län - för ell misslag är vad som hargjoris. EivorMarklund säger alt det inle har funnits en enda allvariig lanke på departementetnär man har granskat detta material. Del är naturiigtvis en förförandeöverdrift, och jag hoppas alt är beredd alt ta tillbaka den. Delär klart att tjänstemännen pä industridepartementet har granskal frågan myckelingående med stor sakkunskap, och det har lett fram till det resultat jag härhar redovisai. EivorMarklund hänvisar till . Åsling, och jag är övertygad om atl han på dennapunkt, med del sakmaterial som har presenterats, skulle gesammasvarsomjaghargjort. Jag har tagit över denna enhet frånindustridepartementet, som väl känner lill, och jag baserarsvaret på samma underlag som . Åsling var med om att arbeta fram. Ossemellan finns ingen skillnad i bedömning av della, del är jag hell övertygadom. Jagvill för , som förde fram en hel del kloka synpunkter, påpekabetydelsen av alt man har respekt för de ekonomiska realiteter som finns ibedömningarna. Det trorjag måste vara centralt, och där har vi sammauppfattning. Vidare sade all marknadsutsikter är svårbedömda imånga avseenden, och det gäller naturiigtvis också konstgödsel -vilken volymdel finns avsättning för och vilka möjligheter det finns att sälja den till eltrimligl pris. Del är mycket stor osäkerhet framöver när del gäller alt göra enbedömning av just den marknaden. Delfanns alltså myckel i inlägg som visar förståelse för desvårigheter vi har när vi skall bedöma utredningsmaterialet. helst att jag skulle säga alt man inte är färdig med denna fråga, och detkanjag väl hålla med om till en del. Här pågår ett fortsatt utredningsarbete.Det som tycks vara ganska klart är all ammoniaktillverkningen icke ärekonomiskt möjlig men all, som det står i svaret, produklionen avkvävegödselmedlet urea är av intresse. Del är just en sådan bedömning somalltfort kan ske inom ;s ledning. Detsom i det här sammanhanget också förs fram är kraftvärmeverkel, och det är,, också något som ger en betydande sysselsällning inom området.Det synes vara en betydligt bättre framgångsväg för att ge trygghet i jobbet för demsom är verksamma inom i . Det finns därför avgörande skäl som lalarför just detta alternaliv. Men ett beslut av alt bygga ett kraftvärmeverkutgör inget hinder för att också pröva frågan om en fullgödselmedelsfabrik iNorrbotten. Man kan överväga en produktion av fullgödselmedel där detillsatsvaror som inle med fördel kan tillverkas i inköps påvärldsmarknaden. Enligl vad jag erfaril ämnar Norrboltensdelegaiionen - FilipJohansson var också inne på del - låta företa en marknadsundersökning i denriktningen beträffande fullgödselmedel. Jag tror atl jag med detta i stort sett har kommenterat de synpunktersom här har förts fram. (vpk): Jag kan inle befria mig från intrycket alt del svar jag fött pä mininlerpellation ligger väl i linje med de svar på andra interpellationer som harlevererats . Regeringen ser uppenbarligen inte sysselsättningsfrågornaoch frågan om utvecklingen av landels ekonomi som något som man skallprioritera. Man ligger lågt av någon anledning. I väntan på vad? skulle jagvilja fråga. RolfWiriénsäger att det handlarom att det man producerar också skall ha en marknad. Ja,visst! Men vad jag efterlyser ärju en prövning av om det finns en marknad ellerinle. säger i siu skriftliga svar att man inom departementet hargjort en granskning, men han redovisar inte med ett enda ord vad dennagranskning gått ut på och vilket resultat den har givit. RolfWirtén nämnde i sammanhanget de förväntningar som väcktes i medanledning av 80 och alt vad jag här lagil upp skulle vara några slagsefterdyningar efter vad som hände i samband med att della projekt skrotades.Till detta vill jag säga atl det projekt jag tagit upp i min inlerpellation ochsom förts fram också på andra sätt ärju ell av de projekt som man frånSSAB-ledningens sida sagt sig vilja pröva positivi just med hänsyn lilleffekterna av strukturomdaningarna i samband med att man skrotade 80.Men arbetsmarknadsministern är alltså beredd alt redan nu avfärda projektet,utan att ge så mycket mera på hand. Sedanbegär RolfWirién atl jag skall ta lillbaka vad jag sade när det gällerbehandlingen av interpellationen. Men jag är faktiskt inte beredd att göra det.Arbetsmarknadsministern hävdar visseriigen nu att departementet med storsakkunskap har behandlat de frågor jag tagit upp, men behandlingen haruppenbarligen inle skett med samma sakkunskap som funnits hos oss i ett litelpartidistrikt, hos facket - Metall vid NJA - eller bland de ledamöter iNorrbottensdelegationen, som efter vad jag förslår har spolat lidigareutredningar därför att man tycker att det finns mera att ta fasta på i dennafråga. Jaglycker alt RolfWirién borde ha bjudit på så pass mycket alt han i sitt svartagit med en mening om all man skall fortsätta det utredningsarbete som redanpågår. Han gav ett sådant besked, men det skedde först efter press frånFilip . Kraftvärmeverketskall ge belydande sysselsättning, säger . Enligl de uppgifter jaghar från blir effekten precis den motsatta. Man kan således t. o. m.förvänta sig viss nedgång av antalet sysselsatta, om man använder gasen fördelta ändamål. Jaggav i milt lidigare anförande uttryck för en viss förundran över att ettuppenbart induslriärende behandlas av arbetsmarknadsministern. Arbetsmarknadsministernsade alt han förutsatte all jag kände lill att det fanns en sådanarbetsfördelning. Jag gjorde uppenbariigen inte del, utan när jag fick beskedav kammarkansliet atl det var RolfWirién som skulle svara på mininterpellation, då irodde jag atl det berodde på atl man mest tagit fasta påatt del projekt jag behandlade skulle medföra nya arbetstillfällen, men så ärdel ju inte. Varkeni sitt första anförande eller i sitt genmäle har på något sättberört detta, som borde vara hans främsta intresse. Vi har lidigare upplysts omatt industriministern, av kända orsaker, inte kan delta i handläggningen avvissa frågor, och man undrar då om detta kanske är ett sådant ärende. RolfWiriéntalar fortfarande inte så mycket om vad det är för granskning han hänvisar tilli sitt svar. Ett faktum är ändå att denna, som ulförts påNorrbottensdelegationens uppdrag under brådska och i semestertider, som jagsade har spolats av delegationen, som söker nya möjligheter all arbetavidare under delvis andra förutsättningar. Är då inte be redd attla vara på de ändrade förutsättningar som föreligger och direkt uttala atldelta arbete kommer att fortgå? Jag är väl medveten om behovel av en marknad för de produkter somtillverkas. Låt mig ändå säga att såväl urea som fullgödsel är produkier, sommed största sannolikhet kommer att ha en marknad . Urea är enny produkt som säkeriigen kommer att fö slörre och större användning efterhand. Därför bör man nog kunna se relativt posilivt påmarknadsförutsättningarna för dessa bägge produkter. Förutsättningen härför äratt de kan tillverkas på en konkurrenskraftig prisnivå, och de möjligheterna börinle vara sämre än på andra håll i ett län som , som har god tillgångtill den råvara och också till den energi som behövs för tillverkning av sådanaprodukier. Låtmig sedan i frågan om kraftvärmeverk eller gödseltillverkning säga alt det, såvittjag kan förstå och enligt vad de källor jag försöki ösa ur har givit besked om,inle behöver vara någon konflikt mellan dessa båda företeelser. Bägge bör kunnaha en plats vid anläggningen i , och detta skulle självfallel ge ännuslörre trygghet och ökad sysselsättning för de människor som finns däruppe. Tillsist villjag framföra ett tack för atl vi fick ett besked om att slalsrådel ärberedd alt medverka lill alt fortsatta utredningar på detta område genomförs. Del är naturligtvis inte så, , alt vi har givitsysselsättningsfrågorna minskad prioritet. Om går igenom deregeringsdokument som har presenterats, skall hon finna atl del inästan varje sådant framhålls att sysselsätlningen är den fråga som vi sätterfrämst. Del framgick också av mitt föregående inlägg att jag på den punkteninte har någon annan uppfattning än den har pläderat för, dvs.atl behöver mycken hjälp för att hålla sysselsättningen i gång.I det avseendet står jag fast vid vad jag sagt här och vad regeringen i sinhelhet har uttalat i andra sammanhang. Men en punkt där våra uppfattningarmöjligen skiljer sig när vi nu försöker skapa permanent sysselsättning är atljag menar att det skall ske på en realistisk nivå. Del vidhåller jag, och jagmenar att man inte skall gä ut med luftiga löften utan vara någorlunda säker påatl kunna föra utlovade projekt i hamn. Fårjag också säga all delta inle innebär något definitivt avfärdande avtillverkningen av konstgödsel i . Jag sade redan i milt föregående inlägg- och det har tagit fasta på - alt man har möjlighet att, efteratt som ett första alternativ ha gått den väg som jag f. n. tror mest på,kraftvärmeverksvägen, senare också pröva tillverkning av konstgödsel. Och omden marknadsbedömning som gjorde i sitt senaste inlägg ärriktig, blir förutsättningarna också bättre framöver för sådan tillverkning.