prot · G209164 · 1978-12-31 00:00:00 — Detvore utomordentligt lyckligt om företagen nu i elfte limmen kunde accepteradelta och lojalt ställa upp på vad som ändå är en bred svenskriksdagsmajoriiets vilja, så att vi slapp hålla på med den byråkratiska exercissom tyvärr blir nödvändig om lagen skall tillämpas i sin helhet. Jag sade atl det våren förvånande enighet 1977. Del var någol alldelesfantastiskt atl del i värt land skulle råda enighet om atl inle bara iFN skall stödja isoleringsstraiegin, tanken på sanktioner, utan att Sverigedessutom skall överväga ensidiga åtgärder mot investeringarna i . Detgick hela med pä - inkl. och hans parti. Vi fann atlutvecklingen i var så oroande, atl siluationen var .så speciell, säunik all detta var motiverat. har ni moderater sluppit koalitionens band, och är enigheten icke längrekvar. Den gängen fick ni tumma på er övertygelse, den gången fick ni tänja erallt vad ni orkade, och den gången fick ni skriva under sådant som ni i djupetav ert hjärta starkt ogillade. Det behöver ni inte ; nu kan ni framträdaoch yrka avslag. Menkvar står Ju ändå atl det finns en ganska solid majoritet i denna riksdag förelt entydigt och klart förslag, som lill sin innebörd är sådani att vi kan visaomväriden all vi försöker anpassa den praktiska handlingen till våra ord. Närvi lovat de svarta i alt vi skall stödja dem med ett ensidigt svensktinvesteringsförbud, då infriar vi detta löfte. En slor majoritet av slår såvitt Jag förslår bakom den tanken. Detär, lyckerjag, litet synd vid etl sådant här tillfälle, när vi kan celebreraatt vi änlligen gör någonting åt den här saken, atl behöva la upp liden med enaning polemik mot . Men vi kanske ändå skall städa linjerna. Det ärkanske ändå bra med en viss klarhet i debalten, och därför skall jag säga någraord om anförande och om reservation iUlrikesulskoitel. Närvi nu har fåll en bred majoritet i , men med en skiljelinje mellanmoderaler och övriga, så måsie vi konstatera atl klyftan mellan moderater ochövriga är djup. Läser man vad som står i den moderata reservalionen på s. 28 iulrikesulskollets betänkande, så finner man att det inte är fråga om småsakersom nu hoppar av, när de sluppit fria från koalitionen. De sägeratt de ogillar lagförslaget därför all det "utgör elt stöd förde kraftersom siktar på en konfrontation inom ". Man skall i stället"stödja de gmpper i som arbetar på en försoning mellanrasgrupperna och en utjämning av motsättningarna mellan dessa. inte vidta åtgärder somkan leda till en skärpning av motsättningarna i ." Detär, såvitt jag kan begripa, i klartext ett utdömande av helaisolerings-strategin. Man menaratten samarbetsvilja mellan västvärlden ochSydafrika skuile kunna leda till framgångar. Man menar atl multinationellaförelag kan användas som insirumeni för alt förbällra förhållandena. Del ärexakt motsatsen till den politik som vi trodde att en enhällig riksdag stodbakom -och som fortfarande en stor majoritet av står bakom. Läl ossha klart för oss att där går skiljelinjen. är inte med om dengrundläggande svenska politiken - varken i FN eller här hemma - när det gällersanktioner och ensidiga åtgärder. Ni argumenterar på ett sätt som visar att niogillar FN:s isoleringssirategi. Sedanhar ni vid sidan av detta åtskilliga andra invändningar. Au man skall hålla sigtill FN-s!adgan, aldrig göra mer än vad kräver a v sinamedlemmar, är också en filosofi som icke pä någon punkt stämmer med vad nityckte 1977 och vad dä sade i kammaren. Men vi, majoriteten idetta fall, tycker inte att skall nöja sig med atl göra det minimum somäven den motvilligaste i går med på, utan vi skallytterligare göra vad vi diskuterar . Moderaternahar alla möjliga invändningar mol det här lagförslaget. Naturligtvis, annarsvore de inte moderaler, lar de ocksä upp rättssäkerheten, hur svårtolkad lagenär, hur svårtillämpad den kommer au bli. Nåja, del är möjligt alt del är så.Det är säkert svårt atl tolka denna lag och del är säkert svårt att lillämpaden. Del var därför som Jag alldeles sade att jag vida hade föredragit altdet hade funnits etl klimat som hade möjliggjort samarbete mellan industrin ochregeringen, som hade gjort atl industrin fann det med sina intressen förenligtatt frivilligt rätta sig efter vad statsmakterna bestämt, nämligen att desvenska investeringarna skall begränsas i . Men vi får ta byråkratin,därför att företagen tredskas. Det är det råa och brutala svaret, herrHernelius. Vidarebekymrar sig för att det finns kryphål i lagen. Företagen kankringgå den. Den kanske blir elt slag i luften. Del tror inte jag. Om herrHernelius vänner i företagarvärlden har den föreställningen, så hjälp dä tillatt ta dem ur den snabbast möjligt, därför alt man kommeratt fä reda pä hur delgår för de svenska förelagen i . De är skyldiga att lämna rapporter omhur det utvecklar sig med produktionsvolymen, omsättning, antal anställda osv.Vi kommer att få reda på om de investerar, så atl det blir en expansion iSydafrika. Detär min bestämda övertygelse att den majoritet som vill ta detlainvesleringsförbud ocksä med kraft skulle reagera om företagen försökte hittakryphål och trols lagens beslämmelser skulle expandera i . I sä fallfår man väl dra åt skruven ett varv till. Hälsa det, , tillvännerna i . HerrHernelius ärockså bekymrad för att kan omintetgöra den här lagen. Ja,visst kan de det. De kan t. ex. nationalisera de svenska företagen i kan förbjuda de svenska företagarna i alt lämna Förbudmot investeringar i och 12 prolokoll 1978/79:164-165 Förbudmot investeringar i och uppgifter tillmoderbolagen i . I praktiken skulle moderbolagen dä lappa kontrollenöver douerbolagen och dessa skulle upphöra all vara svenska koncerner. Del kanfå sädana konsekvenser. Men del är ofrånkomlig! om vi över huvud laget villgöra någonting. Förmin del lyckerjag inle alt man skall låla sig skrämmas av öppna eller dolda holom motåtgärder från sida. Vill vi ha denna politik, skall vi föraden även med risk för vissa försök lill motåtgärder frän det sydafrikanskahållel. Del ärdags för middagspaus. Jag skall inte nöta mera. Låt migbara än en gång få säga, att jag tycker alt det är glädjande att dennaproposilion nu ligger på bord och alt beslul skall fallas omall skall visa att vi menar allvar och atl vi försöker att fä ord ochhandlingar alt överensstämma pä denna viktiga punkt i vår utrikespolitik. Påförslag av fiirsle vice talmannen beslöts atl kammarens förhandlingar skullefortsältas . §8 Kammaren åtskildes .