prot · G209109 · 1978-12-31 00:00:00 — 40 av dessa 80 poängär nämligen inledande praklikul-bildning. Om man skall kunna nå avsedd effektmed samordning, måste denna fråga om utbildningselappernas längd noggrantöverses och prövas. De teoretiska kunskapskraven när det gäller dessa bådagrundutbildningar är desamma, dvs. kunskaper motsvarande tvåårig drift- ochunderhällsieknisk linje i gymnasieskolan. UHÄ får möjligheter atl göra denprövningen innan förslaget kommer lillbaka från UHÄ, och det berör ju inlefrågan om lokaliseringen eller dimensioneringen av den nautiska utbildningen. Bådeskolöverstyrelsen och UHÄ har också framhållit att elt slutligt bestämmande avutbildningselappernas längd borde anslå lill dess all arbetet medutbildningsplanerna har påbörjats, etl arbete som UHÄ nu skall starta. Jagfinner del naturiigt atl UHÄ i sitt arbete bör fä möjligheter att gä fram påden av mig anförda vägen. Jag menar mera konkret i denna fråga alt utvecklingenav och de ökade kraven på säkerhetsfrågorna både lill sjöss och pä land inlekan motivera en sådan här olikhet i utbildningselappernas längd. Jag framhöll inledningsvis all jag ansluter mig till del enhälligautskotlsbetänkandet. Mitt inlägg här har rört detaljer i arbetet, det. arbetesom UHÄ haratt ulföra innan vi får det slutliga förslagel. Jag villavslutningsvis uttala den förhoppningen atl varken prestige eller andra hinder skallföranleda alt vi inte får ett förslag som ger bästa möjliga innehåll i denutbildning som berörs i detta utskollsförslag. En neddragning av den nautiskautbildningen har vi i utskottet ansett vara riktig, och vi har anslutit osstill förslaget i propositionen. Men samhällets utveckling och förändring hargjort att jag har velat peka pä risken för låsningar i det fortsattautvecklingsarbetet när del gäller teknikerutbildningen. Det gäller all prövabåde teknikerutbildningens dimensionering för framtiden och de vinsler vi kangöra pä all samutnytlja de dyra laboratorieutrastningar som erfordras och degoda lärarresurser som vi har både inom sjöbefålsutbildningen och inom detekniska utbildningarna i vårt land. Utbildningav sjöbefäl samt drift-och underhållsteknisk personal (vpk) kortgenmäle: Herrialman!Bengl säger atl jag inle har några sakargument. Det är alldelesriktigt. Men det har inte heller Bengl eller utskottet. Problemetärjust att sakunderlaget är så svagt all man på basis av del inle kan fallanågot vettigt och rätt underbyggt beslut. Denstora skillnaden mellan Bengl och mig är att jag av det drar denslutsatsen alt vi nu icke bör fatta någol beslut av del slag som utskottetföreslår. Men drar av det utomordentligt dåliga sakunderiaget denslutsatsen att vi ändå bör fatta ett beslut. Det är en något märkligbeslutsordning som han vill tillämpa. Ju svagare och sämre elt besluisunderiagär desto ivrigare är och utskottet att driva fram elt beslut - idetta fall i en lokaliseringsfråga, som ett utskott vanligen inle brukar läggasig i. Varförgör ni del? Var har ni era sakargumenl? Var finns er kostnadsanalys? Var finns bedömningen av den trafikpolitiska målsättningen och avfördelningen av transportarbetet mellan olika trafikslag på del inrikes planet?Var finns er bedömning av sjöfartspolitiken? Ni har i ett antal bisatser bararakt fram påstått saker och ting som inle är underbyggda och som dessutom imånga fall ligger helt utanför utskottets kompetensområde. Det är denna dåligasakbehandling som jag protesterar mol. Omdel då är sä atl man skulle få en bättre sakbehandling pä etl fylligare underiag,ett rejält och objektivt underlag, och atl del skulle visa - vilket det juockså mycket väl kan göra - atl t. ex. eller bör behandlas såsom ni har påställ och velat göra gällande här, då skall jag inte vara någonenvis lokalpairiot bara därför att jag råkar representera , ulan då skalljag böja mig för de sakargumenten. Men vad som förvånar mig är att ni villdriva sådana lokalpolitiska synpunkter från er sida ulan atl ha någrasakargumenl. Jagupprepar: Om del verkligen är sä, att del i framliden skulle bli nödvändigt attväsentligt reducera den utbildning som del här är fråga om, måste vi ju förstutreda saken för att fä underiag för de olika alternativ som då kan komma ifråga. Dä behöver del ju inte handla om tre orter, utan då kan det kanske föralt vi skall fä en rationell lösning vara fråga om all välja en rent av hårdarekoncentration än . Men del kan också tänkas - och den möjligheten kvarstår -atl elt fylligare underiag skulle ge vid handen atl Utbildningav sjöbefäl samt drift-och underhållsteknisk personal utbildningens lokaliseringoch organisation bör behällas ungefär som den är , och dä får vi ju ta detbeslutet. Delär emellertid just detta underiag som saknas, och det är därför som jag menaratt ett älerremissyrkande, när man nu barett sä utomordentligt magert underlag,är det enda logiska. BENGTWIKLUND (s) kort genmäle; Sakargumenten och underiagel är det inte min uppgift all ta fram,eftersom del inle är jag som är utskottets talesman, ulan det är utskottelsordförande som är det. Jagvände mig mol spydigheter i hans första inlägg i debatten, därhan sade alt Bengl och har bedrivit bypolitik. Det finnstillräckligt sakunderiag för det förslag som föreligger, nämligen att man skallreducera den nautiska utbildningen och lokalisera den lill tre orter. Iövrigi skall jag inte gå in på den här debatten. kan ju få lånamin sakargumenlspärm, som ligger här i bänken, och läsa vad som står där,eftersom jag inle har lid att läsa upp alla de sakargumenl som föreligger. (vpk) kon genmäle; gör ingalunda sin sak bältre med det senaste inlägget,och han gör heller inle antalet obesvarade frågor i del här ärendet färre, utansnarare fler. Hanmå ursäkta mig min lilla spydighet, men jag skall tala om vad som föranleddeden, så att han får det förklarat för sig. Omdet är sä, atl elt sakunderlag som presenterats för kammare bortserfrån och inle lämnar några som helst logiska förklaringar lill eller analyserav de väsentliga frågorna, lämnas man i elt tillstånd av förvirring. Och om deltrots denna situation är så, all utskottet ändå går in och tar ett myckel,mycket ovanligt iniiialiv - nämligen faller UHÄ i ämbetet när det gäller vissautbildningslinjers lokalisering-skerju inle det på grund av någon statistisktillfällighet. Jagskulle vilja fråga rakt ul: Är del verkligen en ren slump altdetta myckel ovanliga initiativ av utskottet pä detta mycket svaga sakunderiagfullständigt saknar allt samband med det förhållandet att det där råkar sittamed två representanter för de valkretsar vilkas lokalisering enligl utskottetsförslag i första hand skall skyddas? Är detta bara en ren tillfällighet? Omman sysslar lilel med statistisk teori, vet man all den typen avtillfälligheter förekommer ytterst sällan eller näsian aldrig, utan atl man kanbetrakta sambandet som i någon män etablerat. - Med detta påslår jag inle atldet har varit del enda argument som har gällt i ulskollel -så illa tänker jaginle om utskottet - men jag vägar ändå påstå att ett samband har funnits mellande lokalpatriotiska strävanden som här finns och det föislag som utskottet harlagt fram. Jag vill inte säga all del är något skamligt atl kämpa för sin ort.Men vad jag tycker är felaktigt är att begära atl kammaren på basis av demycket svaga motiveringar som härföreligger skall ställa upp för ett förslag av denna ovanliga typ, som alltsårepresenterar elt ovanligt initiativ. Jagber än en gång besvara frågan: Var finns de trafikpolitiska ochde koslnadsmässiga analyser som här borde ligga som underiag? Var har ni dem? BENGTSJÖNELL (c): I föreliggande belänkande föreslär ett enhälligt utskott bl. a.nedläggning av Slockholms sjöbefälsuibildning - ett förslag som ler sig somminst sagt anmärkningsvärt. Attutbildningen vid sjöbefälsskolorna måsle dras ner på grund av vårl landsminskade andel i den internationella sjöfarten - något som i sin tur ärbetingat bl. a. av ulslagning av svenska rederier- är klart, och det ärendastett beklagansvärt fakium. Men atl slå igen sjöfartens skolor pä en ort, därsjöfarten i väsentligt högre grad än på de flesta andra håll gör sig gällande,och hänvisa utbildningssökande ungdomar lill platser, pä vilka det knappastfinns eller inle har funnits sjöfartsföretag, torde sväriigenkunna logiskt motiveras ens om de regionalpoliliska aspekterna drivs lill sinabsoluta ytteriighet. Del tycks vara detta utskottet gjort i del här fallet, iden män något sakligt underiag har förekommit. ,där enligt utskottet skall läggas ned, är en plats därsjöfarten har en utomordentligt stor livaktighet. Några siffror är belysande. Övertvå tredjedelar av del sammanlagda svenska tonnaget är hemmahörande iStockholm. Antalet registrerade skepp för handelssjöfart framgår av SvenskSkeppslisla 1978 och var för 433, 332, 49, 13och 2 - det gäller i det sista fallet små fartyg. Motsvarandetonnage var för 4,1, 1,3, 0,4, 0,004 - allträknat i miljoner bruttolön. har alltså mer än dubbelt sä storsjöfartsnäring som alla andra sjöbefälsskoleorler lillsammans, medan den är merän så stor som Göieborgs räknat i bruttolon. Om man även räknar infritidssjöfarten, herr talman, så är försprång än meröverväldigande. Vidarehar i näst del största permanentaelevantalet. De flesta av Stockholmsskolans elever har växt upp, ärmantalsskrivna och har sina hemorter i eller dess närmaste omgivning. Vidskolan examineras , om all nautisk och maskinteknisk utbildningmedräknas, elt större antal examinander än vid alla de andra sjöbefälsskolornalillsammans. Dessa kommer från skilda håll inom regionen. Det förefaller mol denna bakgrund närmasi absurt alt lägga nedsjöbefälsskolan i . I betänkandet redovisas motioner med förslag omolika föriäggningsorler för sjöbefälsutbildningen i anslutning tillpropositionen. Av naturliga skäl har någon motion från Stockholmsbänken ombibehållande av sjöbefälsutbildningen här icke väckts dels därför atl någonnedläggning av i inle föreslås i propositio- Utbildningav sjöbefäl samt drlft-och underhållsteknisk personal Utbildningav sjöbefäl samt drift-och underhålls-teknisk personal nen, dels därför alt ingenhar kunnat föreställa sig atl en ort i landet, där sjöfarten ärsåulomordentligl livaktig, över huvud tagel skulle komma under diskussion förnedläggning av sjöbefälsuibildning. Tilldella kommer, herr lalman, en principiell synpunkt pä utbildningsutskottetshantering av ärendet. Jag vill betyga atl i näringsutskottet där jag verkar harvi, i samband med olika induslrilokaliseringar, all ta ställning tillhundratals och äter hundratals förslag om atl den eller den verksamheien skallförläggas till den och den orten. Näringsutskollel intar den fasta principiellahållning som alla andra utskott har gjort i nästan samtliga fall, att utskott ielt parlament inte skall sitta och peka ul orter pä del här sättet. Del är enskyldighet och en uppgift som faller pä regeringen eller pä det ansvarigaämbetsverket. Jag har mycket svårt, herr talman, all begripa utskottetsinkompetensförklaring av UHÄ. De argument som utskotlsordföranden anfört föralt göra avsteg från denna praxis finner jag inle särskilt starka. Vi har inäringsulskottei haft skäl som varit ännu starkare, men vi harändå hållit den principiellt rena linjen atl inle utpeka orter i sådana härsammanhang. Mot bakgrund av vad jag sade om atl någon motion inte kunde väckasoch alt ingen kunde drömma om atl utgången skulle bli sådan att den drabbadeStockholm, har jag inle möjlighel atl resa någol yrkande. Jag har endast velatpeka på svagheten i utskottets argumentering när det gäller nedläggningen avsjöbefälsskolan i . Jag understryker vad i haranfört i sitt särskilda yttrande beträffande rekommendationen till UHÄ atlförlägga utbildningsplatser för drifttekniker och driftingenjörer, utanminskning av kapaciteten i och , till de orter därsjöbefälsutbildningen nu läggs ner. Jag vill understryka nödvändigheten av atldel inte bara blir en rekommendation utan atl det - om det föreliggandeförslagel går igenom - blir verklighet. Jagvill slutligen säga alt jag finner yrkandet på återremiss mycket väl motiverat. STIGALEMYR (s) kon genmäle: För aU undvika alla missförstånd villjag erinra bl. a. om all del är som enligt gällanderegler skall fatta beslut om lokalisering av allmänna utbildningslinjer ihögskoleväsendet. Jag avser att begära återremiss av del här ärendet av flera skäl. Manhar i en fråga som är ganska central för sjöfarlspolitiska sammanhang valt attgöra endasl utbildningspolitiska och regionalpoliliska bedömningar i delbelänkande som skall la ställning till. Man har gjort det trots attdel får ganska långtgående konsekvenser för sjöfartsnäringen. Det finns flerapunkter som visar det. Rekryteringsfråganär naluriiglvis en av utgångspunkterna för all vi skall få en vettigsjöfartsutbildning. Vi vet atl rekryteringen är mycket lokalt betingad runt allade skolor vi nu talar om. Därför är det underligt atl man bara lalar om dessaskolor som om vilka skolor som helst, trots atl vi vet all vissa av dem bara ärhälften så stora som andra. Lägger man ner en stor skola för delta naluriiglvismed sig atl rekryteringen kommer att försämras avsevärt. Den risken finns, menden har man inle bedömt. Utskottet har inle ägnat den frågan minsta lanke. Vivet inte hur stor utbildningen kommer att bli. Även del borde vara etl mementoför utbildningsutskottet innan man säger all en skola som är dubbelt sä storsom en annan skall läggas ner. Antalet platser totalt borde rimligtvis varaganska intressant när man planerar utbildningen, och del jämterekryteringsfrågorna borde påverka vilken skola man skall välja. Vidarefinns det en del positiva tecken inom sjöfartsulbildningen ochsjöfartsnäringen. Svensk sjöfart är berömd utomlands föratt fungera myckel braoch för alt ha tillgång lill ett myckel slorl kunnande. Sjöfartsutbildningenhar pä de allra senasie åren alltmer använts internationellt. Vi säljer heltenkelt vårt kunnande i stora avtal med fjärran länder för alt hjälpa dem attbygga upp sina handelsflottor när vi nu har begränsade möjligheter atl byggaupp vår egen. är ytteriigare ett skäl till atl man bör vara försiktig ochtänka genom sakförhållandena noga innan man kommer med sädana förslag somutbildningsutskottet nu har gjort. Vidarekan nämnas alt utbildningen av sjöfarlsadminislratörer för utvecklingsländer,som nämns i ulskoltsbetänkandet, förmodligen förutsätter alt man även har någonannan form av sjöbefälsuibildning. Del går inle bara all ta bort del ena ochtro all det andra kan leva kvar i en egen liten värld nere i . Jagmenar alltså att del finns mänga skäl som lalar mol del förslag somutbildningsutskottet har lagt. Icke minsl viktigt är alt regeringen i höstkommerall förelägga etl sjöfarlspolitiskt program, som verkligenbestämmer hur den framlida sjöfarten skall se ut i värt land. Skall riksdagentrots delta nu la ställning till vilka orter som skall ha denna utbildningsverksamhetoch därmed bestämma även kapaciteten i utbildningen? Jag menar att del ärfelaktigt. Jag kan inte se några skäl lill alt man skall bestämma sig nu.Regeringen har föreslagit atl UHÄ skall grabbla vidare på den här frågan ochåterkomma till regeringen, som sedan skall ta upp ärendet i budgetpropositionenom etl är. Del finns således inga skäl för alt nu binda hela den fortsattauppläggningen av denna utbildning vid elt antal orter. Detfinns en rad oklarheter i betänkandet. Utskottet säger t. ex. all pä de orterdär man nu lar bort sjöbefälsutbildningen skall det bli utbildning avdrifttekniker. säger utskottet all man från och , somi dag har driftleknikerulbildning, inte skall få la någonting lill de andrastäderna. Jag förväntar mig atl man heller inle vågar ta något från ,och till eller när det gäller driftleknikerulbildningen,för dä har man ju helt plötsligt motverkat det beslut som man vill la. Detkan vara intressant att vela alt ökningen av driftleknikerulbildningen uppgårtill ungefär 60 platser, alt jämföra med de - såsom det ser ut - Utbildningav sjöbefäl samt drift-och underhållsteknisk personal Utbildningav sjöbefäl samt drift-och under hålls-teknisk personal ungefär 500 platser somStockholm och föriorar. Jaghar alltså, herr lalman, inle velat göra delta lill en lokaliserings- ochregionalpolilisk debatt. Jag företräder inle någon speciell skola. Den valkretssom jag kommer ifrån överiever säkert, även om den blir av med ytteriigare enutbildningsinstitution. Har vi överievi utflyttningen av 10 000 andraarbetsplatser, sä klarar vi säkert också denna utflyttning. Jag talar alltsåför sjöfartsnäringens bästa, och jag lycker alt del är förvånansvärt all utbildningsutskotteti elt enda stycke i betänkandet lar ställning i denna viktiga fråga utan atl hahaft någon kontakt med traflkutskottet, utan all ens ha geU oss itrafikutskottet en chans atl yttra oss i frågan. Ulbildningsuiskotlel har inleens låtit företrädare för komma till ulskoitetssammanträde för alt tala om vad departementet anser. Eftersomdet har varit ett intimt samarbete mellan ochkommunikationsdepartementet lidigare, och jag förutsätter atl del även harvarit det i slutändan infördenna proposition, ärdei överraskande atl man ickealls har brytt sig om de sjöfarlspolitiska aspekterna i denna för näringenmycket vikliga fråga. Det är en hårt pressad näring, vilket har fält mängakonsekvenser som denna kammare snart kommer atl få möta. Att då ta etl sådanthär lilel populistiskt, regionalpoliliskl betingat beslut i kammaren är djuptolyckligt. Jagvill understryka, herr talman, att jag icke lalar mot några orter -jag talarför sjöfartsnäringen. Då står dess utbildning i centrum. Därför yrkar jag pååterremiss av detta betänkande för alt möjliggöra en annan behandling avärendet och bl. a. ge trafikutskottet chansen alt yttra sig i denna mycketvikliga fråga. Överläggningen var härmedslutad. : Propositioner ställs förstbeträffånde det av och under överläggningenframställda yrkandet om återförvisning av ärendet lill utskottet förytterligare beredning. Jag erinrar om alt del i 4 kap. 9 § riksdagsordningenföreskrives följande: "Ärende, i vilket utskott har avgivii betänkande,skall frän kammaren återförvisas lill utskottet för ytterligare beredning, omminsl en iredjedel av de röstande ansluter sig till yrkande om det." Proposilionergavs först på bifall lill det av JörnSvensson och under överiäggningen framställda yrkandet omäterförvisning av ärendet till ulskollel för ytterligare beredning saml vidarepä avslag om äterremissyr-kandet, och förklarades atl mindre än en tredjedel avde röstande hade besvarat den först framställda proposilionen med ja och atlkammaren alltså avslagit ålerförvisningsyrkandet. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill alt kammarenavslår del av och under överläggningenframställda yrkandel om återförvisning av den i utbildningsutskottetsbetänkande nr 24 upptagna frågan lill utskottet för ytteriigare beredningröstar ja, den del ej vill röstarnej. Erhåller nej minsl eniredjedel av de avgivna rösterna har kammaren bifallit Vid omröstning genom uppresning förklarades all merän två tredjedelar av de röstande hade besvarat den först framställda fråganmed ja och all kammaren alltså avslagit ålerförvisningsyrkandet. Då GeorgDanell begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: Lokaliseringenav delegationen för samordning av havsresursverksamheten Kammarenhade alltså avslagit yrkandet om äterförvisning av ärendet till utskottet förytterligare beredning. § 19 Vissa anslag inom industridepartementetsverksamhetsområde Föredrogs näringsulskottets belänkande 1978/79:28med anledning av propositionen 1978/79:100 i vad avser vissa anslag inomindustridepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa punkier hemställt. Lokaliseringenav delegationen för samordning av havsresursverksamheten Regeringenhade i proposilionen 1978/79:100 bil. 17 (industridepartementet) under punktenA3(s. 17f)föreslagit all till Kommittéer m. m. för /80anvisa etl reservationsanslag av . Vid beräkningen av anslagets storlek hade hänsynlagils bl. a. lill medelsbehovet för delegationen för samordning avhavsresursverksamhe-len. Lokaliseringenav delegationen för samordning av havsresursverksamheten I della sammanhang hadebehandlals molionerna 1978/79:1487 av Torslen Gusiafsson (c) och Per-AxelNilsson (s), 1978/79:1503 av m. fi. (s) och 1978/79:2002 avAnders m. fi. (c). 1. beträffande anslag all med bifall tillregeringens förslag lill Kommitiéerm. m. för /80anvisadeeit reservationsanslagav , 2. belräffande departementstillhörighet fördelegationen för samordning av havsresursverksamheien att skulleavslå motionen 1978/ 79:2002, 3. belräffande lokalisering av delegationen församordning av havsresursverksamheien att skulle a) avslå molionerna 1978/79:1487 () och1978/79:1503 (), b) som sin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört omdelegationens lokalisering lill ort ulanför . Reservation hade avgivits beträffande lokaliseringav delegationen för samordning av havsresursverksamheten av (),i (fp), () och ()som ansett atl utskottet under 3 bort hemställa allriksdagen skulle avslå molionerna 1978/79:1487 (Golland) och 1978/ 79:1503(). Viddenna punkt hade avgivits etl särskilt yttrande av (c). Regeringen har i budgelproposilionens bilaga 17, p. A 3 förindustridepartementet äskat 20 milj. kr. Denna summa skulleäven täcka medelsbehoyet för delegationen för havsresursforskning. Regeringenutgår från all delegationen skulle placeras i i nära anknytning tilldepartementet. Utskottethar haft atl behandla två motioner om annan placering, dels i , dels påGotland. Utskottet tillstyrker kommittéanslaget på 20 milj. kr. men föreslåratl skall ge regeringen lill känna att delegationen bör lokaliserasutanför . Dock anger man inle någon ort. Jaghar lämnai etl särskilt yttrande, i vilket jag förutsätter att regeringen nogaprövar möjligheten atl förlägga den nya myndigheten lill . Skälen härförär uppenbara. De togs upp när diskuterade och fattade beslutom denna delegation. Kalmarär den ort som bör slå närmasi i lur när det gäller au placera ut nyamyndigheter. Många skäl lalar för en sådan geografisk placering. Det finnsanledning att räkna med atl denna delegation frän att i starten ha varit enförbindelselänk mellan departement och statliga verk kommer att utvecklas lill all få bedriva enomfattande verksamhet när det gäller alt lösa de stora havsresursfrågorna. Kalmarlän har jämfört med det övriga landet det minsta antalet statliga tjänster. Närdet gäller alt ersätta den snart verkställda nedläggningen av F 12 ärresultatet magert . Enmängd aktiviteter pä sjöresursområdet finns redan anknutna till län.Moderaterna och folkpartisterna i utskottet har reserverat sig för attdelegationen ovillkorligen skall ligga i . Jag har svårt atl förstå ensådan inställning. Möjligen kanjag förstå representant, som ju harall försvara regeringens proposition. Men jag kan inle inse varför moderaternai utskottet så starkt understryker all delegationen under alla omständigheterbör ligga i . Riksdagenfattade beslut om vilka uppgifter delegationen skulle ha. a. vara atl verka för samordning när det gäller all utnyttja, skydda ochutforska havet. Vidare skall myndigheters, organisationers och näringslivelsverksamhet vad gäller havsresurserna främjas. Reservanternasäger visseriigen, att om delegationens inriktning ändras kan man eventuellttänka sig atl den flyttar från . Att först föreslå att delegationenplaceras i och sedan säga att om dess verksamhel utökas sä kan manlänka sig all föriägga delegationen till någon annan ort, kan ju inte varanågon bra planering. Trots alt jag inte är fullt nöjd med utskottets förslag inäringsulskottets betänkande nr 28, så vill jag ändå yrka bifall lill detsamma. Lokaliseringenav delegationen för samordning av ha vsresursverksam -heten Under delta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. SVENANDERSSON i (fp); har ju redogjort för havsresursdelegationensarbetsuppgifter.