prot · G20916 · 1978-12-31 00:00:00 — Detsom inle AD har stått till tjänst med i fråga om stöd lill storbolagen har mankunnat träffa avtal om på toppnivå. Det gäller sämre uppsägningstider,provanställningar och avtal om egendomliga s. k. visslidsanställningar. Alladessa frågor har tidigare tagils upp av kommunisterna men alllidtillbakavisats av de övriga riksdagspartierna. Vårt parti har därför ansett detnödvändigl atl på nytt resa krav pä ändringar i lagen. Föratt börja från början med den första paragrafen så finns del en avgränsning somuteslänger vissa arbetarkategorier från lagen. I punkten 4 undantas alla somhamnat i AMS-maskineriel - dvs. alla som arbetar inom skyddade verksläder,beredskapsarbeten, viss utbildning osv. -och det ärju inle så få; sammanlagtrör det sig om elt par hundra lusen arbetare. Del har träffats avtal omprovanställningar som omfattar upp och som sedan förlängs mednya provperioder, en metod som ställer många utanför del egentligaanställningsskyddet. Vpk har i motionen 834 tagit upp dessa frågor på nytt. Vihar rest kravei på att fjärde punkten i 1 § helt utgår, så alt lagen också gällerför dem som av arbetsmarknadsmyndighet har meddelats arbetslöshelshjälp i formav beredskapsarbeten, arkivarbete eller musikerhjälp eller som anvisats arbetei verkstad inom arbetsvärden. Vianser att talet om atl dessa människor måsle stå till arbetsmarknadensförfogande och atl deras sysselsättning därför skall betraktas som tillfälligär grundfalskt. Det har visat sig alt skaran av människor som är sysselsatta iberedskapsarbeten och annan AMS-verksamhet för det första ständigt växer ochför del andra får gä kvar utan att kunna beredas annat arbete. De somhar hamnat på skyddade verkstäder betraktar i regel denna syssla som sistastationen före den definitiva utslagningen. Det finns arkivarbelare som haftsamma syssla . För dem är denna sysselsättning inte någottillfälligt. Den är i regel del sista arbetet före förtidspensioneringen.Kravei pä alt dessa grupper skall omfattas av lagen är med all tydlighetvälgrundat. Närdel gäller ulformningen av 5 § har vpk yrkat all den skall ändras så all avtalom andra anställningsformer än tillsvidareanställning inle skall fä ingås medmindre än att godkänt sådana avtal. F. n. ärdet så atlavtal har ingålts som klart strider mot - som del heter - god sed på den svenskaarbetsmarknaden. Dit hör bl. a. avtalet mellan . I avtalstexten har man tagit in en passus rörande deextra anställda som säger atl "gällande praxis skall gälla",vilket innebär all ens. k. extra sluveriarbelare i praktiken är anställd sålänge som det aktuella arbetet varar. Del kan vara , eller envecka, således helt bedroende pä hur det tar atl lossa eller lasta ettfartyg. Det spelar ingen roll om arbetaren i fråga har haft samma arbete ochsamma anställning i 15 eller , vilket ofta är fallet exempelvis iGöteborg, man har i alla fall bara anställning . För dessa arbetare ärnaturiigtvis anställningstrygghet ett helt obekant begrepp. Vi är övertygade omalt denna typ av avtal aldrig skulle ha upprättats om arbetsmarknadsstyrelsenförst skulle ha gett sitt godkännande. 5 § bör därför ändras enligtmotionsförslagei. Vad beträffaruppsägningsreglerna i 11 §, är de så utformade all ungdomen Graderingenav uppsägningstiden efter ålder från en lill sex månaderärenligi våruppfattning felaktig. Dessutom ärden ju avtalsbar. Och del står redan nu klartall avtal har träffats som innehåller försämringar jämfört med lagensbestämmelser. Vpk anser all lagen skall stadga sex månaders uppsägning föralla, oavsett ålder, och att avtal endast får ingås om längre uppsägningstid . Då kommer man ifrån diskrimineringen av ungdomen. Ändringsförslageni 5 och 11 §§ innebär att redaktionella ändringar måsle göras i 3 §, vilket viockså har föreslagit i vår molion. Rätlentill underrättelse om uppsägning och avsked finns intagen i 10 resp. 20 §§.Enligt vår mening är dessa bestämmelser ofullständiga. An bara, som del heter,underrätta "arbetstagaren personligen" är otillräckligt. Även denfackliga organisationen bör underrättas. Facket har ett stort inlresse av atlfå reda på om någon medlem hotas av uppsägning eller avsked. Inte sällanförekommer del att arbetare bara kallas upp och meddelas alt arbetsköparen harför avsikt atl säga upp eller avskeda vederbörande. Det förekommer då att denberörde ställs inför valel atl själv säga upp sig för atl få saken ur världenså smärtfritt som möjligt. Det är inte alls säkert all det i sådana här fallföreligger saklig grund för vare sig uppsägning eller avsked utan att facket -om del blir underrättat om arbetsköparens avsikt - kan klara ul frågan sä allanställningen kan fortsätta. Värt förslagom tillägg till 10 och 20 §§ all"underrättelse om uppsägning skall lämnas till fackligorganisation som avses i 32 §" löser problemet. Del bör alltsåtillgodoses. Iutskottsbetänkandei sägs pä s. 6: "Den tidigare gällande principen omarbetsgivarens fria uppsägningsrätt har i lagen ersatts av krav på saklig grundför uppsägning." Del är i och för sig riktigt, och del är elt framsieg.Men del hade självfallet varit myckel bättre om den dåvarande inrikesministernhade avstått från alt i förarbetena till lagen presentera en läng lista pä vadhan ansåg skulle kunna godtas som saklig grund för uppsägning och avsked. a. atl ordervägran, olovlig bortovaro, olämpligt uppträdande,samarbetssvårigheler med arbetsgivaren eller med arbetskamraterna, deltagandei allvarlig olovlig konfiikt, ja, alt t. o. m. långvarig sjukdom kan anförassom saklig grund för uppsägning. Ser man då lill AD:s tolkning av dessaanvisningar finner man all samarbetssvårigheler också med andra änarbetskamrater eller företagsledning, således hell utomstående, kan anföras somsaklig grund för uppsägning. Olaglig eller lagstridig handling som begåttsutanför arbetet och för vilken vederbörande dömts av civil domstol kan ocksååberopas som grund för uppsägning. Det finns domslolsutslag i AD pä detta. Ja,vad mer kan arbelsköparna önska sig? Här är ju alll som länkas kan uppräknat.Vad som är värst i detta sammanhang är atl man i förarbetena klart uttalat altdellagande i strejk kan läggas lill grund för uppsägning och avsked. Likaså kansamarbetssvårigheler med arbetsköparen eller med arbetskamrater åberopas.Sådanl kan naturligtvis provoceras fram och leda till avsked eller uppsägning.Det är mol dessa bestämmelser eller anvisningar som en bred opinion gårlill storms. Omarbetsköparen på Bil & Traktor i inle haft stöd i den lag som vi nudiskuterar eller i MBL, som också nämnts , hade man med storsannolikhet inle kunnat avskeda bilarbetarna i . Företagsledningen hadesäkeriigen tvingats alt tänka i andra banor än man nu gjort. Men med lagen omanställningsskydd och MBL i ryggen kan man från arbetskö-parhåll sparka allasom inte frivilligt ger upp och viker frän sina rättmätiga avtalskrav. Vpkhar i årets molion upprepat kravei på atl skall uttala att deltagandei strejk aldrig får utgöra saklig grund för uppsägning eller avsked och altsamarbetssvårigheler med arbetsgivaren eller med arbetskamrater, olovligbortovaro, ordervägran, olämpligt uppträdande osv. endast i utomordentligtsällsynta fall kan läggas till grund för uppsägning. Närdel gäller permitteringsbestämmelserna, som regleras i 21 §, anser vpk atldessa måste ändras så att den som drabbas av permitlering skall ha lön ochandra anställningsförmåner från första permilteringsdagen och att arbetsköparenskall stå för kostnaderna. Som bestämmelserna nu är skall man ha varitpermitlerad i endera i en följd eller sammanlagt under ettkalenderår. Kostnaderna för den tid som ligger däremellan får samhället och denanställde tillsammans stå för. Vi anser alt detta är fel. Jagvill i sammanhanget också hänvisa till atl den senaste beslöt attresa samma krav. Del är egendomligt alt inte de socialdemokratiska ledamöternai utskottet ställt sig bakom delta rättmätiga krav från de slora fackligaorganisationerna, bl. a. LO. Man har i stället traskat patrull med borgarna ochavstyrt moiionskravei. Det är högst egendomligt. Lagtexten i 21 § bör ändras ienlighet med förslaget i motionen 834, vilket innebär att ersättning utgår frånförsta permilteringsdagen. Närdet gäller skadeständsbeslämmelserna står del hell klart alt arbetsdomstolenvarit alltför generös mot arbelsköparna. I fiera fall har endast symboliskaskadestånd utdömts för allvarliga brott mot lagens bestämmelser. Vi anser detvara av stor belydelse all skadeståndsbeloppet för brott mol lagen blir av denstorleksordningen att del fåren avskräckande effekt. Därför bör-som vpkföreslår - eU minimibelopp pä . införas för varje brott mol lagen. 38§ bör ändras enligt motionsyrkandet. Vpkanser också alt 39 § sista stycket bör utmönstras. En sådan bestämmelsedrabbar i första hand unga arbetare. Det kan inte vara riktigt att man bara avden anledningen att man varit anställd skall ha en svagareställning på arbetsplatsen. Här är del ju också fråga om skadestånd lill någonsom sagts upp eller avskedals då saklig grund enligt domstolsutslag inteföreligger och då arbetsköparen trots domstolsulslagel hävdar alt anställningenskall upphöra. Brottet som sådant mot lagbestämmelserna är väl lika grovt omdet gäller en anställd som varit på förelaget eller . Den somvaril anställd i fem är kan fä 24 månadslöner, men den som varit anställd i femmånader får endast fem månadslöner. Det är en fantastisk skillnad. Det sistastycket i 39 § bör därför utgå. Dä diskriminerar man inte de unga arbetarna. några ord omutskottets motiveringar för att avstyrka motionen 834 i dess helhet. Tidigarehar man anfört att utskottet inte funnit anledning föreslå ändringar i lagen o.d. Denna gäng har man hittat ett annat argument. Man hänvisar till all det juslnu pågår en ulredning som skall se över lagen om anställningsskydd. Och pä s. 9klämmer man lill med: "Alt under pågående utredningsarbete som omfattaråtskilliga av de regler motionärerna lar upp genomföra ingripande ändringar ilagen måsle anses direkt olämpligt." Dåmåste man först och främst fråga: Vilka frågor sysslar denna ulredning med? Dentillsattes av Per på begäran av arbelsköparna, som krävde enuppluckring av lagbestämmelserna - således klara krav på försämringar. Jagefterlyser en redogörelse från de borgerliga representanterna i utskottet förvilka av de frågor som vpk har aktualiserat i sin motion som tas upp i den härutredningen. Jag hoppas att någon från borgeriigheten har lusten och förmåganatl informera om detta. Medhänvisning till vad vpk anfört i motionen och vad jag nu helt korlfaltal harredogjort för ber jag atl få yrka dels bifall till motionen 834 i dess helhet,dels att de förslag som vi nu framställt skall träda i kraft den 1 januari1979. Lagen om anställningsskydd trädde i kraft . I januari1975 motionerade jag och om en förstärkning avanställningsskyddet för långtidssjuka. Då uttalade sig inrikesulskotlel positivtoch lovade att frågan skulle aktualiseras. Så hade emellertid inle skett förejanuari 1977. Dä återkom jag m. fl. i en liknande motion, som den borgerligamajoriteten hänvisade till en då tillsatt utredning. Eftersomvi anser att det här är bråttom och problemet är stort har vi avlämnat enmolion även till årets riksmöle, där vi begär atl frågan om bättreanställningsskydd för långtidssjuka skall lösas utan dröjsmål. Ärendet bör inlefä förhalas ytteriigare. Delhandlar i stort sett bara om att stryka tre ord ur lagen om anställningsskydd. Omarbetsgivaren vill alt den anställde skall lämna anställningen vid uppnåddpensionsålder, skall han underrätta arbetslagaren minst en månad i förväg,heter del i lagen. Delsammma gäller, om arbetslagaren får rätt till helförtidspension eller hell sjukbidrag. Del är alltså dessa sista tre ord som vimotionärer kräver skall utgå ur lagens 33 §. Sjukbidragbeviljas, som de fiesta känner till, - i många fall ,ibland tvä år. Det är här många människor kommer i kläm, eftersom arbetsgivarei stor utsträckning hänsynslöst utnyttjar 33 § på den här punkten. Om sedan denanställde tillfrisknar och sjukbidraget upphör är han utan jobb. Någoneffektivare utslagning från arbetsmarknaden kan man knappast tänkasig. Föratl kammaren skall vela atl del här inle är ett litet problem vill jag nämna,alt bara i beviljades 664 personer mellan 16 och 59 århelt sjukbidrag och t. o. m. september 473 personer. Ihela landet ligger antalet utbetalda sjukbidrag pä närmare 40 000 . av dessa 40 000 är givetvis hemarbetande eller företagare, men störstadelen har haft anställning. Några av dessa blir friska, och sjukbidraget upphör.Jobbet får de inle tillbaka, eftersom arbetsgivaren tillämpar lagen - utslagningenär verkställd. Vi borde skyndsamt fä en ändring lill stånd. Nusäger arbetsmarknadsutskoltet alt det är angelägel att frågan las upp medförtur av anslällningsskyddskommiltén. enigt arbetsmarknadsutskott med EvaWinther som ordförande har beslutat att regeringen skall underrättas om vadutskottet anfört. EftersomEva är regeringsledamot med säte jusl iarbetsmarknadsdepartementet borde man kunna utgå ifrån att vägen från riksdagenlill hemställan om förtur i ulredningen för alt lösa denna fråga betydligtförkortas. Men jag är ändå rädd för alt man kommer att ta något eller några årpä sig för alt lösa frågan. Jag anser alt redan här hade bortbesluta om den begärda ändringen av 33 § i lagen om anställningsskydd. Mot elt enigt utskott anser jag del utsiktslöst alt yrka bifall lillmotionen. Jag har alltså inget yrkande. Lagen om anställningsskydd togs av och har alltsågälll . Sedermera har regeringen, , tillsauen utredning med uppgift all göra en översyn av denna lag. Ulredningen harantagit benämningen anslällningsskyddskommiltén, Imotionen 834, som har refererat lill, har Lärs m, fi,framställt yrkande om ändring i denna lag på en rad punkier. Dessa gäller bl,a, permitteringsinstitutet, den personkrets som lagen omfattar, skadeståndsregleroch korttidsanställningar. Delhär är inget nytt yrkande från vpk-håll. Praktiskt laget ,dvs, när lagen togs, har man gjort sådana här framstötar. avslogockså dessa yrkanden. säger att utskottet ärskoningslöst när man hänvisar lill all del är olämpligt att göra ingripandenoch förändringar under pågående utredningsarbete. Vidare undrar han vad somstår i direktiven. Om hade läst litet högre upp pä s. 9 iarbelsmarknadsutskotlets betänkande nr 3 så hade han funnit följande:"Enligt direktiven hör det till kommitténs centrala uppgifter alt prövafrågan om lagens tillämpning vidarbetsbrist och jämförliga situationer och all överväga om röriighelen päarbetsmarknaden kan stimuleras genom jämkningar i lagen utan all dess syfteförändras. Kommittén skall dessutom ta upp en rad andra frågor som hör sammanmed lagstiftningen om anställningstrygghet." Del är vad kommittén har atlsyssla med och vad efterlyste all vi skulle redovisa. Utskoiteihar för sin del enhälligt beslutat all del inte finns någon anledning allbiträda motionsyrkandet innan kommittén presenterar en redogörelse för i vadmån man bör vidta förändringar. har ocksåbeskärmal sig över att avtalsslridiga åtgärder skall fä uigöra saklig grund föruppsägning eller avsked. Men del intressanta är att vpk-motionen ändå gerutrymme för del i utomordentligt sällsynta undanlagsfall. Det vore iniressanialt få höra vad menar med utomordentligt sällsynta undanlagsfall.Del lär vara svårt alt finna något sådant fall i del finmaskiga näl som KarlHallgren har visat upp för kammaren. BelräffandeEric molion om anställningsskydd för vissa långtidssjuka harutskottet erinrat om att lidigare har ställt sig positiv till atl mankan och bör göra en lagändring av det slag som begärs i motionen. Varför har dåinte lagen ändrats? Ja, det är en fråga som egentligen bör ställas till fleraregeringar, eftersom det låg en riksdagsskrivelse i kanslihusetmed krav pä en översyn. Skrivelsen låg där dryga året. Del ställdes frågor tillden socialdemokratiska regeringen om varför delta förhållande inte ändrades. Ulskotlethar då med utgångspunkt i atl det varit positivt vidhållit sin positivaståndpunkt och sagt alt man med tanke på att kommittén ändå inte har kommii medett förslag bör ta upp frågan med förtur. Utskottet föreslär också att dettages regeringen till känna. Del är del nya som utskotlet har gjort frän i fjol.Eli enigt utskott har förklarat all också motionären borde vara nöjd med atlproblemet löses pä delta sätt. Vi kan alltså förvänta oss elt förslag, eftersomriksdagen, genom beslut , förhoppningsvis kommer all kräva detta. Jag yrkarbifall till utskottels hemställan. (vpk): Ja, , jag har läst del som står i utskoiisbeiänkandet omden kommitté som arbetar med denna fråga. Men jag kan inte därav utläsa attkommittén lar upp en enda av de frågor som vpk har aktualiserat. Jaghar fattal det sä all man vill anpassa lagen och göra den smidigare.Småföretagarna krävde detta i sin helskampanj. De drev en kampanj mol lagen omanställningsskydd och även mol andra saker naturligtvis. De ville ha enuppluckring av lagen, dvs. samma yrkande som moderaierna ställde när lagenantogs 1973. Det kommer jag mycket väl ihåg. Då ville man ha liberalarebestämmelser när del gällde att placera ungdomar. Man vill ha möjlighel attsparka iväg dem och flytta på dem hur som helst. De skulle inte ha någon fastanställning eller någon anställningstrygghet. Detär väl detta man håller pä att utreda, inte förbättringar av lagen. Jagkan inte någonstans i detta utskottsbetänkande utläsa atl denna kommittésysslar med att skärpa villkoren för avskedanden och uppsägningar, förbättrauppsägningstiderna och förhindra atl man utformar så osmakliga avtal somförekommer på arbetsmarknaden. Det är inle sådana frågor som kommittén sysslarmed ulan helt andra. Jag vill därför vela: Vilka frågor är det kommitténsysslar med som sammanfaller med yrkandel i vår molion? Del är inle lätt all få kommittédirektiven att sammanfalla med yrkandeti vpk-motionen, för har inte ens kunnat förklara vad yrkandet 1 bi motionen 834 innebär. Jag bad om ett exempel på vad vpk egentligen kräver. HerrHallgren påstår all krav har ställts från vissl håll på en uppluckring av lagenom anställningstrygghet, och det är naturiigtvis ett riktigt påstående. Men delsom är intressant i sammanhanget är vad regeringen har sagt. Del kan herrHallgren läsa om på s. 9 i utskottsbetänkandei. Där står nämligen att man skallkunna göra förändringar utan att lagens syfte förändras. Direktiven förhindrarnämligen en försämring av lagen. Delär samma argumentering från vpk-håll som . I sak är det alltsåingenting nytt. Hela denna lag befinner sig under pariamenlarisk prövning, därbl. a. arbetsmarknadens parter medverkar. Det finns anledning avvaktaprövningsresultatet och av detta skäl avslå vpk-yrkandet här . KARLHALLGREN (vpk): frågar efter vad vårt yrkande 1 b innebär. Det är inte sämärkligt. Det står ju klart och tydligt vad det är fråga om, nämligen enskärpning av möjlighelerna för arbelsköparna att avskeda. Uppsägningskall få ske endast i yttersta undantagsfall. Svårigheter atl samarbeta medarbetsgivaren eller arbetskamraterna kan provoceras fram. När det gällerolovlig bortovaro kan man fråga sig vem som bestämmer att den är olovlig. Omnågon hävdar atl den är olovlig kan man sedan säga upp den anställde ulan atlta reda pä orsaken. Ordervägran kan naturiigtvis vara skäl för uppsägning ivissa fall. Om en människa gång på gång vägrar att utföra arbete anser vi skall kunna säga upp den personen eftersom han inte fyller någon funktiondå. Om någon uppträder olämpligt och över huvud taget inte klarar arbetet pågrund av sitt uppträdande och detta är en beslående företeelse kan det varaorsak till uppsägning, men då skall del vara sådana allvariiga fall som integäller bara något enstaka tillfälle eller att personen har ett allmänt arrogantuppträdande. Det finns ju folk som hardet-det har vi ju märkt exempelvis här.Men man kan ju inte avskeda folk bara därför. Det är i korthet vad vi menar medyttersta undanlagsfall. Sedanvet jag inte om del var något mer frågade om. Men del jag frågadeom har inle svarat pä, nämligen: Vilka punkier som vpk tagit UPPär del som kommittén sysslar med? Det står inte någonling om det i betänkandet. Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 834 av LarsWerner m. fi., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Mom. 2 Nr 16 § 6 Kammaren åtskildes . TOM T;SON THYBLAD