prot · G20989 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag vill då påpeka atl ungefär 175 000vietnameser flydde från strax efter kriget Man fär väl utgå ifrån altde som i vietnamesiska ögon då var mest belastade försvann och räddades av deamerikanska bundsförvanterna. Mankan väl också utgå ifrån alt efter befrielsen av södra många personerlogs om hand för omskolning eller för bestraffning för den verksamhel som dehade bedrivit under Thieuregimens tid. Desiffror vi nu har all röra oss med för båtflyklingarnas del är uppemot 100 000.Ytterligare 160 000 har flytt till . Jag tycker all det ligger något ganskaobehagligt i insinuationen alt den Övervägande delen av dessa260 000 skullevara överlöpare och småtjuvar. Man har svärl all undgå misstanken all våravänners från vpk hjärtan bara klappar för flyklingar undan högerregimer och atlde lill varie pris vill diskreditera folk som flyr undan andra regimer. Jaganser all vi endasi kan ulgä frän elt humanitärt belraktelsesäll, som ser medsamma ögon på folk pä flykt undan den ena eller den andra regimen, undan delena eller del andra slaget av nöd; det är deras nöd som skall vara avgörandeför vår flyktingpolitik och för vår humanitära insals. Sedanställdes en fräga om huruvida vi påverkar andra latinamerikanska stater all laemot flyklingar. Jag tror inte alt jag uttryckte del riktigt sä. Vad jag menadevar all vi ger bidrag för omhändertagande av flyklingar i Lalinamerika, ochdet gäller framförallt omhändertagande i . Jag vet inle om det finnsnågol annal exempel på delta. Del är emellertid ganska stora summor och dem kanvi läll redovisa. TommyFranzén frågade mig vilka bevis vi hade för den vietnamesiska invasionen iKampuchea. Ja, jag är inte ens säker pä att man från vietnamesiski hällbestrider all man har trupper inne i . I varie fall är det inle någonhemlighet någonstans i världen ali etl myckel stort anlal vietnamesiskadivisioner befinner sig i . BERTILMÅBRINK (vpk): Jag skall inle förlänga den här debatten och della skall bli mill sislainlägg. Jag vill bara protestera en aning emot utrikesministerns tjyvnyp. Jaghar inte päsläti att det är småtjuvar och överiöpare som lämnar . HansBlix mäste faktiskt ha lyssnat myckel dåligt pä vad jag sade i miltinledningsanförande. Jaghar inte sagl all alla är överiöpare, men jag har sagl all en siordel av dem ärdel. Om vi skall lila på pressen har del faktiskt funnits uppgifter om all regeringen har sagt att vi noggrantskall försöka se till att vi inte får hit överlöpare.Då är vi väl överens om att det också finns överiöpare. Jag säger dä au delfinns en stor del av dem. Allaär naturligtvis inle överlöpare. Det finns nalurliglvis bland båtflyklingarnamånga som inte orkar med de svåra förhållandena i . Jag tror ocksä kinesiska befolkningen hardel besvärligt. Del är vad jag har sagl, ochdärmed harjag inte någol mer all säga i denna debau. Orndet s. k. båtfolket (vpk): Jag vill böria med atl göra ell lillräualäggande. Del var inle jag somfrågade utrikesministern beiräffande "invasionen" i . Jagvill försl la upp detta med all vi enligl skulle ha sagl att del baraär överlöpare och småyuvar som lämnar . Nej, det har vi inte sagt. Dåhar faktiskt utrikesministern lyssnat dåligt, eller kanske utrikesministerninte har velat lyssna rikligt till vad vi har sagl. Som exempel log jag uppatt det kostade 1 000 å atl vara med Omdet s. k. båt-folket Jag lalade ocksä om hur man skulle kunna få framdenna summa i . Jag är inle sä säker på all del skulle räcka lill medalt vara smätjuv för all få fram dessa pengar, åtminstone inte enligt deerfarenheter jag har fåll frän Ho stad, f d. . Vihar sagl all det måsle vara människor som har stor förmögenhet som skall kunnabereda sig plals pä dessa båtar. En vietnames, om han inle äter eller har någraomkostnader på en hel månad, skulle på vanlig lön kunna växla till sig ungefär2 dollar. Men det fordras mellan 500 och 1 000 gånger så mycket för enbåtplats. Medanledning av senasie inlägg skulle jag vilja göra nägra kommentarerbeiräffande utvandringen från . Jag hade också överläggningar med denvietnamesiska ledningen som sade: Vi vill upprätta förbindelser som gör delmöjligl för människor att utvandra från . Man sade: Viär inte intresserade av atl ha kvar människor som slår som absoluta motståndaretill vär socialistiska uppbyggnad av landel. Många av dessa arbetar på etl sätlsom är oförenligt med uppbyggandet av en demokratisk stat. Man är inteintresserad av atl tvinga dem kvar. Man vill göra sådana överenskommelser allmänniskor som inle vill acceptera den demokratiska uppbyggnad som pågår iVietnam skall kunna flytta ut Problemetär atl man har svårt att få dessa kontakter. Jag vill återge ell citat om vadde amerikanska kväkarnas hjälporganisation ,förkortal AFSC, har sagl. En av deras ledamöler, har i somrasbesökl . Han har avgivit en rapport som återges i den utmärkta tidningenVietnam , nr 3-4 1978: "Detär sålunda inle en fråga om atl människor lämnar utan hur. Etlorganiserat och rättvist utvandringssyslem till måste ersätta den farligaoch kaotiska båtflykten. Del finns många lecken på att skulle samarbeta: - ända sedan krigsslutet harflygplan avgått med människor för återförening med familjemedlemmar som lever iländer som har normala förbindelser med; (Del underströk vietnamesernasjälva när jag var där.) - i augusii 1978 log en grupp,som utsänts av senator , med sig 29 personer medfamiljeanknytning i ; - även om de exaktaulreseförhållandena är svåra atl bedöma, är det tydligt att regeringen inteingriper - all döma av den ökande flyktingströmmen och gruppernas storlek; - en del tjänstemän somjag talademed, som arbelar med all lindra skriande mänskliga behov i landel, uttryckteatl 'det är lika bra all bli av med dem' om flyktingar som de tycker saknar denpatriotism och det samhällsansvar som krävs i en svår lid. Organiserautvandringen är inle läll, klara prioriteringar måsle göras, för möjlighelenatl emigrera från etl fattigt land i iredje världen och få hjälp au bosätta sigi skulle få enormt gensvar." Ja,det ger ganska klara belägg för att resonemanget i utrikesministerns senasteinlägg var felaktigt Vietnameserna har klart för sig all det finns människorsom inte vill leva i . Den vietnamesiska ledningen är alltså beredd all göraalll för alt komma till klarhet med detla och låla de människor som ärmotståndare till och dess utveckling lämna landet. Detta ligger inle ilinje med utrikesministerns påstående alt vpk:s hjärtan bara klappar förfiyktingar från högerregimer. Här är det naturligtvis en fråga om hur manlämnar etl land, precis som MacCauliff har sagt. Överiäggningenvar härmed slulad. Omerkännande av den nya regeringen i § 4 Om erkännandeav den nya regeringen i UtrikesministernHANS erhöll ordet för all besvara (apk) den 8 februarianmälda interpellation, 1978/79:140,1111 statsministern, och anförde: Herrlalman!Alf Lövenborg häri inlerpellation lill slalsminislern frågat om regeringen ärberedd alt erkänna den nya regeringen i som den enda lagliga samtvidla ålgärder för all uppta diplomatiska förbindelser med densamma.Inlerpellationen har överiämnats till mig för besvarande. Svenskpraxis är all erkänna stater och inte regeringar. Dåvarande kungadömet Cambodjaerkändes av som en självständig stat 1955. Diplomatiska förbindelserupprättades , försl genom sidoackredilering av sändebudet i , senaregenom ackreditering av sändebudet i . Efterell avbrott 1970-1975 under , med vilken vi inle hade någrakontakter, återupptogs diplomatiska förbindelser mellan och Cambodjaden . Del svenska sändebudet i , ambassadören ,ackrediterades ånyo hos Cambodjas dåvarande statschef prins fortsatte då republiken upprättades våren1976. Ambassadör besökte Cambodja () såväl i börian av 1976 somi börian av 1978. 1fråga om upptagandet av förbindelser med andra regeringar utgår vi på svensksida i försia hand från huruvida vederbörande regering har effektiv konlrollöver landets territorium och har en viss stabilitet Dennya regering som upprättats i efter den vietnamesiska interventioneni börian av januari har inte effektiv konlroll över del cambodjanskaterritoriet Strider pågår fortfarande mellan å ena sidan frontens och Vietnamsstyrkor, ä andra sidan Pol-regimens styrkor. Endastett fåtal stater har erkänt den nya regeringen i Cambodja. Denna har inteaccepterats som företrädare för Cambodja i internationella organisationer.FN:s säkerhetsråd beslöt atl låta Pol-regeringens representant,prins , framträda i rådet, som sedan med 13 röster mot 2 log avståndfrän den vietnamesiska interventionen. 1 börian av februari erkände vidare dealliansfria staternas möte i Mapuio Pol-regeringens delegalion underledning av förre premiärministern som företrädare för Cambodja. ingen avsikt att uppta förbindelser med den Omerkännande av den nya regeringen i nya regimen i Cambodja.Del finns för dagen inte heller någol praktiskt behov av sådana förbindelser. ALFLÖVENBORG (apk): Jag ber alt fä tacka slalsrådel för svaret pä min interpellation.Frågan var om regeringen är beredd att erkänna den nya regeringen i Kampucheasom den enda lagliga och vidla ålgärder i enlighel därmed. Isvaret sägs atl svensk praxis innebär att man erkänner stater och interegeringar. I olika länder finns del olika principer när del gällererkännande-frågor, det är klart Jag har nalurliglvis all utgå frän de principersom gäller här. Alllsä: harerkäni den stal som heler Kampuchea.Detla gäller även i forlsällningen. Så långl är del klart Mensedan dyker frågeiecknen upp. 1 svaret heter det alt efter ell uppehållackrediterades det svenska sändebudet i ånyo hos prins och attförbindelserna fortsatte därefter, Skulle del innebära all ännu harsina förbindelser med den störtade Pol-klicken - en av de mest avskyvärdaförlryckarregimer som har sell dagens ljus. en regim som kommer all gå tillhistorien som förrädare mot sitt folks nationella inlressen, en regim som sålderevolutionens frukter för all behaga ledningen i , vilken nu är i fiirdmed all kasta väriden in i etl nyll storkrig? Svaretssenare delar är, tyckerjag, en uppvisning i politisk feghet och falskneutralitet Bakom de välputsade diplomatiska formuleringarna döljer sig sammaundfallenhei och kryperi som lidigare har satt svarta fläckar på svenskutrikespolilik, Uirikesminislern,dvs, regeringen, säger atl man f n. inte har avsikier alt uppta förbindelsermed den nya regeringen i . Motiveringen skulle vara att den inte hareffektiv kontroll över sill lands lerriiorium. Deua är inie sant Realiteten ärall Pol-regimen är effektivt bortsopad. Delkan ju tyckas sensationellt alt gick så snabbi, men delfinns bara en förklaring, nämligen den som lögnmakare i och på annalhäll med all kraft vänder sig emot: atl Pol-regimen genom sitt förtryck, genomsin groteska misshandel av del egna folket, var sä bankmll på förtroende inte längre hade någon plattform kvar all slå på. Massdeserleringar gjordesfrån de egna trupperna. Civilbefolkningen vände sig i vrede mot dennareakiionära regim när upprorssignalen kom. 1dag slår denna störtade regim avslöjad som förrädare mol siu folks nationellaintressen, ja, som massmördare av stora mått WilfredBurchetl, en progressiv journalist, känd över hela världen för sin kunniga ochsakliga journalistik, skriver i del senaste numret av tidskriften bl.a. följande: "Efterintervjuer med många flyklingar - kambodjaner och andra av vietnamesiskt ochkinesiskt ursprung och chamlbik på den vietnamesiska sidan av gränsen idecember 1978 - måslejag motvilligt dra slutsatsen atl lill och med de värsta'skräck'-hislorierna inle var överdrifter ulan snarare tvärtom beiräffande enallmänt giltig form av medellida barbari som regerat i sedan'befrielsen' . Under över 40 är av rapporter, frän deaniijudiska pogromerna i nazi-Tyskland , harjag aldrig hört merfasansfulla och på fakta grundade fördömanden av en regerings folkmordspolitikgentemot sitt egel folk och etniska minoriteter." Jagskall inle ägna mera lid äl beskrivningar av den störtade Polregimensbarbariska politik. Del står klart all den genom sitt handlande undermineradeallt förtroende den eventuellt haft och att förklaringen till dess fall inlebehöver sökas i falska påståenden om en vietnamesisk ockupation. Sverigehar ingen avsiki atl uppta diplomatiska förbindelser med den nya, demokraiiskaregimen, heler det, och utrikesministern kryper bakom påståendet att regimeninle har effektiv kontroll över sill lerriiorium. Sverigeborde, enligt min och kommunisternas mening, handla tvärtom. Somett uttryck för svensk solidaritet med de demokratiska krafter som är i färdmed att pä alla nivåer återställa mänskliga rättigheter borde de factoerkänna den nya regeringen och uppta förbindelser med densamma. Dettaskulle ocksä innebära ett underkännande av den kinesiska historieskrivning somhar tagit utvecklingen i som en förevändning för att, som det heter,bestraffa . Är det det man är rädd för? Är det tanken pä de utveckladeförbindelserna med och del planerade kinesiska statsbesöket som gör atlman inte vill vidla åtgärder som skulle ulmana krigsmakarna i ? Delsom nu sker är ohyggligt har lagil som en utgångspunkt för etlrövarkrig, vars yliersla syfte är atl vinna konlroll över , ochKampuchea. Varkeni eller i ville folken sälta på sig den tvångströja de erbjödsav maoislerna i . För della skall de alltså nu bestraffas. är Vietnamsfolk återigen utsatt för en grym och blodig stormaklsinvasion. Ledarna i Pekinghandlar efter sant hillerisiiskl mönster. Visstkommer vi ihåg talet om bestraffningsaklioner. Så böriade andra väridskrigetDet talet har också alltid använts av imperialisterna som molivering för altslå under sig främmande länder och folk. Ingen med hjärnkonlorel i någoriundagoll skick kan tro på den kinesiska statsledningens groteska anklagelser atlVietnam framprovocerade kriget genom ständiga anfall och provokationer övergränsen mol sin stora granne. Delohyggliga som sker, när folk återigen ivingas försvara sitt land,vittnar om all den kinesiska statsledningen behärskas av enstormakts-chauvinism och förbrytarmenialilet som sälier världsfreden i fara.Kina tog vid där slutade. Det är mot denna bakgrund angeläget au vi snabbt vidtar ålgärder förall markera vär mening och vårt stöd för de indokinesiska folken i ,och . Jaganser all vi, som en bestämd meningsyttring, bör bryta allt samröre med och upprätta förbindelser med den demokraiiska nya Omerkännande av den nya regeringen i Omerkännande av den nya regeringen i Regeringenbör också vidta bestämda ålgärder för att kraftigi öka del materiella stödetlill . Regeringenbör vidare säga etl bestämt nej till del planerade kinesiska statsbesöketStatsbesök är i princip nyttiga och nödvändiga, men i den här situationen finnsdel ingen anledning atl la emot en representant för en regering som har salt igäng ell nytt brulall rövarkrig i , som halar freden och som tänkerkomma hit inte för all främja fred och avspänning ulan för alt propagera försin krigspolitik. Frågan om vidmakthållande eller upprättande av diplomatiskaförbindelser är inle någonling som har all göra med huruvida man ser positivteller negativt på en regim. Vi upprätthåller diplomatiska förbindelser medregeringar som utövar konlroll i andra länder, men därmed finns ingenling sagtom våra åsikter om dessa regeringar. Densvenska regeringen hade diplomatiska förbindelser med Pot-regimen hellenkelt därför atl den utövade en effektiv konlroll i Cambodja -kanske manskulle lillägga alt den utövade en blott alltför effektiv konlroll överCambodja. Jag har inga som helsl dubier om all den utövade en fruktansvärtbrutal regim, och del är väl egentligen alla ense om. De diplomatiskaförbindelser vi har haft med den har inte med den saken all göra utan bara meddel faktum atl den utövade konlroll över landel. Den3 december förra årel bildades en befrielsefront i Cambodja. Redan i januariintervenerade vietnamesiska styrkor, och de befinner sig nu i större delen avlandet. Utvecklingen säger väl redan i sig själv all Pol-regimens kastandeöver ända inte var uteslutande ett verk av den befrielsefront som hade bildatskort tid . Den vietnamesiska interventionen var av avgörandebelydelse. Vihar inte upptagit diplomatiska förbindelser med den nya regim som harinstallerat sig i , eftersom den ännu inte har effektiv kontroll överCambodja och kanske inte heller får del; del vel vi ingenling om. Men skulleden fä del, sä får vi ta slällning till frågan om diplomatiskaförbindelser med den. Härmedär emellertid inle sagl all vi fortsätter några förbindelser med PolPol-regimen, som utövar molståndsverksamhel inom Cambodja och somförmodligen därvidlag slöder sig på en ganska stark nationalistisk känsla i landel.Som jag sade i milt interpellationssvar har vi inte några praktiska behov avförbindelser med den, och vi har alltså inie heller några förbindelser. NärAlf Lövenborg begär vad han kallar etl erkännande och all vi skall ta uppförbindelser, vill jag emellertid peka pä att det faktiskt är nästan baraöststater som har erkänt den nya regimen. Alldeles ägde del rum etlmöte med alliansfria stater i Mapuio i , och den överväldigande delenav dessa alliansfria stater ville inle inbjuda representanter för den nyaregimen. Del är alltså inte på någol säll sä, all här ensamt riderspärr mot någon ström, utan viintar precis samma hållning lill den regim som har installerat sig i Phnom Penhsom den övervägande delen av väridens stater. De har inle bedömt den såsomägande effektiv konlroll över Cambodja, och det är därför den inte fårdiplomatiska förbindelser. ALFLÖVENBORG (apk): Utrikesministern upprepar den lögn som kablas ut över väriden, somanvänds av maoislerna i , som sprids i imperialistiskt slyrda massmedia,nämligen alt den omvälvning som skedde i är en frukt av vietnamesiskintervention. Från vietnamesisk sida har man myckel besläml tillbakavisat alladessa påståenden. Jag lycker inle all de har någonting atl göra i den härdebatten. Delär klart att jag här är tvungen att gä någol utanför ramen för deninterpellation som jag urspmngligen har framställt, och del har utrikesministernförståelse för. Det har hänt stora och uppskakande saker som utgör en direklkoppling lill den fråga jag ställde. Attdet bara är "" som har erkänt den nya regimen iKampuchea tyckerjag är ett ganska dåligt argument för alt vi inle skulle göradet. När det gäller diplomatiska förbindelser hänvisar man till mycketformalistiska resonemang. Jag tycker också atl den praxis som utrikesministernstödjer sig på, nämligen alt inte har konlroll över sittterritorium, är felaktig. Vi stödjer oss naturiigtvis på olika källor, och ibotten lorde ocksä finnas en olikartad grundsyn. Det vore motiverat att visapolitisk ryggrad, alt ta konkreta initiativ, som i sin förtängning skulle varaen kraftfull protest mot den kinesiska statsledningens brottsliga polilik. Jaganser alt den princip som utrikesministern lalar om inle förhindrar elterkännande, och där skiljer sig alltså våra åsikter. Förmodligenkommer vi inte längre just , men jag skulle ändå vilja fräga: Om det efter enlid visar sig att den nuvarande regimen siller kvar lack vare folketsförtroende, som jag är övertygad om att den kommeratl göra, vad gör regeringendå? Tar del månader eller år innan man kan samla sig till elt beslut? Jag villockså få etl förtydligande om man har brutit alla förbindelser med PolPol-klicken. : Om man anser det befogat attupprätta diplomatiska förbindelser med regimen i , på vilket sättkommer det att ske? Jag kan svåriigen tänka mig atl det i fortsättningen kan skötasfrån . Omerkännande av den nya regeringen i Jag vill gärna upprepa vad jag har sagl förut, nämligen altdiplomatiska förbindelser är icke ett uttryck för vänskapliga förhållanden. Omvi skulle etablera diplomatiska förbindelser bara med regimer som vi gillar,vare sig de befinner sig i motstånds- eller kontrollsiluation, skulle vårtkontaktnät i väriden kanske se annorlunda ul än del gör . Men vi följersamma praxis som de flesta länder i världen, nämligen att man har konlakl meddem som har förmåga alt tala för landet i fråga, dvs. de som har effektivkontroll. Vi har nalurliglvis olika åsikter, och jag. Omerkännande av den nya regeringen i som har effektiv kontrolli Cambodja. Jagvill erinra om alt när log makten var del rält mänga stater sometablerade diplomatiska förbindelser med den. Vi väntade dä på svensksida för alt se om dess konlroll verkligen var effektiv och stabil.Allteftersom vi väntade fann vi att stabiliteten blev sämre och sämre. Vi komdärför aldrig någonsin atl ha diplomatiska förbindelser med . inlär vi samma ståndpunkt lill den regim som har satt sig i . Viväntar för all se om den verkligen får effektiv konlroll och stöd från folket.Vi fårsehurdet går-del kanske går likadant förden regimen som för LonNol-regimen. Det får framliden utvisa. Viföljer den fullständigt konsekventa svenska praxisen alt ha diplomatiskaförbindelser med dem som har effektiv kontroll och som har förmåga atl lala ochhandla för landel. Vilken ambassadör som nägon gång blir ackrediterad får vi seden dagen, frågan är i varie fall inle överhängande. ALFLÖVENBORG (apk): Jag vill bara beklaga den passiva hållning regeringen visar i detsammanhang vi här har berört. Det är visserligen bra att regeringen haruttryckt sill avståndstagande när del gäller angreppskrig, som ju ock.såfinns med i bilden, men del vore bättre med konkreta ålgärder. Jag lycker alldel vore befogal alt man som prolest sade nej lill det kinesiska statsbesöket,vilket utrikesministern inle går in pä, all man ökade del materiella slödellill och all man som en meningsyttring upprättade diplomatiskaförbindelser med . aren neutral stat, menneutralitet betyder inle passivitet. Värt land har tidigare gått före med gottexempel - jag länker exempelvis på det kraftfulla avståndstagandet frän mol , som ledde till protester från men som hjälpte detfolk som då kämpade mol inkräktarna. Jag länker också på del relativt tidigaerkännandet av den vietnamesiska regeringen. har anledning all gå föremed gott exempel, och del finns ell ulmärkl lillfälle lill del i den kritiskasilualion som världen nu befinner sig i. Överiäggningenvar härmed slulad. §5 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1978/79:148 §6 Anmäldes och bordlades 1978/79:93 om genomförandeav totaldimensionerad högskola 1978/79:104 om finansielltstöd lill 1978/79:106om anslag till exporlkreditbidrag § 7 Anmäldes och bordlades 1978/79:20 med anledningav framställning i budgetproposilionen 1979 1978/79:100) omanslag under verksamhetsområde för budgeiårei 1979/80lill partistöd 1978/79:21 med anledning av framställning i budgetpropositionen1979 (prop. 1978/79:100) om anslag under justitiedepartementetsverksamhels-område för /80 till vissa kostnader i anledning avallmänna val 1978/79:20 med anledning av i proposilionen1978/79:100 framlagda finansplan och budgeiförslag jämte moiioner 1978/79:22 med anledning av proposilionen1978/79:100 bilaga 11 i vad avser vissa anslag för /80 inombudgeldepartemeniets verksamhetsområde jämte moiioner 1978/79:23 med anledning av propositionen1978/79:100 bilaga 141 vad avser vissa anslag för /80 inomhandelsdepartementets verksamhetsområde 1978/79:24 med anledning av proposilionen1978/79:101 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1978/79 i vad avser anslag lill för anskaffning av viss maleriel 1978/79:25 med anledning av proposilionen1978/79:30 om inskränkt skattskyldighet för Stiftelsen förproduktutvecklingscenlmm i m.fl. 1978/79:26 med anledning av proposilionen1978/79:68 om överenskommelse mellan om vissskallebefrielse för svenska och franska kulturinstitutioner 1978/79:27 med anledning av propositionen1978/79:78 om protokoll om ändring i dubbelbeskattningsavtalet mellan Sverigeoch 1978/79:28 med anledning av proposilionen1978/79:81 om ändrade beskattningsregler vid skogsultag med anledning avskador på skog jämte moiioner 1978/79:29 med anledningav moiioner om produklionsfaklorsbeskallning