prot · G20961 · 1978-12-31 00:00:00 — 2. med ändring av tidigare besluibemyndiga regeringen atl under budgeiårei 1978/79 ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med bidrag till energibesparande ålgärder inomnäringslivet samt till prototyper och demonstrationsanläggningar, vilkeninberäknat löpande beslut innebar åtaganden om högst . Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionen läggs framförslag om ökat stöd lill vissa energibesparande ochsysselsäiiningsstimulerande åtgärder inom näringslivel. Förslaget innebär atlvid sidan av nuvarande bidrag om högst 35 '. ',> ell särskili bidrag om 15','<) av godkända kostnader tillfälligt införs för åtgärd som innebäruppförande av fasibränsleanläggning eller moilrycksanläggning, för åtgärd sominnebär tillvaratagande av spillvärme för fjärrvärmeleveranser samt för annanåtgärd som förbättrar energihushållningen inom näringslivel. Åigärden skallmedföra en viss minsta energibesparing för atl det särskilda tillägget skallutgå. Huvuddelen av utrustningen för den energibesparande åigärden skallbeställas föreden Ijuli 1979och som regel levereras föreden . Detextra medelsbehov som del ökade slödel kommer att medföra beräknas till 75milj. Stödtill vissa energibesparande åtgärder inom näringslivel 1 della sammanhang hade behandlats de med anledningav proposilionen väckta motionerna. 1978/79:161av Thorsien m. fl. (c), vari hemställls au skulle 1. hos regeringen begära att etlprogram för kraftvärmeulbyggnaden framlades i samband med den aviseradeenergipoliliska propositionen, 2. med ändring av tidigare beslutbemyndiga regeringen atl under /79 ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med bidrag lill energibesparande åtgärder inomnäringslivel samt lill prototyper och demonstraiionsanläggningar, vilkeninberäknat löpande beslut innebar åtaganden om höesi 1*. 3. besluta att det särskildatillägget för energibesparande ålgärder inom näringslivel m. m. även skulleutgå lill kraftvärmeanläggningar, små vallenkraftverk och projekt, därbesparingseffekten var minst 1 000 loe/år, i enlighet med vad som anförts imotionen, 4. ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående ytteriigare tjänster inom energibyrån vidstatens industriverk, 1978/79:162av m. fl. (s) och 1978/79:163av m.fl. (vpk), vari hemställts all skulle avslåproposilionen 1978/79:46. 1. beträffande utvärdering avstödet till energibesparande ålgärder inom näringslivel alt skulleavslå motionen 1978/79:162, 2. beträffande program förkraftvärmeuibyggnad au skulle avslå motionen 1978/79:161 yrkandet 1, 3. beiräffande bidrag lillenergibesparande åtgärder inom näringslivel all med bifall lillproposilionen 1978/79:46 och med avslag på motionen 1978/79:161 yrkandena 2-4och motionen 1978/79:163 skulle a)godkänna vad i proposilionen hade föreslagils rörande särskili lillägg lillenergibesparande ålgärder inom näringslivel. Stödtill vissa energibesparande åtgärder Inom näringslivet b)med ändring av tidigare beslut bemyndiga regeringen all under budgeiårei 1978/79ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med bidrag till energibesparandeålgärder inom näringslivel sami till prototyper och demonstraiionsanläggningar,vilken inberäknat löpande beslut innebar åtaganden om högst 100 000 000 kr.under /80. Följande två reservationer hade avgivits av FritzBörjesson, , och (samtliga c): 1. beiräffande program för kraftvärmeuibyggnad,vari reservanierna anseit au ulskollets yiirande i viss del icke bort ingå ibetänkandet, 2. beträffande bidrag lillenergibesparande ålgärder inom näringslivel, vari reservanierna ansett allulskollel under 3 bort hemställa atlriksdagen med anledning av proposilionen 1978/79:46, med bifall lill motionen1978/79:161 yrkandena 2-A och med avslag på motionen 1978/ 79:163 skulle a) godkänna vad reservanternaföreslagit rörande särskilt lillägg till energibesparande ålgärder inomnäringslivel, b) med ändring av lidigare beslutbemyndiga regeringen all under /79 ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med bidrag till energibesparande åtgärder inomnäringslivel samt till prototyper och demonslralionsanläggningar, vilken inberäknallöpande beslut innebar åtaganden om högsi . under budgeiårei1979/80, c) som sin mening ge regeringenlill känna vad reservanierna anfört om ytterligare tjänsier inom energibyrånvid siatens industriverk. I energipropositionen 1975:30 angavs målsättningarna för utbyggnad avindustriellt mottryck och mottryck i form av kraftvärme lill en totalproduktion av 8 resp, , dvs, miljarder kWh, . Departementschefenuttalade alt oljekrafiprodukiionen i första hand borde ske imollrycksanläggningar, dvs. genom kraflvärme och industriellt mottryck, därbränslets energiinnehåll utnyttjas mest effektivt. godtog man enoljekondensproduktion, som sker med låg verkningsgrad, på totalt 1985. Idagens läge är vi redan nere i ett par TWh just när del gälleroljekondensproduktionen, dvs. vi har före planeringsperiodensutgång passerat riktpunkten och reducerat med i förhållande lill vadriktpunkten innebar. År1975 hette det i näringsulskottets utlåtande över energipropositionen: "Avenergiinnehållet i olja utnyttjas ungefär dubbelt så mycket i mollrycksanläggningarsom i kondenskrafiverk, eftersom det uppvärmda kylvalinet då tillvaratas förhusuppvärmning. Kraftkoslnaden i stora mollrycksanläggningar blir lägre. Delanges atl kraftvärmeiniressenlerna har räknat med all under liden fram lill1985 kunna bygga ut oljebaserad motlryckskrafi i kommunerna motsvarande 4 ä 6TWh. En positiv syn på moiirycksanlägg- ningar redovisas också påflera ställen i proposilionen av industriministern." Därefter följernäringsulskottets uttalande, som sedan blev : "Att en utbyggnadav produktionen av moltryckskraft skall främjas är sålunda etl markerat inslagi regeringens energipoliliska program." Denhär fastlagda politiken har varit vägledande under de senaste två åren.Därför har också mottrycksprodukiionen särskilt främjats genom olika åtgärder. Fjärrvärmeutbyggnadenär en avgörande förutsättning för kraftvärme i kommunerna, och storleken av mottrycksprodukiionen av el i kraftvärme verk är direkt beroende av storleken av fjärrvärmeunderlaget. Vad gäller befintliga kraftvärmeverk är del önskvärt med en fortsatt utbyggnad av Oärrvärmenäiei för alt den årliga ulnyitjningsiiden av verket i mollrycksdrift skall förlängas så all kraftproduktionen därmed ökas. Fjärrvärmeutbygg naden gör del också möjligt all etablera nya kraftvärmeverk efter hand. Det svåraste hindret för fjärrvärmens expansion har varit kommunernas bristande finansiella resurser och gällande lånevillkor för kommunerna. Därför införde trepartiregeringen annuiteislån med löplid och lägsta marknadsmässiga ränta för de investeringar i fjärrvärmeutbyggnad som inte täcks av anslutningsavgifter. Avsikten var alt en likvärdig låneform också skulle etableras för utbyggnaden av kraftvärmeverk. Jag förutsätter atl de återstående finansieringsfrågorna på det här området fullföljs av folkpartire geringen med det snaraste. Trepartiregeringen genomfördeår 1977 en särskild stimulans av energibesparande ålgärder inom näringslivet,däribland installation av mollrycksanläggningar inom industrin. a. densärskilda stimulansen på 20 /<> utöver de normala 35 medförde alt etltiotal olika mollrycksanläggningar fick siöd och sattes i gång. Före hösien1976 hade under alla tidigare budgetår bara en enda anläggning föll statligtstöd. Genom investeringsanslag,beslutade av , fick i samarbete med Vattenfallmöjlighet att sätta i gång byggandet av sitt kraftvärmeverk. Där pågår enutredning angående möjligheterna atl använda alternativa bränslen som lär bliklar . Därutöver pågår utbyggnad av dieselkraftvärme på Golland, somen konsekvens av den uppgörelse som träffades om framlidaenergiförsörjning och den ökade andelen lokal produktion på ön. tillsattes enutredning med uppgift all föreslå åtgärder för allgöra/;j'////A(5w/7/ö«rf£'anläggningar, t. ex. på mottrycksområdel,omställningsbara,dvs. redan från början förbereda dessa för användning av annat bränsle än olja.Del är en väsentlig uppgift all detta utredningsarbete fullföljs snarastmöjligt mot bakgrund av bl. a. kravet på försörjningsirygghel och möjlig-heienatl i successivt ökad utsträckning använda inhemska bränslen. De som menar atten fortsatt kraftvärmeuibyggnad måste innebära ell ökat oljeberoende ser dellamycket kortsiktigt. Det finns möjligheter all använda både inhemska bränslenoch efter hand som koltekniken utvecklas också delta bränsle, om man kan klaraav det på elt från miljösynpunkt acceptabelt sätt. Stödtill vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet Stödtill vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet Så sker f ö. redan frånlid lill annan bl. a. här i , även om det återstår en hel del atl görapå miljöområdet. Trotsall del således har funnits en betydande politisk enighet om en fortsattsatsning på mollrycksproducerad el, tycks nu intresset ha svalnat på en delhåll. Det är en möjlig förklaring till näringsulskottets behandling av centernspartimolion angående särskild stimulans med 15 96 slalligl bidrag förkraftvärmeulbyggnaden. Den motionen är väckt i anslutning lill regeringensproposition om energibesparande ålgärder i näringslivel, m. m. Ingentinghindrar naturiigtvis att man låter den stimulans som avses förmollrycksproducerad el i näringslivet också gälla kommunerna och på i principsamma villkor. Så har skett tidigare, t. ex. beiräffande spillvärmeut-nylljande.Kraftvärmen har inle omfattats av stimulansbidrag. I proposition1978/79:46 om stöd lill vissa energibesparande ålgärder inom näringslivel angesklart all syftet med de föreslagna åtgärderna är all skapa sysselsättning inomnäringslivet. Det skulle i hög grad kunna bli följden om man lyckades övervinnade hinder som finns för en utbyggnad av kraftvärmen . Osäkerheteni kommunerna beror naturligtvis på olika saker. Det stora överskottet på el ärett starkt skäl. Det har som bekant inte erkänts som ell skäl för atl begränsakärnkraftsprogrammet, men när det gäller kraflvärmen åberopade justdella skäl i etl frågesvar här i angående . Frågan är naturlig: Hur kan man vara så säker på antaletkärnkraftverk, när man är så osäker om behovet av mollrycksproducerad el ikraftvärmeverk? Näringsutskolleträknar i sitt betänkande nr 13 med att del redan förberedda programmet förkraftvärmeuibyggnad kommer att läggas fram i samband med denenergipolitiska propositionen-och det ärju bra. Men det ligger fara i dröjsmål.Vi har under den senaste liden sett hur antalet anställda vid i kommer alt reduceras. Företaget överlåts lill statligaGötaverken . Dessa båda förelag konkurrerade f ö. just om delnämnda kraftvärmeverket i . för inget av förelagen något besked.Del är minst sagt underligt mot bakgrund av del engagemang som i ord visadeshär i under gårdagen, när del gällde atl snabbt skapa konkretsysselsättning i t. ex. . Här finns nu möjligheten för dem som villsälta kraft bakom orden från i går all stödja cenlerreservalionen 2 lillnäringsulskottets betänkande 1978/79:13. Jag yrkar bifall till reservationerna1 och 2 lill detta betänkande. Reservationen2 innebär också atl siorlekskravei på energibesparande projekt skulle sänkasfrån 1 500 - i vissa fall 2 000 - lon oljeekvivalenier. Vi föreslår all gränseni stället sätts vid 1 000 lon oljeekvivalenier. Därmed skulle ytterligarebesparingsobjekl lockas fram enligt bedömningar som gjorts av industriverketunder trepartiregeringens lid. borde minikraftverken ingå i delsärskilt stimulerade området. För alt korta ned handlägg-ningsliden behöverindustriverket också nya tjänsier. Jag är naturligtvis lill freds med all folkpartiregeringen följer uppdel som förberetts under regeringen . Men det hade varit bättre. om man lagt fram helaförslaget. Genom all utesluta kraftvärmeverken från det ursprungligenförberedda förslaget riskerar man arbetslöshet på olika håll inom svenskverkstadsindustri. Dessutom sprider man en osäkerhet hos kommunerna. Villregeringen eller vill den inle salsa på kraflvärme? Eller är det bara kärnkraftsom regeringen och utskottsmajoriteten är intresserade av - och dessutom, somman markerar i en passus i ulskotlsbetänkandet, atl långsiktigt låsa oss vidkärnkraften genom att satsa på hetvattenöverföringar på långa avstånd frånreakiorplaiserna lill våra större tätorter? Det vore utomordentligt bra om vikunde fö etl klargörande besked på den här punkten. Stödtill vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet (vpk): Som framgår av vpk-motionen 163, som behandlas i della betänkande,anser vi kommunister atl hittillsvarande låne- och bidragssystem inte börutökas med ytterligare bidrag lill näringslivet för energibesparande ålgärder.De energibesparande åtgärderna inom fastighetsbeståndet som helhet och inomnäringslivel och industrin i synnerhet är genomgående lönsamma redan vid dagensenergipriser. Den nuvarande bidragsgivningen bör därför ersättas med elt syslemsom helt baseras på statlig kreditgiv-ning. Energikommissionenhar f ö. kommit till ungefär samma slutsatser då man föreslagit alt det snarastskall övervägas om inte det nuvarande bidragssystemet bör ersättas med eltlånesystem. Vpk har också i olika sammanhang föreslagit atlprocessindustriernas och större tillverkningsindustriers energianvändningskall prövas enligt en särskild energikoncessions-lagstiftning. Företagen böråläggas att genomföra samhällsekonomiskt lönsamma hushållningsålgärder. De börför genomförandel garanteras statliga lån men däremot inga subventioner. Industrinbehöver därmed inle använda eget kapital. Eftersom de åtgärder som diskuterat genomgående är lönsamma, blir driftkostnadernasnarare lägre än lidigare. Industrins besparingsmöjligheter är stora.Överskottsvärme från industriella anläggningar kan utnyttjas effektivare.Kraftvärme och industriell moltryckskraft kan ge stort tillskott till vårenergiförsörjning. Byggandetav kommunala kraftvärmeverk måsle påskyndas och stödjas genom både bidrag ochlån. En sådan utbyggnad är ekonomiskt försvarbar och statliga satsningar i formav bidrag nödvändiga, föratt de hårt belastade kommunerna skall klara den. Viräknar med att della behov också kommer atl tillgodoses i den till våren 1979aviserade energipoliliska propositionen, även om utskottets skrivning är någotoklar i denna del. Utskottethar refererat en liten del av innehållet i vpk-motionen, i vilken föreslås auregeringsförslaget om au höja bidragen till företagen skall avslås, och harsatt ordet miljonvinsler inom citationstecken. Om man med delta möjligen menaralt det skulle vara en överdrift atl påstå all många företag gör stora vinster-ibland miljonvinster- på energibesparande åtgärder, så finns 2 protokoll 1978/79:61 Stödtill vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet det anledning att i deltasammanhang upprepa atl del faktiskt förhåller sig så. Delfinns exempel på företag som genom energibesparande ålgärder gjort betydandevinster och fött nedlagda kostnader betalda på myckel kon tid. 1 elt förelag imin hemort - i - säger en av de ansvariga i bolagelsenergikommitté att man har som tumregel alt en energibesparande åtgärd skallbetala sig . Etl exempel på åtgärder man där vidtagit ärvärmeväxlare i skorsten i form av avgaspanna, som sparar in närmare olja . Vidare kan nämnas att man på motorprovningsav-delningenkopplat in en elgenerator vid provkörning av motorer, som levererar över 1miljon kWh till företagets vanliga elnät. Andraexempel gäller återvinning av värme i kylvatten och tillvaratagande avspillvärme. Trots atl exempelvis värmeväxlare och tillsatser kan bli rätt dyrainvesteringar, så har man ansett dessa befogade då de betalar sig på ca tre år.Från förelagets sida har uppgelts alt man genom vissa energibesparandeålgärder, som genomfördes 1975-1976, sparade in energimotsvarande energibehovet för Saab-Scanias produktion av 150 stora lastbilar.Då man 1975 byggde ett nytt härderi, beaktades energifrågorna redan på projekteringssladiet.Man lar nu till vara all spillvärme från ugnarna och med den värmer man uppveniilationsluften utifrån för uppvärmning av 2 500 m- stora lokaler.Spillvärmen räcker för all hålla lokalerna väl uppvärmda även med enyttertemperatur ned lill -. Meddella har jag velat ge exempel på vad vi anför i vår motion och något ommotiven lill all vi yrkat avslag på propositionen om all höja bidragen lillnäringslivel för energibefrämjande ålgärder. Jag yrkar bifall till motionen163. Försl något om bakgrund och syftemål med proposilionen. Förutom vissaenergibesparande åtgärder inom näringslivel har propositionen ocksåsysselsättningsfrämjande effekter. Stödformer i samma syfte som proposilionenhar funnits . byggdes dessa på med bidrag förålgärder som syftar till att bygga ut, vidmakthålla eller öka elproduktionen ivattenkraftverk som har en installerad effekt av minst 100 och högst 1 500 kW.Avsikten med stödet är att få en bättre hushållning med våra energiresurser ochspara på oljeförbrukningen. Underen del av gav staten utöver bidraget om högst ett särskilt lilläggom för energibesparande åtgärder för industriella processer. 1 den nuaktuella propositionen, nr 46, föreslås ett liknande förstärkt stöd lill vissaslag av energibesparande ålgärder inom näringslivel. Del särskilda tilläggetskall nu motsvara 15 ')(> av godkända kostnader för den bidragsberättigadeåtgärden. De små vattenkraftverken är undantagna. Orsaken till della är atl manbehöver fö mer erfarenhet på detta område. Del harju ingått i stödprogrammetendast en kort lid . För alt berättiga lill lillägg skall en åtgärdmedföra en besparing på minst 1 500 lon - i fråga om vissa slag av anläggningarminst 2 000 lon - oljeekvivalenier. Delförstärkta stödet är också tidsbegränsat. De viktigaste delarna av denutrustning del gäller skall beställas före den Ijuli 1979 och levereras föreden . motioner har väckts med anledning av propositionen. I motionen 163 från vpkmed som första namn föreslås avslag på proposilionen. Enrepresentanl för vpk har just talat för den motionen. Skälet lillavslagsyrkandelär enligt talesmannen all många förelag skall ha gjort sig storavinster på energibesparande ålgärder och alt del därför inte finns anledningatl höja bidragen ytterligare. Stödet borde inskränkas till kredit-givning,menar motionärerna. Utskottet har emellertid i sin prövning funnit alt stödetär väl avvägt. En framlida utvärdering av stödet skall naturiigtvis ske. Allstödet inle minst från sysselsättningssynpunkt är motiverat står emellertidhelt klart. Ulskollel avstyrker därför motionen 163. Imotionen 162 från socialdemokraterna efterlyser motionärerna en utvärdering avverkningarna av del nuvarande stödet. Energiministern har lovat all en sådanutvärdering skall komma i den energipoliliska proposition som är utlovad tillbörjan av 1979. Motionärernas önskemål blir då uppfyllda. Tillulskotlsbetänkandet är fogade två reservationer från ledamöter iutskottet. Den första reservationen avser program för kraftvärmeuibyggnad.Reservanierna vill bl. a. atl hos regeringen skall begära alt ellprogram för kraftvärmeuibyggnad framläggs i samband med den kommandeenergipoliliska proposilionen. Statsrådet , som inom regeringen ärföredragande i energifrågor, härden i svar på en fråga iriksdagen meddelat alt han avser all föreslå regeringen alt i den proposilionenredovisa en bedömning av elbehovets utveckling under 1980-lalel. Dennabedömning bör, har han uttalat, i sin lur ligga lill grund för överväganden omen utbyggnad av elproduktionen, bl. a. genom kraflvärmeverk. Utskottet räknarsåledes med alt yrkandet i reservationen blir tillgodosett ulan alt det behövsnågon åtgärd av . Utskottet vill tillägga atl man i sammanhanget börägna uppmärksamhet också ål de utredningar som genomförs om utnyttjande avhetvatten från kärnkraftverk. Demer polemiska inslagen i anförande beträffande kärnkraftenfinns del inle skäl för mig alt gå in på . Jag vill bara kort säga alt regeringenssträvan är att ta itu med energifrågorna på alla områden och försöka lösaproblemen. I den nya regeringen finns ingen låsning vid någon speciell fråga. Beiräffandereservationen 2 vill jag säga följande. Reservationen innehåller yrkanden somgår längre än regeringens förslag. Man vill bl. a. atl medelsramen skallutvidgas till 150 milj. kr., vilket är 50 milj, kr. mer än regeringen harbegärt. Del är klart att man alllid kan motivera en anslagshöjning i sådana härfall. Del särskilda tillägget till bidrag avseende energibesparande ålgärderinom näringslivel m. m. bör enligt reservanterna utgå även lill kraftvärmeanläggningar,små vallenkraftverk och projekt som beräknas leda till energibesparingar på nedlill 1 000 lon oljeekvivalenier . Stödtill vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet Stödtill vissa energibesparande ålgärder inom näringslivet alltså litet i storlek härjämfört med regeringens och utskoltsmajoritetens förslag. För administrationvill reservanierna all tre nya tjänsier skall få inrättas inom industriverketsenergibyrå. 1sin bedömning har utskottet emellertid funnit regeringens a vgränsning av deföreslagna kompletterande stödåtgärderna väl motiverad. Frågan omkraftvärmeuibyggnad kommer, som framgår av vad jag har sagt i del föregående,att aktualiseras i elt större sammanhang. Del synes alltså inlepåkallat med extraordinära åtgärder . Som jag har sagt tidigarefinner inte utskottet skäl för atl utvidga del införda stödet lill småvattenkraftverk. Vi vill samla mer erfarenheter på det området. De iproposilionen angivna minimigränserna för besparingar som skall kvalificera förbidrag förefaller vara lämpligt avvägda. Den föreslagna medelsramen är välavpassad med hänsyn lill de regler som bör gälla, anser ulskollets majoritet. Herrlalman!Jag föreslår bi fall lill utskottets hemställan på alla punkter och avslag påmotionen 163 och reservationerna 1 och 2. Allra först vill jag säga all jag också tycker all det är riktigt -somTore tog upp-alt vi för en utvärdering av energisparsiödet. Men del ärinle så att industriverket har slösat . Jag tycker atl man behöver denlid som man har utmätt, och utvärderingen lär komma alldeles i början av nästaår. Därmed finns del en möjlighet att få utvärderingen avenergisparstimulanserna och erfarenheterna av dessa inarbetade i denenergipoliliska proposilionen, vilket har varit tidtabellen - i varje falllidigare. Sedanär det rikligt alt del också finns möjligheter alt uppnå betydande effektergenom atl förbättra lånemöjlighelerna på delta område. Del gäller inle minstkraftvärmen, som jag mest ägnade mig ål i mitt anförande. En del av del härproblemet har lösts genom all man har föll förbättrade finansieringsvillkorför fjärrvärmen. Men om man skall vara någorlunda konsekvent måsle det följasupp på kraflvärmeområdet, och jag förutsätter alt så också kommer all ske. Detsom oroar mig i den här situationen är alt nästan alla säger, att de är förkraftvärmeuibyggnad men inte är beredda att föreslå några åtgärder för attåstadkommaen islossning på delta område. Vi haralltså tidigare föreslagit tvåkraftvärmeprojekl, som är under planering eller genomförande, som jag nämnde imitt anförande. Avsikten var naturligtvis att fö i gång ytterligare sådanaprojekt. Del är en rad olika kommuner - , , ,, för att nämna några - som är beredda alt ganska snartsalsa på en utbyggnad av kraftvärmen. Frågan är då om dessa planer skallstoppas därför atl man nu plötsligt finner alt vi harettelöverskott i landet.Och alla vet ju vad det beror på - att vi har ell överdimensioneratkärnkraflsprogram. Delär viktigt att kommunerna får reda på vilka riktlinjer de skall följa framöver.Annars avstannar planeringen, och vi slår återigen i ett vänteläge och förlorar mängder avsysselsällningslilirällen inom verkstadsindustrin. Det gäller de förelag jagnämnde förut - Svenska Metallverken, Gölaverken Ångieknik, . Del gällerockså andra företag inom den verkstadsindustri som har etl lågtkapaciteisulnytljande. Dettaförslag är dikterat av sysselsättningsskäl, säger man i propositionen, och såvar det planerat från början.