prot · G209127 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi har så myckel arbetslöstsjöfolk att man inte behöver hysa några som helst farhågor för alt vi inleskall få besättningar till dessa fartyg - om de nu går ul och söker folk på dencivila marknaden. De ombordanslälldas organisationer har i olika sammanhangjusl ställt kravet på all få bemanna fartygen. Olika uppgifter om hur mångaarbetstillfällen som skulle kunna skapas har nämnis. Siffran 700 verkar ligga inärheten av del verkliga förhållandet. Del är alltså ett stort antalarbetstillfällen som skulle kunna skapas på della sätt - nya sysselsättningstillfällenför dem som friställts genom den försäljning av handelsfartyg som skett. Del finns en annan aspektpä denna fråga. Vi lalar om jämlikhet mellan män och kvinnor. medlemmar är kvinnor. Sombemanningen är ordnad inom isbrytning- 106 en och sjömätningen är del omöjligt att placera kvinnor där - de görsom bekant inte värnplikt ochär heller inle önskvärda i del militära. Om man hade Nr 127 civilbemanning på dessa fartyg skulle del öppna en arbetsmarknad även för Torsdaeen den De skulle kunnagöra en förtjänstfull insats även på del områ- in j,pj[ jgyo Defartyg som använder för sjömälning och för isbrytning yjsjöfarisfrågor uppfyller inte de krav som självt släller päandra civila fartyg vad gäller bostäder och annan utrustning. Del är i och försig ett märkligt förhållande. har observerat detla och har i åri sitt betänkande nr 12 poängterat viklen av all fartygen blir utrustade på delsättet att de kan härbärgera även civilbemanning och erbjuda en bälirearbetsmiljö åt de ombordansiällda. Vi menar all de svenska varv som sökersysselsält-ningsobjekt här har ett område där de direkt kan finnaarbelsuppgifler ät varvsarbetare. I den sammantagna bedömning som vi från socialdemokraliskl häll hargjort vad gäller frågorna om bemanning av dessa slalliga fartyg har vi kommilfram till att myckel slarka skäl lalar för all ändra bemanningsformen. Departementschefenhar inle tagit ställning i proposilionen, endasl redovisat att en uiredning harskell och att den behandlas i departementet. Vi har kunnat konstatera att denuiredning eller rapport som här omnämnts är mycket ensidigt utformad. Den harinte pä någol sätt belyst frågan ur sysselsättningsaspekt, och det är myckelannal som också saknas. Har man tagit del av remissyttrandena får man en klaruppfattning om att rapporten mer var en partsinlaga från marinen än enuiredning. Vi anser, herr talman, alt isbrytare och sjömäiningsfartyg iframliden bör bemannas med civila besättningar. Meddel anförda ber Jag, herr lalman, att få yrka bifall också till reservaiionen1. KARLHALLGREN (vpk): Del är nu som behandlar frågan omkreditgarantier och annal stöd lill svensk rederinäring. Vänsterpartietkommunisterna har vid lidigare behandlingar yrkat avslag på dessa stödåtgärder.Vi har samma uppfattning också . Först och främst måste man starktifrågasätta om det är nödvändigt med dessa ständigt återkommande stödåtgärder.Ingen kan med säkerhet säga om elt slorrederi gör vinster eller förlusterpå sin verksamhet. De större rederierna är i de allra flesta fall engageradeockså i utländska rederier och andra Iransporlförelag utomlands som på intetsätt kan kontrolleras av svenska myndigheter. Därför måste bedömningar av om desiörre rederierna går med vinst eller med förlust bli myckel osäkra. Vibetraktardestörre rederiernas tryck på staten, föratt få ekonomiskt stöd, som i många fall en ren utpressning. All hota med att eventuella beställningar av nyproduktion av fartyg kommeratt läggas ul på utländska varv,om staten inle träder in med gåvor, med krediler eller pä annat sätt, är inget annat än utpressning. Vpk anser nu liksom lidigare all de kreditgarantier som stått och 107 Nr 127 fortfarande står till rederiernäringens förfogande skall upphöra. Torsdaeen den såledesavslag på propositionen 116 i denna del. Däremoi anser vi att den 19 aoril 1979 mindreskeppsfarten bör få en ökat stöd. Vpk föreslär i detta sammanhang an 100 milj.kr ställs lill förfogande i form av kreditgarantier lill den mindre Vissa siöfartsfråeor skeppsfarten. Vi har därvidsamma inriktning som vi har framfört i andra molioner, nämligen att inrikes-och kusisjöfarten bör fä en rimlig chans att utvecklas och Överta en del av detransporter av tungt gods som utförs på landsväg. Närdel gäller förslaget om föriängning av giltighetstiden för lagen om tillståndlill överlåtelse av fartyg - vad som är aktuellt är en period av ylleriigareetl år - har vpk yrkat avslag och i slällel krävt all hos regeringenhemställer om utarbetande av förslag lill lag om förbud mot överiåtelse avfartyg lill slaler med s. k. bekvämlighelsflagg. Del är tredje gången somriksdagen lar ställning lill etl förslag frän regeringen om förlängning avlagen ylleriigare . I propositionen framförs också tanken all i någonform permanenta denna utflaggningslag. Denna tanke instämmer trafikutskottetsledamöter - även de socialdemokraliska - i, vilket vi naturligtvis beklagar. Manskriver i utskottsbetänkandet att lagen har fungerat tillfredsställande. Menfaklum är alt lagen har fungerat pä del sättet alt svenska redare har gettslaglig möjlighet att flagga ul fartyg som sedan kunnat förses med bekvämlighelsflagg.Något längre ned på s. 7 i betänkandet sägs följande: "Utskottet villhärvid understryka betydelsen av all fortsätter sina strävanden altmotarbeta registrering av fartyg under bekvämlighelsflagg." Man villalltså motverka ut:naggning - men det gör man genom att föreslå förlängning avulflaggningslagen ylteriigare ell är, som man också överväger attpermanenta lagen. Vikan inle finna någon logik i delta resonemang. Ulskoltel menar att man skallmotverka utflaggning till bekvämlighetsfiagg, och del gör man bäst -enliglutskottet - genom all förlänga den här lagen, som ger redarna räll all flaggaul fartyg. Om man menade allvar med sill ultalande att registrering av fartygunder bekvämlighetsflagg skall motverkas, så borde man ha tillstyrktkommunisternas förslag lill lag om förbud mot utflaggning lill stater medbekvämlighetsfiagg. Men det har man naluriiglvis inle gjort - man har förordatavslag. Lagenhar fungerat lillfredsställande, konstaterar utskollel. Då måste man fråga sig: For vem har den varil tillfredsställande? För redarna eller för sjöfolket? Den frågan fick vi inom vpk svar på vid ett besök på Sjöfolksför bundet i . Förbundels ordförande deklarerade klart vid delta besök alt lagen i fråga aldrig borde ha kommil lill. Han uttryckte också förhopp ningen att lagligt förbud mot utflaggning lill bekvämlighelsflagg skulle komma . Redarna har naturiigtvis inle någoniing emol alt lagen förlängs eller permanentas - del betyder ju stora ekonomiska vinningar för den kategorin i samhället. Men Sjöfolksförbundets förhopp ningar kommer tydligen inle all infrias ens om socialdemokraterna vinner 108 höstens val. Vad sjöfolket har all vänta är enpermanenl lagstiftning som ger redarna räll all flaggaul sina fartyg, eftersom både borgare och socialdemo- Nr 127 kraterhär är rörande eniga. Målinriktningen och deluttalade syftet med lagen kan -enligl vår mening |g j| ,gjg - i praktiken aldrigförverkligas. Del sägs både i lagtexten och i proposilionen /77,som låg tillgrund förlagstiftningen,att delsärskillskall beaklas j/. siöfartsfråeor huröveriålelsen påverkar effektiviteten och sysselsättningen inom sjöfartsnäringenoch de ombordanslälldas förhållanden. Överiåtelse får heller inte strida motväsenlligt allmänt iniresse. Ja, klart är att de ombordanslälldas förhållandenförändras sä lill vida all mänga friställs och blir ulan arbele, och del ärjuen ganska väsentlig förändring. Redarkapilalelsiniresse all flagga ul fartyg är rent ekonomiskt betingat. Del handlar i förstahand om att nedbringa driftkostnaderna och därmed öka profiten. Del slår heltklart alt man härigenom får en högre avkastning på satsat kapital. Vidareinnebär del andra ekonomiska fördelar för redarna i form av liberalarebeskattning, lättnader i besiktning av fartyg o. d. Sjöfolket kan rimligtvisinle ha några iniressen gemensamma med redarna i dessa avseenden. Dellasyslem måste också alltid strida mot väsenlligt allmänt iniresse -som man skriveri lagen alt det inte får göra. Del ger ju möjlighel lill skatteflykt i storskala. De ökade vinsterna framtvingas i första hand genom alt löner och socialaförmåner ligger på en väsenlligt lägre nivå på fartyg under bekvämlighelsflagg.Kraven på säkerhet och bemanning är heller inle så högt ställda som exempelvispå fartyg under svensk flagg. Redarkapilalet kan härigenom öka sina vinstergenom en hårdare utsugning av besättningar från länder där den fackligarörelsen inle är tillräckligt stark - kanske t. o. m. helt obefintlig. Vihävdar med bestämdhet att delta förfarande strider mot den svenskafackföreningsrörelsens syn på den internationella solidariteten och samtidigtmåste strida mot etl väsenlligt allmänt intresse. Vi reser därför pä nytt kravetpå en lagstiftning som förbjuder utflaggning av svenska fartyg till slaler medbekvämlighelsflagg. Jag yrkar därför, herrlalman, bifall lill molionen 2285 i dess helhet. Idelta betänkande behandlas också molioner om civil bemanning av isbrytare och sjömäiningsfartyg. har behandlat den socialde mokraliska molionen härom. kommunisterna har också i molionen 1949 med som första namn begärt all uttalar sig för all isbrytare och sjömäiningsfartyg skall övergå lill civil bemanning. Del är eu krav som länge har rests av bl. a. SJöfolksförbundel. Ulskollsmajorileten har avstyrkt vårl och också socialdemokraternas krav på civil bemanning av isbrytare och sjömäiningsfartyg med hänvisning lill en sittande uiredning i frågan. Utredarna är lill antalet två och består av förre marinchefen och chefen för son. Utredarna lämnade i slulet på föna årel i rapporlform sin syn på bemanningsfrågorna. Av denna rapport framgår att de inle anser all någon förändring eller övergång lill civil bemanning av isbrytare och sjömäinings fartyg bör ske. Och något annal hade maninle vänlal sig. Båda ulredarna är anhängare av den ordning som råder,nämligen militär bemanning. Är del möjligen så att regeringen inle vill ha enändring lill stånd av bemanningsformerna för nämnda fartyg? I så fall är detförståeligt all man till utredare har valt två anhängare av den militärabemanningen och samtidigl hell utestängt sjöfolkets fackliga organisationer.Det är anmärkningsvärt all man inle har kunnat kosta pä sig all låta någon frånSjöfolksförbundet eller någon från de andra organisationer för deombordansiällda della i uiredningen av en sä här viklig fråga. Sjöfolksförbundetharockså reagerat starkt på utredarnas propåer, vilket är naturligt eftersomulredarna helt har nonchalerat dess krav pä civil bemanning. Sjöfolket har desenaste åren drabbats av arbelslöshel i stor omfattning, vilket också den förretalaren klargjorde. En civil bemanning av isbrytare och sjömäiningsfartygskulle skapa mellan 700 och 800 arbetsiillfållen. Många arbetslösa sjömänskulle slippa gä och stämpla och slippa leva pä arbetslös-helsunderstöd om de istället fick arbeta på sjömätningsfartygen och isbrytarna. Jagskall här återge någol av vad tidningen skriver om utredarnastankegångar i denna fråga. I nr 1978 av Sjömannen finns intagen enartikel med rubriken civil bemanning pä isbrytare och sjömälare, medunderrubriken en uiredning, gjord av två välkända sjöfolksfiender. Artikeln inleds med endeklaration, som jag skall citera: "Delfinns en massiv opinion bland sjöfolk av alla kategorier all statens isbrytareoch sjömäiningsfartyg ska bemannas med civil personal. Inle minsl kom deltalill uttryck vid , vilketuppmärksammades i dagspressen där sjöfolkets krav fick starkt stöd. Avhell annorlunda åsikt är emellertid den uiredning, som översänt sinrapport till . Där förordas, med enstaka undanlag,forlsali militär bemanning på isbrytare och sjömäiningsfartyg. Altrapporten skulle utmynna i den uppfattningen var dock alll annal än oväntat.Uiredningen har nämligen gjorts av i samråd med den nyligenavgångne marinchefen. chef är som bekant Lennari , ochden avgångne marinchefen heter . Båda har gjort sig kända för sinfientliga inställning lill sjöfolket. Alt anförtro uiredningen ät dessa hertarvar därför lika välbelänkl som om man låtit ökända nazister utreda en fråga somgällde judarna." Delaren gruvlig salva, men den är fulll berättigad, eftersom man dels blivitsidsieppad när del gäller utredningsarbetet, dels fåll klart för sig attutredarna arbetar stick i stäv mot vad de ombordanslälldas organisationerönskar. Man kan bara livligt instämma i sjöfolkets bedömning av uiredningen. Jagyrkar bifall lill molionen 1949, yrkandel 1. 1 andra hand kommer vi alt stödjareservationen I av socialdemokraterna. Sälill sist bara några ord om den andra socialdemokraliska reservationen. Den lar bl. a. upp den sjöfartspoliliska utredningens tankegångar om ytterligare slöd lillrederinäringen genom all ca en iredjedel av sjömansskatten eller i runt tal100 milj. kr. skulle komma rederierna lill del som ekonomiskt stöd.Socialdemokraterna lalar för etl sådant förfarande men vill med bl. a. dessamedel bilda etl slrukturbolag till stöd för sjöfartsnäringen. Vänsterpartietkommunisterna kommer inle alt stödja delta förslag. Del innebär för del förstaetl än större slöd lill rederinäringen och för del andra en permanenlning avbidrag och stödformer av olika slag, något som går stick i stäv med vpk:spolitik. Delvore bra myckel bälire all salsa mer på ell samhälleligt övertagande av densvenska rederinäringen, något som kommunisterna vid flerfaldigalillfållen påtalat. Då först kan sjöfartsnäringen inordnas i ell omfaltandesamhällsinriklal irafikpoliliskt program. Del är omöjligt alt ha någonsom helst kontroll över rederinäringen, dess vinster och förluster. Därför bordesamhället ta över den näringsgrenen. Vi kommer således all lägga ned våraröster vid voieringen angående mom. 6 i utskottets belänkande. Underdella anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Förall vinna lid tänker Jag yrka bifall lill ulskollets hemslällan päalla punkier. Jag tänker här inle kommentera annal än de avsnitt som tagits uppav och . Förstgäller del frågan om civil bemanning av isbrytare och sjömäiningsfartyg. Jagskulle vilja hänvisa lill det som slår i proposilionen 116 på s. 34: "Företl definitivt ställningstagande i frågan är del nu presenterade underlagetenligt min mening inle tillräckligt." Därför måste frågan ylteriigareutredas. Jag lycker del räcker som förklaring lill hela ulskoltsmajorilelensinställning. Det är märkligt att del efter regeringsskiftet blivit så bråttom.Tidigare har man haft lång lid på sig ulan all lösa frågan. Men har vi haftell regeringsskifte och då har del plötsligt blivit bråttom all lösa dennafråga som under sä lång lid ältats fram och tillbaka inom instanserna. Jagmenar all vi inle skall fatta några förhastade beslul, ulan vi bör rätta ossefter del som ulskotlel skriver på s. 8: "vill understryka del angelägna i all ell definitivt ställningstagandei berörda frågor" - det gäller här bemanningen - "sker möjligt.Utskottet förutsätter därför all den komplettering i ärendet som erfordrasutförs skyndsamt och alt förslag i bemanningsfrågan läggs fram till behandlingav näslkommande riksmöie. Däremoi finner utskottet del ej lämpligt att nu taställning i sakfrågan och därigenom föregripa regeringens förslag. Underhänvisning lill del anförda avstyrker utskottet de ifrågavarandemotionsyrkandena." Rederinäringenhar såväl nationellt som internationellt ända sedan oljekrisen haft siorasvårigheter att finna frakter för sina fartyg. villeuppenbariigen ge sken av all del skulle finnas något slags Nr 127 gåtfullt samband mellan regeringsskiftet och den uppkomna silualionenför Torsdaeen den sjöfartsnäringen. Men sanningen är snarare den att dessa problem för rederinäringenoch sjöfartsnäringen funnits . I del längsta insåg inle densocialdemokraliska regeringen hur allvarlig situationen var och Vissa sjöfarisfrågor '''S därför inga åtgärder. Detär sanningen, och det är för att man väntat sä länge med all vidla någrakonkrela åtgärder som vi har det sä besväriigi . 9 i propositionen redovisas en del synpunkter på varför vi hamnat i den nurådande situationen. Man får län den uppfattningen när man läser reservaiionenalt rederierna inle har varil intresserade att förändra strukturen i näringen.Men det är tvärtom så -jag hänvisar lill s. 9 i proposilionen - alt den svenskamasslastflollan har minskat avsevärt . Totalt minskademasslastflollan med 2,4 miljoner dödviklslon lill 7,8 miljoner lon, dvs. denminskade med bortåt 25 "i. på ell enda är. bestod de relativt fånyiillskotlen av specialiserade enheter, s. k. ro-ro-fartyg för Qärriinjefarlen.Della är naturligtvis av stort iniresse för det är de fartygen man på siktbedömer har en chans alt konkurrera på väridsmarknaden. På ell par år haralltså den svenska handelsflottan genomgått en omfaltande strukturförändring.För den skull kan vi inte finna att det finns någon anledning att använda sigav de strukturfonder socialdemokraterna hänvisar lill. Jagvill i del här sammanhanget ta upp etl annal problem som redovisas iproposilionen på s. 15. Jag vill läsa upp del stycket all las till prolokollel: "Ifråga om tank- och övrig bulksjöfari bör se positivt på u-ländernasönskan all bygga ut sina flottor och få en rimlig andel av trafiken. Detlainnebär dock inle all skall godta lasluppdelning eller andra former avlaslpreferenser inom denna sjöfart. Konsekvenserna för världshandeln av sådanaåtgärder skulle kunna bli ännu allvariigare i den trafiken än ilinjesjöfarten." Del skulle kanske speciellt gälla konsekvenserna försvensk rederinäring. Oftaär del så all om socialdemokraterna inte har något annat att la till lar man lill slmklurfonder och löser all världens problem. Vi tror inte på del. Rederinäringen brinner Ju inle av lustall investera och är inle ule förattvälja mellan olika investeringsprojekt. Sanningen är all del inte finns någon invesleringslust inom den näringen. Man kan nämligen inle skaffa frakter ens till de båtar man har. Därför är det ytterst liten efterfrågan på frisktkapilal. Redovisningar visar också all del fortfarande finns kvar kapilal i de lånefonder 0. d. som finns all tillgå. De har ännu inle lill fullo uinylijals.Del finns alltså inte några hinder för rederierna all salsa. Slrukturbolag skulle enligl majoritetens uppfattning bara bli ytterligare en byråkratisk apparat, som i många fall snarare skulle medverka lill en försening. Vi tror inle all ledningen för en sådan strukturfond skulle vara bältre skickad alt bedöma vilka investeringar som skulle vara lill fördel för svensk rederinäring pä sikt än rederiföretagen själva, som har alll intresse av all hitta de projekt som kan bli lönsamma. 112 Jag ber också att få hänvisa lill vad vi har skrivit i ulskoUsbelänkandel pås. 10 och II. Överst på s.10 står följande: Nr 127 "Närdel gäller den långsikliga planeringen framhåller föredraganden Torsdaeenden behovet av ett sjöfartspoliliskl program. Ett sådant beräknas föreliggaefter ig ji in-rg sommaren, och ålgärder börenligt föredraganden kunna föresläs _ med verkan fr.o. Utskollel finner det synneriigen j/- siöfartsfråeorangeläget att så sker. Utskottet anser det däremot ej motiverat att föregriparegeringens förslag med beslut av sådan genomgripande karaktär som harförordals i motionen." 11, andra stycket, står del att "en särskild utredare tillkallats föralt överväga jusl de frågor som i molionen sägs motivera inrättandet av ell slrukturbolag".Den här utredaren skall alltså överväga hur man bäst skall hjälparederinäringen med finansieringen och med att finna de fartygstyper m. m. sompä sikt kan väntas bli lönsamma. Tillsist några ord i anknytning lill vpk-molionen 2285, där man yrkar avslag päförslaget lill lag om tillstånd till överiåtelse av fartyg. Jag ber i dellasammanhang all få hänvisa lill ulskoUsbelänkandel s. 7. Lagenom tillstånd lill överlåtelse av fartyg trädde i kraft . Allaparter, såvitt jag kan förstå även de ombordanslälldas organisationer, harfunnii att verkningarna av tillämpningen av den här lagen har varil posiliva.Man är enig om alt tillstyrka en föriängning. KariHallgren vill ge sken av att ulskoltel menar alt denna lag skall permanentas.Det är inle så, ulan vi förordar en föriängning av lagen i avvaktan på allsjöfartspoliliska utredningen skall framlägga sitt förslag,sä att vi kan få enpermanenl lagstiftning om hur sädana här frågor över huvud taget skallhanteras. Utskottet har inte föreslagil ati den nuvarande lagen skallpermanentas ulan bara alt den skall föriängas i avvaktan på alt mer definitivaåtgärder kan vidtagas. Jagkan inte låta bli att avslutningsvis framhålla att påslående attutfiaggningen enbart syftade till att öka rederiernas profit är helt felaktigt.Det är riktigt att man med utflaggning syftar till aU minskabemanningskostnaderna, men resultatet blir i dagens situation inte en ökning avprofiten ulan en minskning av förlusten.Del är Jusl för att bevara fartygen sålänge som möjligl i svensk ägo som man använder sig av denna möjlighel.Alternativet är i de fiesta fall en försäljning. Om man inle får göra dennautflaggning säljer man fartygen. Då kommer det svenska samhället inle ens altfå möjlighel aU tillgodogöra sig de valutaintäkter som frakterna ger så längefartygen är i svensk ägo. HerrTorwald sade att del faktum att det är sådana problem för sjöfartsnäringen skulle hänga samman med att regeringen under den socialdemokratiska tideninte handlade ulan lät det gå så långt som det nu gjort. Jag kan hälla med omde här orden, men jag lägger alls inte den innebörd i dem som gör. Delär möjligl att staten och samhället skulle ha gått in och tittat litet närmare pä sjöfartsnäringen och ännu hellre under 1970- 113 8 protokoti 1978/79:127-129 Nr 127 talet. Men vid de tillfällena önskade inte redarna all man skullekomma in och den 'ggafingrarna i näringen. '" socialdemokratisk moiion här i 1974 eller 1975 föreslogs elt statligtengagemang i sjöfartsnäringen. Redarnas egen tidning log upp det och Vissa sjö farts frågor - Statligt engagemang isvensk rederinäring är intensivt ovälkommet. Detär alltså inle sä alt redarna velat ha inblandning och inle fäll del, herrTorwald, utan de har sagt nej lill del. Mennu är det eu annat läge och vi får glömma del som var för elt par är sedan. Nuslåss näringen med kniven på strupen. Viframlägger förslag, . De förslag som sjöfartspolitiska uiredningenframlagt har varken departementschefen, eller de andra borgerligapartierna kunnat acceptera. Vi har inte heller kunnat göra det. Men viframlägger andra förslag, medan ni står där tomhänta, ! Viär beredda att låta sjöfartsnäringen låna 100 milj. kr., och vi är beredda lillandra salsningar på 30 milj. kr. Del visar i varje fall vår vilja. Dethär stödet föreslås utgå i form av lån och eventuella kontanibidrag. Vi har denuppfattningen alt det kan vara en väg all gå vidare på, när sjöfartspoliliskautredningen fortsätter sill arbele. Den modell som utredningen redovisat tycksinle ens ni på borgeriigi häll kunna acceptera. För oss socialdemokrater är dethell omöjligt. Utredningenföreslog nämligen att redarna som driftbidrag skulle få behälla den skatt mandrar av de anställdas löner. Exempelvis färjorna som är mycketpersonalintensiva skulle pä det sättet få ell mycket kraftigt driftbidrag. av färjeröielsen är myckel lukrativ, men ändå skulle då staten späda pä medytterligare medel. Siörre fartyg som tankfartyg och bulklasifartyg, som kanskehar 25 mans besättning och som verkligen har ekonomiska problem på gmnd av altfrakterna är låga, skulle få myckel små bidrag. Vi tror inte all det skullehjälpa näringen. Ändå skulle del kosta 100 milj. kr. lolall, har man sagt. Här har vi etl förslag.Vad har ni, ? KARLHALLGREN (vpk): hävdar all investeringsviljan är svag därför all redarnainle har frakter för det tonnage de redan har. Vill då förklaraföt mig varför vissa rederier måste chartra utländska fartyg för att fraktasvenska varor från ?