prot · G20944 · 1978-12-31 00:00:00 — Jagär väl medvelen om att det är kommunernas uppgift alt i samråd medföreningslivet finna lämpliga former för planering och andra kontakter i vadavser föreningslivets medverkan i den allmänna fritidsverksamheten och samladeskoldagen. Men det är också vikligl att medverka lill alt modeller kanutarbetas för hurdessa konlakler kan skötas, framför allt när man ser hur dennadel av SIA-reformen mer håller pä atl bli en sammanirädesreform än enaktivitetsreform. Statsrådet kan inle vara oinformerad om della. Statensungdomsråd utarbetade på uppdrag av regeringen en modell för samråd i vad avsågden allmänna fritidsverksamheten. påpekade alt det varviktigt all i nästa sleg uireda hur föreningslivet skall kunna påverkaplaneringen av och innehållet i den samlade skoldagen. Någon reaktion frånregeringen pä belänkandel har inle förekommit förrän av statsrådet isvaret lill mig. Jag tolkar della svar som en bekräftelse på alt regeringeninstämmer i den allmänna uppläggning som presenterat ochutgår därför från alt ungdomsrådet i sin utåtriktade informationsverksamhet kange denna uppfallning lill känna. Underdeua anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. har i sin inierpellaiion frågal slalsrådel närriksdagen kommer att ta ställning lill förslagel om rätt lill ledighet förföreningsledares medverkan i skolarbetet. Själv slår han med emfas fast auföreningslivet i likhet med arbetslivet är en naturiig del i en aktiv skoldag.Han säger vidare alt della uttalades myckel klart i anslutning till riksdagensbeslut med anledning av proposilionen om skolans inre arbele, en propositionsom den socialdemokratiska regeringen lade fram. föreslog alt mot bakgrund av erfarenheterna från frill valtarbele föreningsledare skall ha lagstadgad rätt till ledighet med 200 timmaromåret. Omjag rätt uppfattal siffrorna i statsrådels interpellationssvar,innebär lagförslaget i promemorian beklagligt nog att endasl mindre än hälftenav detla timantal kommer alt få ulnyltjas. Lagförslaget lill bordebli bältre. ,, är alltså ingalunda ny. Man kan därför fråga sig med vilkenenergi och framför alll med vilken snabbhet den borgerliga trepartiregeringengripit sig verket an och vilken roll spelat som pådrivande vidhandläggandet av del kommande lagförslaget. är visserligenfärsk som riksdagsman, men jag vill erinra kammarens ledamöter om all han harvaril förre statsministern samordnare i utbildnings- och fritidsfrågori statsrådsberedningen. Som sådan borde han mänskligt att döma ha haftmöjligheter att påverka utvecklingen mer aktivt än som interpellani vid dagensplenum. Trepartiregeringenhar karakteriserats som handlingsföriamad i många frågor. Här har viytterligare bevis på elt angelägel område, nämligen förverkligandet avSIA-skolan, där inte mycket av värde åstadkoms. Så sent som påpekadeLena i hur otillfredsställande det varan ingetlagförslag presterats underdel borgerliga regeringsinnehavels tid. Jag citerarLena : Regeringen har sänt ut ofullständigadepartementspromemorior, men det räcker inle. Del är beslut som behövs. LeifZetterberg säger vidare i sin interpellation att SIA-reformen för länge sedankommit ur startgroparna. Arbetet med alt bereda föreningslivet möjligheter atlmedverka i skolarbetet har i många kommuner kommit långt, påpekar han. Sanningen,, är den alt SIA-reformen blivit kvar i startgroparna alldelesför länge, och det kan man sannerligen inte lasta vare sigungdomsorganisationer eller kommuner för. De har strävat på efter förmåga. Ansvaretför den förfuskade SIA-skolan vilar på den borgerliga regeringen. Varför ströksde 25 miljonerna, de s. k. SIA-pengarna, ur budgetpropositionen? Ingentillfredsställande förklaring lill detta har givils. Var det inte månne så allmänna folkrörelsefientlighet som präglade kullurbud-geien varutslagsgivande även här? En fullsländig politisk enighet rådde om atl 25 milj.kr. skulle anslås till bidrag för allmän fritidsverksamhet i kommuner och /78.1 näsla budgetproposition fanns inte dessa pengar. Ivåras rådde också full enighet i kultumtskottets betänkande om alt de statligapengarna haft en myckel positiv inverkan på kontakterna mellan kommunerna ochföreningslivet och all de bidragit lill en bättre beredskap för förverkligandetav den del av SIA-reformen som innefattar fritidsaktiviteter efter denegentliga skoldagens slut. Men dessa ord var ingenting värda, när denborgerliga majoriteten beslöt sig för att dra in anslaget. 25 miljonerna inte skulle utgå kom som en kalldusch förungdomsorganisationerna. Kulturutskottetuppvaktades av representanter för 28 ungdomsorganisationer. Tillsammansrepresenterade dessa en miljon ungdomar och 200 000 ledare. myckelaktningsvärt arbete hade redan kommit i gång, trots alt planeringstiden varilkort. Föreningslivet lade ner stora personella och ekonomiska resurser på attta sin del av ansvaret för SIA-skolans genomförande. Del finns inle någonreform som ett redan fattigt föreningsliv satsat så helhjärtat på - men somsamlidigt innehållit så många tomma löften från statens sida. Delenda posiliva som hände var att ett enigt utbildningsutskott i enlighetmed intentionerna i den socialdemokratiska motionen 1729 beslöt atlförstärkningsresurserna för andra aktiviteter än ren undervisning skulle ökas. Attsom hävda att SIA-reformen för länge sedan kommii ur startgroparnaär inte ärligt, när han satt i en nyckelposition närdet gällde atl utöva infiytande över statens anslag tillungdomsorganisationerna. Omföreningsledares medverkan i skolarbetet ömföreningsledares medverkan i skolarbetet atl springa ifrån sitttidigare regeringsansvar på område efter område för att i en allmänopportunistisk yra profilera om sig lill elt oppositionsparti. i del spelet. Statsrådet sade i sittinterpellationssvar: "Del är kommunernassak alt i samråd med föreningslivet söka sig fram till lämpliga former förplanering och andra konlakler . är det naturiigt förkommunerna och föreningslivet att dra nytta av del utredningsarbete som utförtsinom ." Statensungdomsråds arbete i all ära, men det låter magert alt statens engagemangskulle stanna vid detta. Min fråga till statsrådet är om inte ekonomiski hånansträngda kommuner och föreningsliv skulle behöva de 25 milj. kr. som skulleulgå del första budgetåret och de 50 milj. kr. som skulle ulgå årel därpå lillföreningsverksamhet i samband med skoldagen. Skulle inle dessa pengar vara envärdefull, för att inle säga nödvändig hjälp? beredd atl medverka till att SIA-pengarna tas med i nästabudgetproposition? Bakom min svar, som jag gav på interpellation, liggernaturligtvis en enighet som vi alla tre som lalar här - i eftermiddagi alla fall - delar: atl föreningslivets medverkan är av ulomordenllig vikloch belydelse för atl utveckla skolan i den riktning som beslutet kringSIA-proposiiionen innebar. Detär emellertid väsentligt att underslryka - än en gång, fastän det inle bordebehövas här - atl det är kommunerna och föreningslivet tillsammans, ochkommunerna dä framför alll genom skolstyrelsen, som har atl genomföra dellaefter gemensam lokal planering. Pekpinnar eller anvisningar från slalen bör idel sammanhanget ges i så liten ulslräckning som möjligt. Jag är därför härinle beredd att ta upp frågan om vilken nämnd som bör handha delta.Skolstyrelsen har ett grundläggande ansvar för skolans verksamhet, men jagmenaratt man inom varje kommunsedan måsle la upp frågan om vilken kommunalnämnd som skall företräda föreningslivet i det samspelet. Det ligger ju ocksålitet olika lill i olika kommuner, såvitt jag förstår. Närdel gäller tidpunkten för propositionens framläggande delar jag uppfattningenall man inte får förhala den, men man måsle å andra sidan se lill alt den Wirså väl genomtänkt och så väl förankrad som möjligl. Jag tror del kommer att gååtminstone några månader in på del nya året innan vi kan åstadkomma det. Deöverväganden som vi då skall göra gäller väl också det som en delremissinstanser har framfört, nämligen atl del vore önskvärt all man togställning lill en medverkan inte bara inom utan också igymnasieskolan. Jag vill underslryka alt det övervägandet alltså återstår, ochjag är inte beredd all för dagen göra någon mera definitiv deklaration. Vadbeträffar frågan om statens ekonomiska medverkan är del självklart attkommunerna väl skulle behöva pengar. Men staten har heller inte så gott ompengar. Och del kan väl finnas olika säll all siödja föreningslivet på - inle bara en modell. Vadsom kommer i budgetpropositionen har jag av naluriiga skäl inle möjlighel att närmare gå in på. Jag vill lillägga tvåsaker. Ävenom huvudprincipen måste vara alt de här problemen skall lösas på det kommunalaplanet och atl man också i genomförandet av reformen måste mena allvar med dedecentraliseringsdeklaralioner som har gjorts härifrån och i andra sammanhangnär del gäller SIA-reformen, menar jag alt det är oerhört angeläget allskolöverstyrelsen och tillsammans utvärderar den samladeskoldagen, bl. a. med sikte på föreningarnas medverkan. En sådan utvärderingkan sedan ligga till grund för en bedömning av om det fordras ytteriigareinsatser från statsmakternas sida för att intentionerna bakom reformen skalluppfyllas. Närdel gäller den planeringsmodell som lalar om måste jag än engång underslryka vad som faktiskt slår i belänkandet frän den arbetsgrupp somLeif själv har lett, nämligen att modellen "enbart skall sessom elt underlag för den lokala diskussion som måste föras för att bestämma denmodell som passar bäst efter varje kommuns speciella förutsättningar". Delär naturligtvis fulll möjligl alt citera detla också som en siatlig uppfattningoch som en uppfallning från departementets sida, däremot inte som enrekommendation av någon speciell modell. Omföreningsledares medverkan i skolarbetet Jag är mycket tacksam för de kommentarer jag fick från statsrådet somsvar på mina frågor. Jagdelar hell uppfattningen att regering och riksdag har atl utarbeta de allmännaprinciperna och rikllinjerna för skolarbetet och att det är viktigt altkommunerna kan utveckla sitt ansvar på del här området. Problemet är bara attvi pä skolans område har stått inför en brytningsperiod. Det kommunala ansvaretökar, och ovanan alt hanlera frågorna innebär all en viss form av service - omjag får uttrycka del så - kan vara nödvändig från de cenlrala myndigheterna. Personligenharjag från min hemkommun erfarenheten att man kanske litet väl mycket har setttill den skolbyråkrati som i övrigi har funnits, och föreningslivetsrepresentanter finner sig inte till rätta i den arbetsmiljön. Man har ägnatsammanträden åt att inventera lokalbehov. Enligt min uppfattning är det sådantsom man med fördel skall göra på skolkanslier och fritidskontor och inle behövaägna dyrbar sammanirädesiid och arbetstid ål, som ju i stället skall kunnaägnas ål föreningsledarskap. Jagär också glad för alt ambitionen i regeringen är att undervårriksdagen framlägga ett förslag om rätt lill ledighet för föreningsledare.Del fordras en hel del information och utbildning med anledning av ett sådanlförslag. Det är viktigt att folkrörelserna hinner genomföra denna utbildninginnan höstterminen startar, så att man är väl förberedd för den nyaskolsäsongen. Jagfömtsälter dessutom atl statsrådet i förslaget lill läroplan för gmnd-skolanäven kommer alt uppmärksamma arbetsvillkoren för och behovet av Omföreningsledares medverkan I skolarbetet ett nära samarbete mellanskola och föreningsliv. Den läroplan som vi kommer alt få taställning lill gäller villkoren för 1980-lalets ungdomsskola. I denna skolakommer föreningslivet alt ha en självskriven plats. Det är därför naturiigt attsåväl regering som riksdag vid det tillfället ger sin principiella syn på hursamarbeiei mellan skola och föreningsliv kan utvecklas. Men eftersom vi redannu står i början av denna utveckling är det vikligt all statsrådet också viddel här tillfället redovisar en uppfattning om den ungefäriiga modellen ellerprincipen för arbetet. Skall föreningslivets resurser låsas upp genom alt mantvingas della i oräkneliga sammanträden, såsom nu sker, eller anser statsrådetatl statens ungdomsråds modell är mer ändamålsenlig? Jagvill också påminna statsrådet om den fråga jag ställde om ledarrekryteringen.Är det möjligt att få frågan om studie- och ungdomsledarutbildning ifunktionärskunskap i studiecirkelform prövad som ett prioriterat sludieämne?Jag begär inte ett klart besked, men jag vore tacksam om den frågan kundeaktualiseras i anslutning till budgetpropositionen. Mina erfarenheler frånstatens ungdomsråd och frän ungdomsarbete lyder pä atl man har klara problem.Därför skulle det underlätta myckel, om den lokala ledarutbildningen kundeförslärkas på det här viset. TillCatarina Rönnung vill jag säga att spelat en mycketpådrivande roll i dessa frågor. /74 aktualiserade vi i en pariimotionfrågan om folkrörelsernas möjlighel alt delta i skolarbetet. Jag har inte pänågot sätt förspillt mina möjligheter atl driva på dessa frågor under den tidjag hade sädana möjligheter i statsministerns kansli och statsrådsberedningen.Problemet var bara att den socialdemokratiska regeringen lämnade ofullbordadeförslag efter sig, förslag som måste konkretiseras och utvecklas.Departementspromemorian om föreningsmedverkan i skolan ärett exempel på delta.Uttalandet i proposilionen om 200 limmars ledighet var inle specielll välförankrat i verkligheten. Enligt utsago från experter i ulredningenlillhöflades det mellan tummen och pekfingret, om jag för uttrycka mig så. Jagarbetade därför aktivt på atl fö fram den här modellen. Sedan har jag kommittill insikt om att även gymnasieskolan behöver ha den här möjligheten. Jag togdärför tillfället i akt atl fråga om det och har också fölt ett positivt svar,att frågan bereds i regeringskansliel. Vadgäller de 25 miljonerna till den allmänna fritidsverksamheten kan mankonstatera atl möjlighelerna nu är betydligt slörre för kommunerna all användaskolresursen till vad man anser vara angeläget. Del var också ett av motivenlill atl de 25 miljonerna inbakades i statsbidraget. Jagvill också konstatera att regeringen på bl. a. centerinitialiv har medverkatlill alt det lokala aktivitetsstödei har räknats upp. Även därvidlag levdesocialdemokraterna med allmänna uttalanden om all vi skulle ha ett lokaltaklivitelsstöd, men de var aldrig beredda atl anvisa de erforderligaresurserna. Försöksanslaget tillkom på centerinitialiv. Uppräkningen till 9,10och . tillkom på centerinitialiv. De pengarna är betydligt värdefullareför föreningslivet än de 25 milj. kr. som lalar om. miljonerna är också inräknadei det statsbidrag som kommunerna förfogar över. Jagtycker all skall vara försiktig i sina uttalanden om delcenlerparlistiska agerandet i de här frågorna. Jag har också som ordförande istatens ungdomsråd aktivt drivit dessa frågor. Det är därför jag utnyttjarmöjligheten all nu fråga statsrådet vilka förslag som kommer att framläggasunder våren på delta område. CATARINARÖNNUNG (s): Jag är ytterligt förvånad över atl drar in det lokalaakliviietsslödet i debatlen. Del infördes för länge sedan och har inte mycketmed SIA-skolan all göra. Men jag vidhåller min uppfattning all sin tidigare verksamhel hade stora möjligheter all se till atl ett lagförslagpresenterades i bällre lid. Hur kan han tillåta, för att använda hansegna ord, osedvanligt lång remisstid? Ärdet verkligen så att de 25 miljonernainbakades i statsbidraget? Är del verkligen en riktig uppgift, ? vill jag säga att hon inle svarat på min fråga om hon är villig allmedverka lill att de 25 miljonerna återinförs i budgetpropositionen. Det gällerett anslag som lagits bort, och det kan mycket väl diskuteras. Om statsrådetinle åierkommer så tolkar jag hennes lystnad så all pengarna kommer alt saknasäven i nästa budgetproposition, till mycket allvarligt men när del gäller attförverkliga SIA-skolan. Omföreningsledares medverkan i skolarbetet I fråga om de 25 miljonerna vill jag upprepa vad jag sade förut, alldel finns olika former för atl stödja ungdomsorganisationerna ochföreningslivet. Det som sade är också riktigt, dels atlkommunerna nu har betydligt större möjligheter alt använda statsbidraget på ellfiexibeli sätt, dels atl pengarna har inbakats i della allmänna statsbidrag somkommunerna nu med större frihet kan disponera. Det gäller där att pä det lokalaplanet arbeta fram modeller. Låtmig på den här punkten göra en lilet allmän refiexion, när man nu uttrycker sinbesvikelse över att inle mer har skett. Man kan naturiigtvis i och för sig varaledsen över att det inle går fortare, men jag tror alt ulvecklingenav det som ibland brukar kallas SIA-skolan, de reformer som beslutatom, på många punkter innebären så kraftig omställningen omslällning i vad viväl alla anser vara en positiv och väsentlig riktning -alt det är naturiigt attdella måsle ta litet tid, just därför alt del skall bygga på gemensammadiskussioner på myckel bred bas inom kommunerna. Jagtror atl man måste ha ett vissl tålamod här som man oförtrutet måstearbeta, framför' alll i lokala organ, kommunala organ, föreningar osv., på attfinna former för skolans ulveckling i den riktning som har beslutats. Jag trordäremot inle på alt man i högre grad - annat än som förslag - skall ställa tillförfogande planeringsmodeller och liknande ifrån statens eller något statligtorgans sida. Omföreningsledares medverkan i skolarbetet uttalande om det lokala aktivitetsstödei tyder barapå atl hon inte vet vad hon pratar om. Det lokala aktivitetsstödei förutnyttjas även för aktiviteter under skoldagen. Sädana tillämpningsanvisningarhar utarbetats av . Del finns alltså ett klart samband i denhär frågan. Jagvidhåller också vad jag sagt tidigare om de 25 miljonerna och statsbidragettill den totala skolverksamheten. Detär givelvis också bra med en lång remisstid, men när remisstiden är avslutadmåste beredningsarbetet påbörjas-det värdet jag ville påpeka i mitt anförandesom svar pä statsrådets interpellationssvar. Delär regeringen och som fastställer rikllinjerna. Det är inte så atljag i min egenskap av rådgivare lill den f d. statsministern hade demöjlighelerna. Men som ordförande i kommer jag atl fortsättaalt vara pådrivande pä opinionen - helt självklart. Del är min klara rättighetoch skyldighet all vara det. Detvore också bra om socialdemokraterna, i stället för att misstänkliggöraSIA-reformen, konkret medverkade lill att den utvecklades. Alt säga att deninte kommii ur startgroparna är att sälta skygglappar för ögonen. Medverka iSlällel konkret - i riksdag, i statliga myndigheter och på del kommunala planet- så kommer vi att få en bra skola med de tillägg som behövs senaie! Jagville påminna statsrådet om min fråga om ungdomsledamtbildningen, som jag anservara myckel väsentlig. Har vi några möjligheter alt fö den frågan belyst ellerkan den aktualiseras på något annat sätt? CATARINARÖNNUNG (s): Jag vill erinra om alt del lokala aktivitetsstödei inrättades så tidigtsom 1971. Här diskuierar vi hur vi skall kunna genomföra SIA-skolan på bästasätt. Sedanundrar jag litet om inte en rådgivare till statsministern har något inflyiande. LEIFZETTERBERG (c): Del är väl självklart all en rådgivare har det inflytande påsituationen som är möjligt. Jag har påverkat ulvecklingen i enlighel med minamöjligheter. Det är också därför vi har haft en departementspromemoria ute påremiss. frågade om möjligheten atl räkna ledamlbild-ningen prioriterat ämne. Jag har inte möjlighet att ge något svar på denfrågan. Jag är inle sä där rysligt optimistisk, men jag skall gärna undersökasaken. LEIFZETTERBERG (c): I mitt tidigare inlägg glömde jag bort atl ta upp frågan om del lokalaaktivitetsstödei. Del lokala aktivitetsstödei får användas för aktiviteter underskoldagen. Det är en nyhet som tillkom i och med SIA-reformen. Alt del sedaninfördes för länge sedan ärjag fulll medveten om. Del låg då också på en hellannan ekonomisk nivå . Ulvecklingen har underde gåttfrån 25 miljoner upp lill 120 milj. kr. Den utvecklingen har intesocialdemokraterna aktivt medverkat lill, ulan den har en centerdrivanderegering medverkat lill. 0/77sysselsättningen i glesbygd Överläggningenvar härmed slutad. §16 Om sysselsättningen i glesbygd Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda interpellation,1978/79:70, och anförde: har frågat mig om jag ansluter mig till uppfattningen allallas rätt till arbele måste innebära förstärkta satsningar pä sysselsätlningeni glesbygd och de för glesbygden typiska sysselsättningarna, och om jag ärberedd att ta initiativ lill ytteriigare analyser moisvarande Föllingeprojekteii olika delar av landei i syfte alt erhålla bällre underiag försysselsällningspolitiska insaiser, samt om jag är beredd alt medverka till atlsamlade kartläggningar och analyser kan komma lill stånd i fråga omkombinationssysselsätlningar och deltidssysselsäitningar, för att därigenom bl.a. få en bällre belysning av kvinnornas sysselsältningssituation ochsysselsätiningsbehov. Defrågorsom lar upp i interpellationen har behandlats dels isysselsätlningsutredningens betänkande. Regionalpolitiska stödformer ochstyrmedel, dels i glesbygdsdelegationens promemoria, Sysselsältning och servicei glesbygd. Dessa båda betänkanden remissbehandlas f n. och kommer atl ingå somunderlag för den proposition om regionalpolitik som regeringen avser att lämnavåren 1979. När det gäller de karlläggningar och analyser avlokala arbetsmarknader som ingått i Föllingeprojektei vill jag framhålla atldel redan i viss ulslräckning sker inom länsplaneringen. Där skall nämligenmaterial las fram, som belyser olika gruppers fömlsättningar och krav i frågaom arbetsmarknaden i länen. Därmed åsladkommes ett underiag för olika typer avinsaiser i alla delar av landei. Jag ber atl få lacka arbetsmarknadsministern för svaret på mininterpellation. Somjag framhållit i inlerpellationen är allas rätt lill sysselsällning eltgrundläggande mål för sysselsättningspolitiken. En av de viktigaste förui- 0/77sysselsättningen i glesbygd sättningarnaför att denna målsättning skall kunna uppfyllas är en aktiv och förstärktregionalpolitik. Delär enligl min uppfattning angeläget atl sysselsättningspolitiken i ökad ulslräckningkan ulgå från de faktiska förhållandena och sysselsättnings-mönstren iglesbygdsområdena och all samhällets stödinsatser därigenom bällre kan anpassaslill glesbygdsområdenas sysselsätiningsbehov. Lokala och regionala förhållandensamt människors egna önskemål om sysselsättning måste spela en stor roll föromfattningen och utformningen av samhällets stödinsatser. Vihar anledning att med stor oro se på de slora skillnader i sysselsättningsmöjlighetervi har, inte bara mellan olika delarav landet utan ock.så mellantätortsområden och glesbygdsområden inom samma landsdelar. 1960-taleisvåldsamma konceniraiionspolitik har satt djupa spår i livsför-uisätiningarna imånga bygder, och den regionalpolitik som förts har varil otillräckligför alt inge en förtröstan om framtiden i våra många glesbygdsområden. I förstahand är det och de övriga skogslänens situation, dvs. situationeni inland, som människor nu uppfattar som bekymmersam, men problemenfinns också inom länen på många andra håll. Pä nära håll har vi här iStockholmsregionen glesbygdsproblem i såväl norra som ochdessutom hela skärgården som kräver akliva insatser. Uttalandensom pä gjoris frän folkpartiregeringens sida och från förelrädareför om att det behövs stora samhällsinsatser för att hjälpamänniskor flytta för att få arbete antyder lyvärr alt den nya regeringen kanvara i färd med atl ompröva det arbete med en förstärkt regionalpolitik somregeringen lagl gmnden för. Jag hoppas atl så inie är fallet, för detskulle bli förödande för många bygder som inte tål en ytterligare åderlåtningpå sina ungdomar och sina barnfamiljer. Från sida motsätter vi ossbesläml en upprepning av den koncentrationspolitik som drevs medsocialdemokratiskt märke . Mendet är allvarligt nog att uttalanden av det här slaget har gjorts frånansvarigt regeringshåll och del alldeles oavsett kommande regeringsförslag ochde beslut i vanlig ordning kan tänkas fatta .