prot · G20957 · 1978-12-31 00:00:00 — Men skulle det vara fråga om försäljning, säger , kanbara en köpare komma i fråga, och del skulle alltså vara staten. Men - vilkaproblem på det här området löser slalen som inle enskilda skogsägare kan lösa?Får statens skogar en högre boniiel eller är de mera välskötta än andra skogar?Är de bättre sköna än bondeskogarna och avkastar de i allmänhet mer än andraskogar? Vad skulle del betyda för exlravaganl för sysselsättningen i Värmlandom stålen, dvs. domänverket, finge komma in och äga skog? Är det intearbelslöshel och andra problem i de län där domänverket äger skogarna? Jagtyckeralt det vore ett felaktigt säll all lösa krisen för ,och låt mig slå fast, alt här skulle del-om det nu vore så illa all enskogsförsäljning måsle ske - vara naluriigl atl ge bondeskogsbrukel sin chans.Della skulle också innebära atl man lällare bevarade en levande landsbygd.Kombinationen jordbrukskogsbruk har en alldeles utmärkt förankring i Värmland.Där finns en tradition och där finns också en framtid. Delvar också vissa synpunkler i anförande som vi har anledning attdiskutera, därför att de inte bör stå oemotsagda. Men åtminstone de som lyssnarpå den här debatlen är på det klara med att har sin ideologiskaförankring i ell annat samhällssystem, och han kan mycket väl kosta på sig altbeskylla både den ene och den andre för bedrifter i norra intill, somhan sade, skövlingens gräns. Jag antar atl det handlade om skogsavverkningarna.När man skall försöka få skogsbruket lönsamt har det emellertid visat sig altslutavverkningar varil nödvändiga på sådana områden. Detta har man ocksåaccepterat från skogsarbetarhåll och kanske t. o. m. drivit på. Del känner NilsBerndtson till, och det känner värmlänningarna också lill. Låt mig slå fast en sak som är mycket vikiig i en debatt om Värmlandoch som naturligtvis skulle vara vikiig i fråga om varje annat län. Värmlandhar en framlid och en god framtid, det måste vi vara inställda på. Del vi nuupplever är framför allt sviterna av en konjunkturnedgång, och en mycket svårsådan. Närden borgerliga regeringen log över i början av oklober 1976, för drygt två årsedan, drabbades av den svåraste industrikrisen sedan 1930-talelsbörjan eller rent av, enligl vad många anser, ända . Vi hardessutom fött uppleva hur dollarn har sviktat, och affärerna i framför alllpappersmassa - skogsprodukten nummer ell från - görs i dollar. Desviktande dollarkurserna har fölt en negativ effekt och ibland mycket svåraföljder för de förelag i som exporterar massa. Menlåt oss slå fast all haren framtid. Det finns i vårt län skogar,jordbmksmark, stålindustrier och skogsindustrier med övervägande modernaanläggningar och kunniga och lojala medarbetare på alla nivåer. harockså en icke föraktlig verkstadsindustri med småförelag och slora förelag. Detråder dock en oro, helt naturligt. De stora och som man irodde mycket stabilaföretagen har kommit atl uppleva slora svårigheier, nuför . Man säger atl fusionen inte gav del önskade Nå, del har viinle fött se . Del äralldeles för lidigi atl bedöma utfallet. Men kanske ärdel ändå en tankeställare för dem som tror alt fusioneringar alllid löserproblemen. Så är inte fallet, och vi har ibland från moderat håll varnat för ensådan övertro. Viskulle naturiigtvis kunna fortsälla den diskussion som lagils upp härom hur delnybildade företaget har tagil ställning lill de olikaproblemen och hur man skall bedöma dess åtgärder. Jag skall be alt fö återkommaom en sådan debatt verkligen las upp. Denlalelid jag begärt är nu snart slut. Jag vill bara lill sisl i detla anförande-jag har möjlighet alt komma lillbaka när jag föll svar på min fråga tillindustriminister - erinra regeringsföreträdarna om alt mitt parti,moderala samlingspartiet, i en skrivelse till regeringen hemställt atl dennautan dröjsmål låter utse en parlamentariskt sammansatt delegation med uppgiftatt värdera de lekniskl-ekonomiska analyser som bl. a. den s. k. Lemnekommitlénfortlöpande gör. Delegaiionen bör vara beredd alt snabbi lämna erforderligtunderlag för sådana regeringsinitiativ som kan erfordras för atl begränsa deskadliga följderna av skogsindustrins svåra läge för vårt näringsliv och förvår samhällsekonomi. Del skulle vara iniressani atl höra vilket svararbetsmarknadsministern, som skall la till orda efter mig, har alt ge på dennaskrivelse från moderata samlingspartiet. Vad vi har begärt är åtgärder , ochdel handlar framför alll om kreditgarantier lill de skogsförelag som är illautsatta just . 0//7sysselsättningen vid , ni. Försl några ord om debaltuppläggningen i dag-den dag som mycket rikligtkarakteriserades av Gölhe Knulson som en Värmlandsdag. Jag förstår attfrågeställare och inlerpellanter kan lycka alt det är svårt alt reda ut vilkengränsdragning man gör mellan olika frågor och interpellationer. Jag skall medgeatl både indusiriminister och jag har grubblat en hel del över hur deaktuella frågorna bäst skall besvaras för atl riksdagsledamöterna skall kännasig till freds med uppläggningen. Grundtankenär naturligtvis alt jag skall besvara frågor som är ställda lill mig somarbetsmarknadsminister, dvs. sysselsättningsfrågor, medan meraskogsindustripoliliska frågor skall besvaras av . Eftersom de nuaktuella frågorna mycket klarl kunnal kalegoriseras efter dessa linjer, fannsdel ingen annan möjlighel all fördela dem än på del säll som här skett. Vi hardessulom genom atl föra samman svaren på frågorna lill samma debaltillfällevelal ge ledamöterna möjlighet att kommentera dessa mera allmänt, i den mån manså önskade. Jag hoppas ändå atl detla, som skett i samråd med talmannen, skalltillgodose riksdagsmännen på bästa möjliga säll. Jagvill så närma mig de konkreia frågor som har ställls ifrån talarna. Del harvaril ell engagemang-del är väl ingen ivekan om det. Och jag tycker del är ettbegripligl engagemang eftersom induslri har åtskilliga problemoch sysselsättningen är hotad på många håll. Del är inte på något sätt en omedvetenheti regeringen om della, . Jag tror inle det påståendet ärallvariigl menat - i så fall är det överilat. Jag tror i själva verkei Omsysselsättningen vid , m. m. atl ärfullt medvelen om all vi ser med samma allvar på de här frågorna som någon avVärmlandsriksdagsmännen gör. Vad vi har alt göra är att försöka finna deriktiga lösningarna på problemen. Och del är förvisso inle alltid så lält. Vikommer au följa det som är det grundläggande problemet för dagens debatt,nämligen den förvärrade situationen för i förhållande lillhur vi för något halvår sedan, då fusionen skedde, trodde att det skulle bli.Men vi befinner oss alltjämt i ett inledningsskede, där regeringen på alltsätt, med de organ som står till dess förfogande, försöker hålla sig rättorienterad och ge möjligheter alt gå in med rikliga ågärder vid rällatidpunkter. Det är elt sådant fortlöpande informationsarbete på diskussionsbasmed berörda företag som sker, framför allt naturiigtvis inomindustridepartementet. Jag skall bara säga detla som en allmän inledning.Självklart är det industriminister som framför allt har ansvaret, och hankommer alt senare meddela kammaren vad man kan göra för skogsindustrin, sombefinner sig i svårigheier. Del kommer inte atl ske ulan vid elt senarelillfälle, då regeringen är beredd all lämna en proposition i ärendet. log upp vissa konkreia frågor som jag vill kommentera något. Denförsta gäller möjligheterna all hjälpa genom förvärv avskogsmark och på så sätt tillföra bolaget nytt kapital. Jag kan för stundenbara säga alt del här finns en stor öppenhet hos regeringen ochjordbruksministern - som i första hand har ansvaret för den här delen - vi ärberedda att pröva sådana möjligheter, om del visar sig vara den väg som allaparter anser är bäst alt gå. Frågan om storleken av sådana markaffärer är intetillräckligt beredd för all jag skall kunna göra några kommentarer . Jag kan bara upprepa atl detla är en väg som är möjlig atlpröva, och att del finns en beredskap för det. tog också upp och nämnde den del i det som berör exportenav skogsråvara. Jag vill påpeka att den delen av avlalel mellan norska ochsvenska regeringen sikiar lill all säkra den traditionella svensknorskagränshandeln med virke. erkänner alt skall kunnaupprätthålla en årlig nettoimport på ca 1,per år.Virkeshandeln skall bedrivas på marknadsmässiga villkor, och avtalet skallgälla . Detta är alltså inte så dramatiskt som några kanske i förstaomgången trodde atl del var. SåvälGunnar som harsagt all jag icke har besvarat den iredjefrågan i interpellation, men jag lycker fakiiski all jag hargjort det. Jag har redovisat den åtgärdsarsenal som regeringen har för attfinna nya jobb i , om andra skulle försvinna exempelvis iBillerud-Uddeholm AB. Framför allt är det anledning atl erinra om det arbelesom har salts i gång 1977 - inte tidigare, ! - i Värmlandsdelegalionen.Sune brukar inte finna det särskill värdefullt alt erinra om delarbele som sker där. Del är i och för sig litet märkligt, eftersom han själv ären av ledamöterna. Jag hoppas atl del inte betyder att han är ointresserad av uppgiften- då vore det ju inte särskilt bra. Men jag har i motsats lill uppfattningen all man faktiskt bedriver elt konstruktivt arbete iVärmlandsdelegalionen. De människor som verkar där har god vetskap om regionensproblem och även slörre närhet till de svårigheier som finns, och de har därmedockså slörre möjlighel all lösa problemen eller finna konsimkiiva förslag lilllösningar. Värmlandsdelegalionenhar vid del här lägel fåll 7,5 milj. kr. för alt komma fram med förslag tillolika projekt. Om man sluderar den projekikaialog som är presenterad, finnerman atl denna ingalunda är oiniressant. Den innehåller faktiskt många uppslaglill nya arbetstillfällen i . Får jag bara erinra om del uppdrag somman har lagl ul på elt konsultföretag för atl fö fram en idégenerering, somskall kunna sättas in i nya företag. Detla är ett rätt nytt företag, somarbeiar på ett projekt som kan ge 200-300 personer arbele, med modellortenplacerad i . Vidare har man ,som engageratsföratt iniliera och della i ett produktutvecklingsarbete som skall tillföravärmländska företag nya produkier. Där har man nu fött fram eti 20-tal nyaprodukter som kan placeras ut i företag, och enligt uppgift har dessa produkteren hygglig sysselsättningspotential. Utvecklingsfondenhar också berörts här. Den har genom Värmlandsdelegationen fött utökaderesurser. Medlen har använts för nyetablering av förelag och projekt förvidareförädling av trä och slål, produktutveckling, marknadsutveckling ochföretagsanalys. Delegationenkontaktar offentliga myndigheter och uiredningar för att påverka investerings-och sysselsältningsplaner och över huvud laget bevaka länets intressen i de härsammanhangen. Delegaiionen har genomfört arbetskonferenser med länets kommunerpå temat . Delegationenhar vidare tillsatt en lurislgrupp, en glesbygdsgrupp och en ungdomsgrupp föratl inom resp. område söka möjligheter till ökad sysselsättning. Om man ser påvad dessa grupper har gjort -jag kanske här bara för erinra om turistgruppen,eftersom såväl som tog upp jusl den delen -finns Torsbypro-jeklet, vilket jag finner vara mycket intressant. Del är dockinle så, , att vi där bara förlitar oss lill Uddeholmsbolagelspengar. Vi är redo alt gå in med motsvarande satsning från statens sida, mendet har ännu inte kommii någon ansökan om det. När den frågan kommer upp skallvi göra en välvillig prövning av den liksom av andra framställningar frånVärmland, det kan jag försäkra . Påmotsvarande säll har de båda andra nämnda grupperna också kommit medkonsimkiiva förslag. Del är således ett omfattande arbete som bedrivs. Jag villgärna betyga alt jag tycker atl det också är ett värdefullt arbete som utförs idelegationen, och jag önskar den god fortsättning i den verksamheten. Vikommer, som jag har sagt lidigare, atl välvilligt prövadelegationens förslag. Jag är ledsen att se att min lid nu är utgången -jag förmodaremellertid att det gives mig tillfälle alt kommentera sysselsättningen iVärmland ytterligare under debattens gång. Omsysselsätlningen vid , tn. 0//7sysselsättningen vid , m. m. gjorde tappra försök au vaska fram positiva inslag iinlerpellalionssvarel. Jag tror det måste finnas elt alldeles speciellt sambandmellan en frågeställare och del berörda statsrådet för all man i del svar vifåll på vår interpellation skall hitta så många russin som med. Jag kan på inga villkor, hur posiliv jag än försöker vara, utläsanågonting som jag upplever som ett svar på vår inlerpellation, speciellt intepå den tredje frågan. Jagsäger vår interpellation fördetia är, precis som sade,eninterpellation som vi utformat gemensamt i vår riksdagsgmpp. Jag har bara fålluppgiften alt signera den. Jagkan bara upprepa vad jag sagt om vårt intresse av att regeringen, gärnaföreträdd av de båda närvarande statsråden, kommer hem lill . Då skallvi inle bara siudera läget för vårt nya skogsbolag ulan i lika hög grad granskavad den värmländska skogsägarrörelsen är i färd med. Vänerskogs s. k. översynkan nämligen komma atl drabba åtskilliga platser i vårt län. Vad vi vet i dagär alt och med största sannolikhet kommer att drabbas hårdast. IDeje arbetar 230 personer och i 350. Inbjudningarna tillfolkpartiregeringens medlemmar har duggat tätt , men jag hoppas ändå altdel skall bli möjligt för och atl vika för vårtlän. Någraord lill Gölhe Knulson. Del har hållils ell enda valtal i debatlen , ochdet valtalet har ensam stått för. Han har nämligen talat om lillvilka en eventuell skogsförsäljning skall ske. Där har vi olika uppfattningarsom inle går alt förena. Att splittra det nya skogsbolagets skogsinnehav på enmassa små enheter tror inle jag skulle ge del tillskoll lill sysselsätlningenoch det tillskott på skogsråvara som vi f n. eftersträvar för atl hållaskogsnäringen levande, en skogsnäring som i dagslägel ger arbete ål i runt tal15 000 värmlänningar. Delvårt parti kan ställa upp och försvara är, som jag sade lidigare, de småarronderingsbilarna som kan resullera i en bättre arrrondering av skogsmarkeni . Vi har i vårt län lillsammans med enskiftesarrondering som är lill förfång för elt effektivt skogsbruk. Men detgäller alltså små bitar som man på del sätiei skulle kunna avhända sig. Skalldel bli fråga om stora skogsförsäljningar, vilket jag hoppas inte behöver ske,finns del som jag ser det endast en köpare och det är staten. Någraord lill angående det han sade om Volvoavtalels innebörd, nämligenalt del skulle säkra den svensk-norska gränshandeln, vilket skulle innebära envirkesexporl lill på mellan 1 1/2 och 2 miljoner kubikmeler . Anserverkligen atl vi nu kan ställa upp och exportera så pass slorakvanliteter virke över gränsgatan lill när sågverk efter sågverk slårigen och massafabriker lever för dagen? Jag skulle här kunna ge konkreiaexempel på hur råvarubristen äventyrar jobb på ett flertal platser i Värmland.Man lever så atl säga för dagen. Vi har icke och vi kommer icke under denperiod della avtal omfattar all ha någoi överskott av virke - framför alltinle sågtimmer - som vi kan exportera över gränsgatan lill och ävenlyrajobben i vårt egel hemlän. Tredjevice lalmannen (); Jag skall inte polemisera mol , när han säger all jagvaskade fram en del posilivt i arbetsniarknadsministerns svar. Det är möjliglall del beror på min positiva natur atl jag uppfattade en del som positivi. Jaghoppas atl del ärjag som har rätt och som har fel. Jag kanverifiera hur jag kom lill den slutsatsen atl det fanns posiliva delar i RolfWirténs svar. Som ett exempel har jag redan nämnt del pressmeddelande om låntill som återgavs i, om jag inle minns fel, fredagslidningarnahemma i och där del bl. a. stod följande; "Enligl vadarbetsmarknadsminister erfaril håller på alt utredaoch konkret siödja elt antal projekt som kommer atl ge alternaliv sysselsättningpå olika orter i ." Detlaär positivt, , och det vågar jag ta fram. Jag citerar ytteriigareen mening, i vilken säger: "Jag är beredd atl positivt prövade förslag lill sysselsätlningsfrämjande åtgärder som Värmlandsdelegationenkan komma all lämna." Delta vill jag spika fast, herr statsråd, och lackastatsrådet på förhand så atl statsrådet inte kryper ur del löftet. Jag log delsom ell positivt löfte och som något värdefullt som vi skall noteraallesammans. Eftersominte jag är ledamot av Värmlandsdelegationen och den ena ledamoten avdelegaiionen efter den andra talat här vill jag som utomstående sägaatt nigöretl ulomordentligl gott arbete. Som ell bevis pådet citerade jag lidigare endel annonser och broschyrer. Jag tycker alt det är föredömligt attVärmlandsdelegationefi har plockat fram idéer som är under utveckling. Minbedömning är alt vi i måste få in något av smålandsanda påbruksorterna och inte försöka trygga vår framtid enbart på de bolag som vi nuupptäckt vacklar. Jagvill i detla sammanhang återkomma lill den konkreta fråga som jag ställde lillRolfWirién: Ärdet tänkbart atl vi i den siluation som nu befinner sigi får något stöd av varvstödstyp för ökad satsning på utvecklingsfonderna ochökade resurseråt Värmlandsdelegationen. Jag troratt det är rätt placeradepengar och alt det är riktigt att ge Värmlandsdelegationen ochutvecklingsfonden litet friare händer, så alt man kan satsa riskvilligt kapitalpå de idéer som föds i . (vpk): Försl till Gölhe retoriska frågor om vad staten kan göra sominle privat företagsamhet kan göra. Han missar huvudsaken, att staten ju kan taett socialt ansvar- något som de privala förelagen bevisligen icke har gjort.Men vid ett förstatligande förutsätts naturligtvis också alt lönlagarna fårmajoriiei och bestämmande över företaget i fråga. GötheKnutson talar om att jag har min ideologiska hemvist i ett annat syslem. Ja,visst harjag det - i elt system där inle rovdrift på naturtillgångar 7Riksdagens protokoll 1978/79:57-58 0/77sysselsättningen vid , m. m. sker i profilintresse ochdär folk inle kastas ut i arbetslöshet. Densom är uppväxt i och ser följderna av bolagens framfart ärfaktiskt inte benägen att pruta på omdömet att det är rovdrift som där harförekommii. Gölhe Knulsons påslående att denna utveckling underslölls avskogsarbetarna själva aren sanning med mycket stora modifikationer. Den viktigastemodifikationen är kanske den att de människor som bor där under årtiondenförgäves har krävt att bolagen skall skapa några andra arbetstillfällen,vilket de vägrat att göra. och jag diskuterade här följderna av de nu aktuellaförelagsfusionerna. Då förklarade att vi ännu inte känner lillföljderna. Vi skulle följa ärendet med slörsla uppmärksamhel, ser jag avprotokollet från den debatten atl han ansåg. har vi väl ändå sett så passmyckel, , alt det finns skäl all varna för följderna. Del somBertil den gången kallade svartmålning börjar framträda somrealiteter. Jag litar lill regeringen, utropade då. Det gör hanlydligen också trots de magra beskeden om vad regeringen kommer att göra.Lånet till Uddeholmsbolagel, säger han, har också haft fördelar för deanslällda. Ja, del finns ju ell gammalt talesäll som säger atl närdet regnar påprästen, så droppar det på klockaren. Märkligare är det nog inte med den härlånepoliiiken. Jagtyckeralt ,Gölhe Knulson och har ett behov avatt mildra den hårda kritik mol bolagsväldet som kommit till ullryck i Värmlandjusl . önskan all man skall möta detta bolagsvälde medsmålandsanda får slå för vad det är värt. Jag tror alt del krävs hell andrakraftlag om vi skall få rälsida på sysselsätlningen. Delhade varil iniressani om arbetsmarknadsministern utifrån sin liberala syn hadehaft någon mening om hur företagets handläggning av dessa frågor har skötts.Det var ju inle som meddelade att nian planerade en kraftignedskärning av sysselsätlningen - del blev känt på annat säll. Sedan fick helaVärmland vänla på vad som skulle sägas vid slyrelsesammanlrädeli fredags. Då glömde man bort alt dementera uppgiften atl 2 000jobb skallförsvinna. Jag vet inte om det våren medveten glömska eller ej. Kanske var delså atl lidpunkten inle var lämplig för alt redovisa sådana planer, men all deändå finns kvar. Jagtror, som jag sade i mitl första anförande, atl de starka rörelser som harfunnits bland de anställda inte har varil verkningslösa. Jag tror att de harmedverkat lill att bolaget har fäll lägga de mest utmanande planerna på is elllilet lag. Men jag tror också all det är viktigt all den aktiviteten fortsätteräven efter skiftet på posten som verkställande direktör. Del kanske är merangeläget än lidigare, om inte jobben skall ryckas undan föratt rädda profiten.Jag har faktiskt saknat besked om regeringens stöd för de anställdas aktivitet. Omregeringen har som utgångspunkt atl kapitalkoncentrationen ochförelagsfusionerna är nödvändiga strukturförändringar, alt staten skall skjutatill medel för dessa förändringar utan alt slälla villkor i fråga om sysselsättningoch att olika arbetsmarknadspolitiska insatser skall göras för att städa upp efter storföretagen,måste man hävda alt regeringens inställning är passiv. I den mån den varilaktiv har det gälll alt möjliggöra förändringar som har dikterats avkapitalägarintressen och som stridit mol de anställdas Iryggheiskrav. Jagtycker alt huvudfrågan, om regeringen är beredd atl vidla åtgärder för atttrygga sysselsättningen i när de mäktiga storbolagen planeraravveckling av arbeisiillföllen, är obesvarad, eller möjligennegativt besvarad. HOLGERMOSSBERG (s); Gölhe Knulson tyckte atl jag fören stund sedan höll elt valtal. Det harGöthe Knulson rätt alt lycka, men då har han nog inle hört mig valtala någongång. Då är talet helt annoriunda utformat. Och jag avsåg inle alt hålla någotvaltal, ulan tyckte själv alt jag var ganska mjuk i tonen. Å andra sidan tyckteGunnar att del var som valtalade. Om jag skall bedömatalen - det kanske är svårt för både mig och - tyckte jag attGöthe Knulson hade en hell annan attityd än jag i talarstolen och all GötheKnulsons tal ligger bra mycket närmare än min om någonling skall kunna kallas förvaltal. tal som jag höll - det må kallas för vad som helst - pekade jag på delenskilda näringslivets misslyckanden. Jag gjorde delta med utgångspunkt i atlvi började dagens debatt med de problem som finns i och som i allraslörsla utsträckning, för alt inte säga helt, är förorsakade av resultatet avmisslyckanden från det enskilda näringslivel. Jag byggde mitl resonemang på delenskilda näringslivet och på hur det har lyckats eller misslyckats -det kanråda delade meningarom del. Därför tyckerjag att mitt tal inle behöver kallasför elt valtal. GötheKnutson sade att jag inte nämnde ett ord om staten. Nej, det är rikligl, förjag lalade om del enskilda näringslivet. Jag byggde hela mitt resonemang pådetta med utgångspunkt i vad som har skett och sker i . Naturligtvis ärdet på det sättet atl även staten i vissa fall inie lyckats så bra som manskulle kunna ha önskat, men jag talade om det enskilda näringslivet. GötheKnulson sade - om jag uppfattade honom rätt -alt han skulle kunna upprätta enlång lista över tillfällen då statliga förelag har misslyckats. Om del gälleralt upprätta listor kan jag upprätta en mycket, mycket längre än del enskilda näringslivels misslyckanden. Nåväl,nog sagt om detta. Det som måhända retar eller irriterar Gölhe var välatl jag talade om självläkande krafter. Det är rätt naturligt, ,att det irriterar lilel närdessa ord myntas i en valrörelse, ord som man tyckerär nästan fräcka och alls inle har någon täckning. Jag skulle i samma lägeockså känna mig irriterad. Jagtror att både Gölhe Knulson och jag lill fullo är medvetna om all det intefinns några krafter som kan lösa de problem vi lalar om och som viförsöker lösa. Jag tycker all Gölhe i stället något skulle ha berörtdel sista som jag sade i mitt anförande, nämligen all samhälle, förelag ochlöntagare i samarbete borde försöka all merän hillills lösa de problem som vi 0/77sysselsättningen vid , m. m. m. m. Del varalltsånågonting somjag tyckte skulle ha berört, men jag hörde ingenlingom della i hans anförande. BERTILJONASSON (c); citerade vad jag sade när vi diskulerade Uddeholmslånel.Vi skulle följa ulvecklingen.