prot · G20968 · 1978-12-31 00:00:00 — Asleriskbetygenhar även använts för långl fler elever än de intellektuellt ulvecklingshämmade,i vissa skolor t. o. m. för alla elever med skolsvårigheter, vilket harframkommil vid undersökningar. Del betyder helt enkelt att asleriskbetygen harblivit ett slags flilbelyg, som de som är tillräckligt gamla här i kammarenkommer ihåg alt vi hade en gång i liden. Problemelgäller inte bara elever som fåll asleriskbelyg, ulan del är ett generelltproblem för alla med de lägsta betygen, och del blir naturligtvis särskiltuttalat när vi har eu relativt belygssyslem. Desvagpresterande elevernas situalion är alltså etl av argumenten för betygensavskaffande i . Därför är jag myckel glad över alt just Per-OlofStrindberg, som företräder moderata samlingspartiet, med sin interpellation såeftertryckligt har gjorl skolministern uppmärksam på en av betygens mångasvagheter. Därmed lindrar också departementets vånda införett förslag om en belygsfri gnjndskola. Närjag sedan tittar mer ingående på svarel vill jag på en punkt hålla med Per-OlofStrindberg, nämligen atl man på SÖ pä myckel lyckats åstadkomma treolika svar. Vidarehar man frän departementels, dvs. statsrådet sida, i svaret skrivit:"All SÖ gäll ul med de anvisningar jag har talat om kan, motbakgrund av den uppfattning som SÖ har, vara förståeligt. Därmed har jag inlesagt alt jag drar samma slutsatser av beslut om en reformering av skolansinre arbete och ändringarna i skolförordningen som SÖ gör." Beträffandedenna passus kan jag bara, som jag gjort lidigare, hänvisa till 5 kap. 39 §,som departementet självt har författat. Gäller inle skolförordningen förskolministern? Del är en fråga som uppslår Vidareskriver statsrådet i tredje stycket frän slutet av svaret: "Som jagser det bör omsorgen om elever med intellektuell ulvecklingshämning ocksåinnebära en möjlighet atl vid belygsältningen ta särskilda hänsyn." Mentala då om hur! Del här är mycket viktigt, speciellt när del gäller intagninglill gymnasieskola, vilkel jag har försökt bely,sa här tidigare. 1näsi sista stycket av svaret slår del: "I avvaktan på resultatet av dellaarbete och behandling av frågan bör enligl min mening hillillsva- 6 protokoll 1978/79:67-69 Omde s. k. asleriskbetygen i Omde s. k. asleriskbetygen i rande ordning i fråga omasleriskbelyg för elever med iniellekluell ulvecklingshämningbibehållas." Hurgår nu detta till? Hur vel man vilka elever det gäller? Vi har inte del uttagningssysiemetnumera. Det hade jag hoppats att skolministern skulle veta om. Många av de myckel intressanta påpekanden och synpunkler som ÅkeGillström här tog upp är vad jag kan förslå sådana som måsle vägas in i denmera långsiktiga beredning av beiygsuiredningens förslag och remissyttrandenaöver det som f n. pågår inom departementet. Jag tänker därför inle kommenteradem. Självfalletgäller skolförordningen för skolministern. Jag menar att genom den slutsats somjag här kommer lill har jag också hållit mig inom skolförordningens mening,grundad på del riksdagsbeslut som är aktuellt. ÅkeGillström sade till slut att del inte skulle vara möjligt att identifiera deelever det här gäller och som alltså fortfarande kan få asleriskbelyg. Jagkan inle förslå annat än all man, på grund av alt skolläkaren deltar ielevvärdskonferensens arbete och är med om alt falla della beslui, fortfarandekan identifiera dessa elever. Därmed menar jag atl det finns alla möjligheterför atl de elever som man just här bör ta hänsyn till också får asleriskbetygen1. v., dvs. fram lills annal beslut har fattats av . Det väsentliga ärju alt den organisationsförändring som skolförordningen innebär inle påverkarmöjligheterna alt la särskilda hänsyn lill dessa elever vid belygsäilningen. PER-OLOFSTRINDBERG (m): Jag tillät mig förut säga all jag hoppades all skolministern även iframliden skulle ha tolkningsföreträde närdet gäller vad vi har beslutat i denhär frågan. Efter alt ha hön vill jag i än högre grad understrykadelta. talade också om den vånda som manlydligen skulle känna inom departementet när del gäller del framtidabetygssystemet. Personligen kan jag emellertid inle finna atl det skulle kunnavålla några slörre problem. Det enklaste bör vara atl följa min reservation ibetygsuiredningen, innebärande kursrelaierade betyg i femgradig skala. Det börbli en bra och rättvis beiygsäiining. Jag kan inte hålla med om atl berörda elever skallvara nöjda med svarel. När P.-O. säger på del här sältei visar delsnarare att han helt enkelt inle har förställ vad asleriskbetygen innebär. Jagär ledsen alt behöva säga del, men statsrådet har inle begripit delheller, och det lycker jag är det tråkigaste av alltihop. Jag vel av erfarenhet atldelta är ell myckel svårt område. inle alls asleriskbetygensom sådana som skall diskuteras, ulan det är de elever som vi tror oss hjälpagenom all sälta asierisker i deras betyg. Jag har många exempel på atl eleveråratal efter det all de har slutat skolan har kommit lill mig och frågal hur deskulle kunna bli av med dessa asleriskbelyg. De asleriskbelyg som kanske engång hjälpte dem atl komma in i gymnasieutbildningen - för det har de betygenonekligen gjort - har sedan blivit en black om foten på dessaelever som vuxna, och de vill därför bli av med dem. Asleriskbetygen harsåledes inte bara den sida som visar sig när eleverna är i tonåren, utan någraår senare blir det besväriigheler för dem på grund av dessa betyg, vilket mandå bör väga in i den beredning som enligt statsrådet pågår på del här området.Det är därför som föräldraöverläggning är sä kolossalt viktig. Föräldrar skallalltså ha möjlighel att välja-eller de .skulle ha haft det då asleriskbetygeninfördes, men jag anser inle alt de bör finnas kvar längre i dagens läge -mellan den ena eller den andra formen av betyg efteratt ha fält riktiginformalion vad detta betyg egentligen innebär. Delär visseriigen glädjande all kunna iaktta att interpellanten och slalsrådelRodhe tycks förslå varandra bra, men del bådar inte särskilt gott inför denproposition om betygen som vi skall få i en framlid. Sedansäger statsrådet att det skall finnas en garanti för att man får fram denhär gruppen elever genom alt skolläkaren deltar i undersökningen. Jag skämslitet för alt behöva läsa ur 38 § - alltså paragrafen före den som jag redanciterat här . Där står det nämligen: "I ärende av uliagning avelev lill särskild undervisningsgrupp skall läkarundersökning eller annanerforderlig undersökning äga rum. Fråga om uliagning till särskild undervisningsgruppavgöres av elevvårdskonferensen i samråd med eleven och dennes föräldrar. "Detta ger alltså inle den möjlighel atl klassificera de intellektuelltulvecklingshämmade som statsrådet tror, och därför vill jag inte instämmamed P.-O. när han tyckeralt statsrådet skall ha tolkningsföreträde. Omde s. k. asleriskbetygen i Jag håller gärna med om alt det här är elt myckel svårtområde. Och jag kan inte tävla med , som har ägnat mycken lid inomsin yrkesverksamhet jusl åt del här området. vidhåller jag att defiesta av de synpunkler som här framlagts av är av den vidden atlde måsle vägas in vid hela beredningen av belygsfrågan. All den inle är lältoch att den väl också kan åstadkomma viss vända inom kansliet visar bara demycket skilda åsikter som här kommit fram hos de bägge talarna iinlerpellalionsdebatlen. Jagvill deklarera atl jag ännu slår öppen i denna fråga och inte har anslutit miglill vare sig den ena eller den andra av de framförda åsikterna när det gällerbelygsfrågan i dess helhet. Sedangäller det också att, som talade om, klassificera dessa elever.Klassificera i meningen all hänvisa lill viss grupp är del inle fråga om, ulandet gäller om eleverna kan identifieras - och del menar jag all del Omåtgärder för att förbättra ordningen på bussar och spåiyagnar i fortfarande finnsmöjligheler lill. Devidare synpunkterna på asleriskbetygens önskvärdhet är som sagl fortfarande enfråga som enligt min mening skall beredas och beslutas av på grundvalav den proposilion som vi håller på au utarbeta. Överiäggningenvar härmed slutad. §15 Om åtgärder för att förbättra ordningen på bussar och spårvagnar i JustitieministernSVEN erhöll ordet för all besvara () den 23 novemberanmälda interpellation, 1978/79:100, och anförde: har frågal mig omjag anser atl ordningslägel vidGöteborgs bussar och spårvagnar som det redovisats av henne är godtagbart och,om så inte är fallet, vilka åtgärder jag avser vidta för alt ge allmänheten ochberörd personal tillfredsslällande skydd, Ielt svar pä en inlerpellation av jag för min syn på del våld som förekommer på bl, a, de allmännakommunikationsmedlen och hur regeringen söker komma lill rätla med problemen. Avsvaret framgår alt jag ser allvarligt pä företeelser av den art som harpåtalats av . Del aren grundläggande uppgift för samhället atltrygga allmänhetens säkerhet. Del är därför inte godtagbart om ordningen ochsäkerheten på de allmänna kommunikationsmedlen brister. I de uttalanden somregeringen har gjort om prioriteringar inom polisverksamheten harockså vikten av insalser mol våldsbrotlsligheien betonats. 1interpellationssvaret till framhöll jag att regeringenfortlöpande vidtar ålgärder för att förbättra det allmänna ordningslägel. Somexempel på sädana åtgärder erinrade jag om förslagen i proposilionen 1977/78:108 om ålgärder mol narkotikamissbruk och om de förslag till skärptapermissionsbestämmelser m. m. för vissa intagna på kriminalvårdsanstal-lernasom har antagits av (prop. 1978/79:62). Vidare omnämndes densärskilda organisation mol narkotikabrottsligheten som pä senare lid har byggtsupp inom polisen. Påmånga håll i landet, bl. a. , försvåras polisverksamheten avsevärt avall ett betydande antal polismansljänsler är vakanta. Fr. o. m. budgetåret1977/78 sker emellertid en så kraftig satsning som möjligl på utbildning avpolisaspiranter. Härigenom kommer efter hand detta problem atl reduceras. Ävennär del gäller rekryteringen av polismän har del skett en viss ändring päsenare tid. Rekryteringen inriktas sålunda mer än lidigare påstorstadsregionerna. Härigenom skapas förutsättningar för all ungdomar, som välkänner storstadsmiljön, i slörre omfattning än lidigare verkar som polismändär. Härmed bör utflyttningen av polismän till andra Enligldensenasitillgängliga statistiken är 182 av 1 351 polismansljänsler i vakanta.Samtidigt finns del emellertid i distriktet 165 "allernera-re", dvs.poliser som har genomgått polisskolan och under två är fullgörpraktiktjänstgöring. Del äravsett att distriktet skall tillföras 33och ytteriigare 38 allernerare. Närdel gäller förhållandena inom kollektivtrafiken i har jag inhämtat atlman har drygt 300 fordonsenheter i drift vid normalirafik. Under rusningstidökar della antal med omkring ell femtiotal enheter. Även om del ankommer pästaten all svara för allmän ordning och säkerhet är del naturiigtvis inlemöjligl all staten som ell normalt inslag i verksamheten ordnar polisbevakningpå de särskilda fordonen. Jag förutsätter att della förhållande beaktas avirafikförelaget när man besiämmer slorieken av personalen, fordonens utrustningoch liknande. Över huvud tagel måsle man utgå från all trafikföretagel strävarefter all göra vad på det ankommer för att ge sin personal en så godarbetsmiljö som möjligl. Poliseni har emellertid särskilda resurser avdelade till skydd förkollektivtrafiken. Insatserna har fortlöpande ökats ul. Del rör sig nu om ensärskild kollekuvirafikgrupp på 23 polismän. Den förstärks vanligen kvällslidmed en eller flera patruller. Under veckosluten tillkommer dessutom den s. k.pikelslyrkan, när den inle är upptagen av andra arbetsuppgifter. Någon ellernågra gånger planeras gruppens övervakning i samarbete med de olikavaktdisirikien. Härvid görs särskilda punktinsatser. Vidare genomförs under vissaveckoslut slörre aktioner med mellan 30 och 70 polismän. Vid dessa tillfällentjänstgör såväl civil som uniformsklädd personal, F.n, genomför i samråd med enorganisalionsundersökning i . Del är för tidigt atl uttala sig omresultatet av undersökningen. Men jag är övertygad om aU, därest exempelvis enomfördelning av resurserna inom distriktet skulle befinnas erforderlig, förslaghärom kommer all framläggas för regeringen. Jagvill lill sist betona au jag kommer all noggrant följa utvecklingen på området.Målsättningen måsle vara att ordningslägel skall bli godtagbart. Omåtgärder för att förbättra ordningen på bussar och spåiyagnar i Jag lackar justitieministern för svaret. Jag är nöjd med attjustitieministern ser allvariigt på företeelser av den art jag påtalat, och jaginstämmer helt i konstaterandet atl del är en grundläggande uppgift församhället alt trygga allmänhetens säkerhet. Men sedan mynnar svarel mest ut ien redogörelse för rätt kända fakta: hur många poliser det finns, hur storavakanserna är, hur kollekiivtrafikgruppen arbetar osv. Jagär ledsen atl behöva säga alt jag lycker alt svarel är blekt och intetsägande.Det är ju här en fråga om hur vanliga hyggliga människor tvingas au ha det,vilken rädsla de känner och vilka övergrepp de blir utsatta för. Det gälleralla som inte kan la sig fram med egna fortskaffningsmedel utan måste användasig av spårvagnar och bussar. Där återfinns stora grupper av äldre människormen även många yngre, som också känner en stor Omåtgärder för attJÖrbättra ordningen på bussar och spåiyagnar i osäkerhet, och många sominle har råd alt köra omkring i egna bilar. Del gäller också alla de anställdasom i sitt dagliga arbete blir utsatta för svåra påfrestningar. Situationenär nämligen ytterst oroväckande. Låt mig hålla mig lill Göteborgsförhållandena,om vilka jag har fått uppgifter . De visar alt det i jämförelse med1977 har blivit fler angrepp på eller hot mol förare, fler slagsmål mellaneller angrepp på passagerare och fler fyllerier med omhändertaganden. Särskiltallvariigt är del au våldet och hotet ökar. Jag har gått igenom ensammanställning över polisanmälda händelser 1978, och del som slår mig är audel är fråga om betydligt allvariigare angrepp än jag trodde. Det är misshandelgenom knytnävsslag och med olika tillbyggen. Det är sparkar och luggning ihåret och knivhot. För mig var det också överraskande alt det förekom så mångarån, där man i samband med olika slags våld tillgripit förarnaskonduktörsväskor eller deras egna lillhörigheler. Jagvill bara relatera tvä händelser som inträffade . Vid del förstatillfället louchade en spårvagn lätt bakskärmen på en raggarbil. Omedelbartdärefter kom fem personer från bilen in i vagnen. En av dem gav förarenknytnävsslag över munnen och slog honom sedan med en ölflaska i huvudet ändalills flaskan gick sönder. Också de andra fyra som kom ur samma bil slogföraren med knutna händer. Enmånad därefter stod samme förare, som beskrivs som lugn och sansad, med sinvagn vid en ändhållplats. Då kom ell gäng ungdomar och bökade bombardera vagnenmed stenar och ölburkar. Elt annal gäng tog sig sedan in i vagnen och böriadekasta stenar och ölburkar mot föraren. De försvann när polis tillkallats, menvagnen var så illa hanterad alt den fick las ur bruk. Dethär är alltså väldigt påtagliga missförhållanden, som fordrar ordentligainitiativ. Det krävs verkligen atl bevakningen blir sådan alt människor vågarvara ule och vågar åka med spårvagnar och bussar pä kvällarna utan aU behövavara rädda för alt bli antastade och slagna. Vivet atl polisen här gör en utmärkt insats. Jag vet också alt samarbetet mellanpolisen och spårvägar är ulomordenligt bra. En brist är, somjustitieministern påpekat, alt del är för stora vakanser inom poliskåren.Enligl statistik är bristen 26 96 när det gäller ordningspoliseni , och jag har fött uppgift om atl det är ungefär som del brukar vara.Anledningen är lill slor del den som justitieministern har angivit, nämligenatl polisen rekryterats från andra orter än storslädema och därför gärnaåtervänder till sina hemorter. Justitieministern anger i sitt svar alt del påsenare tid har skett en viss ändring när del gäller rekryteringen och attrekryteringen numera inriktats på storstadsregionerna. Jag lycker del skullevara av intresse all få vela vilka anslräningar som görs i del avseendet, hurdel hela går lill, och jag ställer denna fråga direkt lill justitieministern. Mendet gäller inte bara alt fylla ut vakanserna. Det våld och den otrygghet sombåde justitieministern och jag här har konstaterat måste också mötas med nyapolistjänster. Men i budgetpropositionen sker en prutning av de avrikspolisstyrelsen begärda tjänsterna. begär 326 tjänstermedan justitieministern föreslär endast 130. kommer därför i sinpartimolion atl yrka en ökning med 300 polismansljänsler. Bakgrundenlill den begäran är bl. a. jusl all våldsbrott riktade mol vanliga medborgare ivårt land ökar. Antalet misshandelsfall som drabbade medborgarna i gemen ökademed 1978. Justitieministernlalar i sitt svar om alt det skall ske "en så kraftig satsning som möjligtpå utbildning av polisaspiranter". Jag förmodar all justitieministern meddet avser all polisskolan inte kan utbilda fler elever än den nu gör. Men dåvill jag fråga justitieministern: detta verkligen en spärr som inle går attkomma förbi närdet gäller något så viktigt som en väsentlig mänsklig rättighet,nämligen skyddet av den enskildes säkerhet till liv och lem? Jag vill därfördirekt fråga om justitieministern har övervägt möjligheten all utbilda eltslörre anlal aspiranter genom all inrätta en ny polisskola. Moderatasamlingspartiet kommer att i sin partimolion begära atl en sådan skola inrättasfr. o. m. /82. Delvar alltså två frågor lill justitieministern gällande dels vad som görs irekryleringshänseende, dels justitieministerns övervägande när del gäller attanta fler aspiranter. Omåtgärder för att förbättra ordningen på bussar och spåiyagnar i Jag vill gärna understryka vad också framhöll, att viär ganska eniga om vilket mål vi bör syfta till. Jag märkte särskilt alt IngerLindquist inle hade många konkreta uppslag i denna fråga utöver vad jag angav. IngerLindquist frågade för del första vad som görs för atl befordra rekryteringen iGöteborg. har för all främja rekryteringen av aspiranterfrån i inrättat både en tjänst som rekryteringskonsulentoch en extra sådan. Dessutom försöker man bl. a. genom all propagera fäaspiranter från själva . IngerLindquist frågade för det andra om möjligheterna all utöka utbildningen vidpolisskolan. Polisskolan har 760 platser. har mankommit upp till 800 platser i utbildningen av aspiranter genom alltillfälligtvis stoppa annan utbildning. Del kan man göra tillfälligt, beroendepä atl trycket för alt få ytterligare polismän utbildade är så starkt. Men jagkan inte säga om man kan höja utbildningsnivån. Jagvill betona all en ökning av utbildningen är en åtgärd - den verkarinle förrän efter en viss lid. De problem som del f n. är angelägel atl åtgärdakan alltså inle lösas med sådana insatser. Jagär medveten om att ordningsläget på de allmänna trafikmedlen i ärdåligt. Men della gäller inle bara för . Det gäller också t. ex.beträffande . Det ökade våldet och den ökade brutaliteten i våldet ärett problem för hela landet. kan inle - annal än i mycket ringa mån -motverkas genom atl man ökar anlalel poliser. Del finns en viss gräns för vadman kan åstadkomma på den vägen. Man kan inte med polis övervaka varie särskildfordonsenhel i irafikföretagen. Del som här är angelägetär all man försöker komma fram lill vad del ökade Omåtgärder för att förbättra ordningen på bussar och spåiyagnar i våldet beror på. Den sakenkommerjag in på i svaret på en fråga . På olika säll försöker viskaffa oss mer kunskap därom för all på det sättet komma fram till vad som kangöras. Där kan man inte bara länka pä antalet poliser eller polisinsatser påenskilda punkier, ulan del måsle bli fråga om åtgärder där alla samhällsorganblir invävda. INGERLINDQUIST (m): Jag instämmer helt med justitieministern i påståendet alt man inte barakan öka antalet poli.ser och därmed tro att all rättfärdighet är uppfylld. Delhar jag heller aldrig päslåil. Men man måsle se del här problemet på olika sälloch fär alltså försöka göra någol som kan ha en tämligen snabb effekt. Deluppnår man just genom all öka anlalel poliser. Egentligenär jag allra mest besviken på all justitieministern i sitt svar inte har gjortnågot försök aU gå till roten med del onda. Reaktioner frän polishåll efterjustitieministerns svar pä interpellation om våldet i tunnelbananhär i kunde kanske ha letl in jusiilieministerns tankar på alt trängalitet djupare in i de här frågeställningarna. Det blir allt klarare för fleroch fler människor atl djupgående förändringar måste ske i familjen, i hemmet,när del gäller uppfostran, när del gäller käriek och omsorg, i skolan och påfritiden osv. Del går inle all med några ensidiga enkla insatser få bukt medoron och våldet i samhället. Jagsaknar räll myckel jusl uppslag, idéer och initiativ och jag kanske t. o. m. skullevilja säga litet glöd från justitieministerns sida. Regeringens möjligheter ärenorma jusl när del gäller au kunna la initiativ, atl kunna göra någol, attsamråda över och inom departementen, att få fall på myndigheter ochorganisationer och renl generellt verka som något slags idéspruia. Man väntarsig faktiskt ute i landet all någol skall hända i det här avseendet - inte utredningar och ord utan just uppslag, stöd och initiativ. Somexempel på vad jag är ute efter skulle jag gärna vilja berätta om ett lovvärtinitiativ som spårvägar tagit. De har kallat lill ett sammanträde den22 januari. De har ställt en skrivelse till presidierna och verkscheferna vidbyggnadsnämnden, fritidsnämnden, gatunämnden, skolstyrelsen, sociala centralnämnden,landshövdingen, polismästaren och överåklagaren. Del gäller aktiviteter molvåld och vandalism i . Desäger i skrivelsen: Spårvägen har med oro följt den utveckling av våldsdåd ochvandalism i vårt samhälle som för vår del föll till följd inte bara storaskador på våra anläggningar och fordon utan också en gradvis nedbrytning av vårförarpersonal, såväl psykiskt som fysiskt. Vår verksamhet är sä intimtsammankopplad med miljön i samhället all slörningar här flr omedelbaraverkningar pä vår trafik. Även våra kunder känner en slor oro för utvecklingeni samhället, vilket vi får bevis för. Spårvägssiyrelsens presidium hardärför beslutat au kalla till sammanträde för diskussion av hithörande frågor isyfte alt framta förslag lill etl gemensamt åigärdspro-gram. Jagvill därför fråga justitieministern om justitieministern delar min uppfattning.Del har justitieministern i viss mån svaral pä genom sill uualande all våld ochandra brottsliga aktiviteter har mycket djupgående orsaker och atl de måsteangripas från de utgångspunkter jag redan angelt beträflande familj,beträffande kravet på att barn och ungdom måsie ta ansvar, beiräffandeordnandet av deras frilid osv. Men jag tror all del är väldigt viktigt atl manhär gör någol slags gemensamt ålgärdsprogram och inle säger alt detta sysslarjustitiedepartementet med, della sysslar med osv. Jagskulle verkligen vara lacksam om jusiiiieministern - vilket justitieministernpå ell säll antydde i sitt påstående lidigare - ville berätta vilka planerfolkpartiregeringen har i det här avseendei. Jag tror del skulle vara av värdeför oss alla. Jag har en känsla av all vi är litet vilsna och inte riktigt velvari regeringen syftar. Omåtgärder för att förbättra ordningen på bussar och spåiyagnar i Jagar helt ense med när hon lalarom de breda insalsersom måsle göras för all man allmänt skall fö bukt med våldet. Det som jag villeframhålla i mill första svar var all del som på sikl kan göras är jusl attsälla in dessa breda åtgärder. Del finns en ulföriig redogörelse för dem ibudgetpropositionen. Menman frågar sig också: Kan det göras någonting ? att man kan öka antalet polistjänster. Det är emellertid så all anlalelpoliser man kan få är beroende av hur många som har ulbildals.Aspiraniinlagningen har ökat , och del kommer pä sikl allverka så all vi fär fler poliser. Men alt nu inrätta fler polistjänster är ellslag i luften, eftersom del inte finns personal till dessa. Del blir alltsåinte fråga om någon omedelbar åtgärd.