prot · G20930 · 1978-12-31 00:00:00 — Oavsett vilka årtalsintervaller mananvänder för de senare åren är det ostridigt alt det har skett en sådanförskjutning då del gäller kosinaderna, all hyrorna lar en alll störredel av familjernas inkomster. Normalinkomsltagarenbetalar mellan 20 och 25 96 av sin bruttoinkomst i hyra. Hyran äremellertid ingen vara som en bil, en TV-apparal eller liknande. Hyran kan maninte vänta med alt belala. Bil eller TV kan man vänta ett eller med attskaffa sig, men beträffande hyran kan man inte vänta ens en månad eller envecka utan atl äventyra sin kvarboenderätt. Det är alltså helt galet atl i diskussionenom hyror och boendekostnader jämställa dessa med kosinader för varor som vikonsumerar. Hyresgästernajämför med all rätt sina boendekostnader med boendekostnaderna för dem som borpå annat sätt. De kan då konstatera att de som bor med hyresrätt ärmissgynnade. De får belala mera av sina inkomsier för bostaden. Det går atl belägga hur myckel som helst med hjälp av både offenlligoch annan statistik. Men framför allt är del oslridigt mot bakgrund avhushållens egna erfarenheter. De märker sannerligen alt det blir alll svårareatt få det hela att gå ihop. Deförslag till underhållslån som vi kommeraii få på bord i form av enproposilion förmodligen , om jag fattade rätt, är naturiigtvis påsitt sätt nödvändiga. Men de innebär all man automatiskt lägger på enhyresökning med ca . per kvadratmeter lägenhelsyla och år. För ennormallägenhet är det en hyreshöjning på . som så alt säga finns inbyggdi dessa förslag. Sedanhar jag svårt alt förslå varför man på delta säll också skall gynna privatafastighetsägare och ge dem möjligheter att få sådana här lån. För att stoppahyresutvecklingen tror jag att det kommer att bli nödvändigl att realiseravpk:s förslag om ränte- och amorteringsfria lån på elt annat sätt, nämligengenom alt göra underhållslånen ränte- och amorteringsfria. blirnödvändigl för atl kunna klara saken . I annat fall kommer silualionenför hyresgästerna bara all förvärras. Bosladsministerntalade om den marginella höjning som kommer atl ske när del gällerden garanterade räntan. När det är fråga om en tiondels procenl kan den te sigrätt marginell. Men i praktiken innebär det en hyreshöjning på ell par trekronor. Bostadsministern är mycket väl medvelen om alt del jag sade är rikligt;de höjningar man på del sättet inför när del gäller den garanterade räntan föralla statligt belånade hus är av betydligt större storieksordning än desubventioner som man inför då det gäller nyproduktionen. Del är detta vitycker är oriktigt och del är detta jag vände mig mol i mitt inlägg. När del gäller sänkningen av den garanterade räntan i nyproduktionenoch höjningen i fråga om del äldre beståndet villjag bara säga att staten intekommer aU göra någon vinsl på denna omräkning. Detär riktigt när säger att hyran har en särställning i människorsekonomi; man måste betala sin hyra , eftersom man annars riskeraralt bli av med sin lägenhet. När del gäller annan konsumtion kan man styradenna från lid till annan på ett enklare sätt. Del är just detta faktum somligger bakom de stora satsningar som görs på boendet. form av generellasubventioner, i form av finansiering av bostadsbyggandet, i form av riktat slödnär det gäller bostadsbidragen. Det är också detta som ligger bakom det faktumall vi nu lägger fram förslag om att satsa yueriigare tillhyreshusen för att på det sättet dels fö en bättre underhållsstandard i dessahus, dels kunna hålla hyrorna på en någorlunda vettig nivå. Jag delar helt denuppfattningen, och det är också delta som ligger bakom de många förslag ochslora satsningar som samhällel gör. Detär riktigt att småhusägarna betalar mer i boendekostnader än vad de gör som bori hyresrätts- och bosiadsrättsfastigheler, bl. a. beroende på det faktum atlsmåhusen i regel är väsentligt mycket större än vad lägenheterna iflerfamiljshus är. Delta gör också att man i vissa fall kan komma fram till ausamhällets stöd totalt sett för samma givna antal lägenheter blir något slörre.Men det är naturligtvis en konsekvens av att det bor fler barnfamiljer i småhusän vad del gör i flerfamiljshusen. (vpk): säger alt det är riktigt atl småhusägarna betalar meraför sina boendekostnader. Var och en vet väl alt det inle är riktigt -jagtrodde över huvud laget inte au bosladsministern skulle kunna påslå någontingsådant. Alla som velat ta del av del ganska utförliga material och deutredningar som kommit på delta område vet ju all justsmåhusägandet är gynnat i förhällande lill hyresrätten och alt småhusägarnatack vare de subventioner som utgår via skatteavdragen har en mycket gynnadställning i förhållande till hyresgästerna. Det kan i det sammanhanget kanske varainiressani att ta sig en funderare på vad del kan vara som gör atl antalethushåll som erhåller bostadsbidrag sjunker och har sjunkit . Detberor på att inkomstgränserna för bidrag inte har höjts i takt medinkomslutvecklingen och med inflationen. Även efter de förändringar som nusenast genomförts kommer det förhållandel atl kvarstå. Förmodligen kommerutvecklingen alt allt färre hushåll för möjlighet alt erhålla bostadsbidragalt fortsätta, om man inte som vpk föreslagit företar kraftigare förbättringarnär det gäller bostadsbidragen. Bara en lilenkommentar till det här senaste. Detär alldeles rikligt atl det är färre människor som har bostadsbidrag . Detfinns ingenting sagt om all ett visst antal människor i för all framtidskall ha bostadsbidrag. Det är, lycker jag, en självklarhet att del faller bortell och annat bostadsbidrag när man får en kraftig standardökning, vilket viupplevde I974-I976 till följd av de kraftiga lönehöjningarna och dekraftiga ökningarna av den privala konsumtionen. Under de två senasle åren haröver 60 000 kvinnor gäll ul i förvärvslivet. Även detta är naturiigtvis förklaringentill att en del bostadsbidrag försvunnit. Bostadsbidragen är ellslöd lill människor med begränsade inkomsier. 0/77ökade möjligheter till bostadsbyggande på landsbygden människorna får del bältregenom kraftiga lönelyft eller genom att de går ul och arbetar skallbostadsbidragen naturligtvis inle följa med. TORECLAESON (vpk); Låt mig bara kort tillägga något jag glömde i min tidigare inlägg. Jagvill beträffande bostadsbyggandets ökning bara göra den kommentaren atlbosladsministern och jag är mycket väl medvetna om atl den enliglbostadsminislern mycket kraftiga ökningen då del gäller byggandet avflerfamiljshus hänför sig till praktiskt tagel ett område, t. o. m. en lilendel av en kommun här i landet. Generellt sett är det riktigt, som jag har sagt,alt vi upplever en nedgång och ett katastrofalt lågt byggande då del gällerflerfamiljshus. Jagär ense med bostadsminislern om all bostadsbidragen inle är någonling som manför all framtid skall vara beroende av. Man skall naturiigtvis se till au föraen sådan bostadspolitik att en normalfamilj, där familjemedlemmarna är friska,kan hyra sig en bra och tillräckligt rymlig bostad för en sådan kostnad all maninte behöver anlita några bostadsbidrag. Det är vi hell överens om, om del ärdel som bostadsminislern menar. Men då skall vi vara medvetna om attett läge där detta blir ell normalt förhållande kan vi inte få om vi inle taritu med orsakerna lill de höga boendekostnaderna, om vi inle lar itu med allavinsl- och spekulaiionsintressen som finns i olika led på bostadsmarknaden, omvi inle försöker göra bostaden till en social rättighet - inte bara i teorinulan också i praktisk handling. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om ökademöjligheter till bostadsbyggande på landsbygden BostadsminislernBIRGIT erhöll ordet för att besvara/I///o/? Fågelsbos (c) den 18oklober anmälda interpellation, 1978/79:39, och anförde; har frågat mig om jag med slöd av nu vunna erfarenheteranser atl det finns skäl all genom luklserviiut möjliggöra avslyckningar ochbyggnadslov pä landsbygden i ökad utsträckning. Begreppetluklserviiut har använts i fråga om en viss typ av villkor i samband medöveriålelse av eu område av en jordbruksfastighet. Villkoret innebär altköparen utan krav på ersättning eller på inskränkning i lantbrukels hanteringskall tåla visst intrång i form av lukt från djursiallar eller gödselspridningpå stamfastigheten. Efter avsiyckning av det sålda området har ocksåinskrivning beviljats för servitul i enlighet med sådant villkor i köpeavtal. Minföreträdare har besvarat liknande interpellationer av . Dåvarande bosladsministern svarade då atl honhade låtit undersöka möjligheten atl använda luklserviiut som medel att komma lillrätta med de problem som berördes i inlerpellationen men alt hon hade funnitatt servitul av detta slag har ett myckel begränsat värde när det gäller attreglera konflikter mellan bostadsbebyggelse och eU närbeläget jordbruk. AntonFågelsbo instämde då i den bedömningen. Jagdelar min företrädares uppfattning i frågan och vill här kort ulveckla skälenlill detta. Förstoch främst kan som bekant ett servitul över huvud laget aldrig bli aktuellt ombostadshuset byggs på jordbruksfastigheten ulan att mark till huset avskiljstill en särskild fastighet. Servitul kan alltså användas bara i samband med enfastighelsbildningsålgärd eller för atl reglera förhållandet mellan tvåbestående fastigheter. Man kommer aldrig ål t. ex. arrenden och liknande. Närdet sedan gäller själva avstyckningen skall den prövas enligt objektivakriterier. kan antingen finna alt risken förimmissioner från elt närbeläget jordbruk är så påtaglig atl avstyckningen ärolämplig eller också anse störningarna vara så små att avstyckningen kangodtas. Atl köparen genom ett servitul utfäster sig att inle påkalla ingripandenmol olägenheterna har alltså ingen avgörande belydelse förlämplig-helsbedömningen. Vidaremåste man hålla i minnet att ett luklserviiut möjligen kan skydda jordbrukarenmot olika krav direkt från den som äger bosladsfastigheien. Däremot kanservituiet inle trygga jordbrukaren mot ingripanden från de myndigheler som haratt utöva tillsyn enligl miljöskyddslagen och hälsovårdsstadgan. Jaganser således inle att luklserviiut är någon framkomlig väg om man som AntonFågelsbo vill möjliggöra avslyckningar och byggnadslov på landsbygden i ökadulslräckning. AntonFågelsbo anger som ett skäl för sin inlerpellation atl de bestämmelseromtätbebyggelse av mindre omfattning som infördes i byggnadslagen med anledningav proposilionen 1976/77:122 inte har medfört någon förbättring när det gällermöjligheterna lill samexistens mellan bosläder och rationell jordbruksdrift.Dessa bestämmelser trädde i kraft den Ijuli 1977. De har enligl min meningvarit i tillämpning alltför korl tid för att man skall kunna dra några säkraslutsatser om deras effekt i just del avseende som tar upp. 0/77ökade möjligheter till bostadsbyggande på landsbygden Jag skall be all få lacka bosladsministern för alt jag har fått mininterpellation besvarad. Det är helt riktigt atl jag vid elt par tillfällentidigare har tagit upp den här frågan i och att jag för ungefär eltår sedan fick del svaret av dåvarande bostadsministern atl hon för sin delansåg att ett luklserviiut har begränsat värde för alt reglera konfliktermellan bostadsbebyggelse och ett närbeläget jordbruk. instämdedå i den bedömningen, sade bosladsminister . Min tidigare fråga varinle direkt lik den jag nu ställer. Jag insiämde, men ömökade möjligheter till bostadsbyggande på landsbygden jag sade all vi vet attett luklserviiut är något som belastar bara en fastighet som blivit avstyckadfrån en jordbruksfastighet och all andra bostadsfastig-heterkan komma mederinringar-alltså sådana fastigheter som inte har detta luklserviiut. BosladsministerFriggebo sade också i svaret all ell sådant servitul bara kan komma i fråga isamband med fastighetsbildning. Del är precis det som jag är ute efter. Deltalas även om alt objektiva kriterier, dvs. sakliga kriterier, skall ligga tillgmnd för själva avstyckningen. Därom är vi också helt överens. Allköparen genom ett servitul utfäster sig atl inte påkalla ingripande motolägenheterna har alltså, som framgår av svaret, ingen avgörande belydelse förlämplighetsbedömningen. Anledningenlill alt jag vid upprepade tillfällen lagil upp denna fråga är atl del pålandsbygden finns många, kanske en son eller dotter lill en fastighetsägare,som bildar familj och som vill ha en tomt avstyckad på föräldrafastighelen.Även om de som vill göra en avsiyckning har annan sysselsältning kanske de vidtillfälle vill hjälpa föräldrarna med lantbruket. Det kan också bli så alt deövertar lantbruket och all föräldrarna sedan flyttar in i den nya bostaden. Omman kan åberopa atl bostaden behövs direkt för lantbrukels behov och alltsåinte bör avstyckas till särskild tomt, är del tillätet all bygga. Nuförhåller det sig så atl många vill begagna sig av de statliga länen ochräntesubventionerna. Av den anledningen måste en avsiyckning fö komma lillslånd och del är här som hela den byråkratiska processen kommer in. Om man vidprövning kommer fram till all lantbruket kan orsaka del somhär kallas immissioner, luktutsläpp osv,, som kan bli besvärande, kan detställas krav på att lantbruket inle skall fö utvecklas på det sätt som ägarenskulle vilja. Varförharjag då tagit upp frågan om luklserviiut och möjlighelerna lill ett sådanl?Ja, det sägs i svaret: "Efter avsiyckning av det sålda området har ocksåinskrivning beviljats för servitul i enlighet med sådant villkor iköpeavtal," Jaghar fakiiski ett sådanl köpeavtal här. Säljaren är staten, lantbruksslyrelsen,I köpeavtalet står det under en av punkterna; Köparen är medveten om atl luktfrån befintliga och blivande djursiallar saml lukt från gödselspridning undervissa tider kan vara besvärande. Med stamfasligheten skall följa räll allbedriva djurskötsel i den omfattning brukaren finner lämplig och nöjaktig samträtt att sprida gödsel från stamfastighetens ägor, varvid med del försåldaområdei följer skyldighet att ulan krav på inskränkning i lantbrukets hanteringeller krav på ersättning tåla detta intrång. Deltaköpeavtal skrevs in i en domsaga , Det är alltså eU sådanlservitul som jag efteriyser. Jag skulle vilja höra bostadsminister i det här fallet, Eu statens eget organ har alltså i ett avtalskrivit in just del som jag efteriyser. Har bosladsministern någon kommentaralt göra till detta? Det köpeavtal som refererar lill är precis det som jagnämner i andra stycket i milt svar, där jag lalar om alt det har funnits ettsådanl avtal. Del är också det enda - i varje fall av mig - kända avtal avdetta slag som vi har i , Iövrigt vill jag hänvisa till mitl svar, som är ganska långt. Där förklarar jagatt jag inle tror atl effekterna av ett luklserviiut skulle bli de som AntonFågelsbo vill uppnå, nämligen ökad bebyggelse på landsbygden. För detta syfteärden bestämmelse som trädde i kraft förra årel enklare, och vi harännu inte sett effekten av den. Jagvill också tillägga alt man genom luklserviiut inte blir av med de eventuellakonflikter som kan uppslå på grund av att man stör varandra. Min uppfattning äralt man skall försöka undvika konflikter genom att minimera riskerna för atlman stör varandra. Det är också delvis en uppgift att handlägga denhär typen av ärenden. 0/77Ökade möjligheter till bostadsbyggande på landsbygden Bosladsministern säger atl man med luklserviiut inte undviker någrakonflikter. Men omjag begär atl få köpa en tomt och kanske får den avstyckad påmin föräldragård har jag ju accepterat de rådande förhållandena. Om fastighetensedan blir såld vet köparen genom lagfarts-handlingar alt det finns ettservitut som åvilar fastigheten. Han är då väl medveten om att lukten vid vissatillfällen kan bli besvärande. Dettaär delvis en angelägenhet, säger statsrådet , Varför går dåvåra kommunala myndigheter lill lantbruksnämnderna och begär deras syn påsaken? Lantbruksnämnderna vill lydligen helgardera sig och avstyrker därför imånga fall, trots atl man föregen del i ett fall -det enligt statsrådetFriggebo enda kända fallet - har skrivit in ett sådant servitul i ett köpeavtal. Medanledning av att jag efteriysle erfarenheterna av den lagstiftning som trädde ikraft förra ärel sade statsrådet alt man ännu inle hunnitfå så stora erfarenheler. Del är väl riktigt. Men jag har inte bara från mitteget län utan frän flera län i vårt land - trots atl jag kan erkänna attförhållandena är olika i olika län - fått påringningar i denna fråga. Problemetär detsamma; man för inle avslyckningar vid alla tillfällen trots atl man intekan finna alt motiven talar mol detta. Man överklagar lill länsstyrelse, ochjag vet att man också går lill kammarrätt i sådana här fall. Omnu inte det här är en framkomlig väg för att lösa samexistensen och problemennär det gäller den ökade bebyggelsen som vi, statsrådet , vet finns pålandsbygden för många som vill flytta ut, kan man då tänka sig någon annanlösning? Kan man tänka sig all någon verkligen får se över frågan radikalt?Tydligen har det blivit en låsning som man i varje fall ännu inle har kommittill rätta med. 6 protokoll 1978/79:29-32 0/77Ökad vårdutbildning Enligl min mening är det bästa sättet atl dessa konflikter får lösasefter hand som de uppkommer genom en nyanserad bedömning i de enskilda fallen.Det innebär alltså att man överiåter saken åt rättstillämpningen. Tillstöd för den här tillämpningen har kommunerna på många håll i sina kommunöversiktergivit riktlinjer för avgöranden i lillslåndsärenden av della slag. De är alltsålokalt anpassade för speciella geografiska områden. En fortsall ulveckling iden riktningen kommer att bli möjlig genom atl den översiktliga planeringenblir allt bältre och får alltmer ökad betydelse ute i kommunerna. Det ger ocksåett bältre underlag för alt ta ställning i de enskilda ärendena, när dessaproblem uppslår, ANTONFÅGELSBO (c): Det är väl inle riktigt klart i de kommunala nämnderna hur man skallhandlägga dessa frågor. Man behöver tydligen inle gå lilllantbruksnämnden och inhämta dess yttrande. beredd atl göra ett uttalande och vidta äigärder, så all dehär synpunkterna verkligen understryks och kommer till vederbörandes kännedomför beaktande? Jag ber atl få hänvisa till det svar som jag gav i mitt senasleanförande när det gäller den lokala bedömningen av de här frågorna. Överiäggningen varhärmed slutad. § 5 Om ökadvårdutbildning Utbildningsministern erhöll ordetför aU besvara () anmälda interpellation,1978/79:40, lill socialministern, och anförde: har frågat socialminislern vilka åtgärder regeringenämnar vidta för alt möta det framtida behovet av utbildad personal inom hälso-och sjukvården. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på inlerpellationen. Vårdutbildningenär en av de utbildningssektorer som har ökat kraftigast . Somexempel kan nämnas atl antalet platser på gymnasieskolans värdlinje har ökatmed ca 35 96 /75. Sjuksköters-keuibildningen har ökat imotsvarande mån. Vidare haren utbyggnad skett av utbildning på socialaservicelinjen och sjukgymnast- och arbetsterapeutlinjerna. Skolöverstyrelsenoch universitets- och högskoleämbetet har i sina förslag tillanslagsframställning för /80 föreslagit en ytterligare kapacitetsökningpå detta område. Sålunda föreslås en ökning av antalet nybörjarplatser påsjuksköterskelinjen med drygt 650, varav merparten avser den grundläggandeutbildningen, Enligl förslagen bör operationsassislent-linjen byggas ut, vilketockså gäller den sociala servicelinjen, I fråga om sjukgymnastlinjen anmäleruniversitets- och högskoleämbetet sin avsikt att senare lägga fram en plan fören fortsatt utbyggnad. Jag vill också nämna ett torslag om alt ökavårdlärarlinjen. Ett uppslag som har nämnts i fråga om den utbildningen är atlden skulle kunna anordnas som s, k, distansundervisning, Underiagfören mera långsiktig bedömning av personalbehovet redovisas fortlöpande i dentill knutna sjukvårdsdelegationen, I delegationen ingårföreträdare för bl, a, sjukvårdshuvudmännen och ulbildningsmyndighelerna. Förviss vårdpersonal saknas ännu behovssiffror, men arbete pågår i syfte all tafram ytteriigare metoder och material för att rätt kunna bedöma dessa frågor. Manräknar med all det finns bl, a, 68 000 sjuksköterskor och 33 000undersköterskor. Då antalet är så stort påverkas personaltillgången kraftigläven av små förskjutningar i sysselsättningsgraden. Under senare är harsysselsättningsgraden inom vårdområdet minskal något. Antalet registreradearbetsmånader var förra årel för en sjuksköterska och knappt femmånader för en sjukgymnast. Jagvill i detta sammanhang understryka vikten av att personalbehovet påvårdområdet bedöms ur ett långsiktigt perspektiv. I planeringen måste hänsyntas till att de fiesta som genomgått vårdutbildning är kvinnor i barnafödandeåldrar. Föräldraförsäkringen, som ger både män och kvinnor möjlighet att medbibehållen ekonomi stanna hemma och vårda barn, utnyttjas ännu endast av ellfåtal män. Del är därför troligt alt de uppgifter jag nämnde delvisförklaras av all många kvinnor kort efter utbildningen lämnar förvärvsarbetetför värd av barn. Erfarenheler från andra områden visar emellertid attkvinnorna i ökad utsträckning återgår till yrkeslivet sedan barnen blivitäldre. Betydandeinsatser har gjoris och görs för alt komma till rätta med brislen påvårdpersonal. Jag menar emellertid att detta inte enbart är en utbildningsfråga.Vi har, som framgått, en betydande arbetskraftsreserv inom vården. Ennärliggande ålgärd för att lösa personalproblemen måsle därför bestå i atl ökayrkesverksamheten bland den redan utbildade vårdpersonalen. De åtgärder som samhällelplanerar atl vidta belräffande barnomsorg och arbetsmiljö bör verksamt kunnabidra lill delta. 0/77Ökad vårdutbildning Jag tackar utbildningsministern för ett fylligt svar på mininterpellation. Närjag i går satt på mitl rum och tog del av innehållet i svaret, var min förstaspontana reflexion; Har det möjligen gått mig förbi, att utbildningsvolymenökat i den omfattning som anges i svaret, och är därför min interpellationöverflödig? Men så erinrar jag mig vad statsminister 0/77 Ökad vårdutbildning sadenär han här i denna kammare - som då var belydligl mer välbesait än -presenterade den nya regeringens programförklaring, och då fick jag nytt modatt ändå försöka mig på att föra en debatt med statsrådet . På förstabladet i regeringsförklaringen slår nämligen att läsa följande; "Del finns slora brister på delsociala områdei och inom utbildningen. förmår inte ge all denvård som våra gamla och sjuka behöver." Därmed, herr talman, vill jagförst ange några av motiven för alt jag över huvud taget lämnat in den härinlerpellationen. Sjukvårdeni har utmärkts av en besvärande brist på utbildadvårdpersonal. Denna bristsituation har också negativt påverkat sjukvården inomolika landstingsområden och avspeglas i bl. a. antalet vårddagar, antaletintagna patienter och antalet läkarbesök. Trotsstora ansträngningar från sjukvårdshuvudmännens sida för atl avhjälpapersonalbristen -1, ex. genom all anordna exlra utbildning - har vi ändå,somjag pekat på i min interpellation, oacceptabelt många avdelningar slängdasommartid på grund av brist på vårdpersonal. Landslingens annonseringefterolika kategorier vårdpersonal har som vi märklen tendens att öka, vilketväl också i någon mån speglar bristen. Statsminister berörde som sagt problemeti sin regeringsförklaring här i kammaren den 11 oklober. Ibristsituationer kommer alltid glesbygderna i kläm. Tillgängen pä personalvarierar starkt i olika delar av landei. Vi har stora vakanser i glesbygderna,bl. a. i mitt eget hemlän. Antalet tjänster stämmer inle överens med tillgångenpå personal. Vi har här ett stort läckage. Sjukvårdshuvudmännenär inte inlresserade av antalet tjänster utan av den personal som står tillbuds. avstår sjukvårdshuvudmännen från atl inrätta nya tjänster inom bl.a. öppenvård och långtidsvård därför alt man vet atl man inle får någrasökande. Skallvi komma någorlunda snabbt i balans för all klara brisiområdenamåstevisomjagserdet intensifiera utbildning och fortbildning. Alltsedan jag komlill harjag motionerat om bl.