prot · G20961 · 1978-12-31 00:00:00 — Ändå var del ju för högskolorna och deras studerande man gjordekonstruktionen. Ellerärdetsåaliman medvetet låter studerande strömma lill fritt men inte tillordnar deresurser som behövs för alt hålla kvaliteten, dvs. kostnaden perårsstudieplats, uppe? Hur rimmar det med deklarationerna om utbildningenskvalitet? Inle minst framhåller vid alla tillfällen att de slårspeciell vakt om högskoleutbildningens kvalitet. Varför gör man inledet idelhär sammanhängd? Man låter studerande strömma lill vissa utbildningar ihögskolorna, men man har inte modet au ta konsekvenserna och anslå medel i taktmed tillströmningen. Talet om frihet och talet om kvalitet går inte ihop i delhär fallet. Delär nästan så atl man är benägen all citera . I Wallensieins död sägerhan så här: Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan FritttiUträde till vissa utbildningar i högskolan Leichl beieinander wohnendie Gedanken Doch hart im Raume stossensich die Sachen Lält leva tankar vidvarandras sida Men hån i rummet stötalingen samman. Man skulle i det härsammanhanget kunna travestera och säga: Lätt leva tankar om frihetoch kvalitet vid varandras sida, men hårt ililläggsbudgeimanglingen stöta summor samman. Jagkan inle neka mig all illustrera de här ivivelaktigheterna med del s. k. friaområdet med universitets framställning om ytteriigare medeltill detta område. Universitetethade redan under hösien 1977 fött en förstärkning på ca 1,5 milj. kr. för1977/78. Sedan begärde man ytteriigare 1 milj. kr. för delfria området. Framställningen behandlades av UHÄ . UHÄ säger då alluniversitetet i på ett rimligt sätt har dokumenterat sitt behov avytteriigare medel, men UHÄ anser det praktiskt och principiellt myckelolämpligt atl la initiativ till en ordning där medel på tilläggsbudget för detfria området kan anvisas även . av skälen för UHÄ:s slällningslagande kan man i deras skrivelse lillregeringen, , utläsa alt om man beviljade universitetpengar så skulle liknande framställningar komma från flera håll iforlsältningen. Delär inle alldeles orimligt att tänka sig. UHÄ avstyrkte alltså Uppsalauniversitets begäran. Påen fråga från mig här i kammaren bekräftade statsrådetWikström att regeringen anslutit sig till UHÄ:s bedömning, och att man underhand meddelat detta, Härförelåg alltså eu fall där framställning om I milj. kr. ansågssakligt riktig - del betygade ju UHÄ - men ändå fick inle någramedel. Av rädsla för att andra högskolor skulle komma med liknandeframställningar avslog man begäran. Del är ett sådant system man kallar friii. Änkonsiigare är egentligen den passus i UHÄ:s skrivelse till regeringen där manuppmanar att fullfölja den utbildning man saknar medel för. UHÄhänvisar till atl man kanske vid disposition av resurser förbudgeiårei 1978/79, alltså ell annat budgetår än del framställningen avsåg,kan pröva om en eventuell kvarstående del av medelsbehovet kan beaktas.Statsrådet svar på mina ytterligare frågor om detta tolkarjag faktiskt så att genom atl använda elt regeringsbemyndi-gande kan man slippaen prövning i i denna fas av behandlingen. Regeringens användning avbemyndigandet skulle sedan bara anmälas för . En sådan hantering somjag nu refererat gör ju behandling rent illusorisk. Jaghar inle lämnat den här skildringen föratt kritisera UHÄ. Jag kan förslåämbetsverkets förtvivlan över ell omöjligt riksdagsbeslut. I samma skrivelseannonserar f ö. UHÄ sin avsikt atl föreslå regeringen förändringar i det friaområdet. De går bl. a. ul på att man endast skulle kunna fö lilläggsmedel till del friaområdei på hösienoch inle . Man vill med andra ord införa ell hösifrill men inte etlvårfritl område. UHÄ gör i detta sammanhang en tolkning av 1977 årsriksdagsbeslut i den riktningen all beslutet avsåg all lilläggsmedel till dels. k. fria området skulle tilldelas endast och inle . Del ärenligt min mening tvivelaktigt om UHÄ gör en riktig tolkning avriksdagsbeslutet. Jag tror för min del att riksdagsbeslutet var justsådant atl det skulle kunna innebära tilläggsmedel även . Som min frågai visar, finns del faktiskt skäl all befara atl det t. o. m. skulle gåall skjuta över budgetårsgränsen och därmed reellt slälla ulanförvissa beslui. Deltabekräftas öppet i den proposition vi nu behandlar. Där slår på s. 60-61 all iUHÄ:s förslag på ca 16,8 milj. kr. också ingår medel för ökad tillströmning iUppsala våren 1978.1 regeringens ytterligt bantade förslag på ca 6,4 miljoneravses drygt 1 miljon allanvisas till Uppsalajusi förvåren 1978, således för etlredan gånget budgetår. ställs alltså inför etl fullbordat faktum. Jaghar velal uppehålla mig vid denna framställning så här utförligt för atl visaomöjligheten med det s. k. fria området. Del blir ju, som universitetsframställning och behandlingen av den visar, en absurd situation för deenskilda högskoleenheterna. De vet ju inle om, när och hur myckel pengar deslutligen får. Planeringen blir helt förryckt för dem. Del måsie självfalletvara en fördel för dem att få sina medel för ell budgetår tilldelade vid ellbestämt tillfälle före budgetårets början. De medel man sedan vill fördela ominom högskoleenheten till följd av ändrad tillströmning under förhösten kan manju själv besluta om, och de besluten kan tas snabbt. Delkan nu möjligen invändas all de medel vi föreslår skall slå tillregionsiyrelsernas förfogande för alt tilldelas högskolorna är medel som inleheller kommer högskolorna lill del och på samma gång som medlen iövrigt. Till della är bara alt säga all regionstyrelsebeslulen kan tas myckelsnabbare än den omständliga gången nu över regionsiyrelse, UHÄ, regering ochslutligen riksdag. Medanledning av detta kanske jag ytterligare skall säga eu par ord ompressdebalien. tog sig för alt citera en socialdemokratisktidning, , som han sade var kritisk mot det här beslutet. Mankan ju citera olika tidningar. Jag fick elt klipp från . Delpåslås att den är liberal; del slår också i vinjetten på den. Göteborgs-Poslenlar också upp delta med en fri sektor och säger på ett ställe: "Så somlägel nu är inom högskolan kan man inle lycka alltför illa om del förslag sommajoriteten i utbildningsulskollel enai sig om. Man kan som bekant inte bådeäta kakan och behålla den." Förbudgeiårei 1979/80 skall i vår la ställning lill vilken nivå dentotala planeringsramen för grundläggande högskoleutbildning skall ligga på ochhur den i stort skall fördelas. citerade SFS skrivelse, där detfrankt uttalas alt lusentals personer inle kommer alt få plats. Jag vet inlevar man hämtai underiag för det tvärsäkra påståendet. Det finns ingen anledningall räkna med någon dramalisk minskning av kapaciieien i Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan förhållande tillinnevarande år. Del kanske däremot finns anledning all tro atl den nyahögskolan under sina båda första år fåll möta något av en uppdämd efterfråganoch all alltså takten i tillströmningen kommer all dämpas. Del underiäitarnaturligtvis övergången till den nya ordningen. finns på många hållinom högskolan utbildningar där antalet sökande är så lågt i förhållande tilldet anlal platser som medel har anvisats för, all någon aniagningsbegränsning ipraktiken inle behöver tillämpas. I den mån della blir fallet också för sådanutbildning som f n. tillhör dels. k. fria området blir ju övergången tillnyordningen skäligen odramatisk. I den mån, å andra sidan, utbildning som i dagär fri kommer att spärras beror det på bedömningar och prioriteringar somansvariga högskolemyndigheter, i första hand de lokala högskolestyrelserna, görmed utgångspunkt i den nya högskolans syften. Och en av poängerna i reformenvar ju faktiskt all man skulle ge möjlighet för sådana lokala avvägningar undermedverkan av berörda både inom och utom högskolan. Statsmakterna måslerimligen, tycker jag, ha förtroende förde lokala högskolemyndigheternasbedömningar också när del gäller atl avväga utbildning som tillhör det s.k. fria området mot utbildning inom andra områden. Menom en linje eller kurs är spärrad och det kommer för många sökande, vilka ärdet som blir antagna och vilka slås ut? Finns del något fog för SFS påslåendeall det i första hand blir de "nya grupperna" som drabbas vid eltavskaffande av det s. k. fria området? JörgenUllenhag gjorde för sin del i della sammanhang myckel påslående om atlbetygen kommer att spela en större roll. Del slog han bara fast ulan vidare.Jag har svårt all se vad han har för belägg för detta. Urvalskriteriernaför allmänna linjer ärju sådana att personer med olika bakgrund - t. ex. frångymnasieskolans treåriga linjer å ena sidan och 25:4-behöriga å den andra -garanteras platser i proportion till sin andel av del totala antalet sökande.Därtill ges ju arbetslivserfarenhet slor vikt inom samtliga kvoigrupper. Någonsärskild utslagning av äldre sökande ulan skolbakgrund av normalt slag kan delinte bli tal om här. Detsamma gäller, vilket kanske är mindre känt, vid urvallill enstaka kurser. Och del är kanske del som ärdet mest intressanta i sambandmed etl avskaffande av det s. k. fria området, eftersom huvuddelen avutbildningen inom della område ju beslår av enstaka kurser. Fördel första får här antagningsmyndigheten anta sökande med förtur på grundval aven bedömning av vederbörandes behov av utbildningen, lidigare utbildning ochyrkesverksamhet. Delta är bl. a. avsett all möjliggöra särskild hänsyn lillsådana sökande för vilka resp. kurs är elt naluriigl inslag i en forl-ellervidareutbildning inom yrket eller yrkesområdet och också all la sociala ochgeografiska hänsyn, såsom svårighet all flytta lill annan ort. Fördetandra delas de sökande som inle anlagils med förtur in i grupper av vilka enbeslår av sökande med minst tvåårig högskoleutbildning, en av sökande ulanminst tvåårig högskoleutbildning men med minst 15 månaders arbetslivserfarenhetoch en av övriga behöriga sökande. Grupperna får också här platser i proportionlill sina andelar av antalet sökande. antas studerande efter sinprioritering av resp. kurs. Mankan alltså konstatera att de enstaka kurserna i hög grad har tillkommit för alltillgodose behoven hos "nya grupper" och all antagningsreglerna äranpassade lill del. Del är svårt all se hur dessa grupper skulle drabbassärskilt om en eventuell antagningsbegränsning behöver göras. Delär visserligen riktigt alt en ganska slor del av de studerande inom del friaområdet utgörs av personer som uppfyller behörighetskraven enligl 25:4-regeln.Men då skall man också komma ihåg alt en stor del av dessa lorde vara sådanasom också är behöriga på annan grund. Alla som har gymnasiekompetens i bottenoch arbetar fram lill alt de är blir faktiskt också 25:4-or, men inte-omman vill uttrycka det så-"äkta" sådana. Del äralllså fråga om en mertraditionell fort- och vidareutbildningskalegori inom del gamla området förfilosofisk fakultet. Och det förefaller inte alltför djärvt atl påslå alt införandetav del s. k. fria området, som täcker alla större ämnesområden inom deförutvarande humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna, harbidragitlill en inriktning av det totala utbudet av enstaka kurser som inle i förstahand svarar mot de "äkta" 25:4-ornas behov. Om den automatiskaprioriteringen av traditionella kurser inom de nämnda områdena försvinner ärdet uppenbart att möjligheterna blir bättre alt inrikta intresset på altutveckla och anordna kurser som tillgodoser de "nya gruppernas" behov. Motbakgrund av vad jag nu har anfört och med hänvisning till den massiva kritiksom nu kommit fram mot del fria området från 1. etlflertal regionstyrelser, som ju väl känner problemen från utbildnings- fältet, UHÄ, del närmast ansvariga ämbetsverket,samt , denarbetstagarorganisation vars medlemmar i hög grad känner av vardagsproblemenmed det s. k. fria området, berjag, herr talman, alt få yrka bifall lill utbildningsutskottets hemslällan ibetänkande nr 15 p. Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk) kortgenmäle: förklarade myckel utförligt alt den fria sektorn kostarpengar och atl den inneburit all utbildningens kvalitet försämrats. Visst ärdet så. Vi har också framhållit i vår motion att de ekonomiska resurserna ärför små. Men om nu också omfattar den meningen hade del varitbra om han yrkat bifall lill vår motion om eU anslag på 16,8 milj. kr. Detbeloppet har vi beräknat helt enkelt genom all lilla pade krav som bl. a. UHÄkommit fram till och sagt atl del är vad som är etl minimum. Däremot- del har vi också framhållit - kan vi på tänka ossompriorileringar av annan art, exempelvis atl regionstyrelserna och regionkansliernaminskas eller försvinner helt. Och man kan ju fråga sig- del log jag upplidigare också - varför just undervisningen skall få bära större delen av 7Riksdagens protokoll 1978/79:61 Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan tyngden av de nyabyråkratier som blivit följden av beslutet om H 75. Sedantycker jag atl det är dystert atl från etl parti som påslår sig stå påarbetarklassens sida få höra atl del ärarbelsmarknadens behov och krav padearbetande som skall vara styrande. Varför talas del från del hållet aldrig omindividernas krav på arbetsmarknaden? Detär elt faktum, och det sade också , alt den fria sektorn lillstor del består av de nya grupper man påstod sig vilja nå med reformen. Mensedan fortsatte med all säga all dessa torde vara behörigaockså på andra grunder. Jag frågar mig: Vilka garantier finns det för delta?Del bör man vela innan man genomför en sådan här total spärr av högskolan. JÖRGENULLENHAG (fp) kort genmäle: Jag vill bara kommentera vad sade om betygen. harvi den situationen alt en studerande som söker in på ekonomutbildningen vet alldel finns en plats, om han eller hon har uppnått behörighetsnivån. 1 del systemsom förespråkar kommer denna person i framliden inte att velaall del finns en plats, ulan kommer, om vederbörande kommer direkt frångymnasieskolan, att få konkurrera med andra sökande med betygen som främstamerit. Del är väl alldeles klart all det är på del sättet. Till della kommeratlom del på någon enstaka kurs inle finns tillräckligt många platser för desökande inom kategorin 25:4 kommer också de som har sökt utöver den förväntadetillströmningen all avvisas. Jag vill faktiskt fråga : Är detändå inte så atl ni måsle erkänna alt detta system uppvärderar betygens rolljämfört med det syslem som vi har ? Är inle del i så fall atl beklaga urer synvinkel? () kortgenmäle: Till vill jag försl bara säga atl jag inte kan finnaatl betygen uppvärderas genom det beslut som vi nu skall fatta. Det finns intestyrkt på något sätt utan är bara etl påslående. JörgenUllenhag säger att de som söker till ekonomlinjen med nuvarande syslem vet altdet finns plats för dem. Del är möjligl all del är så. Jag vill då ställafrågan: Vad är det som säger alt vissa personer alllid skall ha en absolutmöjlighel att komma in på en viss linje, och på en vissgiven ort? Hur många är det som kan slälla de kraven? Hur skulle del se ut omvi hade etl syslem där alla sådana krav kunde ställas på delta omedelbara sätt?Jag tycker all också detta är värt alt beakta. Vi borde ägna en tanke åt allade andra som inte har någon absolut frihet all få sina krav beträffande ort,utbildningslinje och tidpunkt tillgodosedda. Ägna en tanke också åt dessa,innan ni nästa gång talar så stort om friheten i del här sammanhanget! Jagvill lill säga all vi inle har sagt all del enbart ärarbetsmarknadens behov och krav som skall vara styrande. Vi har sagt atl del ärbåde arbetsmarknadens krav och individernas efterfrågan som skall ligga tillgrund för högskoleutbildningen. Jag sade det mycket tydligt i början av mittinledningsanförande. Del var därför som jag slolpade bakgrunden lill Vi harockså sagt alt planeringen skall göras utifrån breda sektorer av yrkeslivet ochalt individernas efterfrågan sedan skall tillmätas stor vikt inom dessa bredasektorer. Del tycker jag för all man inle ensidigt titlar bara påarbetsmarknadens behov. Men på den fria sektorn lar man ut en av dessa faktoreroch låter den lill mätas absolut vikt framför allting annat. Man avhänder sigmöjligheten all göra prioriteringar mellan olika behov vid ell visst givettillfälle. Del är det som vi inle tycker är rimligt. Nitalar från olika håll om friheten för de sökande, men glömmer bort alt detinnebär ofrihet för andra sökande på annat håll som inle har samma möjligheter.Men den problematiken lyfter ni aldrig fram. FiitttiUträde tiU vissa utbildningar i högskolan JÖRGENULLENHAG (fp) kort genmäle: Från mina utgångspunkter tycker jag atl det är alldeles utmärkt om vikan tillåla oss alt ha etl betydande område som står öppet för alla som når enviss behörighetsnivå. Del måste vara en trygghet för individen alt vela alt omman når en viss behörighetsnivå har man också en utbildningsplats. Men på denpunkten har vi uppenbariigen helt olika uppfattningar. Delgår inle atl resonera bort all betygen kommer alt spela en större roll i detsystem som ni förordar, . Om vi tänker oss atl det söker fler änvad det finns utbildningsplatser för och det inle tilldelas ytterligare medelför atl la emot dessa - den situationen kan myckel väl uppkomma i ert syslem -kommer självfallet betygen atl spela en större roll än . Del tycker jagatl kan erkänna. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Frihet i vårt samhälle , , är frihet för dem somhar råd. De haraldrig haft några problem med alt flytta och studera t. ex. i enannan stad. De kan i stort sett välja utbildningsort. Och de kan på elt heltannat sätl välja utbildningslinje, för all de helt enkelt har råd. medan detför de stora grupper som inle har ekonomiska resurser inle finns någon frihet.Bland de få saker som vi tillstyrkte i beslutet om H 75 var, som jag uppfattardet, just atl man skulle salsa på nya orter för alt möjliggöra för de grupper,som inle har råd alt flytta, alt kunna studera. Ordet frihet definierar jag alltså snarare iekonomiska termer - för är della något slags abstrakt,metafysiskt begrepp. Och jag noterar all fortfarande inte togupp individernas krav på arbetsmarknaden som ell huvudkrav. () kortgenmäle: Nej, frihet är för mig inte något abstrakt eller metafysiskt begrepp idet här sammanhanget. Jag tycker all jag har klargjort vad vi menar med frihet. Däremotvill jag till säga att han inle på något sättstyrkt atl betygen kommer atl spela en större roll när vi inför det härsystemet. Efiersom han också ofta talar om frihet kan man resa ytteriigare en FritttiUträde tiU vissa utbildningar i högskolan fråga: Vad tjänar del lillom man i del här sammanhanget har frihet när ni successivt försämrarutbildningen? Vad är det för utbildning som ni då ger frihet lill? Detär ändå oslridigl på det sättet alt ni går ut med stora ord och lalarom all nivill skapa frihet på etl visst område, för en viss sektor, för vissa grupper,men ni är inle beredda att lägga fram förslag om all denna frihet blir enrealitet genom alt öka resurserna på della område. Ni godtar alltså med öppnaögon en successiv försämring av kvaliteten, dvs. kostnaden per årsstudieplats.Det problemet tar ni inle upp. Skäletlill alt vi för vår del intagit den här ståndpunkten är alt vi tycker atl delinle är rimligt alt man låter kvaliteten gå ner på del sätt som skett, inlebara på del s. k. fria området ulan genom följdverkningar även på de andraområdena. Därmed är hela högskolan drabbad. Delär alltså inte rimligt alt man låter kvaliteten försämras på detta sätl bara inågot abstrakt frihelsbegrepps namn. Man måste väl också värna om kvaliteten påutbildningen i högskolan. För alt hålla denna kvalitet måsle man från början hamera fasta resursramar och planeringsramar. Andrevice talmannen anmälde att och anhållit all lillprotokollet få antecknat atl de inle ägde rätt lill ytterligare repliker. i (m): I della ärende har företrädare för moderata samlingspartiet ochfolkpartiet reserverat sig på det sätt som lidigare harredogjort för. Det har i denna höstriksdagens sista timme kommit att falla påmin lott all föra talan. Vitycks i denna fråga ha två block. Mot varandra slår å ena sidansocialdemokraterna, och fackföreningen () och å den andramoderaterna, , vpk och studenterna. Det känns skönt att även i delhär sammanhanget vara i gott sällskap med studenterna; i längden brukar del juockså vara den vinnande sidan. Vadär en högskola och vad är ell universitet? Skall vi ha universitet eller skallvi bara ha högskolor? Universitet är enligl den gamla fina upplagan av , som vi har inne i handbiblioteket, en vetenskaplig högskola ellerhögre forsknings- och läroanstalt. I omfattar mer än eltfacksludium, annars kallas del högskola, läser man där. Franska och engelskauppslagsverk fäster sig särskilt vid del allomfattande utbudet och den allmännatillgängligheten för de kunskapslörslande. Närman inlemmade etl stort anlal lokala läroanstalter i den nya högskolans ram,vilket jag tror var en bra sak, gällde della rimligtvis högskolor i en merinskränkt bemärkelse och inle i första hand tillskapandet av en seriesmåskaliga europeiska universitet. Moderatasamlingspartiet är etl , även och inle minst i denna fundamentalafråga. Vi har konsekvent slagit vakt om en fri tillgång lill högre studier,även om man måste acceptera vissa behörighetskrav och vissa praktiska begränsningarinom laboraliva och kliniska ämnen. Denhögskolereform som vi nu lever under accepterades med stor tveksamhet, ja,samvetsnöd, av många inom vårt parti. Att den ändå genomfördes berodde inteminst på den överenskommelse som förelåg mellan de tre regeringspartierna omatl slå vakt om del fria området och som bekräftades i 1976 årsregeringsförklaring. I detta - som i andra politiska sammanhang-utgick man ivårt parti från atl överenskommelser skall hållas. Vi har hållit våra. Jagskall inle uppta kammarens lid med alt motivera en sak som för envar som ärverksam inom är eller borde vara självklar, nämligen atl ävensvenska universitet skall bevara en tusenårig internationell universitetstradition.Däremot skall jag kort kommentera motionerna, belänkandel och vissa uttalandeni reservationen. Såvittjag förslår finns del en välgörande nyansskillnad mellan cenlermolionen ochden socialdemokratiska motionen. och hennes kavaljerer villuppenbarligen ha något som kan betecknas som ell flexibelt, dvs. böjligt, takpå nuvarande höjd, hur del nu skall se ul. Men del är en intressant uppfinning,som kanske med någon fantasi hade kunnat kombineras med ochfolkpartiets, låt vara något mera liberala, konstruktion. Desocialdemokratiska motionärerna är däremot inte helt oväntal fixerade vidförutsättningen om "övergripande planering". Jag är förvånad överalten eljest så insiktsfull och nyanserad person som utbildningsuiskoltels högtvärderade ordförande i i förrgår uttalade sig mot all "en gruppi samhället skall få göra vad den vill och ". Elt ekohärav hördes från . Jag uppfattar detta uttalande som enofrivillig men möjligen nödvändig anpassning lill kvällstidningsnivån. Den"grupp" som del här talas om är enligl universitetsstudentkår framför allt den man velat gynna med reformen, nämligen 25:4-orna.Till denna grupp ansluter sig förmodligen många som vill ta etl andra varv i envarvad utbildning eller skaffa sig en beredskap för s. k. tvärvetenskapligainsatser - allt sådant som vi har velat understödja. AltSACO, som är en fackförening, vill få en utbildning enbart anpassad till denreglerade arbetsmarknaden och därför slår på samma linje som socialdemokraternaoch är kanske inte så obegripligt. Men all personer som är iuniversitetets tjänst också får mina tankar atl snudda vid vad en franskfilosof kallat klerkernas förräderi. Delframgår av betänkandet liksom av reservationen all medelstilldelningen tilldel fria området inle fungerat ändamålsenligt. Stela bestämmelser, de i ellnolltillväxtsamhälle ofrånkomliga motsättningarna mellan dem som vill ha meraoch dem som i stället måsle släppa till och den byråkratiska apparatenssedvanliga tröghet har vållat bekymmer.