prot · G20950 · 1978-12-31 00:00:00 — Det enda som tycks återstå ärall Slure hävdar att beslutet atl tillverka vapnet har fattals, medanvi vidhåller vår tro att det politiska beslutet erfordras och alt däreftermycket korl tid skulle behöva förflyta innan tillverkning var i gång. STUREERICSON (s): Del är lydligen fråga om vad man menar med ordet produktionsbeslut.Utrikesministern menar att produktionsbeslut är beslutet atl sammanfoga färdigadelar och därmed ha ett vapen klart. Jag menar au produktionsbeslutet lar mannär man tillverkar dessa delar och skickar ut dem på förbanden. Sedan är del fråga vad manmenarmed mycket korl lid. alt fatta detpolitiska beslutet atl skaffa sig del färdiga vapnet, men rent tekniskt kan del varafråga om timmar innan man har vapnet. tagit fram delarna, lagtut dem på förbanden och kan fö vapnet användbart på 130 , vill jag påslå all då har man lagil produktionsbeslutet.Jag tycker alt del är bra allfö del fastlagt här, men jag vidhåller atl när den fickdetta klart för sig borde den ha reagerat mycketkraftfullt. Det har regeringen inle gjort, och det lycker jag kan läggas dentill last. Slure försöker få mig alt säga alt del bara är fråga omsammansättning, ungefär som när man sammansätter en bil. Men jag sade i minreplik att enligl de uppgifter som är tillgängliga för oss förefaller detsom om några av komponenterna ännu inte är tillverkade. Det finns alltså enlilen skillnad mellan vad vi har sagt här, men jag tycker inte alt det är såmeningsfullt all försöka förstora upp den skillnaden. Jagskulle gärna vilja sluta min replikväxling med med atl återgåtill den diskussion som vi förde i början. Låt oss göra gemensam sak ifortsällningen för atl motarbeta en tillkomst, elt framtagande och enutläggning på förband av ett vapen som neutronvapnel och andra kärnvapen,taktiska eller strategiska! Det serjag som den större uppgiften, snarare än attbetona de mindre nyansskillnader som här klänger sig fast vid. Omtillkännagivande av den syn på neutronvapen STUREERICSON (s): Direkliven för produklionen är naturligtvis hemligstämplade, och därförkan i varje fall inte jag med någon säkerhet uttala mig om detaljerna i den.Men bedömare i som jag har citerat här är klara över all nu ärproduklionsbeslutet faltal, nu sker förbandsutläggningen. När man harmoderniserat stridsspetsarna skickar man dem lillbaka till och kan föfram vapnen på slagfältet med mycket kort varsel. På den punkten är vi överens. Vadjag tycker är litet grand av en sensation är alltså atl den svenska regeringenhar kommii lill klarhet om detta ulan att reagera starkare än vad den hargjort. Den har nämnt neutronvapnen - det är riktigt - de senasteveckorna, men den har inle reagerat på detta faktum alt produktionsbeslutet irealiteten är fattat. Jag skall avsluta min replikväxling med att säga,all självfallet skall vi fortsätta alt jobba för den gemensamma saken - del hargått bra - men del hindrar ju inte alt vi ordentligt vädrar de storafrågorna i en riksdagsdebatt. Jag har tidigare här i kammaren-det var förstagången jag såg här som utrikesminister - sagt atl jag tror att vi harfölt en kompetent person att sköta vissa frågor på utrikesomrädet, och just dethär området kan nog bällre än de flesia. Därför hoppas jag verkligenalt mina vädjanden om alt regeringen med kraft skall framföra den svenskaåsikten om det produktionsbeslut som i realiteten är fatlat skall vinnagehör. Del är kanske den sista chans vi har all påverka den här frågan. Överläggningen var härmedslutad. 0/77regeringsinitiativ rörande förhållandena i , m. m. § 6 Omregeringsinitiativ rörande förhållandena i , m. m. Utrikesministern erhöll ordet för alt iett sammanhang besvara dels (vpk) den 14 novemberanmälda inlerpellation, 1978/79:84,dels/l'AeG?/5/ai'5so/?s(s)den 21 novemberanmälda interpellation, 1978/79:92, och anförde: och häri interpellationer till migställt elt antal frågor om regeringsiniiialiv rörande förhållandena i . Vilka initiativ avser regeringen atl ta i Förentanationerna föratt isolera militärjunian i och för all befordra allachilenares rätt att leva i sill ? Hur kommer regeringen att ställa sig lill initiativmed samma målsättningar från andra delegationer och lill förslag med sammasyfte från FN:s kommission för de mänskliga räiligheterna? Vilka initiativ kommer regeringen att la i övrigainternationella organisalioner och institutioner, där är medlem, föratl förhindra slöd lill militärjunian i ? Har regeringen observerat den starkt ökade importentill frän och hur ser den på denna ulveckling? Vilket stöd länker regeringen ge de chilenskafackliga organisationerna både allmänt och i deras kamp för att återupprätta defackliga fri- och räiligheterna? Vilket ställningstagande kommer regeringen atl görainför FN-debalien om den särskilda arbetsgruppens fortsatta arbete? Vad avser regeringen att göra för att fö besked omvad som hänl de mer än 2 000 "försvunna" föngarna? Vilka övriga åtgärder avser regeringen att vidtaför all ytteriigare internationellt isolera juntan i ? Jag skall besvara frågornai elt sammanhang. Bådainlerpellanterna frågar hur kommer all slälla sig under Chilefrågansbehandling i Förenta nalionerna. Milt svar är atl vi liksom tidigare spelar enaktiv roll och verkar för atl generalförsamlingen med brett stöd antarresolutioner som kräver alt de mänskliga räiligheterna äter respekteras iChile. Enligt vår uppfallning bör bl. a. följande krav riktas lill Chile.Klarhet måsie vinnas om de försvunnas öden. Den tortyr som alltjämt förekommermåste upphöra, och de som bär ansvaret för tortyren måste slällas inför rättaoch dömas. De landsflyktiga chilenare som så önskar måste fö rätt alt återvändatill sitt hemland, och övergrepp och trakasserier från myndigheternas sida motenskilda och organisationer måsle upphöra. Undantagstillståndet, som slarkiinskränker de mänskliga rättigheterna i landet, kan inle försvaras.Domstolarnas självständighet bör respekteras i alla mål, och de bör ges bättremöjligheter alt skydda den enskildes integritet. Det ärav stor vikt att defackliga fri- och räiligheterna återupprättas och skyddas. Den humanitärahjälpverksamhet som bedrivs inom och utom måste stödjas. I för de mänskliga rätiigheterna har föreslagit atl en fondbildas som skall ge juridiskt och flnansielll bistånd lill förtryckets offer.Detta förslag ligger nu på generalförsamlingens bord. Vi hyser godaförhoppningar om au församlingen skall fatta beslut om upprättande av fonden.När fonden kommer lill slånd avser regeringen bidra med . BeträffandeFN;s särskilda arbetsgrupp för de mänskliga rätiigheterna i , som ÅkeGustavsson berör i sin interpellation, vill jag säga följande. Regeringen sermycket positivt på det arbete som gruppen utfört. Den har under fleraår och under svåra förhållanden tecknat en detaljerad och väldokumenterad bildav lägel i . har den för första gängen föll möjlighel all pä ort ochställe siudera förhållandena i landet. Gruppen kunde dä konstatera atl lägel iChile i fråga om de mänskliga rättigheterna har förbättrats i jämförelse medåren närmast efter kuppen. slorl antal poliliska föngar har frigivits, menmånga av dem har tvingats i landsflykt. Arresteringar är mindre vanliga, ochinga nya försvinnanden har inrapporterats . I pressen synes fleråsiktsriktningar än förut fö komma till uttryck. Å andra sidan fastslår gruppenatt kränkningar av mänskliga rättigheter, ofta av allvariig art, alltjämtförekommer. Vad myndigheterna gjort för alt klarlägga de försvunnas öden ärlångt ifrån tillräckligt. Arresteringar på poliliska grunder och tortyrförekommer alltjämt. Gruppen konstaterar också att föreningsfriheten är starktbegränsad, alt alla poliliska partier är olagligförklarade och atl arbelarnaalltjämt är berövade väsentliga fackliga rättigheter. Mol denna bakgrund ansergruppen det angeläget atl FN fortsätter atl noggrant följa utvecklingen iChile. Regeringen anser också all läget i är sådant att FN måsle ägnafortsatt uppmärksamhel ål utvecklingen där. Detla kan ske i olika former. FN:sarbetsgrupp har föreslagit alt en särskild rapportör för tillsätts.Regeringen ser som det väsentliga all väridssamfundet upprätthäller sill tryckpå att återupprätta respekten för de mänskliga rätiigheterna. Densvenska regeringen anser att del är ett oeftergivligt krav atl de chilenskamyndigheterna lämnar de anhöriga klart besked om vad som hänt var och en av demånga chilenare som har försvunnii efteratl ha gripits av den hemliga polisenoch av olika mililära säkerheisorgan. Som jag redan antytt lycker vi att del ärnaturiigt och riktigt atl FN lägger särskild vikl vid denna fråga. Regeringenstöder därför förslag om alt kommissionen för de mänskliga rättigheterna skallanordna elt särskilt undersökningsförfarande i syfte alt klariägga deförsvunnas öden. har också gjort klart för dechilenska myndigheterna med vilket allvar vi ser på problemen rörande deförsvunna. lar särskilt upp frågan om fackliga fri- och rättigheter i . Dedekretlagar rörande fackliga förhållanden som juntan utfärdat finnerden upprörande. De strider mol grundläggande fackliga fri-och räuigheter och syftar uppenbariigen till atl kuva den vitala ochsjälvständiga fackföreningsrörelse som spelal en sä vikiig pådri- Omregeringsinitiativ rörande förhållandena i , m. m. Omregeringsinitiativ rörande förhållandena i , m. m. vande roll för Chilesutveckling under hela 1900-talel. Från svensk sida stöder vi aktivt kraven pårespekt för fackliga fri- och rättigheter både i och i andra länder. Vidriver dessa krav i . Frågan är också aktuell i deninternationella arbetsorganisationen, där vi bevakar uppföljningen av de beslutom som fattats av arbetskonferensen och organisationens styrelse. Jagvill därulöver erinra om del initiativ som lagit i är i FN rörande fackligafångars rättigheter. a. om importen från . Värdet av vår import frånChile var 82 milj. kr. jämfört med 39 milj. kr.under samma period i Qol. Det är alltså fråga om en ökning på en ytteriigt lågnivå. Sammanfattningsvisvill jag framhålla atl regeringen kommer alt fullfölja den aktiva svenskaChilepolitiken. De mänskliga rättigheterna kränks i många länder och det finnsmånga diktaturer i världen. hade en lång tradition av demokrati ochfrihet. Därför är det som hänl i särskill tragiskt, och därför är vårtengagemang för folk särskill starkt. Vi kommer i samarbeie med andraländer all upprätthålla ell slarki internationellt opinionstryck mol juntan iChile, vi fortsätter vår humanitära hjälpverksamhet i och utanför tillförmån för förtryckets offer, och vi kommer även framgent all ge här ilandet åt chilenare som tvingas lämna sitt hemland på grund av politiskförföljelse. Bakom denna politik slår en bred svensk opinion med förankring ialla partier, som önskar se en snar återgång till rättssamhälle och demokrati iChile. (vpk): Miliiärjuntan med general i spetsen log makten i medsällsynt brutala metoder. Presidentpalalset bombades av mililär-fiyg, presidentAllende själv mördades. Del blev inledningen till en period av rasande terrormot den chilenska arbetarrörelsen och alla demokrater. Vi minns alla bildernaav de inspärrade på de , de barbariska avrättningarna,men också model hos de torterade inför döden. Ännu sedan kompositören ochsångaren fött sina händer avhuggna av bödlarna fortsatte han altsjunga frihetens sånger tillsammans med sina kamrater. Trotsden inhemska reaktionens och den internationella imperialismens alla ränker -trots hetspropaganda, obstruktion i parlamentet, medvelna sabotage ochekonomisk bojkoll - hade folkfrontsregeringen under lyckatsatl genomföra viktiga förbättringar för arbetande folk. Mot folkfrontensväxande inflytande hjälpte bara del nakna massiva militära våldet. Så tvingadesden chilenska reaktionen all en gång för alla avslöja sig. Så avslöjade sig änen gång den amerikanska imperialismen. Kuppeni sepiember 1973 var välorganiserad. Kupplanerna hade samordnats med USA.Amerikanska krigsfartyg låg redo ulanför . Och veckorna före kuppenhade armén sökt spåra upp och beslagta vapen bland arbetarna. Så slog de lill,kapitalets redskap under massmördarkneklen Pinochel. Ingen kan bällre tolka dekänslor miljontals människor i hela världen kände införhändelserna i än gjorde i sin sista dikt, ,och : "denna bittra sepiember sjuttiotre har historiensalla rovdjur huggit tänderna i våra fanor. Så myckel blod ni spillt, fetmandepå era gods, rövare värdiga satans helvete, köpta och sålda,hetsade av vargarna från , smärtans glupska maskiner badande i sinaoffers blod, prostituerade handlare med säd och luft. Skoningslösabödlar, en hop bestickliga tyranner som inga andra ideal känner än tortyr ochsväll åt det piskade folkel." Ulvecklingeni under de fem är som gått sedan kuppen har blivit värre änmänniskor fmktade. Tusentals mördade, tusentals rapporterade"försvunna" av militärdiktaturen, en arbetslöshet pågenomsnittligt enligt en rapport från den chilenska landsorganisationenCUT, sänkning av arbetslönernas köpkraft med mer än 50 96 mellan 1972 och 1977enligt samma rapport. deklaration som anlogs av den slora inlernationella iMadrid della år heter det: "Ehuruhindrade av motståndet och solidaritelen fortsätter den chilenska diktaturenoch Pinochel alt utöva sin makt i ijänsi hos en minoritets intressen ochinplanterar de materiella och politiska förhållanden som krävs för allinstitulionalisera regimen. I detla sammanhang sker nu myckel allvarliga saker. Diktaturregimenförsöker att 'lösa' frågan om de försvunna fångarna och förbereder mordsamtidigt som den föreger atl de redan är döda; den ökar förföljelserna motfackföreningar och fackförbund, upplöser och bestraffar organisationer somrepresenterar en halv miljon arbetare; den reducerar till en hell otrolig nivåfolkets köpkraft och dömer en hel generation till svält och dess konsekvenser;den skär starkt ner de offentliga invesleringarna inom hälsovård, undervisning,livsmedelsproduktion, transport, bostadsbyggande samt vetenskaplig och tekniskforskning; den ökar arbetslösheten till en nivå som är okänd i andra delar avvärlden. För att sammanfatta: Den genomför en oförsonlig aggressionspolitik motChiles folk, som en grundläggande förutsättning för genomförandet av sinekonomiska och politiska plan." "Diklalurregimenförsöker alt 'lösa' frågan om de försvunna föngarna och förbereder mordsamtidigt som den föreger att de redan är döda" - denna sats i dokumentetkasiar ett ännu kusligare ljus över uppgifterna i gärdagens tidningar om attelt stort antal döda kroppar hittats begravda i en övergiven gruva näraSantiago. Enligt andra uppgifter spårades elt särskiltkoncentrationsläger för kvinnliga föngar i en trakt i . Kort tid efteravslöjandet var samtliga föngar försvunna. särskild rappori lill om kränkningarna av de mänskligarättigheterna i heter det: "Varje gång den fascistiska militärjuniankonfronteras med intemationella påtryckningar till försvar för mänskligarättigheter tar den vissa sleg och ger intryck av alt ha mjukat upp ömregeringsinitiativ rörande förhållandena i , m. m. 0/77 regeringsinitiativ rörande förhållandena i , sin auktoritära regim, mensä snart den anser atl faran är över så fortsätter den förtrycket med ännustörre våldsamhet och vidtar alla sorts tvångsåtgärder såsom varit lydliglunder andra hälften av 1978." Rapportenerinrar om förra årets fördömande av juntan i FN;s generalförsamling och omhur den särskilda arbetsgruppen för i kommittén förde mänskligarättigheterna fick möjlighet alt siudera förhållandena inom landei. "Gruppensvisit skedde . begränsade CNI (det organ som efterträttden ökända DINA, säkerhetspolisen) de godtyckliga anhållandena på ett framträdandesätt och undvek illegala husundersökningar, som dittills hade varit vanliga.Men - sedan FN-gruppen hade lämnat landet - var anlalelgodtyckliga fängslanden dubbelt så stort som , och under sepiembervar det dubbelt så stort som . augusti, septemberoch stegrades repressionen snabbt och kulminerade i fängslandet avett slorl antal gruvarbetare i Chuquicamala, 50 medlemmar av den kristnaförsamlingen i kommunen Conchali, 10 arbetare som deltog i en strejk avvägarbetare i , ett stort antal människor ute i landet och 8 personersom deltog i demonstration i som krävde besked om de saknade föngarnasöden. Men det mest allvarliga i silualionen ärall samiidigi med ökningen avanlalel arresteringar upp till en nivå där antalet nya poliliska föngar uppgicklill 200 så har CNI återigen börjat tillgripa tortyr liknande densom användes 1974 och 1975 och som orsakade många föngslades död." Irapporten ges konkreia exempel på sådan tortyr utövad mol beslämda, angivnapersoner. Det är i detta sammanhang av växande repression som man också skallställa in de brutala åtgärderna under oklober för alt fullständigt krossa vadsom återstod av fackliga organisationer och de nya åtgärder som vidtogs för attkontrollera studentorganisationerna. Samiidigi har militärjunian intensifieratsin förföljelse mot den kampanj som bedrivs av familjerna lill de försvunnapolitiska föngarna och skärpt sin politik mol dem som befinner sig i exil, ochsålunda, enligt rapporten, "avslutat den fars om allmän amnesti somdekreterades 1977 och vars avgörande syfte var alt skydda DINA;s, dvs.säkerhetspolisens, agenter mol åtal". Frihetskampenförs under myckel svåra förhållanden i . Militärjunian och Pinochel harmäktiga bakblåsare. Del bör erinras om all på samma sätt som kuppen inte hadelyckats utan stöd från imperialisterna, sä skulle Pinochel heller inle kunnafortsätta sitt blodsregemente ulan stöd från dollarimperialismen. Privata bankeroch internationella finansorganisalioner pumpar in stora belopp i ochlägger beslag på landets ekonomiska tillgångar. På fem är beräknasmilitärjunian ha fött från regeringar, internationellalåneinstitut och privata banker. En stor del av pengarna har använts för allköpa vapen och andra medel för all upprätthålla förtrycket. "MenChile är icke på knä, ej heller besegrat." (Madriddeklarationen för frihetät .) Trols svårigheterna växer motslåndskampen i innehåll och omfattning.Denna kamp kräver ett svar från väriden. Del är bra atl utrikesministern i sittinterpellationssvar, för vilket jag lackar, betonar hur bred den svenskaopinion är som önskar se en snar återgång lill rällssamhälle och demokrati iChile. En sådan ulveckling förutsätter juntans fall. Delfinns emellertid en tendens, som man måste varna för, all glömma vad som hänloch släta över vad som händer i . Den svenska importen frän har sålundamer än fördubblats jämfört med samma lidförra årel. Det är sant att ökningen skett från en låg nivå, men den ärsymtomatisk, och det är fel atl nonchalera denna tendens. Inleramerikanskautvecklingsbanken, som den borgeriiga samlingsregeringen förde in i,gav nya lån till på 145 milj. kr. Från chilenskt håll fruktar manatl den särskilda arbetsgruppen för i FN:s kommission för de mänskligarättigheterna skall upplösas. Detla skulle, anser man, vara en seger förPinochel och minska möjligheterna all utöva påtryckningar på militärjunian. De2 500 försvunna politiska föngarna, de dagsförska avslöjandena om morden pähundratals människor, förföljelserna mol de fackliga organisationerna - alllvisar på en brutal militärdiktatur som icke mildrats. Idokumentet från påpekas med rätta; "Kampen för ell återupprättandeav demokratin, på ena sidan, och ekonomiskt stöd till diktaturen, på den andra,är oförenliga och motsatta." Orden av solidaritet med folk måsleåtföljas av handling, annars blir de tomma. Enligl min mening är det nödvändigtalt politik i förhållande till militärjunian i formas påföljande sätt: AtlSverige i alla inlernationella sammanhang verkar fören total bojkott av Chilejuntan enligl de rekommendationer som finns utarbetade i den chilenska landsorganisationen solidarilelsplaltform. Att självt genomför en bojkott avChilejuntan på alla plan. Atl i inlernationella sammanhang akliviverkar för atl inga krediter, lån eller några former av bistånd kommerChilejuntan till godo. Att svenska företags kapitalexport lill Chilestoppas. Atl verkar för att den särskildaarbetsgruppen för inom FN;s kommission för de mänskliga rätiigheternafortsätter sitt arbete. Utrikesministernssvar, vars grundton av solidaritet med folk jag uppskattar, är icke hellklarläggande på alla punkter. Jag anser det därför av belydelse attutrikesministern svarar på följande konkreia frågor: KommerSverige all aktivt verka för all den särskilda arbetsgruppen för inom FN:s kommission för de mänskliga rätiigheterna bibehålls och fortsätter sitt arbele? Vilken ställning har tagit iInleramerikanska vid diskussioner och beslut om lånet på 145milj. Har regeringen i samband med dessa diskussioner ochbeslut dragit slutsatsen all bör lämna IDB? Delar ulrikesminislern åsikten atl inga former avkrediter, län eller bisiånd bör ges som kommer Chilejuntan lill godo? 0/77 regeringsinitiativ rörande förhållandena i , m. m. Omregeringsinitiativ rörande förhållandena i , Herrialman!Försl ber jag alt fö lacka utrikesministern försvaren pä mina frågor. Idrygt har del chilenska folket tvingats att leva underden terror och detförtryck, som Pinochel och hans militärjunia står för. Med multinationellaförelags och CIA;s slöd störtades den folkvalda Allenderegimen den 11 sepiember1973. Med avsky och ilska kan vi se lillbaka på dryga av fullsländigrespekilöshei för mänskliga rättigheter och demokratiska värden. Facil överdessa år är skrämmande; Hundratusentals människor arresterade. Mer än tvåtusen "försvunna föngar". Detlaär bara några exempel på det chilenska folkets lidanden. Kanske är det sant alten del av det öppna och lätl regislrerbara förtrycket minskat. Det massivatrycket från världsopinionen och chilenarnas egen kamp har gjort all juntantvingats all utåt sett pulsa upp fasaden lite. Därför är det viktigt alttrycket mot juntan skärps yllerligare. Sker inte detla finns stor risk för ökadåtstramning på olika områden. Men,hen lalman, våldet har också en annan aspekt. Chilejunlans brott molgrundläggande mänskliga rättigheter har också ett klart samband med dessekonomiska politik. Del är lält att peka på del påtagliga och våldsammaförtrycket. Men del andra förtrycket är lika allvariigl, nämligen del ekonomiskaförtrycket. Vihar fölt uppleva alt konservativa ekonomer, som ekonomipristagaren , och inlernationella finansinstitut har lovordat Pinochetre-gimensekonomiska prestationer. Bruttonationalprodukten har stigit och infiationen harpressals ned, det är sant. Men till vilket pris? Enligtde fackliga organisationerna i hardei skett lill priset av att man hardrygt 20 96 öppen arbetslöshet, alt 35 96 av befolkning leverunder svältgränsen, all två barn av lio föds med obotliga mentala skadorpå grund av undernäring, alt utbildning och sjukvård har skurits ned lillhälften och all ingen från arbetarklassen har råd att studera påhögskola. Denna siluation har skapats genom alt juntan sirävar efter och ocksåhar nätt en ökad export. Eller med andra ord: En sådan politik gör att manexporterar lill priset av hunger för det chilenska folkel, och man balanserarbudgeten bältre och för applåder från konservativa ekonomer och från Inleramerikanskautvecklingsbanken, där bl. a. genom medverkan är medlem. Förnågra dagar sedan kunde man läsa i tidningarna att Inleramerikanskautvecklingsbanken, IDB, beviljat nya lån till . handlade delom, såvitt jag är informerad, två lån på vardera 17 miljoner dollar.Regeringsföreträdare har lidigare, när de har angripits för det svenska medlemskapet,hänvisat till all de försöker förhindra stöd lill diktaturer inom IDB. Del ärrikligt atl motsatte sig lånen, men det är också riktigt -och det ärdel avgörande - all den exekuii vdireklör som representerar i IDB lagtner sin röst vid omröstningen. Och vad som borde ge den svenska regeringenanledning till ytteriigare eftertanke är att t. o. m. röstade emot länet. Närman vet atl en stor del av de pengar som juntan lånar upp utomlands är enförutsällning för hela dess ekonomiska politik kan man inte annat än kraftiglprotestera mot del svenska medlemskapet i IDB. Del borde varje svensk demokratgöra. Även en folkpartiregering borde inse detla.