prot · G209109 · 1978-12-31 00:00:00 — 35. alt medgav all regeringen fick bemyndigaarbetsmarknadsstyrelsen atl under /80 besluta om avskrivning avvissa lånefordringar enligl budgetpropositionens förslag, 36. all lill Sysselsättningsskapande ålgärderför /80 anvisade etl reservationsanslag av 1 ,varav förslagsvis . all avräknas mol auiomobilskaiiemedlen, 37. atl till Stöd för lageruppbyggnad /80 anvisade ett förslagsanslag av I , 38. all med bifall lill budgelproposilionensförslag saml med avslag på moiionen 1978/79:668 lill Tolalförsvarsverksamheiför budgeiårei 1979/80 anvisade eu förslagsanslag av , 39. all lill Arbetsmarknadsverket:Anskaffning av utrustning för /80 anvisade etl reservationsanslagav , 40. au till : Förvaltningav utrustning för /80 anvisade ett reservationsanslag av 1 000kr., 41. alt med bifall lill budgelproposilionensförslag samt med avslag på molionerna 1978/79:666, yrkandena 2, 3 och 4, och1978/79:2048 lill Bidrag lill arbetarskyddsfonden för /80anvisade ett reservationsanslag av . 1.beträffande åtgärder för ökad röriighet på arbeismarknaden av () och () som ansett alt utskottet under 2 bort hemställa atlriksdagen med bifall till moiionen 1978/79:1535 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanterna anfört, 2. belräffande samhällskontroll vid nedläggning avförelag av , , , , , och (samtliga s)som ansett att utskottet under 3 bort hemställa allriksdagen med bifall lill moiionen 1978/79:1049, yrkandet 10, som sin meninggav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 3. belräffande försök medkönskvotering inom arbetsmarknadspolitiken av , , , i , , och (samtliga s) som ansett att utskottet under 5 bort hemställa atlriksdagen med bifall till moiionen 1978/79:1049, yrkandet 6, som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört, 4. beträffandearbetsmarknadspolitiska insatser inom jordbruket och trädgårdsnäringen av , , och (samtliga c) som ansett alt utskottet under 9 bort hemställa attriksdagen med anledning av budgetpropositionens förslag och med bifall lillmoiionen 1978/79:1046 godkände vad reservanterna anfört om grunderna föråtgärder inom jordbruket och trädgårdsnäringen, 5. beträffandekomplettering av lagen om anställningsskydd med defini tion av begreppet praktik av , , , i , , och (samtliga s) som ansett alt utskottet under 12 bort hemstäl la attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:1049, yrkandel 1, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 6. belräffandekomplettering av främjandelagen med bestämmelser om obligatorisk praktik av , , , i , , och (samtliga s) som ansett att ulskouet under 13 bort hemstäl la alt med bifall lill molinen 1978/79:1049,yrkandel 2, som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. 7.beträffande personalförslärkning lill arbetsmarknadsverket av (), (), (), (), tredjevice talmannen () och () som ansett allulskollel under 20 bort hemställa attriksdagen med avslag pä molionerna 1978/79:667, yrkandet 7, och 1978/79:2049,yrkandel 1, skulle bifalla propositionens förslag. 8. beträffande personalförstärkning tillarbetsmarknadsverket av () och () som ansett atl utskottet under 20 bort hemställa altriksdagen med avslag på propositionens förslag och motionen 1978/ 79:667, yrkandel7, skulle bifalla moiionen 1978/79:2049, yrkandel 1, 9. belräffande medelsanvisning under anslagetArbetsmarknadsservice - under förutsättning av bifall lill reservationen nr 7 - av (), (), (), (), tredje vice talmannen () och () som ansett att utskottet under 25 bort hemställa altriksdagen med bifall till propositionens förslag och med avslag pä molionerna1978/79:667, yrkandet 8, och 1978/79:2049, yrkandel 2, lillArbelsmarknadsservice för /80 anvisade etl förslagsanslag av . 10. belräffande medelsanvisning under anslagetArbetsmarknadsservice- under förutsättning av bifall lill reservationen nr 8 - av () och () som ansett atl utskottet under 25 bort hemställa attriksdagen med avslag på budgetpropositionens förslag och motionen 1978/79:667,yrkandel 8, samt med bifall till motionen 1978/79:2049, yrkandel 2, tillArbetsmarknadsservice för /80 anvisade ett förslagsanslag av , 11. belräffande permanentning av bidraget tillutbildning vid permilte- ringshot av () och () som ansett alt utskottet under 26 bort hemställa attriksdagen med bifall till moiionen 1978/79:2067 samt med avslag på regeringensförslag som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 12. belräffande arbetsmarknadsutbildningenseffekter för den kvinnliga arbetskraften av () och () som ansett all utskottet under 28 bort hemställa altriksdagen med bifall till moiionen 1978/79:1534, yrkandel 2, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 13. belräffande barntillsyn inomarbetsmarknadsutbildningen av , , , i Simris hamn, , och (samtliga s) som ansett att utskottet under 30 bort hemställa all med bifall lill moiionen1978/79:1049, yrkandel 8, som sin mening gav regeringen lill känna vadreservanterna anfört. 14.beträffande vidgade försök med arbetsmarknadsutbildning för äldre arbetssökandeav , , , i , , och (samtliga s) som ansett alt utskottet under 33 bort hemställa atlriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:1049, yrkandel 7, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 15. beträffande bidrag lillarbetsmarknadsutbildning av () och () som ansettall utskottet under 38 bort hemställa atlriksdagen med bifall till motionen 1978/79:2063 samt med avslag påbudgetpropositionen i motsvarande del till Bidrag lill arbetsmarknadsutbildningför /80 anvisade ett anslag av 1 . 16. belräffande försök mednya former av planering av beredskapsarbeten av , , , i , , och (samtliga s) som ansett all utskottet under 39 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1978/79:1049, yrkandel 3 i motsvarande del,och yrkandel 4, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanternaanfört, 17. beträffande nya reglerför tidsbegränsningar av beredskapsarbeten av , , , i , , och (samtliga s) som ansett all utskottet under 40 bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:1049, yrkandel 3 i motsvarande del,som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 18. belräffande utbudet avberedskapsarbeten för kvinnor av fors (m) och () som ansett alt utskottet under 41 bort hemställa attriksdagen med bifall till moiionen 1978/79:1534, yrkandel 1, som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört, 19. belräffande anslagetlill Tolalförsvarsverksamhet av , , , i , , och (samtliga s) som ansett alt utskottet under 54 bort hemställa alt med bifall lill motionen 1978/79:668samt med anledning av proposilionen lill Tolalförsvarsverksamhet för budgetåret1979/80 anvisade ett förslagsanslag av . 20.belräffande bidrag till arbelarskyddsfonden av , , , i , ,och (samtliga s) som ansett all ulskouet under 57bort hemställa atl med bifall till motionen 1978/79:666,yrkandena 2, 3 och 4, skulle delsanta av reservanterna framlagt förslag lill lag om ändring i lagen (1971:282)om arbetarskyddsavgift, delsavslå motionen 1978/79:2048 och proposilionen 1978/79:100 bil. 15 i vad avsåganslaget C 6 Bidrag lill arbetarskyddsfonden, delssom sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört i fråga omupphörande av stödei till arbetsgivarorganisationer, 21. belräffande bidrag lill arbelarskyddsfonden avAlfWennerfors(m)och () som ansett att utskottet under 57 borthemställa attriksdagen dels med anledning av budgelproposilionens förslag samt med bifalllill moiionen 1978/79:2048, dels med avslag på moiionen 1978/79:666, yrkandena2, 3 och 4, lill Bidrag lill arbelarskyddsfonden för /80anvisade eu reservationsanslag av . Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande belräffande försök medkönskvotering inom arbetsmarknadspolitiken (mom. 5) av () ochSten (). iSimrishamn (s): Sysselsättningen är socialdemokratins viktigaste fråga. Kravet päarbete ål alla utgör en grundförutsättning för vår politik. Men del handlarinte om rätten lill ett arbete vilket som helst, utan om allas rätt till etlmeningsfullt arbete. Vi utformar kravet pä del sättet, därför atl rälien tillett meningsfullt arbete lägger grunden för individens möjligheler lill självförverkligandeoch lill dellagande i samhällslivet. är utgångspunkten för atlsocialdemokratin sätter allas rätt till ett meningsfullt arbete främst i sinpolitik för jämlikhet och välfärd. Mendet är också utgångspunkten för vår kritik mol de borgeriigassysselsättningspolitik. Vi kan inte acceptera atl företagsekonomins och den s.k. fria marknadens lagar leder till arbetslöshet och en konkurrens omarbetstillfällena, som reser nästan oöverstigliga hinder för särskilt utsattagrupper alt komma in i arbetslivet och där göra en insats. Därförser vi allvarligt pä de kraftigt försämrade förhållanden på arbetsmarknadensom har inträtt efter de borgerligas maktövertagande hösien 1976. Som vikonstaterar i vår parlimotion 1049 har deras regeringar- trotsarbelsmarknadspolitiska insatser - inte lyckals hindra en ökning av den öppnaarbetslösheten. Sedan hösien 1976 har antalet människor som antingen harställts helt ulanför arbeismarknaden eller som har erbjudits utkomst genomberedskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning eller skyddat arbete ökat med 70000 personer. köar i runt tal en kvarts miljon människor för all komma inpå den reguljära arbetsmarknaden. Kampen om arbetstillfällena kommer alt förblihård. Påfrestningarna för de svagaste kommer att kvarstå. Uiesiängning ochulslagning står kvar som hot för slora grupper. Den slutsats vi har dragit i vår partimoiion är atlpolitiken nu måste inriktas på att stödja de svagastes ställning päarbeismarknaden. Jag tänker på de arbetshandikappade, invandrarna, ungdomarnaoch kvinnorna. Det är här lika angeläget att man bryter ned de hinder somslänger människor ute från arbeismarknaden som alt man vidtar effektivaåtgärder för atl hejda utslagningen från arbetslivet. sistnämnda hänseendet har vi i särskilda moiioner lagil upp de arbelandesvillkor. De molionerna kommer upp i annat sammanhang. Jag skall därför endaslsammanfattningsvis erinra om atl vi med dessa motioner vill stärka dearbelandes möjligheler att forma sina egna arbetsvillkor. Genommedbestämmande och ett effektivt fackligt arbete kan arbetstagarna förverkligaintentionerna bakom den nya arbetsmiljölagsliftningen. Genom atl utrota akuthälsovådliga eller allmänt påfrestande och långsiktigt nedbrytande miljöer,som nya arbetslokaler och arbetsformer byggs upp med utgångspunkt ide arbelandes förutsättningar, hejdas utslagningen och rivs de väggar somslänger fysiskt eller psykiskt handikappade ute från arbetslivet. När del gäller de fyra grupper med svag position på arbetsmarknaden somjag nämnde, så vill jag först erinra om atl de arbetshandikappades problemdebatterades här i kammaren . Vår kritik var stark mot attregeringen inte hade följt upp sysselsättningsutredningens förslag i vissacentrala delar. Särskilt gäller del om den personalförslärkning lillarbetsmarknadsverket som behövs för att verket skall kunna fullgöra sinauppgifter enligt statsmakternas intentioner. Till den frågan återkommer jaglängre fram i miu anförande. Jag gör det då inte som reservant. Genomsplittring i det borgerliga lägret har socialdemokraternas uppfatining ombehovet av personaltillskott också blivit utskottets. Enannan grupp som mycket hän får känna av sysselsättningskrisen är invandrarna.Deras problem har vi tagit upp i en annan motion som kommer alt behandlas isamband med debatten om invandrarpolitiken. Vårpartimoiion 1049, som är aktuell i detta sammanhang, handlar alltså främst omungdomars och kvinnors svårigheter på arbetsmarknaden. Jag kommer i mittanförande atl tala om de ungas problem. kommer senare i sittanförande att ta uppåtgärder till stöd förde kvinnor som vill ut påarbetsmarknaden. Han kommer också atl beröra bl. a. frågan om lagstiftning omsamhällskontroll vid nedläggning av företag, en fråga som vi på nytt har aktualiserati parlimotionen. Deungas arbetsmarknad försvagades , och problemen harfortsatt atl växa. Summerar man de ungdomar som är arbetslösa, iarbetsmarknadsutbildning eller beredskapsarbeie, kommer man fram till alt enhel årskull ungdomar står utanför den reguljära arbetsmarknaden eller reguljärutbildning. Det kan befaras all ungdomarnas svårigheter kommer att bestå åretut. Dessutom får man räkna med alt problemen kommerall växa . Deårskullar som framöver, långt in på 1980-ialet, lämnar skolan kommerall vara betydligt större än under den gångna delen av 1970-ialei. Redan i vårär del 9 000 fler ungdomar som lämnargrundskolan än lidigare. Detta ställer krav inte bara på omedelbara åtgärderutan också pä långsiktiga utbildnings- och arbelsmarknadspolitiska insatser.Denna sak behandlas i den skrivelse från AMS och SÖ till regeringen somrefereras i utskottets belänkande. Ungdomsarbetslöshetendebatterades med anledning av en proposition från regeringen.Liksom beträffande propositionen om arbetshandikappade kritiserade viregeringen hårt för att den inte ville avsätta några resurser för att bekämpaarbetslösheten bland de unga. Våra konkrela förslag lill ålgärder blev i alltväsentligt nedröstade av den borgeriiga majoriteten. Delta upprepades i höstas.Vi slår emellertid fast vid våra krav. Medden personalökning hos arbetsmarknadsverket som vi har föreslagit bör del blimöjligt att frigöra personal för koncentrerade insatser lill förmän för deunga. Det är det första. Enannan viktig åtgärd gäller tillgången pä praktik. En betydelsefullförutsättning för att ge ungdomar arbete är en god och säker tillgäng päprakiikplatser. har lämnai flera konkreta förslaglill åtgärder för alt förbättra tillgängen pä praktikplatser. Ett problem ärhär all begreppet praktik inte är definierat i lagen om anställningsskydd elleri förarbetena till denna lag. Som vi anför i reservationen 5 till utskottetsbelänkande har praktikbegreppel pä senare år tolkats på skiftande sätt. Det gördet angeläget alt fastställa lagens innebörd pä denna punkt, sä all inlerådande oklarhet, som LO påpekat, utnyttjas för alt anställa ungdomar som s. k.praktikanter på otrygga och oförmånliga villkor. Sysselsättningsutredningenhar lagt fram elt förslag till en siriki definition av praktikbegreppel.Förslagel har vunnit instämmanden från de flesta håll vid remissbehandlingen.De materiella skälen för en lagändring är starka, och formellt sett är delfråga om elt enkelt ingrepp i lagen. Frågan skall därför inle behöva utredasytteriigare, såsom de borgerliga påslår, ulan regeringen bör lägga framförslag till lagändring. Ivissa utbildningar är praktik ett obligatoriskt inslag. Om samhälletföreskriver praktik som del av en utbildning, måste samhället också ta ansvarför atl ungdomarna garanteras denna praktik. Men då måste samhället hamöjlighet att fullgöra detta ansvar. Om delta handlar vår reservation nr 6. Viföreslår där au regeringen får i uppdrag alt lägga fram förslag till ändring avden s. k. främjandelagen, så att länsarbetsnämnderna får befogenhet altanskaffa de behövliga praktikplalserna. Meddessa ord yrkar jag, herr talman, bifall lill reservationerna 5 och 6 ompraktikfrågor. Visocialdemokrater har i reservationerna 16 och 17 redovisat åtgärdsför-slag närdet gäller beredskapsarbeten. Även de förslagen är enligt vår uppfattning avbetydelse för ungdomarnas möjligheler lill sysselsättning. Det gäller nyaformer för planering av beredskapsarbeten och regler för tidsbegränsning avberedskapsarbeten. Enligtvår mening lider systemet för planering av beredskapsarbeten av stora brister.Planeringen sker bl. a. på alltför kort lid. Beslut om beredskapsarbete fallasför kortare lidsperioder i taget. 3 protokoll 1978/79:109 sigvara relativt oberoende av konjunkturutvecklingen, och det finns därför eubehov av kontinuerlig tillgäng på beredskapsarbeten. Vi måste finna nya vägaratt förbättra systemet, och vi reservanter anser alt länsarbetsnämnderna i sinärliga planering bör fä reella möjligheter alt planera och genomföraberedskapsarbeten. På försök bör nämnderna i vissa områden av landet kunnaålägga offentliga och privata arbetsgivare all upprätta och företeberedskapsplaner. Enannan svaghet i nuvarande system är tidsgränserna för beredskapsarbeten. Trotsatt behovet av beredskapsarbeten för ungdom står kvar under långa perioder,planeras och dimensioneras beredskapsarbetena för begränsad tid. Mot bakgrundav att betydande sysselsäiiningssvårigheter för ungdom med säkerhet kommer attkvarstå ännu , bör enligl vår mening försök göras att föriängaliden för praktik- och beredskapsarbeten. Viföreslår atl nya regler för tidsbegränsningar skall prövas vid arbetsplatsersom genom fleråriga beredskapsplaner ställt praktik och/eller beredskapsplatsertill förmedlingens förfogande. Därmed kan tiden i anställning med bidrag fränsamhället bättre anpassas till den enskildes förulsättningar och behov när detgäller praktik, arbetslivsvana etc. Vidare skulle personalplaneringenunderlättas för arbetsgivaren. Jag yrkar bifall lill reservationerna 16 och 17 om beredskapsarbeten. Ireservationen 14 återkommer vi med ett förslag till vidgade försök medarbetsmarknadsutbildning för äldre arbetssökande. Sysselsätlningsulredningenhar haft en försöksverksamhet pä det området i . Vi vill byggavidare på den verksamheten och pröva möjligheterna lill bättre samverkan medden kommunala vuxenutbildningen och med studieförbunden, framför allt för attge kvinnor med kort grundutbildning chans lill en yrkesutbildning.Utskotlsmajoriteten avfärdar vårt förslag med hänvisning lillavståndstagandet . Tyvärr måste vi konstatera atl den borgeriigamajoriteten därmed återigen visar sig vara ovillig au på allvar pröva vårakonkreta förslag lill åtgärder. Jag yrkar därför bifalltill reservationen 14. Jagskall nu ta upp frågan om arbetsmarknadsverkets personalbehov. Vi harpresenterat vår bedömning i motionen 667 som väcktes i anslutning tillpropositionen 73 om åtgärder för arbetshandikappade. Frågan kom därför, som jagnämnde inledningsvis, atl beröras i förra veckans debatt om de handikappadesvillkor i arbetslivet. och underströk i dendebatten med skärpa atl arbetet för all hjälpa de handikappade är förenat medmycket personalkrävande insatser. Den kritik som riktades mot regeringen varhärd för all regeringen inte har velat avsätta tillräckliga resurser i ensituation dä man måste gå ut och ta ett verkligt krafttag för att hjälpa dehandikappade. Eftersomdet är som frågan om personalförstärkningen till arbetsmarknadsverketskall avgöras, skall jag här närmare utveckla skälen till vår kritiskainställning. Föratt vi skall kunnaförverkliga de arbetsmarknadspolitiska målsättning- a. en väl fungerande arbetsförmedling. Ett faktum är nämligen attfler människor än någonsin söker och behöver arbetsförmedlingens stöd i dag.Samtidigt har arbetsmarknadsverket efter hand fäll nya och utvidgade uppgifterutan alt verket under den borgeriiga regeringen fått det personaltillskott somär nödvändigt. Det har alltså inte funnits någon rimlig proportion mellan denökning av arbetsuppgifter som förmedlingen skall klara av och denpersonaltilldelning som de borgerliga beslutat. övertygande visat att personella insatser frånarbetsförmedlingens sida leder lill resultat, tycks inte nämnvärt ha påverkatregeringens inställning. Utredningen föreslog en femårig plan för utbyggnad avarbetsmarknadsverkels resurser med ca 2 400 tjänster. Därav föreslogs all ca600 skulle tillföras verket . Behovetav personalförslärkning är alltså stort. Lät mig här peka pä behovet av ökadeinsatser i del direkta förmedlingsarbeiel, i anpassningsgrupperna, i ettfördjupat planeringsarbete, i effektiviserad tillämpning av främjandelagen, inyttjandet av nya bidrags- och stimulanssystem eller som specialin-saiser försärskilda handikapp. Ipropositionen föreslär regeringen au medel beräknas för ytteriigare 350tjänster. Regeringen förutsätter "atl dessa förstärkningar huvudsakligenkommer den egentliga platsförmedlingen lill godo och där i väsentliga delaranvänds för att lillgodse behovet av förmedlingsinsaiser och andra anställningsfrämjandeålgärder för arbetshandikappade och ungdomar med särskilda behov". Etlgenomförande av regeringsförslagen i dessa stycken är inte tillräckligt för atlförverkliga regeringens egna, och ännu mindre sysselsällningsutredningens,förslag lill insatser. Tilldetta kommer sä att förmedlingsorganisationerna nu är i tvingande behov avupprustning efler de hårda ansträngningar som de utsatts för i den allmännaarbetslöshelsbekämpande politiken. Då den föreslagna personal-förstärkningenväl torde motiveras enbart av behoven inom den "egentligaplatsförmedlingen", så ifrågasätter vi socialdemokrater om personaltillskottöver huvud tagel har avsatts för alt tillgodose arbetsvärdsbehoven ochhandikappinsatserna. Beaktar man därtill atl, av härdakonjunklurmoliverade insatser, arbetsvärdspersonal fått sättas in i kampen molden öppna arbetslösheten, kan det ifrågasättas om regeringsförslaget enskompenserar den nedtrappade personalinsats för handikappätgärderna som tvingatsfram . Härtillkommer, som jag förat framhållit, det stora behovet av personalinsatser iförmedlingsverksamheten för au komma lill rätta med ungdomsarbetslösheten. Visocialdemokrater finner regeringsförslaget oacceptabelt. Vi föreslår därför attarbetsmarknadsverket tillförs 650 tjänster för nästa budgetår, dvs. 300 fler änregeringen föreslagit. Anslaget bör därför höjas med 22 milj. kr. I början av milt anförande har jag påpekat att jag i denna personal-och anslagsfråga uppträder som talesman för utskottet, eftersomsocialdemokraterna har kunnat forma utskottets majoriteislinje. finns emellertid tvåreservationer från de borgerliga företrädarna i utskottet. Företrädarnaför och går pä regeringens förslag medan moderaternaförordar en reducering av regeringens förslag med 150 tjänster. Moderaternasförslag är svårbegripligt. Dels föreslär man i en partimoiion intensifieradeinsatser inom arbetsförmedlingen föratt främja röriigheten på arbetsmarknaden,dels vill man ha en väsentlig reducering t. o. m. av regeringens blygsammaförslag lill personalförslärkning. Delta går inle ihop. Så ansvarslöst får manhelt enkelt inte bedriva arbetsmarknadspolitik. Tyvärrkan man även skönja en negativ inställning till verkels personal i den moderatareservationen. Vi socialdemokrater kan inte ställa oss bakom de lill synesgrundlösa påståendena om att verkels personal har onormalt stor frånvaro ochsysslar med onödiga arbetsuppgifter. Tvärtom har vi intrycket all man ute päförmedlingarna gör ett bra jobb -detta inte minsl med lanke pä den besvärandelågkonjunkturen och bristen på personal. Eftersom jag själv är arbetsförmedlareoch fortfarande har kontinuerlig kontakt med förmedlingsarbeiel vill jagkraftigt stryka under denna vår inställning lill förmedlingspersonalensarbete. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan när delgäller personalförslärkning lill arbetsmarknadsverket saml anslag lillarbelsmarknadsservice och i övrigi till reservationerna som är undertecknade avde socialdemokraliska ledamöterna. Arbete ät alla är ett av främsta poliliska mål. framförde alldeles samma målsättning för socialdemokraternasdel. Vi kan således konstalera atl del finns en mycket stor politisk samlingkring detta mål. Budgetpropositionenliksom arbetsmarknadsutskottets belänkande ger en mångsidig överblick överarbetsmarknadsläget i värt land. Del är lack vare ökade och myckel massivaarbelsmarknadspolitiska insatser pä etl stort antal områden som arbetslöshetenkunnai hällas nere på en frän internationell synpunkt mycket låg nivå. Utandessa insatser skulle vi ha haft en myckel större arbetslöshet. Vi skullesamtidigt ha haft en lägre produklion, medan samhället skulle ha haft i stortsett samma kostnader. Den gemensamma kaka som vi skall dela på skulle ha blivitmindre. Blandde mesl bekymmersamma företeelserna är den slora ungdomsarbetslösheten. Avmånga skäl måste delta svåra problem lösas. kommer att närmareberöra denna mycket viktiga fråga.