prot · G209137 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi står dock fortfarande bereddaatt skyndsamt och positivt behandla en framslällning från Röda korset om bidragtill ytteriigare insatser för de drabbade människorna. (vpk): Jag vill tackautrikesministern för svarel, som jag uppfattar som positivt. Vivet alt den här katastrofen blir mycket kostsam för . Bostäder,skolor, sjukhus och andra byggnader som har förstörts måste nu byggas upp frångmnden igen. Det är en katastrof som på många sätt är värre än den som drabbadeSkopje. För att ålemppbyggnaden skall kunna snabbi och inom acceptabeltid måste arbetena snarasl komma i gång. Därtill behövs ocksänödvändigi kapilal. Sverigeärju i andra sammanhang exportör av småhus, och det har sagts mig att deltaskulle kunna vara ett säll att hjälpa till vid ålemppbyggnaden. Föriusterna äromfattande, och de förorsakar naluriiglvis stora kostnader för all återställaområdet. kunde lyckligtvis föriusterna i människoliv begränsas i och med ennoggrann och förutseende organisation, men ändock omkom ett hundratal personer,och ett tusental människor skadades svårt. Det innebär också svårigheter. Detär här en fråga om solidaritet med och bistånd till ett land som har drabbatsav naturkatastrofer vid olika tillfällen , men jag noterarall UD följer utvecklingen av de omedelbara och akuta behov som föreligger. F.ö. skall vi i det här sammanhanget komma ihåg att det är en katastrof som har inträffati ett område som tillhör de minst utvecklade i , vilket Ju inteheller gör följderna av katastrofen mindre. Överiäggningenvar härmed slutad. § 7 Om omprövning avsocial- och skolpolitiken Socialministern erhöll ordet för aubesvara () anmälda fråga, 1978/79:506, och anförde: har - med hänvisning till uppgifter om att självmordenbland barn ökar - frågat mig om regeringen är beredd att ompröva social- ochskolpolitiken. Jagvill inledningsvis peka pä att de uppgifter om en kraftig ökning av antalelsjälvmord bland barn i som redovisar i sin fräga ärfelakliga. Antalet självmord bland barn i åldern 5-14 är har inle ökat från 0,5till 13,5 per 100 000 födslar, utan från 1971 lill 1976. Oavsetidetla är del naturiigtvis särskill allvariigt när mycket unga människor inteorkar med de svårigheter som de möter. Ofta är dessa svårigheter en följd avkriser i familjen eller hos den enskilde som vi inle helt känner orsakernatill. Densnabba förändringen av vårt samhälle har för de allra flesta människor medförtförbättringar i materiellt avseende. Samiidigt är del uppenbart altsamhällsutvecklingen delvis har ökat avståndet mellan människor. Många harblivit kulturellt och socialt isolerade i värt moderna samhälle. Människor tarinte de iniiiativ lill alt hjälpa och stödja varandra som skulle behövas. Allla reda på orsakerna lill detta är en angelägen forskningsuppgift, så alt vikan ta hänsyn härtill i vår samhällsplanering. Etlgmndläggande syfte med socialpolitiken är all vara elt stöd för svaga ochutsatta grupper. Detta är också en målsättning för skolan. I del avseendetfinns ingen anledning alt ompröva social- eller skolpolitiken. Meningel trygghetssystem är fullkomligt. Förbättringar kan göras. I denbemärkelsen sker en ständig omprövning av bl. a. social- och skolpolitiken.Regeringen har och våren lagt fram en rad förslag tillförbättringar inom bl. a. det familjepolitiska området. Förslagen om en allmänföräldrautbildning och om förbättringar av föräldraförsäkringen syftar i höggrad till all öka kunskaperna om barn och lill ökad samvaro mellan barn ochföräldrar. har regeringen också lagl fram en proposition om läroplanför m. m. Den är elt led i den förändring av skolan och dessarbetsmiljö som fattade beslut om. De iläroplansproposilionen föreslagna ålgärderna gäller inte minsl de grupper avelever som på elt eller annal sätt är mest utsatta för påfrestningar. ömomprövning av social- och skolpolitiken TORENILSSON (m): Jag lackar socialministern för svaret. Det ärju elt vackert aktstyckeoch det är väl korrekt, men det är enligt min mening inte svar på vad jagfrågade om. Socialministern säger att vi inle känner till orsakerna, att vimåste forska. Bakommin fråga ligger också en lång rad uppgifter somjag har fltt och som jag harmassor med klipp om. Jag kan la etl exempel som är ganska färskt. Enläkarkongress har påvisat alt vart femte daghemsbarn - alltså - har svårapsykiska störningar. Omomprövning av social- och skolpolitiken Omjag nu skall tala riktigt rakt på sak, så vill jag säga följande. Vi är överensom alt varje barn har föråldrat Det bör vara elt mål för politiken all allabarn också skall ha föräldrar när de växer upp. De skall ha en mor- helsl enmor. De skall ha ett hem -och helst ett hem, inle etl daghem och etl natthem,för det är oerhört riskabelt Det måste finnas daghem, det är sant. Men iprincip skall barnen ha samma hem dag och natt När barnen sedan går tillskolan, sä skall de gå hemifrån till skolan, och när skolan är slut skall dekunna gå hem. Principen skall alltså vara att det finns ett hem. Vihar ett barnens år proklamerat, men aldrig har väriden varil så ovänlig motbarnen som - och kanske inget land har varil så ovänligt mot barnen somSverige. Del vi kallar för barnomsorg är egenlligen camouflage för vuxenegoism.Det är en hård värld ulan käriek. Manfrågade en psykolog, som väl känner lill barn med anledning av de uppgifter somsocialministern säger är felakliga -om de mänga självmorden. Jag hörde i radiohennes svar: Barnen behöver käriek. Vi ger för litet käriek åt barnen. GabrielRomanus håller ju med om detta. Men hur skall del vara möjligt all ge kärlek åtbarnen om barnen inte har mor och hem? Det är naturligtvis omöjligt att nå sålångt alt av barnen har mor och hem, men politiken borde Ju syftadärtill. Ge varje bam vad det behöver härvidlag -upptill tolvårsåldern iprincip ett hem dären förälder finns, och helsten mor! Det är ändå sä att sedanmänsklighetens barndom, sedan urminnes lider, har det varil idealiskt om vikunnat fl ha en mor ät barnen. Närdet gäller dödsorsaken har del sagts all det kan vara felaktiga siffror man komfram lill. Men man har också pekat pä att del är en bristfällig redovisning avdödsorsaken. Ofta kan man misslänka att del ligger självmord även bakom sådanlsom redovisas på annat sätt Hursom helst är del för mig en oerhört skrämmande utveckling. Jag vill vädja lillGabriel och regeringen alt tänka efter om del inte går att i ställetförsöka hjälpa människor så att de kan vara hemma och ta hand om barnen isiörre ulsiräckning saml se lill all barnen, när de kommer från skolan, har elthem att gä lill, liksom vi själva hade en gäng - del som visal sig vara så braför oss. Jag vill understryka, även om inle sade det, att det ärpositivt att de här uppgifterna var felaktiga. Det skulle vara hemskt omantalet självmord bland barn hade ökat så mycket som enligt de uppgifter ToreNilsson byggde sin fräga på. Jagtror över huvud taget inte att man kan gmnda ell allmänt krav på omprövning avsocialpolitiken pä de här dödsfallen bland barn. Hur tragiska de än är, sähandlar det om mindre än tio barn pä elt år i hela , och att av del dranågra allmänna slutsatser om skolpolitik eller socialpolitik går naluriiglvisinte. Jagtror ocksä att man skall vara försiktig med uppgifter av typen att av allabarn som är på daghem har psykiska störningar och sådanl. Här fordras myckelmera forskning, innan man kan uttala sig med säkerhet om hur stor andel av barnen som harpsykiska problem och vad de består i. Del finns ingel underiag för all säga-jag är angelägen om all betona del - all barn skulle få ökade psykiska problemeller siörningar eller anpassningssvårigheter av all vistas på daghem. Del ärverkligen häpnadsväckande om man uttrycker sig så som gjorde ,om jag inle hörde fel, att det skulle råda någon motsatsställning mellan attbarn har ett hem och att de är på daghem, eller att det skulle vara någonmotsättning mellan att ge barnen käriek och att ha dem på daghem. Jag tror altde tusentals föräldrar som har sina barn på daghem, och som finner att det ären bra miljö för barnen, skulle bli upprörda, om de hörde inlägghär . Omomprövning av social- och skolpolitiken TORENILSSON (m): Vi har lydligen inle samma känsla inför det som sker och det somrapporteras. Närjag ser framför mig att daghemsbarnen hardet särskilt svårt, sä är del ju inlenågot som är hämtat från vilken källa som helsl, ulan del är hämtat frånpsykologer vid barnkliniken på t. ex., och det har kommil framvid en läkarkongress. Men dessulom vel lika bra som jag all vii åratal har fltt rapporter från olika delar av världen och även från vårl landsom visar att det är bra för små barn all ha så få personer som möjligl omkringsig under de tidigaste åren. Att det skall vara nödvändigi alt upprepa dellyckerjag är häpnadsväckande. Närdet gäller detta med självmorden vill jag än en gång framhålla all Jag kan gämed pä alt del kan vara någol fel när del står att frekvensen är 17 gångersiörre. Men del var också en mycket . Det är alldeles klart atttendensen är att det sker en ökning, och enligl vad jag har inhämtat finns delen mängd fall där man inle rikligt kan avgöra vad som har hänt. Dessutom ärdel klart alt även om man tar hänsynlill alt samhället i slort är svårare all leva i , så tror jag all barnenssituation, barnens ställning och rubbningarna i deras beteende - del är mångasom går under mycket tidigt -har att göra just med delta alt ingenting är såbra som etl hem med en mor. Alt några daghem måste finnas förslår Jag, mensträvan skall vara alt de används bara i de fall då del är absolutoundgängligt. Man skall sikta mot det vanliga hemmet, det som de allra fiestaav oss som är gamla växte upp i. I den riktningen skall man lägga ompolitiken. Lyckligtvis kan man inte påstå all det finns en klar tendens lillökning av anlalel självmord bland barn. Vad som harhänläralt lill1976 har anlalel självmord bland barn i åldern i ökal frän sexstycken lill åtta stycken . Siffrorna är inte sädana, att man kanhävda att det är fråga om en tendens. Altdet är svårt att registrera självmord är ingen nyhet - del har alllid varitsvårt både i och i andra länder. Det finns så mänga olika orsaker tillsjälvmord, och det är så laddat detla med självmord, att man ofta försöker geell dödsfall en annan lolkning. Men här finns inle underlag förde uttalanden Omomprövning av social- och skolpolitiken Jagvill understryka att del inle finns någol som helsl tecken pä att daghemmenskulle förorsaka psykiska problem eller anpassningssvårigheter. All det finnsbarn pä daghem som har svårigheter har helt andra orsaker. När man har kö tilldaghemmet tar man i första hand emot de barn som är i störst behov av en plats,beroende på familjesituationen eller nägol annal. Men alt daghemmen i sigsjälva skulle ha någon skadlig inverkan pä barnen är inte styrkt. Det finnsinget vetenskapligt belägg för det. Det är viktigt att det görs klart för demånga föräldrar som har sina barn på daghem i . Jag vill inte ha uttryckt del sä all daghemmen i och för sig sku lievara dåliga, felskötta eller skadliga. Det är detta alt barnen skall behövavistas i olika miljöer som jag vänder mig mot. Det finns barn som passar fördet och tydligen känner sig hemma, men det finns ocksä oerhört många barn sominte barden läggningen, den grundkonstitulionen. Del är inle daghemmen som delär fel på i och för sig ulan del förhållandel att vi måste ha sådana hem. Närdel finns sä många fina bostäder och hem i är det beklagligt att det integår all ordna så, alt del t ex. i ett barns livär möjligt för de allra fiesta att få vistas i elt hem. Del finns ensamståendeföräldrar, det kan gälla även två föräldrar, som måste ha sina barn pä daghem,men strävan i politiken måste vara att minska behoven av platser av det slaget.Det är det som jag menar, när jag talar om att daghemsbarnen har svårigheter. Dessutomvill jag säga till all han stöder sig på vissa uppgifter menalt jag har massor av artiklar som visar Just delta, all del är växlingen frånvårdare lill vårdare och osäkerheten och otryggheten som då förstoras som äranledningen lill barnens svårigheter. Delta är inle någon krilik av svenskadaghem - det är krilik av etl syslem som vi har och som jag och många andrainle tror pä. Jag tror all de allra flesla föräldrar håller på alt inse alt delvore lyckligt, om vi kunde fä etl där de kunde la hand om sina barn ochi störsla utsträckning sköta dem själva. Jag är angelägen att betona, all de siffemppgifter som jag har lämnalär hämtade ur officiella statistik. Den felakliga uppgift som ToreNilsson nämner i sin fråga grundar sig på ett missförstånd och härstammar frånen expert på WHO:s regionalkonlor i , som var på ett möte i ochråkade lämna en felaktig uppgift, vilket man från WHO nu har rättat lill. Delär inle fråga om olika uppgifter, ulan del är fråga om samstämmigauppgiftet Sedanvill jag notera att i sitt senaste inlägg sade, att han inte anserall daghem är skadliga. Del fär vara behållningen av den här diskussionen förmin del. TORENILSSON (m): Det vore orimligt att påstå att daghemmen i sig själva är skadliga. Delvore elt angrepp på dem som sköter daghemmen. Jag menar emellerlid att detbästa vore att hemmet, den egna familjens hem, vore både dag- och natlhem. MenGabriel medger ju i svaret - i det skrivna aktstycke som Jag harframför mig här- att antalet självmord bland barn har ökat. Vad vi borde syftatill är väl att försöka få en skola, en utbildning och ett samhälle som ger ossgoda och kärleksfulla föräldrar och att sedan ge dem möjlighel att la hand om sinabam. Ingen kan vara bättre än mor eller far för etl litet barn. Det tror jagatt vi innerst inne är överens om. Överiäggningenvar härmed slutad. §8 Föredrogs och hänvisades 1978/79:213 fillcivilutskottel 1978/79:216 tillarbetsmarknadsutskottet §9 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2651 och 2652 tillskatteutskottet 1978/79:2653 och 2654 tillkultumtskottet 1978/79:2655 tillnäringsutskottet 1978/79:2656-2665 lillskatteutskottet 1978/79:2666 tillarbetsmarknadsutskottet §10 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1978/79:181 och 182 §11 Röstningen pä vårdinrättningar Föredrogskonstitulionsutskollels betänkande 1978/79:31 med anledning av propositionen1978/79:171 om ändring i vallagen (1972:620) m. m. jämte molioner. I betänkande 1978/79:31 behandlas min motion2488 angående vissa missförhållanden som upptäcktes i valrörelsen . Enföreståndare vid en vårdinrättning tog hand om alla röstkort och låste in dem,vilket hindrade gästernas eget val av röstningsmetod. De kunde t. ex. intesjälva eller med någon anhörigs hjälp poströsta före valdagen. I molionenförmodas all särskilda anvisningar kanske erfordras för att röstkorten liksomannan post skall komma intagna pä vårdinrättningar lill hända. Utskottet klargör attsärskilda anvisningar inte är nödvändiga, utan 2Riksdagens protokoll 1978/79:137-138 Förenklingav formerna för statligt stöd till företag nuvarande lagsliftning ärtill fyllest. Jagär mycket lacksam för utskottets skrivning. Motionen besvaras på s. 11 med bl.a. följande: "Det lorde inle vara ovanligt all de som bor på ålderdomshemutnyttjar möjligheten all poslrösta på en vanlig posianslall i stället för påen sådan posianslall som inrättats tillfälligt pä ålderdomshemmet mot den bakgrunden understryka del angelägna i alt väljarna pävårdinrättningar, i likhet med alla andra väljare, fär lillgång lill sinaröstkort i sådan tid att deras möjligheter att själva välja sin röstnings-metodinle på något säll inskränks. Del är enligl ulskollets mening självklart att enså viklig försändelse som röstkortet mäsle nå väljare på vårdinrättningar. lill all posluldelningen på en vårdinrättning uppfyller della krav är enuppgift för inrättningens huvudman." Även om föreståndaren i del angivna fallet handlat i god tro ellervälvilja så upplevdes händelsen mycket negativt av gästerna. De kände sigomyndigförklaiade, och då särskilt de som hade kurage all fråga efterröstkorten men inle fick dem. Huvudmannen mäsle ingripa innan så skedde. Deliniräffade upplevdes som elt eko från del gamla förmyndarsamhällels inställningtill gamla och sjuka. Det är vikiigi alt ulskoltel har klargjort all nägolsådant inle får ske. Därmed harjag uppnått syftet med molionen. Jag yrkar bifall lillutskottets hemslällan. Överiäggningen var härmedslutad. 1978/79:32 med anledning av redogörelsen /79:20 för förvaltningsslyrelses verksamhet §13 Förenkling av formerna för statligt stöd till företag Föredrogs finansutskottets betänkande 1978/79:32med anledning av motion om förenkling av formerna för statligt stöd lillförelag. I detta betänkande behandlades motionen1978/79:1701 av m. fl. (s), vari hemställts att skulle somsin mening ge regeringen lill känna vad i motionen 1978/79:1049 anförts omåtgärder för förenklade former för finansiellt stöd till företag. Utskottethemställde aU skulle avslå molionen 1978/79:1701. Reservalionhade avgivils av , , , ,, och (samtliga s) som ansettall ulskoltel bort hemställa altriksdagen med bifall till molionen 1978/79:1701 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanierna anförl om åtgärder för förenklade former förstatligt finansiellt stöd till företagen. Del statligafinansiella stödet till förelag ulgår numera i ell slort anlal olika former. Slödelkan ges som direkt bidrag, avskrivningslån, län med räntesubvention och/ellermed villkorlig återbetalningsskyldighet. Slödelkan vidare utgå i form av län på konventionella villkor saml som lånegarantierav olika slag. Dessastödformer har stegvis byggts ut för alt slimulera förelagen till åtgärder somi sig medverkar till att uppnå av samhället formulerade mål, bl. a. då delgäller att trygga sysselsättningen och upprätthålla kontinuiteten i förelagensinvesteringar. Vihar en myckel rik fiora av olika stödformer, som del är mångaolika myndigheler som administrerar stödet. Detta har inneburit all del ärsvårt för såväl företagen som myndighelerna alt hälla reda pä alla dessa olikastödformer. All kartlägga alla de stödformer som vi har är ocksåbesväriigi. Översiktligt kan man räkna med att industriföretag f n. kan erhållaslöd enligl ett hundratal preciserade regelsystem. Manerbjuds stöd för arbelsmarknadspolitiska och regionalpolitiska ändamål, ochäven då det gäller miljö, energi, forskning och utveckling har del införts eltbeiydande antal stödformer. Redani fiol behandlades elt motsvarande motionsyrkande som vi nu har om förenklingav formerna för det statliga stödet till företagen. Delta avslogs då avriksdagen, bl. a. med hänvisning till att denna fråga borde prövas avsysselsällningsutredningen som då arbetade. Imolionen 1978/79:1701 har vi upprepat kravet på att man bör se över formernaför det statliga stödel lill företagen. Utskottsmajoriteten säger sig dela väruppfaltning då det gäller att förenkla dessa ting. Men man vill inte göra nägolullalande från sida i delta avseende. Vireservanter lycker alt detta är litet märkligt, eftersom del nu gällytteriigare elt år och eftersom stödformerna under den tiden inte på någol sättblivit enklare. Dessutom lägger sysselsätlningsutredningen just fram sinaförslag, och då borde det enligl vår mening vara mycket lämpligt att man gavregeringen lill känna att man i samband med behandlingen avsysselsättningsutredningens betänkande även prövade våra förslag om förenkling avformerna för del statliga stödet till företagen. Jagyrkar alltså bifall lill den lill utskottets betänkande fogade reservationenav m. fl. Förenklingav formerna för statligt stöd till företag Förenklingav formerna för statligt stöd till företag BJÖRNMOLIN (fp): I finansutskottets betänkande nr 32 behandlas en socialdemokraliskmotion om förenkling av formerna för statligt stöd lill förelagen. Molionen ärnästan identisk med den motion som behandlades här i för ett årsedan. Detråder självfallet inga delade meningar om att del är angelägel alt ta lill varavarje möjlighet att förenkla formerna för stödet till förelagen. Även omsysselsättningsargumentet har varit huvudmotiv bakom dessa stödformer, vilkavuxit fram bit för bil under rätt lång lid, så har dessa stödformer syftat tillaU uppnå ett stort antal olika mål inom ett brett politiskt fält. Det är dåockså naturiigl att flera olika myndigheter har blivit ansvariga föradministrationen. I de fall dä det är möjligt att rationalisera dennastödgiv-ning till företagen ligger det naturiigtvis i allas intresse att dessamöjligheler tas till vara. Itidigare debatter har vi från utskottsmajoritetens sida hänvisat tillsysselsättningsutredningen, och denna har- som nämnde -just i daglagt fram sitt slutbetänkande. Utskottets majoritet tycker då all del ärnaturligt all man låter denna fråga komma med vid den fortsatta behandlingenav sysselsättningsutredningens förslag, och vi tror inte all behövergöra något särskill ultalande om delta, utan att man i departementet i sambandmed beredningen av sysselsätlningsutredningens förslag kommer att övervägamöjligheterna till förenklingar av dessa stödformer. Meddessa ord, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets hemställan i dessbelänkande nr 32. Vi är tydligenglädjande och rörande ense på den här punkten i sak, aU det är angeläget attfinna enklare former för stödet till företagen. Eftersomjag vet aU finansutskottets ärade ordförande är ivrig an bekämpa byråkrati ochonödigt krångel, irodde jag att han skulle finna det lämpligt jusl , närsysselsällningsutredningen har lagl fram sitt förslag, att uttaladelill regeringen alt den fråga vi har lagit upp i motionen prövas i detsammanhanget. Det skulle sä alt säga ge en extra studs ål frågan, och del voretacknämligt om så kunde ske. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen avKjell-Olof m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 32 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av Kjell-OlofFeldl m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposifionen. Då begärde rösträkning verkställdesvoiering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Löntagarnaoch kapitahillväxten m. m. §14 Löntagarna och kapitaltillväxten m. m. Föredrogs finansutskottets betänkande 1978/79:33med anledning av motioner om löntagarna och kapitaltillväxten m. m. Idella betänkande behandlades motionerna 1978/79:1115av m. fl. (c), vari hemställts att skulle hosregeringen begära skyndsam utredning och förslag rörande anställdasdelägande i företag genom löntagarkooperation, 1978/79:1707 av AlfWennerfors (m) och () samt 1978/79:1708 av m. fl. (vpk), vari hemställts aU skulle uttalasig för upprättande av samhällsfonder under lönarbetarkontroll enligt imotionen anförda riktlinjer och hos regeringen anhålla om förslag i enlighelhärmed. 1. attriksdagen med anledning av motionen 1978/79:1115 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört rörande utredning av förslag om löntagarspa rande, 2. au skulle avslå motionen 1978/79:1707, 3. att skulle avslå motionen1978/79:1708. (vpk): var det första maj. Hundratusenden demonstrerade.Den svenska arbetanörelsens folk ställde upp bakom paroller som "Bryt denekonomiska maktkoncentrationen". Blandredskapen i maktkampen mot storfinansen finns löntagarfonderna, dvs.kapitalfonder under de arbelandes kontroll. Kravet på löntagarfonder fanns medi parollerna första maj. Det fanns med i demonstranternas sinnen, det fanns medi de politiska talen, och det kommer att finnas med och spela en viktig roll ivalkampen. Meni dag, efter första maj, då är det plötsligt tyst. har vi iriksdagen en debatt om löntagarfonder, men samma motiv som spelade så stor rollför de människor som demonstrerade tycks vara helt borta. Ingen politikertycks vilja intressera sig för det. Ingen socialdemokrat har i någon motioneller på annat sätt tagit upp frågan. Ingen socialdemokrat har ens anmält sigpå talariistan i denna debatt.