prot · G209114 · 1978-12-31 00:00:00 — Där ligger det en del iden kriiik som frän vissa håll framförs all man där är för slapp ochefteriåten,all man inte visar den respekt för barnet och barnels intressen somman bör visa i situationer där det kan vara vitalt att förflytta barnet ur endestruktiv miljö och ur etl destruktivt föräldraskap. Svårigheten är bara allbedöma vari del desirukliva föräldraskapel beslår, för det är ofta i de ytligtsett välordnade hemmen som man kan finna lika destruktiva miljöer som man kangöra i de hem där utslagningen har fått fulla effekter. Därför måste man ocksådär gå försiktigt fram och med urskillning. Vikan konstatera all vi i de poliliska instanserna här i landet egentligeningenting har uppnått när del gäller drogproblematiken. måste viåtminstone uppfylla den skyldigheten mot de utslagna i samhället och mol deväljare som gett oss värt mandat atl slå för vårt svek; Vi skall erkänna all sähär kan det inte gå vidare; de åtgärder vi sysslar med har ingen verkan päproblemet i stort. Det är ålminslone en akt av ärlighet av de ansvariga allkonstatera det. Ensådan insikt att man måste börja på nytt är särskilt viktig för den svenskaarbetarrörelsen. Den har en solidariieisfilosofi som är ett allernaliv lillutslagningens, den brutala konkurrensens och nedlrampandels filosofi. Det ärden svenska arbetarrörelsen som kan erbjuda den lyp av alternativt värdesyslemsom kan utgöra ett stöd för människorna i deras ulslagning och vilsenhet ochsom kan vara ett viktigt ideologiskt moment i en framgångsrik kamp moldrogberoendet och i en adekvat och riktig behandling. Vi måste helt lägga omdrogpolitiken och utforma den efter helt nya idéer och mönster. Vi måste ge denresurser av en omfattning som vi aldrig lidigare varit beredda atl ställa lillförfogande. Detskulle glädja oss i vpk om denna dag - som väl inle kommer atl medföra särskiltmycket konstruktivt i denna fråga - ändå blev början till en debatt där manryckte bort illusionens slöjor från ögonen och klart såg vad börja från Nr 114 Nykterhetsvård, m. m. man egentligen sysslar medoch erkände att nu måste scratch. PERGAHRTON (fp): I ulskoitets belänkande heler det: "Enighet råder sålunda om delångsiktiga målen för kampen mot missbruk av alkohol och narkolika." Denmeningen finns också i den socialdemokraliska reservationen 1. Utskottethar också enhälligt ställt sig bakom en lång rad departemenls-chefsyllrandenoch utskottsbetänkanden, bl. a. ett där det heter att för samhälletsalkoholpoliliska program är det övergripande målet att begränsatolalkonsumtionen av alkohol och där det slås fast att narkotikamissbruketaldrig kan accepteras som en del av vår kultur. Jagtror all del är värdefulll all vi inte med onödiga skärmytslingar om vem somskickar ut pressmeddelanden om vad och näroch liknande skymmer dengrundläggande enighet som ändå råder mellan alla partier om drogmissbruketsfruktansvärda realitet och om de långsikliga målen för hur vi skall bekämpadel. Audel lill betänkandet finns fogat elva reservationer beror varken pä oenighet omatt missbruksproblemet är ett av samhällets allvarligaste gissel eller pä olikauppfattningar om missbrukarvärdens allmänna inriktning. Det handlar i slällelom en del olika bedömningar i detaljfrågor och framför allt om olika ekonomiskaprioriteringar. säger atl han känner sig bitter för att vi inie kommer någonstans, ochNils Carishamre säger alt han är besviken av samma skäl. Jag har väldigt svårtall förstå det. De insatser som staten i detta sammanhang gör förmissbrukarvärden uppgår /79 till 439 milj. kr. Regeringensföreslär nu anslagsökningar på 46 milj. kr., en ökning . För enbartnarkomanvärden är ökningssiffran slörre: ,. De här procenisiffrorna börjämföras med totalsiffran för statsulgifternas ökning under samma lid, 6,8 %.Jag lycker inte atl någon äriigi kan påstå au regeringen skulle ta lätt påmissbrukarvärden eller prioritera den lågt i jämförelse med andra angelägnauigiftskrav. Molden bakgrunden blir man lilet förvånad närdet parti som mest högljutt har gåttlill attack mot det totala underskottet i årets budgetförslag,socialdemokraterna, utan minsta antydning om hur del skall finansieras krävermerutgifter för staten för missbrukarvärden med sammanlagt 32 milj. kr. /80 och 100 milj. kr. Också ochmoderaternas krav på en utgiftsökning med . är lilel förvånande.Förvisso är det i de flesta fall angelägna krav som skulle kunna tillgodosesgenom dessa utgiftsökningar - mer information om alkoholens skadeverkningar,nya försöksverksamheter i utsatta ungdomsmiljöer, större resurser för insatserfrån organisalionslivet, fackliga insatser i arbetslivet, för atl nämna någraexempel. Utskottet är naturligtvis i princip positivt inställt till allt delta. Samtidigtbör man inte glömma alt en rätt omfattande aktivitet faktiskt förekommer ochkommer alt förekomma i än högre grad med de av Nykterheisvård,m. Jagkan nämna några exempel pä sådant som har pläderat för. Detgäller till alt börja med försök med lokaler för nöjesverksamhet utan alkohol.Ja, det har delats ut bidrag för ungdomsverksamhet och fritidsverksamhet ialkoholfria miljöer. En annan sak gäller kommunala handlingsprogram i utsattaungdomsmiljöer. Ja, självfallet sker sådan verksamhel ute i kommunerna, även omman inte delar ut det speciella statsbidrag som här föresläs. Låtmig ta elt ganska drastiskt exempel. inträffade ett tragiskt mord päen nöjesplals i . Självfallet väntar inle de kommunala myndigheterna på atlstaten skall inrätta ett särskilt anslag för kommunala handlingsprogram iutsatta ungdomsmiljöer, utan de kommunala myndigheterna ingriper omedelbartmed tillgängliga resurser. Sammasak går igen pä flera av de punkier som socialdemokraterna har tagit upp i sinreservation. Jag tycker reservationen andas en viss misstro mol de kommunalamyndigheternas förmåga att klara saker och ling ulan specialdestineradestatliga bidrag. Därmed inle sagt att del inte kan flnnas ett behov av atttotalt sett öka de statliga resurserna lill kommunerna. Motden bakgrunden ärdet litet märkligt att antar atl de 69 milj.kr., som i proposilionen om den kommunala ekonomin föreslås avskaffade somspecialdestinerade statsbidrag, skulle innebära en minskning av de totalaslalliga resurserna till verksamhet. Det är inie fallet, någol som vifår tillfälle all diskutera i annat sammanhang. Men eftersom logupp den frågan ansåg jag det viktigt atl påpeka all så inle var fallet. Tankenäratt de statliga resurserna till kommunerna skall öka, men förtroendet förkommunerna gör atl man inte vill detaljslyra vad pengarna skall användas lill. Beträffandeinackorderingshemmen finns etl majorileisyitrande som vi har reserverat ossmot. Som alla vet har det ekonomiska ansvaret i fråga om inackorderingshemmenhamnat i siöpsleven. Hur mycket staten skall salsa i är är själ vfallet enavvägningsfråga. Vi har funnit det rimligt med de 20 platser som regeringen harföreslagit. Pä den punklen talarjag alltså för reservationen 5. Slutligen,herr talman, några ord om inlägg. Jag tycker au man milt talatkan säga all det var slöseri med kammarens hårt ansträngda tidsschema. Detföreligger ingen vpk-moiion pä della avsnitt. Det har jag tidigare tolkat sompositivt och som ett utslag av tillfredsställelse med den prioritering somregeringen har gjort. Man har avstätt frän au yrka på anslagsökning i dellafall. Nusäger plötsligt all anslagen borde vara tio gånger slörre. Jaguppfauade inte alt han förvandlade detta uttalande lill ett formellt yrkande,och det skall vi kanske vara tacksamma för. 1 denna kammare, som är yttersthårt ansträngd, bör vi alla försöka se lill all vi häller oss till saken. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i samtliga moment utombeträffande mom. 10, där jag i stället yrkar bifall till reservationen 5. EVERTSVENSSON (s) kort genmäle: Del är en verserad Per som står i talarstolen och försvararregeringens politik. Rollerna förändras här i livet. Det är bara atl konstateradetta. Jaghar talat om de 69 milj. kr. som regeringen i propositionen 1978/79:95 vill tafrän nykterhelsvården i kommunerna, eftersom jag lycker au det innebär ennedrastning pä della område. Vi behöver ha sädana specialdestinerade bidragsom kan sättas in just här. Del betyder i klartext att den ökning som PerGahrton lalar om, nämligen 46 milj. kr., om ulskollsmajoritelens förslag gårigenom helt plötsligt förbyts i en minskning med 69 milj. kr. av anslagen tillnykterhelsvården. Jagbefarar, herr lalman, all vi med den politik som den nuvarande regeringen förgår mot en nedrustning när det gäller alkoholpolitiken. Vi fick för inte sålänge sedan meddelande om att närapå en tjänst dras in pä den byrå påsocialstyrelsen som sysslar med frågor rörande olaga spriihaniering. Delbetyder au vi släpper kontrollen över delta område som är sä allvarligt. Manräknar med alt hembränningen i delta land uppgår till kanske , vilket ärhöga siffror. Man borde därför i stället förstärka resurser. Flerasaker tyder alltså pä att vi går mol en nedrustning. skall ställas molalla de löften som i sitt program har givit. Jag tror att många ilandet är djupt besvikna över den politik som förs. Man kan hysa denförhoppningen au del blir en ändring på detta område. Jag yrkarbifall lill våra reservationer. Nykterhetsvård,m. (vpk) kortgenmäle: Per tillhör de mycket fä liberaler här i samhället som jagåtminstone ibland har tilltrott en förmåga alt förflytta sig ur de småvardagliga triviala sammanhangen, atl se de stora perspektiven och försöka fägrepp om vad man egentligen sysslar med. Den lypen av obundenhet i detpoliliska synsättet harjag ibland tyckt mig skönja glimtar av hos honom. Menhamnar man i regeringsställning och skall såsom liten riksdagsman se såsom sinhuvuduppgift atl vara springpojke ät ett departement och ett socialutskott,som aldrig har velat diskutera dessa problem i stort, är del klart att det integlimtar till så myckel. Då blir man en försvarare av den byråkratiskaordningen. Då tycker man all det är slöseri med tid att diskutera saker ochting frän någon annan ståndpunkt än den egna lilla tränga nisch där man just idetta ärende sitter. Det är beklämmande att betrakta en sådan utveckling, PerGahrton. Där håller jag med . Socialutskoltetville ju inte behandla vår motion . Ni utsatte den inte för någon somhelst sakbehandling. Ni sköt undan den gång efter annan. Ni vägrade atldiskutera problemen. När moiionen väl formellt kom upp lill behandling,avfärdade ni den med tvä rader i socialutskottets betänkande. Vadskall vi dähälla på och motionera för? Varför skall vi dä hälla på och buga oss för de administrativaarbetsreglerna? Den här kammarens uppgiftär, Per , icke bara atl expediera Nykterheisvård,m. regeringensproposiiioner och alt peta i detaljer när det gäller anslagsbelopp. En av dennakammares viktigaste uppgifter är alt se problemen i stort, att dra upp de sloraperspektiven, att se de slora linjerna och all pröva del ansvar somhar givits åt oss - inför de utslagna och inför väljarna. Någonstund av självprövning kan det väl vara skäligt att ha, även för Per ,om också kammarens tid är ansträngd. Jag är inie säker på att det somanstränger kammarens tid mest är de stora och viktiga samhällsproblemen. Mende problemen har sin plats här, och det är dem jag har velat föra in - motioneller icke motion. PERGAHRTON (fp) kon genmäle: Jag konstaterar all de två senasie inläggen handlade dels om minpersonlighetsulveckling,delsomproposilionen 1978/79:95 som inle står på dagordningen. Eftersom vi nubehandlar socialuiskotlels belänkande nr 26 harjag ingenting mer all lillägga. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: Jag lackar Per för hans myckel utförliga och avslöjandedeklaration. ViSlår nu snart inför en valkampanj i fyrsiadskretsen. Del skulle fägna mig omPer var så hederlig alt han gick ut lill de utslagna i den hårda stadenMalmö, till de alkoholberoende, lill alla dem som kämpar med stress och dåligarbetsmiljö i industrin och sade att missbruksproblemet är huvudsakligen etladministrativt problem, ett problem som vi med kammarens hårt ansträngda tidinle hade tillfälle atl diskutera. Er situation, ni utslagna och ni stressademänniskor, har ingen plats all bli diskuterad i del liberalakonkurrenssamhället. Det vore hederiigl av Per alt säga så, fördet är precis så det förhäller sig. Det är det slora liberala sveket, det storaborgerliga sveket här i samhället. Det fanns inte lid atl diskutera vadkonkurrensen ledde lill. Det fanns bara lid att förhärliga den, och när någonkom och ifrågasatte den, försökte man med byråkratiska finier och formalistiskaargument vifta undan den diskussionen. () kortgenmäle: Per sade vid elt lidigare tillfälle - i varje fall antydde handet - att vi socialdemokrater hyste en viss misstro mol kommunerna. Det gör vivisst inte. Vi vill all kommunerna lar upp missbruksproblematiken i kommunalahandlingsprogram. Däremot harjag försökl atl stryka under atl vi hyser en starktilltro till våra folkrörelser. De30 miljoner som vi har föreslagit ingår i eu större program om 100miljoner på tre är och också i det större program som vi har tecknat ihuvudmoiionen 1978/79:600 och som omfattar 275 milj. kr. Det gäller förskolan,del gäller ungdomsskolan och det gäller fritidsaktiviteterna, ett område därvåra krav gång pä gäng har avslagils men säkert återkommer. Jag vill göra ytterligareen kommeniar. Det är klart alt vi måsle la itu med Vi kan ha väldiga perspektiv. Vi kan tala om en revolution i delsvenska samhället. Vi har också aniyti i vår motion au dei är myckel som börjarbli annorlunda; kommersialismen, siressen, den hårda tillvaron för människorna.Vi måsle skapa ett mjukare samhälle, etl samhälle där vi har omsorg och omtankeom varandra. Det är det vi vill stötta. Menlåt oss inte, herr lalman, göra detta för enkelt för oss. Vi kan ändå görajämförelser utanför detta lands gränser, och varje industrisamhälle har de härsvårigheterna. Vi kan ta två länder som exempel. Det ena är . 1 sägerman: Tänk om vi kunde ha en alkoholpolitik som ni har och som ni strävar efteri . Men där är alkoholkapilalet sä starkt att det är svårt all kommafram. Del andra landet är . Det finns väl knappast något industrialiseratland som har så svåra alkoholproblem som just . Problemet är alltså inlesä förtvivlat enkelt som man ibland vill göra del. Jagorde en anmärkning om Per personligheisuiveckling.Om del stötte honomlar jag tillbaka den. PERGAHRTON (fp) kort genmäle: Nej, jag tänker varken låta mig stötaseller provoceras lill någon debatt om ämnen som inte slår pä dagordningen. Jagvill bara till säga, alt jag är fullt beredd alt möta honom påMöHevängstorget i och tala om för dem som lyssnar atl vpk icke hadenågon annan uppfattning om vilka anslag som borde utgå från slalen lillmissbrukar-vård. Detta betänkande gäller ärenden om ungdoms- och nykterhetsvärd samlbehandlar en rad moiioner. Jag avser att i mitl inlägg ägna mig åt moiionen1978/79:1820, som jag har väckt lillsammans med . Delär betecknande au motionen har rubricerats "om ålgärder molalkoholmissbruk" - vi har i moiionen sökt redovisa problemen kringalkoholbruket, att det är bruket av alkohol i alla dess former som leder lillmissbruk. Alkoholfråganär värt samhälles största sociala och medicinska problem, men det är också ettekonomiskt problem av hög dignitet. Alkoholkonsumtionenåren i mitten av 1970-lalet värden högsia per capita . Närman känner lill de skador alkoholen för med sig måste delta betraktas som entragedi och elt nederlag för ideella värden. Man måste fråga sig om vi kan lapå oss ansvaret atl låta denna dystra utveckling gå vidare. Skall vi behövagodta vad statsminister uttalade på folknykterhetens dag 1978, au"alkoholen är en del av vår kultur och kommer sä atl förbli"? Förmig är detta ett skrämmande perspektiv av flera orsaker. Alkohol och kultur harintet gemensamt, i varje fall inte för oss som fält vår skolning i Folkrörelse-och Folkbildningssverige. Där alkoholen går in, där går kulluren ul. Ju meralkohol, ju mindre kvar av personlig värdighet och stil. Nykterheisvård,m. Är då alkoholproblemet sä siori, sä omfattande ochså allmänt atl vi inte vägar ta itu med problemets kärnpunkt: att det är bruketsom leder till missbruket, au del är alkoholbruket som måsle bekämpas? I en lidnär fler och fler dricker mer och mer i allt lägre åldrar, måste man fråga sig:Vart bär della hän? Ju tidigare början, desto större risk att bli missbrukare,det är klart medicinskt belagt. Verkligheten lalar här sitt eget språk.Mellanölets framfart har gett skadeverkningar som vi ännu inte kan överblickaeller få något grepp om. Riksdagsbeslutet om förtidspensionering avalkoholförsiörda människor aren del av denna problematik - socialstyrelsenssenaste uppgifter all antalet personer med alkoholskador börjar närma sig 500000 borde vara en väckarklocka för oss alla. Av dessa är ungefär 50 000 svårtalkoholskadade -del handlar alltså om människor som i värt Välfärdssverige mereller mindre är på väg mol eller befinner sig i misär. Kanvi då se belägg för dessa siffror i dagens arbetsliv? En arbetsgrupp inomriksförsäkringsverket påvisade att sjukskrivningarna ökat med 19 %mellan åren 1972 och 1976, frän till närmare . Orsakerna lillsjukskrivningarna var ryggskador 25 96, bjärt- och kärisjukdomar 15 96,psykiska sjukdomar och olycksfall . Dessa fyra grupper svarar alltsåför av sjukskrivningarna. Vilkaär dä orsakerna till de övriga av sjukskrivningarna och vilkenroll spelar alkoholen där? Del talas också om sjukskrivningar som en följd av miljöproblem, ocharbetarskyddsstyrelsen slår därvid larm om olika hälsorisker. Delta är värdefulll, för hälsan är det dyrbaraste viäger. Menvarför tiger man om alkoholen och de risker som följer med spriten? Närmare 500000 människor med alkoholproblem, 50 000 med svåra alkoholskador och 5 000dödsfall per är som enligl läkaruppgift är att hänföra till sjukdomar som enföljd av alkoholkonsumtion - delta måste helt enkelt medverka till denomfattande och ökande sjukskrivningsiendensen. Varförtiger arbetsmarknadens parter om problemen i samband med alkohol i arbetslivetoch om alla risker som följer därav i ett samhälle med hög teknologi? Problemenavspeglas också i trafiken, där en iredjedel av alla trafikolyckor med dödligutgång har samband med spriikonsumiion. Alkohol och trafik innebär också ökadefaror för övriga, oskyldiga trafikanter, när rattfylleriet tenderar att öka. Dethär är också ett ekonomiski problem, som jag sade inledningsvis. Vi fårminskade arbetsinsatser och ökade kostnader för värd i olika former, somsjälvfallet belastar folkhushållet. Men jag måste också fråga mig hur man harråd lill dylika utsvävningar. "kostade" tobak, öl, vin ochsprit 12,1 miljarder för svenska folket. per invånare och år.1 500 kr. per invånare och är att ta ur portmonnän - borde inte del ge oss entankeställare när del gäller hur vi använder våra pengar? Man lalar om hurdåligt vi hardel i det här landet och vilken utarmning som sker, men jag frågarmig: Hur kan man då ha råd med dessa utgifter? Det ärju de som bidrar lill deekonomiska problem som mänga människor dras med. skall ju vara ett barnens år, ett internationellt barnår dä manskall ta sig an barnens problem. Målsättningen är att ge världens barn Det borde vara lillåiet all hoppas atl delta internationellabarnår skall bli någol mera och värdefullare än vad som åstadkoms med stora ordoch pompösa kongresser. Hurskulle det vara om man log sig an uppgiften au gå lill kamp mol den störstafaran vi har för barnens trygghet, nämligen alkoholen och alkoholbruket? Vikan börja med de ofödda barnen, som till elt antal av 400 per är drabbas avlivsfarliga skador som en följd av mödrarnas alkoholbruk. Vi kan fortsätta medvärnet av alla de barn som på grund av föräldrarnas umgänge med alkoholen,deras supande, utsätts för skador av fysisk och psykisk natur. Misshandel ochvanvård av barn har ofta sin grund i föräldrarnas och vårdarnas bruk av sprit.Och detta är någol som förekommer i alla kretsar, också i de bästa familjer.Det skall vara skålar när det lilla barnet blivit döpt, och det skall varaalkoholdrickande i alla sammanhang. Fören tid sedan sändes elt par TV-program som säkert upprörde mänga tittare. Manhar svårt alt tro au nio av tio elever i högre klasser drickersprit i någon form, och man förfasar sig över della. irorjag inte all det ärså illa slälll överallt som det visades i TV, men är del egentligen så märkligtall skolbarn dricker alkohol med lanke på den glorifiering av drickandet somförekommer inie minst i TV? Och inte blir det bältre av att alkoholbruket är endel av levnadsmönstrel, medan missbruksproblemen sopas under mattan. Del ärbetecknande all man i della utskottsbetänkande talarom missbruk, men inle omvad missbruk kommer av. Andel uppslår av bruket vill man helst inte tala om.Får jag fråga: Vilket föredöme är den äldre generationen, föräldragenerationensom grundlagt en del av sina alkoholvanor i den flod av mellanöl som strömmadefram över landet? Jaghar här en tidningsartikel om en skola i , en artikel som i allsin nakenhet borde bli en tankeställare för den som tänker. Artikeln är klippturen tidning i mitl eget län. Det heter alt en larmrapport bekräftats, och mansyftar då på en rapport från socialförvaltningen i Slockholm. Eleverna säger aUdel bara är ett fåtal som inte har druckit sprit. har man skylltalkoholproblemet bland ungdomarna på ungdomsarbetslösheten. Eftersom man harkonstaterat alkoholmissbruk i skolan, måsle man säga au missbruket uppståttlångt innan ungdomarna kommit ut i förvärvslivet. Nioav tio elever använder sprit, säger man, vilket också bekräftas avundersökningen inom det här skolområdet. Eleverna säger att de gjorde sinalkoholdebut vid . Sedan kan man ställa samma fråga som den vihar slälll i vår motion: Hur kan man fä sprit? På delta svarar eleverna; Det äringet problem. Alla har kontakter, och aldrig har någon vägrat alt köpa sprität oss. Problemet gäller pengar, eftersom fickpengarna inte räcker så långl. Jo, man dricker självfallet vid de stora helgerna, men också påprivata fester och ute på dansställen. Vadsäger då föräldrarna om detta? Man ställer den frågan när man möter föräldrarsom i ängslan frågar sig; Hur blir det med mitt barn? Vad är min pojke ellerflicka ute på ? Man säger all föräldrarna känner lill au deras barnanvänder alkohol, vilket också klart framgår av ungdomarnas egen Nykterhetsvård, m. m. Nykterheisvård,m. beskrivning.Och i tidningsartikeln slår del: "De flesla accepterar nog också all vidricker. I vår familj lalar vi öppet om saken." En av eleverna säger, vadsom f ö. också kommit fram i andra sammanhang; Föräldrarna köper ul sprit ålsina barn. Anledningentill all man dricker är i hög grad en fråga om mönsterbildning. Itidningsartikeln säger eleverna, atl när de har sett mamma och pappa "pålyran", hårde blivit nyfikna. Del är alltså etl mönster som man lar efler,och del skapar nyfikenhet. Tillslut: Varför dricker man? Del är den vikliga frågan. Jo, det beror på mönstret,glorifieringen men också därför atl man tror sig bli säkrare. Man slipper ifrånden rädsla som man går och bär på. Men, man säger också; Man känner sig illa lillmods efteråt. Vadjag här har återgivit av en skoliniervju visar vilka faror som möter dagensbarn. Får jag fråga; Vad säger förkämparna för del internationella barnåret?Vore det inte med tanke pä de här förhållandena lämpligt atl göra en insats förall skydda barnen mot alkoholism? Förnågon vecka sedan sändes ett program i TV, varvid fler än jag kände sig illalill mods över den ofattbara klumpighet som vederbörande reporter visade.Reportern gjorde en TV-iniervju med en invandrarpojke, som hade sin förankringi en religion där man säger nej till alkohol. upprepade reporternfrågan: Hur känns del när alla kamraterna i skolan dricker öl? Får jag, herrlalman, säga all vi ändå har rätt att fordra mera takt från enmassmediereporters sida när det gäller människor med en annan tro. Vi behöverinte heller denna falska ölreklam som vederbörande reporter serverade och somgick ut på att det var rikligt atl skoleleverna dricker öl.