prot · G20979 · 1978-12-31 00:00:00 — - Ungefär så vartongångarna såväl frän den gamla borgerliga ireparliregeringen som från dennuvarande Ullsienministären. Jagringaktar inle alls del kunnande, del intresse och de ambitioner som finns inomdelegationen. Men den harju ingen makt Den har inga pengar. Den kan ingenlinggöra. Norrbotiendelegalionensomedvetna funktion är all den fungerar som skyddsnät för denborgerliga regeringens polilik, och del kan frän norrbollnisk synpunkl inievara någon fruklbar hanlering. Delegationen bör avgå i proiesi mol atlingenling händer när del gäller all klara krisen i Norrbotlen, kräva allregeringen lar sill ansvar och hänvisa lill den rad av projekl som kan sällas igång så fort regeringen kan förmås all falla beslut Delvore bättre med etl vredesulbrotl frän delegalionen i siället för alt dentraskar omkring som gisslan i den folkparlisliska . Jagvänlar ingei goll från folkpartiels sida när del gäller Norrbollen. I variefall kommer inga posiliva ålgärder fram frivilligt En del saker är direktillavarslande. Detärju inle länge sedan förre statssekreteraren överiämnade sinulredning om AB Slatsförelags framlid. Den går ul pä atl de norrbotlniskabasindustrierna är en belastning för AB Slalsföreiag och därför bör brytas utfrän koncernen tillsammans med andra statsföretag och bilda ett förlustförelag,som skall sorlera direkt under induslridepartemeniet Del är lankegångar somtidigare framförts av Per , och enbart detta vill jag uppfatta som envarningssignal. Mendet finns också andra saker i det Söderska förslaget skall delvis reprivaliseras genom börsnoleringar och aklieul-bud. Realiserasulredningsförslagel är del alllsä inle bara en organisatorisk förändring-delfär dessulom vikliga poliliska följdverkningar. Klart är all de norrbotlniskabasindustrierna blir helt beroende av nyckerna från kanslihuset eller enborgerlig regerings principiella syn på slatsdriften. Delvore iniressani all fä någon kommenlar från regeringen när del gäller GunnarSöders förslag. Om del blir rällesnöret för regeringens handlande, vore delillavarslande för men också i betydligt vidare bemärkelse. Det lalas mycket om mänskliga rättigheter i denna sal. Den mänskligarättigheten atl ha etl arbeie är inle garanterad i kungariket . I FN:sallmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, anlagen den 10 december1948, heter del bl. "Envarhar räll till arbete, till fritt val av sysselsättning, lill rällvisa ochtillfredsställande arbetsförhållanden och lill skydd mol arbetslöshet" Såsent som 1971 anslöt sig den svenska och regeringen lill denna oftaciterade förklaring. Men man bryier mol de mänskliga rättigheterna, varie dagoch i massomfatlning. "har räll lill arbele, lill fritt val avsysselsällning", heter del. Ingenkan påslå atl della krav uppfylls i vårt land. Del är mot den bakgrunden som vimed rätta anklagar den för alt bryla mot de mänskligarällighelerna och föreslär alt rällen lill arbele skall lagfästas. Delslår illa lill med sysselsättningen i , men det är som vanligt värst iNorrbotten. Redan i samband med slopandet av 80-projektel framhölljagandet böriarbli tid fören kraftfull, vredgad och enhällig protest i form aven norrbottnisk storstrejk. Dentanken framfördes också av en känd skribent i en Norrbotlentidning.Den fick stöd av flera fackliga företrädare. Jag är övertygad om atl det är enriklig lanke. För att förhindra atl Norrbollen förvandlas lill renbeteslandmåsle masskampens väg beträdas i långl slörre ulslräckning. Vi har räll all slälla krav. harregionen plundrats, inle bara på människor ulan också på oerhörda materiellavärden. Under elt normalår i mitten av 1970-lalel var produktion värd omkringtvä miljarder, NJA:s en miljard och ASSLs närmare en miljard kronor.Vallenfalls elförsäljning bidrog med . Sädär har del hållit pä är ut och år in. Enorma belopp har strömmat ur länet ochin i det svenska folkhushållet. Det man nu kräver aren rimlig återbäring i formav rejäla satsningar på gamla basindustrier och uppbyggnad av nya. Delkommer inle godvilligt Del måsle pressas fram. Regeringen och myndigheier iövrigl måsle Ivingas lyssna. Var inle för säker. En vacker dag kommer den, denpoliliska masslrejken i Norrbollen. då molorså-garna i skogen tystnar,massafabrikernas hjul slutar snurra och gruvornas folk sätter sig i vredgadprolest pyr vreden bland människorna. Händer ingenting slården snart ul ifull låga. Regeringen bör lyssna och tänka på förpliktelsen atlgarantera den elemeniära mänskliga rältighelen: rätten lill arbete. BENGTGUSTAVSSON (s): Dä krigslarmet tystnat avslutade slalsminister etl radiotal med atl önska andra folk vad som förunnats ,"ett liv i fred och frihet". Försocialdemokratisk polilik är della en målsättning. Den hell grundläggandesträvan för landets egen säkerhetspolitik mäste vara elt arbele för en värid ifred. Del slörsia hotet mot freden är supermakternas kapprustning med allldestruktivare förslörelsemedel, både kärnvapen och s. k. konventionella vapenoch deras "hjälp" -jag hoppas alt cilalionslecknen hörs - lillmilitär upprustning av utvecklingsländer, som därmed dras in i slormak-lernasinlressesfår. Därförär alla folks frihet från hunger och fruklan, som gör mänga av dem motlagligaför stormakternas militära infiltrationer, fundamentet lill hela världens fred. Delär supermaklerna som dominerar världsbilden. De svarar för den alldelesövervägande delen av rustningarna. Det ärdärför moldem och deras allierade somkravel på minskad mslning och vapenspridning i första hand måste riktas. Menäven andra stater harelt ansvar. Den socialdemokraliska linjen när del gällerde militära utgifternas storlek och restriktivitel med svensk vapenexport ärett ullryck för vårt synsäll pä detla område. Delfinns etl klart samband mellan försvarspolitiken och den sociala utvecklingen isamhället. Bakom den försvarsvilja som växte fram i della land då freden senastvar i fara låg nalurliglvis del grymma hotel ulifrän men också en upplevdvälståndsulveckling åren . Påsenare år har vi fåll uppleva molsalsen, när en polilik som vidgal klyftornafäll lilllron till såväl samhällel som försvarsviljan all sjunka. Omän inle krigsrisken synes vara så stor för , kan den inte hell uieslulasfören framtid. Den slarkasle koncentralionen av vapen och annan mililärutrustning finns dock i . Nr 79 Vårtland kan inle anses ulgöra ett mål av försiahandsinlresse för någon Torsdntien den stormakt Planeringen kan därför riktas in mot sådana typer avangrepp där vi, '''' '"'" '"' huvudmål, likväl kan komma atl bliindragna i krigshand- lingar. Molvissa angrepp - med kärnvapen - måste vi förlita oss på poliliska åtgärder ochinsalser föratl skydda befolkningen och begränsa omfaliningen av inlräffadeskador. Vikan, ulan atl bli indragna i krig, komma att påverkas i vårförsörinings-siluaiion av avspärrningar och ekonomisk krigföring. Närdel gäller lolalförsvarei bör. som vår senasie partikongress säg del,inriktningen vara att en ökad vikt-inom de ramar som de numera dramatisktförsämrade statsfinanserna kan medge - läggs vid civilförsvar, ekonomisktförsvar och andra icke-mililära delar, medan del militära försvaret bör undergåen omstrukturering som öppnar möjligheter lill en realsänkning av utgifterna. Deltaär ingen nyhet för socialdemokratisk försvarspolitik. De ickemilitära delarnaav lotaltbrsvaret harenligt våra inlenlionerbyggts ul, medan del mililäraförsvaret i olika avseenden begränsats. Utbildningstiden har minskals, anlalelenheter av flygplan, kvalificerade förband och fartyg har blivit färre,personalreduktioner har genomförts. Samlidigi sker en inte obetydlig lillförselav maleriel, och genom den allmänna värnpliklen hålls försvarsorganisationenintakt. Vårttotalförsvar syftar lill all bevara vår fred och all ge oss förmåga alt ståemot påtryckningar och hot 1 sistnämnda avseenden fyller civilförsvar ochekonomiskt försvar en alll betydelsefullare uppgift. Meningarna bryts i denoffenlliga debatten om hur myckel vi bör salsa på del militära försvaret. Men ifråga om satsningen på de civila delarna av lolalförsvarei, främst befolkningsskyddetoch försöriningsberedskapen, råder en slor enighei i opinionen. Erfarenheiernafrån de senare årens krig visar med skrämmande lydlighel atl civilbefolkningendrabbas hän. Detkan uppslå situationer när det försl och främsi gäller alt överieva, men ocksåalt ge vårt folk en vilja och förmåga lill molsländ. En föruisätining för deltaiir au den hemmavarande civilbefolkningen har etl gott skydd och entillfredsställande försörining. Ifråga om befolkningsskyddet antog 1975 nya principer förskyddsrumspolitiken i värt land. De nya bestämmelserna skall böria tillämpasfrån . Del nya syslemel avhjälper stora brister som finns.Riksdagen har uttalat atl man bör undvika alt nya uppslår. Beiräffande värtbefolkningsskydd ulom skyddsrum bygger försvarsbeslutet pä en ny, modernorganisation, som håller på all genomföras. Som en följd av della har elt nyuuibikiningssyslem antagits. Underde senaste årens erbarmliga ekonomiska polilik har dock civilför svarels ram urholkats. Den planerade ulbildningsvolymen i börian av 1980- lalet har fält reduceras med 25 "'..och risk finns för yllerligarenedskärningar. ."6 Åtminstone en ulbildningsanläggning - Kalrineholmkänner sig utpekad - Vi har nödgals konstatera att köerna förde vapenfrias utbildning Torsdieenden fortfarande tenderar all öka. Enligl budgeiproposilionenutgjorde kön över i rpKp,|.,,-i 1979 2 000 personer . Enligt vår mening är del därför nödvändigl alt man sökeralla vägar för all utöka grundutbildningen av vapenfria.Vi föreslår att medel anvisas, vid sidan av civilförsvarsramen, för all genomföra denna utökning.Della bör bl. a. ske genom att civilförsvarsslyrelsen fåröverskrida innevarande års anslag med kosinader för förberedelsernaför utbildningen, och genom allyllerligare medel anvisas berördamyndigheier för nästa budgetår. De ålgärder som vi socialdemokraler härförordar skulle kunna säkerställa civilförsvarsskolan i . Det må väl ses som enbra bieffekt Orten har under den borgeriiga regeringstiden drabbats lillräckligi av följdernaav en dålig näringspolitik. Den bör förskonas frånall också drabbas av del försvarspolitiska missgrepp, som eu avvisande av denutökning av civillbr-svarsuibildningensom vi socialdemokrater föreslår skulle innebära. Vi har också nödgats konstatera atl budgetbehandlingen för del ekonomiska försvaret varit utomordentligt snäv.Inte heller i är innebär regeringsförslagelett fullföljande av försvarsbeslutet Och detla i etl läge när också sysselsätlningsskäl talar förvaktslående om bibehållen inhemsk produktion på viktiga beredskapsomräden. sådanl område är försöriningen medmedicinsk malerial och grafiska produkier som säkerställer tidningsutgivningen. Därmed är jag inne på fållelCeaverken i . Den tidigare moderaldominerade regeringen ville, om jag förstålt saken rätt, med äventyradsysselsällning och beredskap som uppenbarrisk, lillskynda denna beredskapsfaklors inlemmande i etl multinationellt förelag. Enligt handelsministern förefaller otroligt nog den nuvarande regeringen varainne pä samma linje. Jag har haft eninterpellaiionsdebail med honom om delta och C. H. hade en i förrgår. sislareplik sade t o. m. handelsministern atl "vi iror atl bäsla vägen är allinlemma Ceaverken i etl iniernalionelli förelag-- ".Jag tog mig för pannan när jag lästedelta i protokollet Använder handelsministern möjligen ordel "vi" som kungen gjorde ifornstora dar, eller är del verkligen regeringen sommenar au det går all hanlera en vikligirygghetsfaklor på detla slappa sätt? Ideologiska, säkerhetspolitiska,miliiäriekniska och samhällsekonomiska skällalar för en successiv omstrukturering avdet mililära försvaret Grunderna fören sådan omstrukturering har redovisats i lidigare sammanhangav vårt parti. Vi bör la vara påde nya tankar och idéer om den lilla statens möjligheler till försvarutan självulplåning som förtsfram i den försvarspoliti.ska deballen i och utanför . a. all siudera hur en ny teknik kan påverkametoder och organisation. Mycket lalar förall uivecklingen gynnar de defensiva och terriloriellt uppbyggda försvarsansträngningarnaoch atl därför en systematisk inriktning av dessa kan ge markanta resultat lillrimliga kostnader. Med denna ulformning kan vi erhålla eli försvarsom bjuder elt uthålligt och effektivt motstånd. Etl sådant försvar torde vara det enda somverkligen är krigsavhållande i vår miljö. 1 vissa lägen kan krigförandestormakt frestas all använda vårt land som genomgångsområde. Den som undersådana omsländigheler vill tränga sig fram har bråttom. Att bara förlita sig pådet skalförsvar som tycks vara vissa försvarsdeballörers modell innebär fögaskydd. Om angriparen vissleall vägen sedan låg öppen skulle han säkert, fördenkorta slund del här skulle la, ha råd au avdela sådana resurser au han slog sigigenom det skal som vi förmådde skapa. Därför måste värt försvar kunna bjudamotstånd också inne i landet. Kan v i göra den förmågan trovärdig har vislörsia chansen alt få vara i fred. Närvi sagl besläml nej lill att ulveckla del nya aliackflygplanet har självfalletmånga bedömningar gjorts. Planet skulle säkert inte bli dåligt, men del ärinledet vi bäst behöver,och pengarna räcker inle lill. Del framstårsomrimligare atl utnyttja hiuills nedlagda kostnader i befinlliga fiygplanssystemoch därmed hålla de totala kosinaderna nere. Därför bör vi inte satsapå en ny, oviss och myckel kostnadskrävande flygplansulveckling, vilkelB3LA-projektel - vilken ny bokslavskombinalion del än skulle ges -innebär. Viär enlydigt och oåterkalleligt emot della projekt. De borgerliga klarar delinle inom sin försvarsram utan alt äventyra andra angelägna behov, och vi definilivi inle inom vår. plan kommer aldrig att flyga om förnuftetfår råda. Flugit och farit har däremot gjorl, genomde borgerliga regeringarnas hanlering av denna fråga. vi förordar ställer krav på utbildning av de värnpliktigaoch av försvarets personal. Genom atl la lill vara den grund som del allmännautbildningsväsendet ger samt kunskaper och erfarenheter från yrkeslivet kanutbildningstidens längd för olika värnpliktskalegorier hällas kort. Den kanskekan differentieras mera än . Värnplikten aren idé,och en idé som inle låtersig förnyas är inte en idé fylld av liv. Denfast anställda personalens och de värnpliktigas villkor skall anpassas lillförhållandena i samhällel i övrigl. Förde värnpliktiga gäller del elt fortsallreformarbete på det värnpliktssociala omrädel och ell vidgal inflylande övermiljö och utbildning. I en särskild molion föreslår vi förbältringar utöverproposiiionens förslag för de värnpliktiga. Vidare föreslår vi au höjningen avulryckningsbidragel skall ske från och inte försl efter delalt huvuddelen av inneliggande åldersklass har ryckl ut, som regeringen hartänkt sig. Meddet arrangemanget har de ansvariga statsråden inte bara lagt upp stjärten, ulande har också knäppi ner byxorna. Del skall bli intressant alt se om moderateroch centerpartister vill lägga fingrarna emellan när vi och de värnpliktigalåter rotlingen vina. Socialdemokralernahar starki markerat all om ofärd hotar del demokratiska samhällel eller om degrundläggande värdena är satta på spel på grund av yttre hot måste samhälletträda upp lill försvar. Delta kan bara ske genom folket självt. Vi måsle därförutforma försvaret sä atl varie medborgares kunnande och erfarenheter utnyttjas.Värnplikten och en allmän uppslutning kring lolalförsvarei är för värt partidärför inle hare en fråga om att söria för denlämpligaste organisationen i fred och krig utan också en garanii för folkliginsyn och påverkan. Del kallar vi ell folkförsvar. HANSLINDBLAD (fp): Svensken är en smula sävlig - han tänker sig noga för innan hanslutligen förhastar sig, brukar man säga. Jag tänkie just pä del och päförsvarskommiltéerna, som sitler . som skall förbereda försvarsbeslutet har jobbat sedan försiahalvan av . Manskall inle skryta. Och jag gör det inte annal än omjag lycker atl vi har gjorl någol bra, och del lycker jag alt vi har gjort. skall naturligtvis själv komma med sina betänkanden, men vi gavell uppdrag eller erbjudande till elva personer: Skriv vad ni tycker om del somvi håller på med. Hur skulle ni beskriva hoten mol ? Vilka typer av hotär det? Hur kan de utvecklas? Vilka motåtgärder bör vidla? kallas Elvaåsikterom svensk säkerhetspolitik. Alla ledamöter i riksdagenharockså fåll den -och den aren myckel iniressani summeringav röster med olikabakgrunder. Däribland finns tre företrädare för våra grannländer , Finlandoch . De visar varför de ulifrän sina utgångspunkter finner del såangeläget all fören utrikespolilik och en säkerhetspolitik som bidrarlill stabiliteten i . Där säger - chefredaktör förHufvudsiadsbladei, lidigare statsråd, ordförande i de två finländskaförsvarskommiltéerna - alt del är viktigt atl har en egenkapacitet all producera försvarsmateriel som gör oss så oberoende som möjliglav yttre faktorer. är elt önskemål utifrån finländska synpunkler, där manfinner del angelägel all så långt möjligl kan föra en självständig säkerhetspolitik. Mankan ta upp mycket i dessa uppsatser, t ex. frågan om hur långvarigt ellkontinentalt krig kan förväntas bli. Tecknen från de allra flesla blir all delinle är rimligt att räkna med länga konflikter. I stället snabba förlopp,beroende pä risken för upplrappning lill kärnvapenkrig plus den myckel snabbaförslitningen av materiel och styrkor som sker i en modern konflikt-Mellanöstern harju givit exempel på detla. Jagvill, herr talman, nyttja dessa skribenter för all belysa en frågeställningsomjag finner myckel viklig,och del är frågan om personalulnyttjandet inomlolalförsvarei. AlvaMyrdal menar alt värnpliktens omfattning måsle minskas, och de värden somligger i den allmänna värnplikten kan las lill vara inom de civila delarna avtotalförsvaret väcker tanken au alla ungdomar, också flickor,kallas lill en kortare försvarsberedskapskurs inom civilförsvarets ram. GunnarHeckscher ansluter sig till tanke. Han flnner goda skäl för attålminslone allvariigt överväga sådana omläggningar som fm föreslår. Detskulle beiyda ati alla ungdomar alltjämt flck något slags värn- ellertjänsleplikisulbildning I fredslid. Men denna utbildning skulle göras mycketkortare än den nuvarande - kanske ungefär - och Nr 79 inriktas inte bara pä del mililära försvarets utan även påcivilförsvarels och -r 1 1 hela befolkningsskyddets behov. Dessulom behövs enbelvdligi längre 1 f hr ri 1979 utbildning för mer kvalificerade insalser. JohanTunberger har en - jag vill nästan säga briljant - analys av ,,, ,, , ,. avvägningsproblemen inom försvaret För honom terdet sig hell klart att y , man inom ungefär nuvarande kostnadsramar måsle omstrukturera det mililära försvaret, sä hiilillsvarande satsningen pä slor numerär Del är enda sällel all kunna behälla någol av kvalitel och NordalÅkerman ger med sina ulgångspunkler en myckel drastisk skildring av vådorna aven lösning där man ensidigt prioriterar numerären, alllsä en satsning på mängd soldater. Liksom och betonar han au destridskrafter vi skall ha kvar måste vara rimligt moderna och rörliga. Detär min förhoppning au den här frågeställningen skall bli ordentligt diskuterad.Det mililära försvaret är ju med rask takt på väg in i en hell ohållbarsilualion, därför all ulbildningen av den stora mängden värnpliktiga lar alllslörre andel av anslagen. Den del som gär lill maleriel minskar oroande snabbt,och man kan med nuvarande trender ange den lidpunkl pä 1990-lalei då vi inlealls får råd med någon maleriel. Vidfaiiandei av försvarsbeslut insåg man detla, och beslöt dåpä den dåvarande försvarsutredningens och regeringens förslag att den hälft avinfanieribrigaderna som inte kunde moderniseras skulle överföras lilllokalförsvaret. Bara en del av de här icke moderniserade brigaderna skulle fåbehålla brigadens organisation, och även för del begränsade anlal som fickbehälla organisationen skulle gälla att de värnpliktiga skulle stanna huvuddelenav sin värnpliklstid. Man skulle inte som i de moderniserade brigaderna omsättade värnpliktiga redan i 30-årsäldern. Hadedella riksdagsbeslul fält gälla skulle vi ha haft en långt bällreplaneringssiiuaiion. Vi hade inte behövt slälla in repelitionsövningar i enomfattning som äventyrar myckel av trovärdigheten. Vi hade kunnai skaffamoderna pansarvärnsrobotar. Men riksdagsbeslut respekterades inte pämyndighetsnivå, ulan där planerade man efter en helt annan linje än denriksdagen beslutat om. Tyvärr kom statsmakterna sedan alt böja sig förmyndigheternas linje, .som alllsä gick tvärtemot riksdagsbeslut.Enligt mill säll atl se innebar della en myckel olycklig kursändring förförsvarels framtid. Mankan säga all kommer all innebära ungefär en halvering av deallsidigi användbara förbanden lill lands,iill sjöss och i luften. Isiiilleihar antalet infanieriförband ökats. Vi får alltmer etl försvar i obalans-denökade saisningen på irögröriiga och dåligt utrustade marksiridsförband harträngt ul eller allvariigt försvårat möjlighelerna att behålla mer röriiga ocheldkraftiga förband. Det framtida attackflyget som jusl nu diskuteras är euexempel på del, och det finns flera. Enlösning som innebär atl man begränsar anlalel värnpliktiga lill del 160 mililära försvaret skulle ocksä medföra en radikalförbäuring för civilförsva- ret,som skulle kunna få en yngre och effektivareorganisation än del har . Delär min förhoppning all det ökade inlressel för civilförsvaret som varit såmärkbart skall leda till alt detla äntligen får likställas med det militäraförsvaret i fråga om yngre personal. Detförs i vissa fackkretsar en agitation på temat att oförändrad värnplikts-principär en förulsällningförelt folkligt försvar. Men detta är som jag ser det enförmyndaraktig syn med tanke på de civila delarna av totalförsvaret Varförskulle inte en insats inom dessa delar kunna betraktas som en fullvärdiggärning? Tankarsom väckts av och liksom del ökade inlresset förcivilförsvaret är för mig välkomna tecken på att vi kanske äntligen kan få enmer avspänd diskussion om ett rationellare personalul-nyttjande inomtotalförsvaret. Färre värnpliktiga betyderatt vi kan få bättre balans inom detmililära försvaret, som de civila delarna skulle få störremöjligheter att klara sina viktiga insatser. Åtminstoneliberaler och socialdemokrater borde välkomna en sådan diskussion. För drygt 50är sedan fattade de beslut om en liknande lösning - i stark polemik främst meden mycket konservativ generalstab. I efterhand har de unga officerare somstödde tanken på kvalitet i stället för jättestor numerär prisats förframsynthet och förstånd. Men jag finner att många som lovordar gruppenkring Ny militär lidskrift inle alls godtar tanken att det också måslevara en balans mellan kvalitel och kvantitet - oroande många ser numerären somdet helt avgörande. Jaghar anförl detta som etl exempel på en av de frågeställningar som tagits upp avflera av debattörerna i skriften Elva åsikter om svensk säkerhetspolitik. Detfinns en rad andra frågor som ocksä skulle kunna diskuieras. Jag tror, herrtalman, all det här sättet atl låta ett antal frislående människor belysa etlområde som en statlig ulredning är satt alt se över är efterföljans-värt. Mantalar ibland om alt vi när vi tillsätter en statlig utredning egentligen bordetillsätta tvä eller tre utredningar, så att vi fick alternativa belysningar päproblemen. Och det kan ligga mycket i det, men så tröga som utredningarna ärkanske vi inte kan ha tvä konkurrerande, för de måste ju helsl vara klarasamtidigt. Men au låta några utomstående behandla etl område bör vara en idésom är värd att la vara pä. Det här är ett exempel på elt område där dennametod har använts - man kan säkert göra pä liknande säll pä andra områden. hade som alllid flera intressanta synpunkler. Jag vill dock erkännaall jag blev en smula fundersam, när jag tog del av socialdemokraternas 29sidor långa motion i försvarsfrågan.