prot · G20935 · 1978-12-31 00:00:00 — Energipolitikenbör utformas sä all man slegvis kan ersätta dagens energikällor med andra somär ekonomiski rimliga och medför väsentligt förbätirade miljöeffekter. Denersättningen kan inte ske i ett slag och med ett beslut ulan måsle ske stegvis.Ulvecklingen på energiområdet visar med all önskvärd tydlighet alt det tar tidatl ersätta en dominerande energikälla med en annan. Vadbeträffar uraniillgångarna vill jag först korrigera vad . Jag har inte fört några som helst förhandlingar med . Jag vetinte varifrån den uppgiften kommer. Däremot ärdet riktigt atl skallföra förhandlingar med om ell kontrollavial för atl möjliggörasvensk uranimpori från . Dessa förhandlingar har påbörjats och förs isedvanlig diplomatisk ordning. Närman bedömer kärnkraftens roll sker del i ett perspektiv fram emol 1990-ialeismilt. Det är fram till dess som jag anser att vi bör utnyttja delprogram som vi i stort sett har byggt färdigt. Uranförsörjningen för denperioden kan tryggas både genom långsiktiga leveransavial med utländska företagoch genom en viss försiktig svensk uranbrylning underde villkor som jaglidigare angav. Påsikl kan vi fä en utveckling där vi slegvis kan ersätta kärnkraften med andraenergikällor. Den möjligheten skall vi ulnyltja. Men under den nu aktuellalidsperioden bör vi ulnyltja de investeringar vi gjort. Den uranförsörjningsom vi enligt våra bedömningar kan uppnå kommer atl varatillfredsställande. Jag hyser inte någon oro på den punkten. Men för an dennaförsörjning skall bli möjlig krävs självfallel en aktiv svensk insats även närdel gäller atl säkerställa de inlernationella avial som är nödvändiga för atten svensk uranimport skall kunna komma till stånd. (vpk); Först lillbaka till huvudfrågan om uranförsörjningen, som ju ärdetintressanta i sammanhanget. Energiministern sägeratl han inte känner någon oroföratt uranet kan bli en bristvara och all vi påolika sätt kan komma iberoendeställning. Närdel gäller de uppgifter om förhandlingar som förekommit sägs det uttryckligen iDN att energiministern har förhandlat med den australiskeregeringsrepresentanlen. Det är bara alt beklaga om tidningen gått ul medfelaktiga uppgifter. Menkvar står huvudfrågan - den har energiministern inle svarat på - hur man skalllösa problemen med bränsleförsörjningen lill kärnkraftverken. Jag har medsiffror och på annat sätt visat att det kommer an bli en kris när det 0/77 energipolitiken gäller uran försörj ningenfram emot . I den debatt som förekom i TV ,strax efter del all man hade visat den omdebatterade pjäsen , sade företrädare för olika organ och företag följande; "Jagbedömer det som troligt att vi i kommer atl ha bridreaktorer inom någraårtionden", sade representant. "Viräknar med kanske 25 reaktorer som en realistisk uibyggnadsnivå för att minskaoljeberoendet i ", sade Asea-Atoms representant. "Omvi inte redan nu sätterslopp för kärnkraftsulbyggnaden,så kommer vi genom enökad elanvändning all låsa oss lill ell konsumiionsmönsier där kärnkraften blirofrånkomlig", sade som ju varil ledamot . Detär detla som är del vikliga. Om vi inle går in för en avveckling av kärnkraftennu, har vi heller inle någon handlingsfrihet . Jagoch mitt parti har aldrig sagt atl vi skall gå ut och slängakärnkraftverken. Det måsle bli en avvecklingsperiod, och vi har i vårtenergipolitiska program visat hur en avveckling kan genomföras. Men del fordraratl man böriar , annars kommer vi att fä denna låsning 1990 och blir dåförmodligen tvingade all övergå till bridhantering för alt kunna klarabränsleförsörjningen. Del är det saken gäller, och energiministern har intesvarat pä frågan; Är ni beredda all säga alt vi inle skall ha någon bridlekniki efter 1990? Det enkla svaret pä den frågan är ja eller nej. Depunkter som energiministern tog upp inledningsvis och somjag tidigarekritiserat innehåller de gamla kända argumenten från kärnkrafisföresprå-karna.lill vilka hör. Prognoserna grundar sig på ett lägemed elenergibrisi. Men ingenling lyder på att vi kommer alt få dennaelkonsumtion . Inte ens har varil beredd alt godta deprognoserna. Enannan iniressani sak i detta sammanhang är au energipoliiiska beslutbyggde på nolltillväxt efter 1990. Alla partier-även energiministernsparti-röstade för detta 1975. 1978 är det ingen som talarom nolltillväxt efter1990 utom vi i vpk. I harCarl själv röstat emol ettförslag om all man skulle ultala sig för nolltillväxt efter 1990. Agerarman pä del viset kommer man naturligtvis fram till att det kanske blirelbristpå 1990-talei. Men del finns inget verkligl underlag för ell sådant resonemang.Det är det som är det viktiga. Närdel gäller oljeförbrukningen vill jag säga att vi kommer att få en ökadoljeimport även om vi bygger ut 13 kärnkraftsreaktorer. Det vet relativa andel i energiproduktionen kommer kanske allminskas, men i absoluta tal kommervi atl behöva importera mer olja 1990 även om vi har 13 kärnkrafisreaklorer. 1fråga om kosinaderna kan man diskutera vilken kapitalförstöring som är värst -all låta oljekraftverken slå stilla eller all låta kärnkraftverken göra det. Vihar ingen brist på elenergi. Det är positivi allenergiministern lalarom alternativa energikällor, t. ex. Men vi måstebörja planeringen och salsa resurserna nu - del är del som är del viktiga. Del finns ingen automatik i della, såsom påslår. Vibinder oss inle för någon bridleknik genom alt utnyttja dagenskärnkraftsprogram. Tvärtom kan vi konstatera atl om vi skulle utsätta oss förden väldiga kapitalförstöring som del innebär atl avveckla kärnkraften, såskulle vi få mindre resurser över för satsningar på alternativa energikälloroch på hushållning. Del är heller inle så alt de uppgifter jag lämnade angåendekonsekvenserna av en avveckling av kärnkraften eller au man utnyttjar enbarisex reaktorer grundar sig elprognoser. Det är alldeles rikligt då överskattade elbehovet . Den väsentligaste orsakenhärtill är all vi tyvärr har haft en svag utveckling av industrin.Det har gjoris nya prognoser såväl inom ramen för arbetesom av industriverket. Man har också kontinuerligt gjort bedömningar avprognoser inom . Det är dessa prognoser som visar atl vikommer all fä de konsekvenser som jag här talade om. Omenergiförbrukningen trots allt skulle öka snabbare än vad vi nu kan förutse,kommer givelvis konsekvenserna - såväl ekonomiski som vad avseroljeförbrukningen - all bli avsevärt större än vad jag här angav. Minauppgifter i della sammanhang äran betrakta som siffror för miniminivån. Vid engiven insals för hushållning och vid en given total förbmkningsnivå päenergiområdet kommer ofrånkomligen oljeförbrukningen att öka under 1980-ialeiom vi avvecklar kärnkraften. Del är särskilt frapperande , dä vi i stället måste göra belydande insatser påoljekondenssidanoch i fråga om kraft värme. Vår bedömning är alt vi nu skallutnyttja det här programmet - självfallet under fömlsälining alt uppställda säkerhetskravkan infrias. Vi binder oss icke för framliden. Tvärtom är vår målsättning - enmålsättning som vi tror omfattas av en stor majoriiei i den svenska riksdagenoch inom del svenska folkel - att vi skall föra en energipolitik som garanterarvår energiförsörjning, som maximerar säkerheten och som ger osshandlingsfrihet under 1980-ialei. Del är i den riklningen vi sirävar. 0//7 energipolitiken (vpk): Jag konstaterar atl energiministern inte vill säga nej lill eneventuell bridleknik efter 1990, och det ärdet viktigaste resultaiei avden härdebailen. Delblir ingen läsning till något slags bridleknik, säger energiministern, om vibygger ul kärnkraften försiktigt. Jag vill bara hänvisa lill den studie om denframlida energipolitiken och annat som har gjorts av sekretariatet förframiidssludier och som har giviis ul i boken . Där framhålls del tydligtoch klart all vi står vid vägskälet . Del är ingenling vi kan skjuta upptill efter 1990 och viskall inte iro all vi dä har någon möjlighel att välja.Del är också samma 0/77eltaxor baserade på självkostnadsprincipen mening som ligger i detyttrande av som jag citerade . Om vi inte satsar på enavveckling av kärnkraften nu och frigör oss från den bränslecykel som vi blirtvungna att anamma, har vi ingenting annat alt ta till än bridtekniken efter1990. Alla andra resonemang omkring denna fråga, detta lassande kring den helagröten som energiministern har demonstrerat här, är ointressanta i sammanhanget.Det intressanta är hur vi väljer , för efter 1990 kan vi inte välja, då harvi ingen handlingsfrihet kvar. Mycket korl: tolkar mig på ett sätt somjag faktiskttycker är något av advokatyr. Vad jag sade var, och jag upprepar del, all ettutnyttjande av det kärnkraftsprogram alla partier tidigare här i riksdagenenats om kan ge oss del i en tryggad energiförsörjning under de år som liggerframför oss fram lill . Del innebär icke en låsning till någonbridleknik, och enligl min mening bör heller icke satsa på någon sådan. OSWALDSÖDERQVIST (vpk); Vad beträffar alt alla partier skulle ha varit med om beslutet om13 kärnreakiorer villjag framhålla alt vpk inle har varil med om att ta delbesluiel. Detär positivt att energiministern säger atl han inte vill se någon bridleknik,och del skall vi komma ihåg i den fortsatta debatten -debatlen åierkommer säkert. Detär fel - del vidhåller jag fortfarande - när energiministern säger au del inteblir någon bindning till bridtekniken med det kärnkrafisprogram vi har. Detkommer att låsa fast oss vid en elkonsumtion som vi inte behöver. Vi har ingenelbrist . Men går vi in för atl låsa oss vid en onödig elkonsumtion så ärvi där, och del är del som innebär läsningen. Det kan man inie komma ifrån. Överläggningenvar härmed slutad. § 12 Om eltaxorbaserade på självkostnadsprincipen StatsrådetCARL erhöll ordet för alt besvara/I/r/o/;/a,t;c/56os (c) den 19 oktoberanmälda inlerpellation, 1978/79:46, till induslriminislern, och anförde; har frågat industriministern vilka åtgärder han ärberedd atl vidta i syfte att garaniera alla elkonsumenter eltaxor baserade påsjälvkostnadsprincipen. Arbetetinom regeringen är så fördelat all del ärjag som skall svara påinlerpellationen. Avinterpellationen framgår alt del är statens valienfallsverks prissättning somåsyftas. Deav vaiienfallsverket fastställda ellarifferna är så utformade alt intäkternafrån kraftförsörjningen skall täcka verkets fasta och rörliga kostnader saml geskälig avkasining pä disponerat statskapital. Med beaktande härav utformastarifferna så att elpriset avspeglar den långsiktiga marginalkostnaden, dvs.den beräknade kostnaden för tillkommande anläggningar . Med denna princip eftersträvas, förutom kostnadstäckning, stabilitet sålångt möjligl i elprisulvecklingen samt ett samhällsekonomiskt korrektkoslnadsunderlag för elabonnenternas investeringar och därmed förelkonsumiionsulvecklingen. Jagkan inte se atl detta förfarande strider mot den uppfattning haruttryckt i sin interpellation. I den påpekas emellertid också atl det har"framkommit uppgifter" om atl vattenfallsverkel har tecknat avtal medförelag om leverans av rabatlerad energi i områden där verket haft konkurrensav annan råkraftleveranlör eller av företag med möjlighel all bygga ut ochleverera kraft frän mottrycksanläggningar i kombination med fjärrvärme. män avvikelser från normaltariffen undantagsvis förekommer betingas detta,enligt vad jag har inhämtat från vattenfallsverkel, av exceptionella kostnaderför eldistributionen. Således kan t. ex. ett förhöjt pris föranledas av atl enlång högspänningsledning måsle dras för en enda abonnent. Ett nedsatt pris kandäremot föranledas av an stora, nätmässigt väl belägna abonnenter fält tillgodoräknasig en del av den lägre överförings-kostnaden jämfört med normaltariffensgenomsnittliga överföringsavstånd. Avvikelser av det slaget är emellertidsällsynta och motiverade av att en lotalekonomiskt riklig lösning avenergiförsörjningen eftersträvas. Även det förfarandet är, såvitt jag kanförslå, väl förenligt med uppfattning. Någon rabatiering påannan grund förekommer enligl vattenfallsverkel inte. Enviss skillnad i elpriserna kan emellertid föreligga mellan likvärdiga abonnentervid en given tidpunkt lill följd av all leveranskontrakten slutits vid olikatidpunkter. För lågkraftabonnenterna och de större detaljabonnen-terna byggerleveransuppgörelsen på ingångna avtal vilkas löptid fr. o. m. 1978 uppgår lilltvä och i vissa fall till tre är. har avtalstiden normalt varil femär, men i elt mindre antal fall har löptiden varil och i något fallännu längre. Större delen av dessa kontrakt upphörde emellertid med utgången av1977. Undertider med stora förändringar i elprisnivån - nedåt eller uppåt - på gmnd avändrade produktions- och distributionskostnader, uppstår vissa skillnader i deolika abonnenternas totala avgifter på grund av kontraktens skildaupphörandetidpunkter. En sådan situation föreligger f. n. efter dehöjningaravråkraftpriserna som genomfördes ,1975 och senast vidingången av . Betydelsen härav har emellertid reducerats väsentligt fr.o. 1978 genom all numera endast av verkets nära 800 abonnenter harkontrakt baserade pä äldre tariffnivå. Härvid bör observeras alt del normaltendast är för den del av dessa abonnenters förbrukning som förelåg 1972 som denäldre tariffen gäller. För den i många fall betydande 5 proiokoll 1978/79:35-36 0/77eltaxor baserade på självkostnadsprincipen 0/77eltaxor baserade på självkostnadsprincipen förbrukningsökningen efter1972 gäller sålunda tariffer. Del sker alltid en icke obetydligutjämning av priset mellan olika abonnenter, och denna utjämning fortsätter förvarje år fram lill mitten av . Sammanfattningsviskan jag konstatera all föreliggande prisskillnader i vissa fall kan upplevassom besvärande för abonnenterna men att skillnaderna i de relativt få fall därde finns kvar kommer au successivt utjämnas genom alt äldreavtal upphör och ersätts med nya baserade på aktuella tariffer. An framtvingaen ännu snabbare utjämning är ej möjligl då ingångna avial givelvis måsterespekteras. Jagvill i sammanhanget också erinra om att skäligheien av priset på vissströmleverans i ivisiiga fall kan prövas av statens prisregleringsnämnd förelektrisk ström. Molbakgrund av vad jag här har anfört finner jag inte anledning till särskildaåtgärder från min eller regeringens sida med anledning av vad som anförts iinterpellationen. Jag ber att få lacka statsrädel för svaret pä min interpellation.Det var elt långt och utförligt svar. Statsrådetförutsätter på elt par ställen i svarei att vi är överens. Ja, det är riktigt,men det är inle det intressanta för mig. Jag har inte ställt frågan för atl fåsådant bekräftat här, utan jag harställt frågan föratt få svar på om statsrådetämnar vidta åtgärder för atl garaniera alla elkonsumenter F-iaxor baserade påsjälvkostnadspris. Det är det väsentliga i den här frågan. Statsrådethar redogjort för grunderna för fastställande av taxorna för de fastaelkostnaderna. Det är alltså en viss framförhällning när dei gäller uibyggnadosv. för de närmaste fem-lio aren. Jag har påstått, och del gör jagfortfarande, all man i områden där vaiienfallsverket har konkurrens belräffanderåkraften har gått med på en rabatiering av energin. Det är alliså inle baraundantagsvis, som det står i svarei, som del har gjorts sådana här ändringar.Jag vet inte hur myckel , pä tal om exceptionella kostnader för eldistributionen,lägger in i ordet undantagsvis. Det är faktiskt andra kriterier som här harvaril avgörande. Del sägs också i svaret; "Någon rabatiering på annangrund förekommer, enligl vad vattenfallsverkel uppger, inte. "Driftdirektören har emellertid i en tidning uttalat atl Vattenfallspolitik då del gäller prissättningen vid leveranser enligt långa specialavialgrundas på skäl som ej har med självkostnad all göra. Enligl min meningbekräftar detla fullständigt riktigheten i vad jag i delta fall har velat säga. Jagkan som exempel nämna elt par orter, som ligger från varandra, därden ena orten har en slörre rabatt på råkraften än den andra. 1 övrigt ärdel inle den minsta skillnad. Somjag tidigare framhållit har detta atl göra medkonkurrensen på det här området. Jagkonstaterar, och del sägs också i svaret, atl vissa kontrakt håller på atl löpaut. Men det finns många kontrakt med en löplid på 15 eller 20 är, vilkafortsätter atl gälla. sägs det all del skall bli bättre i det här avseendet,så atl man slipperuppleva all det blir en mer eller mindre godtycklig rabatiering frånvaitenfallsverkels sida. En sådan har förekommit och förekommer alltsåfortfarande. Jag skulle gärna vilja atl energiministern lämnar en kommentar päden här punkten. har väl gjort vissa uttalanden,och i mininterpellation harjag bl. a. skrivit; "Enligt min mening måste kosinadernaför de nyltigheter samhällel eller samhälleliga organ tillhandahåller vararättvist fördelade över landei." I det här fallet är inte kosinadernarättvist fördelade. Vidare står det: "Del kan inte vara rimligt alt eltstatligt förelag på grund av sin monopolställning kan falla beslut som stridermol beslut atl alla människor oavsett bostadsdon skall beredaslikvärdiga livsförhållanden." Mångamänniskor känner faktiskt av del här, och bor man som jag i en ort med dethögre priset påtalas ofta förhållandel. Egentligen harjag inle så myckel alt tillägga lill del jag redan harsagt. I svarei harjag ganska utförligt redovisat de principer som ligger tillgrund för den nuvarande prissättningen när det gäller el. Detär möjligl att det längre lillbaka förekom sådana förhållanden som AntonFågelsbo syftar på, men del somjag har redovisai är det som gäller, och idetla ligger också att en successiv utjämning skall ske. De skillnader som förekommer är, utom av direkt distributionsiekniska problem, väsentligenberoende av all kontrakten har ingålts . Genom detförfarande som tillämpas kommer emellertid dessa skillnader successivt atlutjämnas. Därför är del heller icke nödvändigl för regeringen atl vidta någrasärskilda äigärder i detla avseende. ANTONFÅGELSBO (c); Jag fär nu beskedet all de av mig berörda förhållandena successivtskall avvecklas. Jag skulle vilja fråga energiministern vad ordet"successivt" betyder i detta sammanhang och inom vilken tidrymd avvecklingenmöjligen kan beräknas vara slutförd. En successiv avveckling ärju ett svepandeuttryck, vars innebörd inte är hell klar. Jagförstår att del inle finns möjlighel atl ändra ett ingånget avtal, och någotministerstyre kan vi naturligtvis inte ha på detta område. Jag vet inte hellerom det är möjligl för all fatta ett beslut om alt jämställa allataxor på del sätt som jag här åsyftat. Minfråga lill är alltså: Inom vilken tidsram skall den successivaavvecklingen vara slutförd? Jag vill bara erinra om vad jag sade i mitt svar på interpellationen,nämligen att en utjämning av priset mellan olika abonnenter har skett och atlden utjämningen fortsätter fram till mitten av 1980-lalet. Det ärden period som vi här har att röra oss med. Omeltaxor baserade på självkostnadsprincipen Överiäggningenvar härmed slutad. § 13 Föredrogs ochhänvisades 1978/79:41 tillnäringsutskottel 1978/79:42 tilljustitieulskottel 1978/79:43 och 44 tillnäringsutskottel 1978/79:45 tillskatleutskotlet §14 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1978/79:86-88 §15 Anmäldes och bordlades 1978/79:53 om minskad statskontroll över kommunernaoch landstingskommunerna 1978/79:59 om ändring i lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa fall, m. m. 1978/79:67 om förbud molaga §16 Anmäldes och bordlades 1978/79:46 av andre vicetalmannen m.fl. 1978/79:47 av OlofPalme m.fl. 1978/79:48 avKarl-Anders m.fl. 1978/79:49 av och anledning av proposilionen 1978/79:32 om åtgärder inom bryggeribranschen §17 Anmäldes och bordlades 1978/79:5 med anledning av motioneromvälfärdsmätning och förmögen-helsredovisning 1978/79:6 med anledning av motion om desamhällsekonomiska konsekvenserna av strukturförändringar inom näringslivet 1978/79:7 med anledning av motion om statligabelalningstransaktioner över postgiro 1978/79:10 med anledningav proposilionen 1978/79:22 om fortsatt giltighet av lagen (1952:98) medsärskilda beslämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål,m. 1978/79:11 med anledning av propositionen 1978/79:11 med förslag till ändring i delgivningslagen(1970:428), m. m. 1978/79:8 med anledning av propositionen 1978/79:1om ersättning för anordnande av skyddsrum m. m. 1978/79:12 med anledningav molion om statligt stöd till m. m.1978/79:14 med anledning av molion om statsbidrag till Grännamuseerna 1978/79:12 med anledning av proposilionen1977/78:114 om ett centralt organ för informationsförsörjning, m. m. jämtemotioner 1978/79:4med anledning av molioner angående trafiksäkerhet m. m. 1978/79:4 med anledning avmolioner om jakt- och viltvård m. m. 1978/79:5 med anledning avproposilionen 1978/79:13 om ändringar i lagen (1944:219)om djurskydd, m. m. 1978/79:6 med anledning av molioner om vattenlagen 1978/79:8 med anledning avpropositionen 1978/79:8 om kapilallillskott till jämte molioner 1978/79:10 med anledning av motion omnationalisering av bilindustrin 1978/79:11 med anledning av motioner om medbeslämmandefrågor m. m. §18 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1978/79:89 av JolianOlsson (c) till arbetsmarknadsministern om resurser tillnäringslivsorganisalioner för alt minska ungdomsarbetslösheten: Trepartiregeringen fattade beslutom en rad åtgärder för alt bekämpa ungdomsarbetslösheten. a. skalllärlingsutbildningen öka med 500 platser, AMS och SÖ skall lägga ulyrkesutbildning i förelag, utbildningsbidragen för ungdom förstärks, resursernaför beredskapsarbeten i förelag och organisationer ökas etc. Ramen för insatsernauppskattas lill 1 400 milj. kr. Isyfte att förmå småföretagare inom hantverk, industri och jordbruk att anställaarbetslösa samt för alt informera om tillgängliga stödformer över- vägdetrepartiregeringen former för att tillföra SHIO-Familjeföretagen och LRFsärskilda resurser. Jaganser de nämnda åtgärderna vara av stor belydelse för all molverkaarbetslösheten. De innebär dessulom ökade möjligheter för ungdomen lill konlaklrned olika yrken saml med företagen och deras organisationer. Pånågra håll i landet har försök gjoris med företagsbesök och intensifieradkontaktverksamhet med förelag och organisationer. Dessa försök har visat godaresultat med många nya arbelslillfällen. Det har också visat sig attberedskapsarbeten och praklikplatser i stor utsträckning medfört fortsallanställning för många ungdomar. Mot bakgrund av detanförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Näroch på vilket säll saml i vilken omfattning kommer resurser för atl molverkaungdomsarbetslösheten atl slällas lill förfogande för de nämndanäringslivsorgan isalionerna? 1978/79:90 av () lill uibildningsminisiern om ökad forskarutbildning: har alltmer alarmerande rapporterlagts fram om den minskade antagningen lill forskarutbildning vid vårauniversitet och högskolor. har i sittbetänkande SOU 1977:63 redovisai antalet forskarstuderande, examina m. m. inomolika fakulteter i siffror och i ord. Av del materialetframgår atl anlalel forskarexamina minskal . UHÄ har i tvårapporter tagit upp olika frågor rörande forskning, forskarutbildning ochforskningsorganisation och bl. a. beskrivit svårigheterna att planera enlämplig dimensionering av forskarutbildningen. senast har Vetenskaps-,Vitterhels- och Ingenjörsvetenskapsakademierna avlämnat en rapport lillregeringen i vilken man kräver omedelbara äigärder för atl öka rekryteringenlill forskarutbildning. Det sägs också att vi slår inför en snar forskarkris. Situationenär alarmerande och bör ses mot bakgrund av all man vid genomförandel av den nyahögskoleorganisationen från alla håll betonade viklen av atl all undervisningskall vara forskningsanknuien. Silualionen är nu sådan, an allvarliga farhågoruppställ för huruvida vi i framliden skall kunna rekrytera tillräckligt välutbildadehögskolelärare. Än värre kommer bristen att bli när del gäller all fö fram elllillräckligi anial tekniker och naturvetare för forskningsuppgifter ochutvecklingsarbete på insiiiuiioner och i näringslivet.