prot · G20976 · 1978-12-31 00:00:00 — Och de helt orimligamarginaleffekterna för flerbarnsfamiljer måste avskaffas. Liknandeproblem möter man på andra häll inom vårdområdet. Även här krävs vidgade möjligheterför den enskilde atl bestämma lill vad och hur hans pengar skall disponeras.Det fordras mer av personlig vård, mer av hemvård, slörre i stället för mindreutrymme för privatläkare och privata landläkare, avbyråkratisering i ställetför byråkratisering, decenlralisering i stället för centralisering, valfrihet istället för myndighetsstyrning uppifrån. I många av de frågor som jag här har berört - skatterna, sparandet,skolan, barnomsorgen och familjen samt inte minst själva grundvalen för vårekonomiska politik i framliden - är del min förhoppning att vi underden härvårriksdagen skall kunna komma överens över ett sä brett politiskt fäll sommöjligt. Men i vissa grundläggande frågor står trots det tväskilda synsätt mot varandra lika väl som för 5, för 15 eller för 25 ärsedan. Den ena uppfattningen vilar på övertygelsen om all värt folks framtidbäst gagnas av att samhällsfunktionerna i så slor utsträckning som möjligtcentraliseras och alt människornas vardag i allt slörre utsträckning utformasav politiker och genom politiska beslut. Den andra uppfattningen ulgår ifrånall en decentraliserad samhällsekonomi ger det största utrymmet för deenskilda människornas valfrihet och ansvarslagande och därmed också för deinitiativ och de arbetsinsatser som lägger grunden för välfärd ochsysselsättning. Gränsen går alltså - starkt förenklat - mellan socialism ochickesocialism. Delval som vi står inför gäller om den ändring av den poliliska kursen somägde rum hösien 1976 skall ligga fast eller om rodret än en gång skall läggasom till en polilik med alltmer av förmynderi och kolleklivism. Jag är övertygadom att det sistnämnda vore lill skada för värt land och för vår ekonomi samtför de enskilda människorna och deras frihet och deras välfärd. Jagtror inle alt socialdemokraterna kan föra en skolpolitik som förbättrarkvaliteten i undervisningen och skapar ordning och drägliga arbetsförhållandeni våra skolor. Jagtror inle alt socialdemokraterna kan föra en politik som syftar lill all sänkaskatterna, och jag tror inte att de kan dämpa statens och kommunernasutgiflsexpansion. Jagtror inle alt socialdemokraterna är beredda atl föra en polilik som gynnar deenskilda människornas individuella sparande och som ger varie familj i värtland som sä vill möjlighet all äga sitt hus, sin lägenhet eller ett fritidshusför avkoppling och vila. Jagtror inle alt socialdemokraterna kan föra en ekonomisk politik som möjliggör enfri företagsamhet och ell näringsliv som är lönsamt och som kan skapasysselsättning och trygghet för framtiden. Jagtror kort sagl inte atl socialdemokraterna - om de skulle komma tillbaka - varesig kan eller vill föra en polilik som svarar mot de krav som de enskildamedborgarna reser eller som löser de problem som vi möter under kommandeår. De klarade inle den arbetsuppgiften under sin regeringslid. Och de har iopposition visat sin oförmåga alt redovisa trovärdiga och ansvarsmedvetnaalternativ. Trots del myckel omfattande tiopunklsprogram som fören stundsedan föredrog och som indirekt skulle kunna åberopas som elt erkännande föralll det som socialdemokraterna misslyckats med under sina , så kan viläsa oss lill i deras motioner vad de vill och vad de erbjuder konkret: mer avskaller, mer av statsingripanden, mer av centralisering och byråkratisering,mer av en skolpolitik utan bestämda mål och utan fasthet, mer av kollektivabeslut och mindre av enskild valfrihet. Jagtror inle atl folk vill ha en sådan polilik. Jag ser därför medoptimism fram emot vårriksdagen, mol valkampanjen och mol det resultat som denkommeratl leda lill. Valet kommer att gälla hur människorna i värt landskall ha del under 1980-lalel, i sista hand vilken valfrihet som de skall få,och hur myckel av sina tillgångar och sina inkomster som de skall förfoga överulan pekpinnar uppifrån. OLOFPALME (s) kort genmäle: anföranden innehåller ett oändligt ordsvall av negativtkänsloladdade ord om socialdemokratin. Del är liksom huvudinnehållet. Men dettänker jag inte la upp -jag har för kort lid. Men del gör inle så mycket; delvore alt ödsla lid. Jag får ta upp del i elt annal sammanhang. Jagskall bara la upp en enda fråga som intresserar mig: om del går atl fä fram ellbesked i sak om vad egentligen menar. Han säger så här: Vi har inleförsämrat den sociala tryggheten. Utbetalningarna har kunnat ske genom alt mannumera lånar. betalade vi alla väsentliga utgifter - folkpensioner,barnbidrag osv. - med inkomster. betalas de med lån lill en tredjedel. HerrBohman begriper lika väl som jag alt del i längden inte kan fortgå. Man måstevälja hur man skall kunna klara dessa utgifter. En ökad ekonomisk aktivitet gerbara en del. blir underskottet enligt herrBohmans egna experter. säger: Vi skall stoppa rundgången. Det är utbetalningarav pengar frän staten till medborgarna. Jag lycker all det skulle höra tillvanlig anständighet att tala om vad det är för utbetalningar som stoppa, eller minska. Vi harju budgeten ganska klar för oss. De storapunkterna närdet gäller en sådan här rundgång är folkpensioner, det ärbarnbidrag och bostadsbidrag, vilka hör ihop, det är livsmedelssubventioner,del är sjukvård, som man möjligen kan räkna dit, och några sädana saker lill.Del är de stora posterna i budgeten, och del är delta som kallar för rundgång. Närnu säger au rundgången bör upphöra eller minskas och budgetläget ärsom det är, då måsle kunna tala om vad del är han vill skära nedpå. Jag tror att alla medborgare, som vi fått höra talas om här, ärintresserade av sina vardagsfrågor. Alla de känslomässiga övertoner som herrBohman tar till tror jag inte atl medborgarna är sä ohyggligt intresserade av.Jo, kanske man känner sig upplyft av dem bland egna kärntrupper;jag vill inle alls bestrida det. Men när medborgarna hör säga aUman skall hejda mndgången - utbetalningen av pengar från statskassan - såIrorjag atl de lyssnar. Och frågar man sig: Vilka utbetalningar? Hur myckelbetyder del? skall inte tro alt han skall kunna gå igenom enhel vår i och en hel valrörelse ulan alt kunna ge ell konkret svar påden frågan. Jagskall inle la upp polemik med i övrigt. Det blir andra tillfällenall göra det, och jag har inte lid lill en sådan polemik med de debaitreglersom gäller. Men jag har lid all slälla denna enkla fråga: När talarom all minska mndgången, vilka utbetalningar är det dä han vill skära ned? GÖSTABOHMAN (m) kort genmäle: Herrlalman!Lål migförst beklaga atl inle var intresserad av atl gå in pä detkänsloladdade meningsutbyte som brukar förekomma mellan oss tvä. Jag vill inlesäga alt det är berikande i ordels rätla mening, men del är i varie fall rättupplysande alt få konstaterat hur långt ifrån varandra vi slår i vår bedömningav hur enskilda människor upplever sin tillvaro i . Delär också beklagligt atl inte log upp den kastade handsken, sominnebar att jag bad att underkasta sig en skiljedomsbedömning avSveriges ekonomi , om orsaken lill atl vi hårde problem vihar och om trepartiregeringens fögderi. En internationell analys av del slagetskulle omöjliggöra för alt fortsätta sin svartmålning avtrepartiregeringens ekonomiska polilik. Jag vill påstå all lämnardenna svartmålning till del svenska folkel mot bätire velande. Jagär lika bekymrad när del gäller budgetens underskott som alla andra talare. 1dag är detta inget problem. När tiderna vänder och vi utnyttjar den fullakapaciteten i värt näringsliv, så kommer del alt skapa problem. Men det innebärå andra sidan atl om vi utnyttjar full kapacitet har vi också full tillväxt. Dåbehöver vi inle betala de dyra pengar som vi alla betalar för att hållaarbetsmarknaden gående. Vi behöver inle göra de väldiga industriella satsningarsom vi har tvingats atl göra. Jag har inget minne av atl harkritiserat några enskilda industriella satsningar, ulan han har accepterat demallihop. Men med fullt kapacitetsutnyttjande krymper automatiskt del häralltför stora, växande budgetunderskottet. Vikan bara la etl enda exempel, som jag lycker är belysande. Vi har i runttal 200 000 människor som betalas genom AMS-medel, i beredskapsarbeten,utbildning och annal. 200 000 människor motsvarar i direkta kostnader ungefär10 miljarder kronor, som vi när vi arbetar för fullt och utnyttjar denproduktionskapacitet vi har i vårt land skulle slippa betala. Del belyser barahur relativt del här begreppet budgetunderskott är. Del är inte en fråga om altslaten skall ha sin bokföring täckt med plus och minus på bägge håll, ulan delär fråga om vad samhällsekonomin tål. Sedangäller del rundgången. Om man tar in så mycket i skall av en familj att denfamiljen måsle ha en massa bidrag för alt klara sig. då är del fråga om enrundgång. Då vore det bättre för den familjen att den slapp betala så mycket iskatt och därigenom också kunde avstå från bidragen. Det är en bedömning ivarie särskilt fall. Detsvenska bidragssystemet är uppbyggt i slor utsträckning så, att eltmycket stort antal människor som inle behöver del ekonomiska stödet genombidrag lyfter det ändå. En stor del av räntesubventionerna i bostadsbeståndetgår till personer som befinner sig i etl sådant ekonomiskt läge atl dedefinitivt inte behöver della. Jag lycker alt del verkligen borde vara etlgemensamt intresse för alla alt göra en ordentlig analys av hela den svenskabostadspolitiken, Ni kanske avvisar en sådan , men det är min bestämdaövertygelse au den analysen kommer atl framtvingas vad ni än lycker om . Rundgång är dyrt. Rundgångleder lill ökad byråkratisering och ökat blanketlraseri,och jag skall gärna erkänna atl detla äretl svårt problem. Del är därför vi harbegärt atl man skall göra en ordentlig analys. Vi har krävt en ordentligexpertanalys av detla för alt få klarlagt vad som är verkligt angeläget och varman skulle kunna åstadkomma väsentliga besparingar. Personligen tror jag -jaglalar bara för mig själv - att man skulle kunna åstadkomma betydande lättnader,betydande besparingar och minskande skattebörda om man knöl den härbidragsrundgången i stor utsträckning lill själva skattesystemet, mer än vadman gör . Kopplingen mellan bidrag och skatter måsle göras bättre, den måstegöras pä elt helt annal sätl. Mendet avgörande måsle vara, alt om del finns en allmän uppfattning om att densvenska skallebelastningen är ell allvariigt samhällsekonomiskt problem som vimåste angripa - och pä den punkien lycker jag mig ha hört instämmandesynpunkler från och , medan socialdemokraternaföreslår 15 miljarder i ökade skatter - är det etl gemensamt intresse alt visätter oss ner och studerar den svenska rundgången och ser efter hur vi kanlösa detta problem utan alt de människor som verkligen behöver stöd och bidragdrabbas. Detär ell gemensamt intresse för oss alla atl klara delta, om vi är överens om althöjda skatter och höjda utgifter icke löser problemen med bidragssystemet,utan bara gör det värre och sämre för oss alla. Det är den springande punkien idagens ekonomiska situation, det är brytpunkten i vår ekonomi. Vi har i dagkommit så långt i att vi definitivt icke kan lösabudgetunderskoltsproblem och andra samhällsekonomiska problem genom atlfortsätta alt höja våra skatter. Gä ut och fråga folk på galor och torg, ochhör efter hur människorna reagerar i den silualion där de befinner sig! 1mitt första anförande erinrade jag om alt alll fler människor gär över frånheltidsarbete lill deltidsarbete. Det är kostsamt för hela den svenskasamhällsekonomin. () kortgenmäle: När del gäller den inlernalionella bedömningen vill jag erinra om alten internationell expertpanel utnämnde lill del land som 1975 hade förtden mest framgångsrika ekonomiska politiken i världen. kom en bedömningdär numera placerades som nr 13 av 16 deltagande länder. Värderingen ärredan ord, . Aldrignågonsin har den ekonomiska utvecklingen i varit sä dåligsomunderdeårdåGöslaBohman var ekonomiminister. Aldrig lidigare tordeskalletrycket ha ökat så snabbi som då.Gösta varekonomiminister. Detla är bara faktiska konstateranden. GöstaBohman säger nu alt budgetunderskottet kommeratl minska, om vi får en aktiviteti näringslivel. Men hans egna experter säger alt budgetunderskottet om fem ärär 25 miljarder - även vid fullt utnyttjande av våra resurser, en gynnsamekonomisk utveckling och ulan en enda reform. Smit inle undan där! säger sedanalt det skall göras en expertulredning. kommerihåg hur ni i alla är krävde alt del skulle tillsättas experlulredningar,besparingsulredningar. Till slut fick ni igenom del i , och vitillsatte besparingsutredningen. Trepartiregeringen hade inte funnits merän envecka förrän ni avskaffade besparingsulredningen, för ni hade ingenting atlföreslå. Och dä var del bäst all dränka besparingsutredningen i glömskansbrunn. I tvä är regerade ni ulan alt lägga fram några besparingsförslag. Däremothöjde ni skatterna mer än någon annan regering. Efteråt kommer ni och säger: Vivill ha en ny expertulredning. Jaghar så oerhört kort lid på mig, medan har del fördelaktigt jämförtmed mig - han kommer efter mig och har tid alt lägga ul texten. Jagställde lill frågorna: Vad är det för rundgång som ni pratarom?Vad skall ni spara in på? Jo, höjda hyror skall del nog bli-det kan manmöjligen utläsa av anförande. Men i Övrigt ärdet bara ellkonservativt mummel om all vi har etl budgetunderskott och atl vi nog måsteskära ned det som betalas ut. tidigare regeringskolleger sittertysta som mumier, för de vägar inle stå upp och proteslera. När det gäller allvärna den sociala tryggheten i mot alla dessa reaktionära resonemangtvingas socialdemokratin slå ensam - det är den gamla erfarenheten. Men herrBohman vågar icke svara. Del kanske blir en höjning av hyrorna - det kan manmöjligen få ut av anförande, men f ö. var det bara enorma gesteroch lal om rundgångar, bidragssänkningar och skattesänkningar. Sedan slutar dethela: ja, del får nog bli en expertulredning. Eftertankens kränka blekhet,ganska fegt och ganska ynkligt, men avsikterna är nog i grunden ganska onda. () kortgenmäle: läser verkligen iniernalionelli tryck som f-n läser Bibeln.Läs på bättre nästa gång, , så kommerdet atl gå bättre här också. Gåut, , lill människorna och tala om för dem all det är reaktionärt allgöra gällande all skattebelastningen i är alltför hög. Gå ut tillmänniskorna och säg att det är reaktionärt att påstå att vi inle kan ha det härskattesystemet längre, eftersom det går ut över vår samhällsekonomi, vårtillväxt och vår framtid och all vi måsle skapa någonting bätire. Gä ul ochtala om för dem atl det är reaktionärt all göra della gällande. Dä fär ni sehur myckel tro folk därefter sätter lill . Del är icke reaktionärtatl säga det som alla människor i vårt land tycker och tänker. Delär inle sant all den gamla trepartiregeringen -under min lid, som del hette -vidtog de påstådda negativa åtgärderna och höjde skatterna. Vi sänkte skatterna1977 och 1978. Vi genomförde indexreglering av skattesystemet och hindradedärigenom skatterna att höjas i takt med inflationen. Var del ocksåreaktionärt? vill göra detla gällande. Folk lycker det inte. Utanden indexregleringen hade vi inle hafl del fina avtal på arbetsmarknaden somvi haft. Staten login i direkt skatt 1976, när OlofPalme styrde, 36 miljarderkronor. 1977 hade vi på gmnd av skattesänkningarna kommit ned lill 32 miljarderoch lill 31 miljarder. Del våren klar skattesänkning. 4Riksdagens protokoll 1978/79:76-77 Samtidigthöjde kommunerna sina skatter. Och de hade aldrig höjt skatterna så mycket somjust då. Kommunerna kan vi inle ta ansvar för. Vi har verkligen gjorl vad vikunnat för all få ned den kommunala skatte- och ulgiftsexpansionen ulan att fånågol nämnvärt stöd från socialdemokrater ute i landet. Änen gäng OlofPalme: Del är fel all påstå all skatlelryckel aldrig höjts såmycket som . OlofPalme har påslält della förut. Enbartmellan 1975 och 1976 höjdes skatlekvoten/? ?p/o i än under de/iw år dådel satt en borgerlig regering. Vi höjde momsen, heter del. Ja, del gjorde vi.Anledningen var alt vi var tvungna att göra del. Det hörde ihop meddevalveringen, som vi tvingades atl vidta för atl rätla lill de tokigheter somOlofPalme hade lämnat efter sig. Hade OlofPalme i oppositionsställning fåttigenom sina förslag, skulle skattetrycket ha varit 9 miljarder kronorhögre än vad det är . Ovanpå delta vill OlofPalme nu lägga yllerligare 15miljarder kronor. Är inte detla reaktionärt? (vpk): tog inle helt oväntat upp frågan om . Samme GöstaBohman som beskrev de amerikanska lerrorbombningarna motVietnam som bombningar för fred kräver nu cyniskt alt del svenska biståndetlill del krigshäriade skall upphöra. Vi tillbakavisar ochmoderaternas krav. Kampanjen mot , som utsatts för historiens värstabombkrig och som under extremt svåra förhållanden och yttre stormaklshot sökeråteruppbygga landet, måste tillbakavisas. Vem besiämmer över näringsliv? Det är etl fätal mäktigakapilalägargrupper, med familjen i spetsen. 1978 svarade de 25viktigaste ägargmpperna i för av sysselsättningen inomnäringslivet. Wallenbergarna är den överlägset mäktigaste. Och det är dessagrupper, valda av ingen, utsedda endast genom den makt de skaffat sig överfrukterna av andras arbele, som besiämmer över samhällsekonomins utveckling.Delärderasspekulationerefter vinster-för egen räkning, inle för folkflertalet -som avgör människors villkor, arbete och utkomst. Närvinslutsiklerna är sämre i den kapitalistiska världen minskar flnans-gruppernasin produktion och sina investeringar - åtminstone här i -och då ställsfolk utan jobb. Politisktkan man förhålla sig pä tre säll lill detla. Del går atl vara passiv. Det gåratl försöka hjälpa upp kapitalägarnas vinster för all förmå dem alt låtaproduktionen forl-sälla alt växa. Men del går också all angripa deras makt. Delgår alt inrikta politiken pä all få en samhällsekonomi söm slyrs efter folkelsvilja, intressen och behov. Deregeringar vi haft under 1970-talel har valt all salsa pä fortsallkapilalägarmakt över näringslivet. Man har spridit mer och mer av förmåner lillkapitalägarna. Den politiken har, sedan den på allvar slog i genom under1960-talel, visat sig misslyckad. Kapitalägarna har kunnai forlsälla all drivanäringslivel för egna vinster och inle för samhällsnyttan. Mera bidrag, mera skattelättnader,ökade garantier och krediter har de fått och tackat för sig med ökadarbetslöshet, utarmning av orter och hela regioner, arbetshets och utslagning.Den politiken har inte lett lill ökad samhällelig kontroll över näringslivel.Den har inte heller letl till all konjunkturerna bättre kan bemästras avriksdag och regering. Alt vi kanske nu gär mol en period av lindrigare krissker oberoende av gåvopoliliken: den kapitalistiska ekonomin uppträder pä detviset, den utvecklar sig i en vågrörelse. Mendenna vågrörelse skall man inte dra för stora växlar på. Folkpartiregeringen,som vi nu dras med, påstår all en avgörande förändring inträffat under 1978.Avgörande på vilkel sätt? Inte har vi väl nu kommil lill en högkonjunktur sominle snart kommer alt avlösas av en ny lågkonjunktur? Inle har vi väl nu kommittill en situalion där hela den utveckling vi haft i samhällsekonomin sedanslutet av skulle brytas? Vändningen har ju faktiskt ännu så längehaft mycket liten inverkan på de flesta människors liv. Den standard som sänktsunder de borgerliga regeringarna har inle återställts. De arbelslösa var ju idecember 1978 -den senaste tidpunkt för vilken uppgift föreligger-9 000 fleraän , och därtill har AMS arbetslöshelsdöljande verksamhetkraftigt expanderat. Investeringstakteni näringslivel är låg, tendensen lill industriulflyltning och export av jobbhar inle brutits, flyltlasspolitiken gentemot Norrbollen och andraglesbygdsområden förvärras och de multinationella företagens makt övernäringslivel har inte minskal - inte heller ovissheten i den ekonomiskautvecklingen och inle heller vissheten om alt en högkonjuklur nu 1979 snartäter slår om i sin motsats. av delta har förändrats pä elt avgörandesätt. av della har regeringens gåvopolilik gentemot kapitalägarna förmåttändra på. Gåvornatill företagen växte drastiskt när de borgeriiga partierna kom iregeringsställning. Det handlar om en hel snårskog av olika direkta ochindirekta stödformer, som inte alllid kan mätas i exakta krontal. Del handlarom bidrag, om krediter, om subventioner, om skatlelindringar, om devalveringarna- som ju innebar merinkomsler för exportkapilalet men drabbade lönlagarna iegenskap av konsumenter. De direkta bidragen till det privata näringslivelunder den snart äntligen lilländalupna treårsperioden kan uppskattas tillstorleksordningen . Minskningen och slopandet av allmännaarbetsgivaravgiften kommer nästan upp i samma sioriek. Lån och kreditgarantiergick bara . Skall vi härtill läggadevalveringarnas inkomststärkande betydelse för storkapitalet och andrasubventioner, t. ex. att bolagen slipper betala skatt genom atl lägga pengar iskattefria investeringsfonder, osv., sä kommer vi upp i belopp på vida mer än100 miljarder kronor. Delrör sig alltså om väldiga belopp. Men den ekonomiska politiken har inle blivitmera effektiv för det. Samhällsinflylandet över näringslivel har inte växt. Delhar däremot arbetslösheten och kapitalexporten - trots atl denna tillfälligtminskade . Sammanfattningsvis: de borgerliga regeringarna harbedrivit en dyr men dålig ekonomisk polilik. Den första borgerligaregeringen hade inte ens hunnit in i kanslihuset förränArbetsgivareföreningen och storfinansen gick ut lill offensiv. I en massivannonskampanj i tidningarna krävde de lönestopp, ökad produktion,konjunkluranpassad arbetstid och försämrade sjukförmåner. Deborgeriiga regeringarna har inle heller gjorl storfinansen besviken. Alll derasarbele har tagit fasta pä atl stödja och stärka storfinansen. Löntagare,barnfamiljer och pensionärer skall ensamma bära krisens bördor. Manhar höjt priser och hyror. Man har höjt momsen. Man har dragit nerdaghemsbyggandel. Man har skurit ner bostadsbyggandet. Man har devalveratkronan. Man har gjorl lusenlals arbelslösa. Man tänker avfolka hela landsändar.Man har accepterat valutaexporl, kapitalexport och industriulflyltning. Manhar sänkl arbetsgivaravgifter. Man har krävt lönestopp och nästan fäll detgenomfört. Del har bekräftat här . Dellaär borgerlig regeringspolitik, oavsett antalet partier i regeringen. Delta ärnågot annal än de vallöften som sä frikostigt delades ul under den senastevalrörelsen - löften om 400 000 nya jobb, skattesänkningar, prissänkningar m.m. Borgerligpolitik - det har inneburit ständigt högre priser. Bara matpriserna har stigitmed över 20 "d. Detta har drabbat barnfamiljer och pensionärer särskilthårt. Regeringen har inte ens gjort allvarligt menade försök att stoppaprisökningarna. Regeringenbrukar hänvisa till del prisstopp som den införde, men maken lill skoj får manleta efter. Förklara annars hur matpriserna stigit med mer än . per månadför en genomsnillsfamilj ! Regeringens prisslopp var ellsäll, fullt av undanlag som medgav prishöjningar. Vad än de borgerliga påslårkan alla se efter i sill egel facil. Där framgår det klart och tydligt allprisstegringarna varit rekordslora. Varför har regeringen inleinfört ett verkligt prisslopp? Delär samma sak med hyreshöjningarna. Hyrorna har tillåtits öka oavbrutet och tar enständigt slörre del av arbetsinkomsten. Hyrorna har i genomsnittblivit . tvingas folk välja om de skall äta ellerom de skall bo. Menregeringen är passiv. Den har inte gjort annal än uttryckt förståelse förproblemen. Regeringen kunde ha ingripit konkret mot hyreshöjningarna. Varför har regeringen inleinfört hyresslopp? Underalla dessa år med borgerliga regeringar har bostadsbyggandet minskatkatastrofalt. Vi har långa bostadsköer. 1 tvä tredjedelar av landels allakommuner råder en akut bostadsbrist. Pensionärer behöver bättre bosläder. Ungdomar vill ha egnalägenheter. Därför har spekulationen och svartabörs-handeln med bostäder ökat.Utöver de redan höga hyrorna tvingas de bostadslösa nu betala åtskilligalusenlappar under bordel för all få en lägenhet.