prot · G20934 · 1978-12-31 00:00:00 — Elt av syftena med den ändrade administrationen var au fåtill slånd en snabbare handläggning genom kortare kontaktvägar och en meradirekt konlakl med de försäkrade. Ärendenenligt yrkesskadelagsiiftningen, dvs. sådana ärenden där skadan eller sjukdomenyppats före , handläggs även i fortsättningen avriksförsiikringsverket. Verket har f n. en stor balans av oavgjorda ärenden.Orsaken till detla är den kraftiga ökningen av anmälda yrkessjukdomsärendensom inträffade , ökade dessa ärenden med ca10%. har antalet handläggare av yrkessjukdomsärendentredubblats. Dä det lar tid att utbilda ny personal för dessa arbetsuppgifterdröjer del en lid innan insatta personalförslärkningar får full effekt.Avgörandena i yrkessjukdomsärenden kräver dessutom som regel yttrande av eneller fiera medicinska experter. Tillgången på sådana experter är ytterstbegränsad och ulgör i mänga fall den tränga sektorn i handläggningen. Antaletanmälda nya yrkesskadeärenden enligt äldre beslämmelser kommer successivt attminska. Detla, i förening med den ökade personalinsatsen, kommer alt minskaväntetiderna. Mot bakgrund av vad jag här redovisat finner jag inle någrayllerligare åtgärder påkallade f n. Frågan följs dock kontinueriigi. Låt mig först tacka socialministern för elt i stort setttillfredsställande svar. Tyvärrupplever alltför många sig såsom maktlösa gentemot en långsam och känslolösbyråkrati. Den person som aktualiserat sina problem för mig och som föranlettdenna fråga har inte varit en passivt väntande person. Hon har under lidenvåren lill haft minst 13 kontakter medförsäkringskassan och tvä med för alt försöka få frambesked. De fiesta av dessa har hon haft . Del som är tråkigt aratl hon vid dessa kontakter inte kunnat fö ett någoriunda klarläggande beskedom tidpunkten för det slutgiltiga avgörandet. Det är därför inte all undra päatt människor känner sig maktlösa. Jaghar i svaret fått en godtagbar förklaring lill alt detta ärende hamnat iskarven mellan två olika beslutsvägar. Det är givet att det ofta uppstår 9 protokoll 1978/79:33-34 0/77bemanningen av vissa fyrplatser köbildningaroch andra svårigheter. Detsomjag tycker är allvarligt i detla fall, och som borde vara ell memento förframtiden, är atl man inte efter atl en person har avlidit harfått detta klart för sig hos handläggaren utan atl man fortfarande begär in nyahandlingar. Detla tyckerjag är en smula fatalt. Del leder till atl man gör merän man hade behövt göra om rapportvägarna fungerat ordentligt. Jagvill alltså tacka för svaret och hoppas att vad statsrådet här uttryckt enförhoppning om, atl man skall kunna arbeta av kön, skall bli en verklighet. Jagvill vädja lill statsrådet att försöka meddela dem som har kontaktmed allmänheten att hellre ge ett någorlunda klart besked om en tidpunkt förbeslut, även om denna ligger relativi långt fram i tiden, än att avge vagabesked typen; Vi håller pä med della, det kan nog bli färdigt . Detkänns inte bra att fö sådana besked månad ochfortfarande inget beslut. och jag är i stort sett överens. Ingen kan anse deltillfredsställande atl det skall ta så läng lid. Men det är, som , just i skarven mellan två system som det har blivit sä här. Delberor inte i och för sig pä brist pä resurser utan det beror pä alt, som jagnämnde i min svar, den trånga sektorn är den medicinska sakkunskapen. Dessaärenden är ofta myckel komplicerade. Del gör alt man behöver kvalificeradexpertis, och dä tar det tid. Men det är inle lillfredssiällande, och jaghoppas naturligtvis, precis som , all man skall kunna beta av denstora arbetsbalansen sä snabbi som möjligt. Detär klart att jag också förstår atl om en anhörig ringer för alt höra hur delgår och får klart för sig alt man på ämbetsverket inle vet att den person detgäller är avliden, så lycker hon att del är konstigi. Men del är nu så att viinte har någon automatisk rapportering av dödsfall i en situation som denna,och det skulle vara svårt att införa en sådan. Vi vill ju också försöka hällanere byråkratin och blankettflödet i vårt samhälle. är klart att om man kommer i fatt med arbetet, blir risken mindre för altsådana här saker skall behöva inträffa. Jag kan bara försäkra alt alla somarbeiar med delta naturiigtvis är besjälade av samma önskan - att få nedhandläggningstiden. Överiäggningenvar härmed slutad. § 21 Ombemanningen av vissa fyrplatser KommunikationsministernANITHA erhöll ordet för atl besvara i (c) den8 november anmälda fråga, 1978/ 79:115, och anförde; har frågat mig om jag ämnar vidta åtgärderför att bibehålla bemanningen på , samlNidingens fyr. a. den framtida organisationen för lotsväsendel behandlas i ett förslagfrän som överiämnats lill regeringen. Förslaget är f n.pä remiss, och det innefattar inte avbemanning av ellerNordkosters lolsplats, Enliglföreliggande planer skall Nidingen i samband med atl fyren automatiserasavbemannas fr, o, m, , Dessa planer har redovisats förriksdagen i budgetpropositionen för /79, I anslutning härtillförutsatte trafikutskott att samhällsekonomiska,lokaliseringspolitiska och sjösäkerhetsmässiga skäl beaklas vid frågor som röravbemanningar. Frågan om fortsatt bemanning av Nidingen har väckts som ärende ikommunikationsdepartementet. Eftersom regeringen inle tagit ställning lillärendet ärjag f n, inle beredd att göra något närmare uttalande. 0/77bemanningen av vissa fyrplatser i (c): Jag ber alt få lacka kommunikationsministern för svaret pä min fråga.Del är glädjande att och lotsplatser kommer atl fä behållasin bemanning. Kustbefolkningen- skärgårdsbor, fiskare och sjöfarande - är ett tålmodigt släkte, som ulan knötunder årtionden funnit sig i den utarmning av säkerheten runt våra kuster somblivit följden av indragningen av prickar och lotsplatser saml avbemanningen avfyrar runt våra kuster. Man har haft förståelse för alt samhället behöver sparapengar inom olika sektorer. Mennär del skyddsnät som fyrpersonal, lotsar och bätmän pä våra lotsplatserutgjort, alltmer har glesnat för atl inte säga försvunnii på siorakuststräckor, har oron och bitterheten börjat infinna sig. Det är också ganskaförklarligt, när man på landbacken, om det gäller landsvägstrafik ellerstadstrafik, försöker undvika olyckshändelser och dödsfall - naturligtvis medall rätt - genom alt skapa säkrare gatukorsningar, Ijusreglerad trafik och rentallmänt vidta åtgärder som syftar lill en större säkerhet, som manlängs kusten och lill havs avrustar och plockar bort vad som är ett absolutminimikrav för atl trafiken skall kunna fiyta något så när ulan fara för livoch egendom. Fyrpersonaloch loisar har i alla lider varil en myckel viktig länk i sjöräddnings- ochövervakningssammanhang och kan inte ersättas av automatisering i dessafunktioner. Den avbemanning av fyr- och lotsplatser runt våra kuster sominitierades av den dåvarande regeringen och som sedanfortgick , fram lill dess att kommunikationsministern itrepartiregeringen bröt trenden genom all rädda kvarbesättningen på , kan inte fä fortsätta. Regeringenbör i stället avbryta vidare avbemanningar av fyrar och lotsplatser och sökaåterskapa den säkerhetskedja mnt våra kuster som ett antal bemannade fyr- ochlotsplatser utgör. Det är enligt milt förmenande både lättare och billigare församhällel att göra detla än atl först låta hela 0/77 avgiftsbeläggningen vid SJ.s bilparkeringsplatser systemet haverera ochsedan bygga upp något nytt. Jagär som sagt tacksam för svarei angående och lotsplatser.Jag hoppas au också Nidingen får behälla sin bemanning, eftersom del är ensynnerligen fariig skärgård i det området. Med della anförande, i vilket ()instämde, var överläggningen slutad. § 22 Omavgiftsbeläggningen vid SJ:s bilparkeringsplatser KommunikationsministernANITHA erhöll ordet för alt besvara/(/;/;a£"//a5sorts (c) den 24oklober anmälda inlerpellation, 1978/79:53, och anförde; har frågat mig om jag anser all del är lämpligt allparkeringsplatser i anslutning lill järnvägsstationer avgiftsbeläggs och om jaganser alt det finns andra metoder än avgiftsbeläggning att hindra eventuelltmissbruk av parkeringsplatserna. Detär angeläget alt tågresenärerna får lillgäng till parkeringsplatser vidjärnvägsstationerna. Det stimulerar ett önskvärt kombinerat resande och gerdärmed resenären möjlighet alt ulnyltja bil och tåg för de trafikuppgifter somresp. trafikmedel är bäst lämpat all utföra. Tyvärrhar de parkeringsplatser som SJ har ställt i ordning för tågresenärerna imänga fall kommii alt utnyttjas av andra, och SJ:s kunder har haft svårl all fåplats för sina bilar. Delta gäller främst där parkering på omgivande gatumarkär avgiftsbelagd. Föralt förhindra missbruket av platser har SJ på skyltar informerat om vilkabeslämmelser som gäller för parkeringen. De parkerande har ålagts alt visa uppsina färdbiljetter och tala om hur länge de tänkt utnyttja platsen. Del haremellertid - utan heltidsanställda parkeringsvakter - varit svårl attkontrollera atl endast biljettinnehavare parkerat inom området eller atl detågresenärer som utnyttjat platserna följt bestämmelserna om tidsbegränsning.Atl gå lill domstol för alt kräva skadestånd av dem som överträttbestämmelserna är besvärligt och dyrbart. SJhar mot denna bakgrund i stället börjat avgiftsbelägga parkeringsplatsernainvid järnvägsstationerna pä orter där parkering på omgivande gatumark äravgiftsbelagd. Därigenom har möjligheterna förbättrats för SJ:s kunder atlparkera invid stationen, och förutsättningarna för ett kombineratlåg-bilresande har därmed också förbäilrats. SJ:s åtgärd är således till gagnför järnvägsresandet. ANNAELIASSON (c): Jag ber att få lacka kommunikationsministern för svarei pä mininlerpellation. Hiuillshar ställt parkeringsplatser till förfogande för resande viden ston antal stationer. Normalt utgår ingen avgift för att man skall få utnyttjaparkeringsplatsen i samband med resa, men i vissa fall finns lokalabeslämmelser som reglerar parkeringslidens längd och ibland minsta erforderligaresesträcka. All SJ tillhandahåller parkeringsplatser kan ses som en del avSJ;s service för alt slimulera tågresandel, och då inle minst det merregelbundna resandet. Nuhar man under åberopande av ell missbruk av parkeringsplatserna börjat medavgiftsbeläggning. Det uppges att del framför allt rön sig om missbruk på ortermed allmänt dålig tillgång till centralt belägna parkeringsplatser. Manbörjade med detla . Först infördes avgiftsbelagd långtidsparkering iLund, och . Sedan kom sådan i i januarioch i i är. Del här var ell första försök atl prövaavgiftsbeläggningen och dess effekler. Från SJ:s sida har man uppenbariigenbedömt att det har utfallit väl, eftersom avgiftsbeläggning har införts på ytterligareorter och det finns planer för sådan på ännu fler orter. Tankenär alt man i normalfallet skall la ul avgift för långtidsparkering pä orter därgatuparkering är avgiftsbelagd. har del rört sig om en avgift på 10kr. Verksamheien bedrivs genom avtal mellan SJ och företaget . I de fall man anser det befogal avgiftsbelägger man också korttidsparkeringpå SJ:s tomtmark. Mininterpellation väcktes ursprungligen före regeringsskiftet av min partikollegaTorsten . Interpellationen har mötts med stort intresse frånallmänhetens sida och i lokalpressen pä de orter där man reagerat med oro införSJ:s avgiftsbeläggning. har själv haft nära erfarenhet avexemplet . är ell bra exempel för att illustreradetla problem. ligger på tämligen bekvämt pendlingsavstånd frånSödertälje, och . Det rör sig här om avstånd där resa medbil kan konkurrera med lågresa även frän kostnadssynpunkt, och pendlingförekommer säkeriigen också med både bil och tåg. Enavgiftsbeläggning i samband med parkering vid SJ:s stationer drabbar givetvis isärskilt hög grad det dagliga järnvägsresandet och järnvägsresor på kortaredistanser över huvud tagel. En kostnadshöjning med . per resa kan i dessafall bli en avgörande faktor som göratt många människor inle bryr sig om attkrångla med alt kombinera bil- och lågresande utan i slällel lar bilen helavägen, SJ;ssätt atl la sig an allmänhetens önskemål präglas tyvärr av för litet fantasi.För alt framgångsrikt kunna konkurrera med bilåkande och flyg behövs del mer änväl fantasi och nytänkande. Del gäller all förbättra servicen till allmänhetenoch att söka skapa en positivare bild av SJ. Konkurrenssituationen har juonekligen skärpts gentemot Linjeflyg . De tecken på enmerserviceinrikiad politik som kunnat märkas på senare lid hos SJ har varitglädjande, men tyvärr verkar åtgärder av det slag vi nu diskuierar i raktmotsatt riklning. De skapar en negativ inställning hos allmänheten, och derimmar dåligl med målsättningen all gynna resandet Om avgiftsbeläggningen vid SJ.s bilparkeringsplatser 0/77 avgiftsbeläggningen vid SJ.s bilparkeringsplatser Självfallelmenar också jag alt ett eventuellt missbruk av SJ:s parkeringsplatser igörligaste mån skall förhindras, i synnerhet om det leder lill att SJ-resenärerinle kan utnyttja en parkeringsplats därför atl platsen belagts av någon somanvänder den i hell andra syften. Imin inlerpellation slälldejag frågan om statsrådet anser all det finns andrametoder alt hindra eventuellt missbruk av parkeringsplatser än avgiftsbeläggning.På den frågan harjag tyvärr inie fått något svar från kommunikationsministern,vilket jag kanske kan lolka sä all kommunikationsministern ändå inle ställersig avvisande lill alt man prövar andra metoder. Det är i så fall posilivt.Kommuniktionsministern harju tillfälle att i den här debatten ge besked på denpunkten. Närföretag som Epa och Domus kan klara sin service lill bilburna kunder genom alltillhandahålla avgiftsfri parkering, måste man fräpa sig om inle också ettföretag som SJ skall kunna lösa dessa problem. Varför skulle man inte kunnautveckla nya metoder att koppla avgiflsfrihet med SJ-resande i de fall manbefarar missbruk och förbättra möjlighelerna för dem som utnyttjarparkeringsplats all dokumentera atl man gör det i samband med resa? Del socialaansvaret och servicemedvelenheten kan väl i alla fall inte vara mindre nos SJän hos varuhus och affärer? Iinterpellationssvaret ges en redovisning av SJ:s agerande och SJ;s synsätt närdet gäller dessa frågor. Jag saknar här en redovisning av regeringens synliksom en redovisning av den politik man vill driva för att främja servicen förlågresenärerna och därmed gynna kollektivtrafiken - det är ändå det viktigastei sammanhanget. Delsägs i svaret all förutsättningarna för att kombinera låg- och bilresande harförbättrats genom avgiftsålgärderna. Enligl min mening är det en förbättringatt man kommit till rätta med ell visst missbruk av parkeringsplatserna, förhållandet ger inte underlag för några generella slutsatser om alt åtgärdernahar inneburit förbättringar för SJ-resenärerna. Därför,herr talman, hoppas jag för min del - och jag är övertygad om atl mångaSJ-resenärer delar denna min förhoppning - att kommunikationsministern kommerall siudera denna fråga näimare och ta del av de erfarenheter som görs av SJ:savgiftsbeläggning. Jag hoppas också att kommunikationsministern är beredd attbedöma frågan inte bara från missbrukssynpunkt utan också se den i det bredasammanhang, där del handlar om alt främja SJ;s service till allmänheten ochrekrytera nya resenärer. Herrialman!Som jag sade i mitt svar har del varil svårl för SJ all hindra atl andra änSJ:s kunder utnyttjar parkeringsplatserna. En anledning har varit alt det är såkrångligt att fä skadestånd från dem som överträder bestämmelserna. Ipraktiken hardet därför varil riskfritt all parkera på SJ:s platser ulan atl hatågbiljett. Dehär förhållandena kan emellertid komma att ändras. Regeringen har nämligennyligen beslutat att tillkalla en utredare för att se över möjligheterna alt ta ul kontrollavgifterav dem som parkerar fel på privat mark. Utredningens förslag kan komma altförbäiira SJ:s möjligheier att kontrollera att parkeringsbesiämmelserna följs.Ulredningen skulle alltså kunna leda till att SJ i slörre utsträckning kundebehälla sina parkeringsplatser avgiftsfria. ANNAELIASSON (c): Jag är glad över att kommunikationsministern för framliden inle villstänga några dörrar, eftersom jag tror alt det är oerhört viktigt att man kange tågresenärerna den här typen av service. Enligt en del uppgifter som jag harfått har parkeringsplatserna i vissa fall kommit all utnyttjas i mindreomfattning eller t. o. m. kommii au slå lomma. 1 så fall ärdet eu tecken på auinförandet av den här typen av avgiftsuttag inneburil en försämring förresenärerna. Jagvill därför än en gång uttrycka min förhoppning om atl kommunikationsministernföljer frågan med stor uppmärksamhet och att regeringen gör vad den kan för attupprätthålla en god service för SJ:s resenärer. Omavgiftsbeläggningen vid SJ:s bilparkeringsplaiser Överläggningen var härmedslutad. §23 Föredrogs och hänvisades 1978/79:55 tillcivilutskottel 1978/79:61 lillkonsiitulionsutskoitei 1978/79:64 lilllagutskottet §24 Föredrogs och bifölls Interpellationsframsiällning 1978/79:85 §25 Anmäldes och bordlades 1978/79:41 av/)//'Z,ö've'flto/-g med anledning avpropositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I lill statsbudgeten /79 1978/79:42 av Z-ars m.fl. med anledning avpropositionen 1978/79:29 om fortsatt giltighet av lagen(1975:1360)omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall 1978/79:43 av Z,a/-5 m.fl. med anledning avpropositionen 1978/79:32 om åtgärder inom bryggeribranschen 1978/79:44 av och medanledning av propositionen 1978/79:43 om medelsanvisning m. m. påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgelårel 1978/79 inomindustridepartementets verksamhetsområde 1978/79:45 av och medanledning av proposilionen 1978/79:54 om ändrade regler för uppskov medbeskatining av realisationsvinst, m. m. § 26 Anmälan avinterpellationer 16november 1978 Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1978/79:86avLars Ulander(s)U\\ arbetsmarknadsministern om det aviserade förslaget till nyförtroendemannalag; överlämnade regeringen eltförslag lill ny förtroendemannalag till lagrådet. Meningen var att riksdagenskulle få la ställning lill förslaget . Efter en nedgörande kritikfrån bl. a. LO och TCO drogs förslagel lillbaka. Imassmedia uttalade arbetsmarknadsministern att regeringen kunde tänka sigmarginella förändringar. Även statsministern har offentligt uttalat altförslaget skall läggas i stort sett som del presenteras i lagrädsremissen. Jag hemställer att lillarbetsmarknadsministern fä ställa följande frågor: Avserarbetsmarknadsministern alt med endast marginella förändringar lägga fram detförslag till ny förtroendemannalag som lagrådet har haft på remiss? Vilkapunkter kommer atl ändras i förslagel lill ny förtroendemannalag i förhållandelill lagrådsremissen? När kommer förslag om nyförtroendemannalag? 1978/79:87 av ChristerNilsson (s) till industriministern om åtgärder för att förbättrasysselsättningen i : Arbetsmarknaden i kommun - regionall centfumi västra - har drabbats hårt av kraftigasysselsäitningsminskningar. har kommun förioratmer än 2 000 industrijobb. Ett förbättrat konjunkturläge kan inte lösaproblemen eftersom krissituation är en följd av strukturellaförändringar. Det finns risk för att arbetsmarknadskrisen i kommer atlsprida sig lill omkringliggande kommuner. ABMotala Verkstad hade i mitten av 1960-talel 2 500 anställda. sysselsätterförelaget bara omkring 220 personer. har reducerat sin arbetsstyrka med nära 2 000personer, och det finns risk för all ytteriigare 600 induslriarbetstillfällenförsvinner . Delta skulle i så fall innebära alt ca 30 96 av kommunensindustriarbeismarknad har försvunnit . Problemenförvärras av alt kommunens största företag - och - inte efterfrågar personal. Enligl i Östergötlandslän har nämnda förelag vissa svårigheter atl fulll sysselsätta redan anställdpersonal. I svarar industrinför 44 96 av antalet arbetstillfällen. siffraför länet är 35 96. En nedgång i industrisysselsätlningen får alltså myckelstora effekter i . 1976var arbetsmarknadssituationen tillfredsställande i och det fanns ledigajobb. Förändringen pä arbetsmarknaden har alltså gäll mycket snabbt. Snabbaoch kraftfulla insaiser är nödvändiga för all häva den djupasysselsättningskrisen i kommun. De insatser som görs av lokala ochregionala organ föratt stärka arbetsmarknaden i måste kompletteras medeffektiva åtgärder från regeringen. i har ioklober 1978 hemställt att regeringen ställer 100 milj. kr. till förfogande förarbelsmarknadspolitiska insatser i . En ekonomisk satsning fränstaten är en förutsättning för en lösning av den svåraarbetsmarknadssituationen i västra . Med hänvisning till delanförda ber jag alt få ställa följande fråga: Avserinduslriminislern alt la initiativ till lokaliseringspolitiskl stöd eller andraåtgärder för atl förbättra arbetsmarknaden i kommun? 1978/79:88av Eiik Glimnér (c) till industriministern om sysselsättningen inomfiyginduslrin; Flygindustrikommiltén, Flik, har presenterat sittförslag till alternaliv som man skall satsa pä därest B3LA inle byggs.Förslaget frän majoriteten i Flik innebär atl man bygger 6 divisioner A 20 Ml. Kommitténssocialdemokraliska minoritet har ännu inle angett hur mänga divisioner A 20 manämnar salsa på eller vilken utrustning och vilka prestanda man tänker sig fördessa plan. Oavsettom regeringen skulle stanna för majoritetens eller minoritetens inygindustrikommiltén förslag så måsle detla innebära att svensk flygindustri påsikt läggs ner. Eltställningstagande i den riktningen innebär, utöver de konsekvenser detförsvarsmässigt kan få för vårt land, slora omställningsproblem för denpersonal som blir berörd i denna industri. För orter som och i vissmån skulle ell genomförande av förslagel innebära synnerligenbesvärliga sysselsättningsproblem. Jaganser alt ulredningen tagil alltför liten hänsyn till dessa problem för berördaorter. Därför fömtsälter jag alt regeringen är beredd atl redovisa mer konkreiaförslag till alternativ sysselsättning än vad utredningen gjort. Utredningensförslag på den punkten verkar alltför ofullständiga. Medanledning av vad som här har framförls anhåller jag om atl lillindustriministern få ställa följande frågor: Vilka sysselsättningseffekterbedömer statsrådet all resp. flygplansal-ternativ får för ochÅtvidaberg? Vilka alternativa sysseläsllningarkan regeringen erbjuda dessa orter? § 27 Meddelande omfrågor 16november 1978 Meddelades att följande frågor framställts 1978/79:136av () till utbildningsministern om lokaliseringen av detnorra skogsinstitutet: Genom beslut av riksdag inrättades tvåskogsinstitut lokaliserade till resp. . Beslutet innebar attnya lokaler skulle uppföras i . Fram till dess alt byggnadsfrågan varordnad skulle undervisningen bedrivas i gamla skogsskolans lokaler iBispgården, kommun. Byggnadsfråganhar ideligen fördröjts genom nya utredningar om skogs-teknikerutbildningensdimensionering, inriktning och ledning. beslöt atllokaliseringsfrågan skulle prövas på nytt när aktuella utredningar var färdiga.Då utredningsarbetet nu är slutfört bör lokaliserings-och byggnadsfrägan förnorra skogsinstitutet snabbt bringas till sin lösning. Med anledning av dellavill jag ställa följande frågor: När kan proposition väntasföreligga angående byggnads- och lokaliseringsfrägan för det norraskogsinstitutet? Är utbildningsministern bereddaU förorda som definitiv lokaliseringsorl för institutet? 1978/79:137av Per () till budget- och ekonomiministern om innebörden i visst fallav gällande skattelagstiftning: Ett fackförbund i har i skrivelsetill medlemmarna lovat den som deltager i en konferens alt "för förloradarbetsförtjänst kommer att utgå ett skattefritt stipendium på . att ett sådant förfarande är förenligt med gällande skattelagstiftning? 1978/79:138av () lill statsministern om åtgärder för all hindrasamgående mellan i : ärett av de län som drabbats mycket hårtav konjunkturnedgång och slmkturföiändringar inom näringslivet. Den förraregeringen uppmärksammade detta och tillsatte bl. a. den s. k.Värmlandsdelegalionen med uppgift att försöka skapa nya arbetstillfällen. Itidningspressen har del aviserats all och i tagitupp förhandlingar om ett samgående i traklorbranschen.