prot · G20994 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag ber alt få lacka kommunikationsminister för svarel på mininterpellation. Kommunikalionsministern konstaterar att regeringen inte kaningripa i ett enskilt företags handlande och i dess Dethade jag klart för mig innan jag framställde interpellationen. Det kunde dockha varit av intresse atl vela kommunikationsministerns principiellauppfattning i det akluella fallet. Enliglmin uppfattning bör inriktningen vara alt järnvägsnätet utnyttjas förtransporter så långt ekonomiska förutsättningar medger, och i del fallet måsleman räkna samhällets totalkostnader och la hänsyn till samtliga inverkandefakiorer. Trafiksäkerheten och samhällets kostnader för sjukvård eller olyckorbehöver ocksä komma in i den bilden. Människor som råkar ut för olyckor ochderas situation likaså. Energislöseriet mäste också åtgärdas. Det är viktigtatl vi får ett system som tar hänsyn lill dessa faktorer. Det bör beaktas i denkommande irafikpropositionen. Statsrådetnämner i svaret alt det går atl styra och påverka utvecklingen. Därom skall visnart fö besked i den kommande irafikpropositionen. Det är bra. Dä fär vi välvänta och se. Jag skall därmed inte gå in på mina tvä första frågor och inleheller yllerligare kommentera de punkterna i svarel. De har, somkommunikationsministern säger, diskuterats lidigare. Jagövergår så lill min Iredje fräga, som är den mest väsentliga. Om enöverflyttning av dessa transporter kommer att ske från järnväg till landsvägmåsle vi få bäUre vägar. En överflyttning av yiteriigare tung traflk till våravägar inger oro. De vägar det gäller är smala och krokiga på många ställen.Möten och - än värre - nödiga omkörningar blir svåra och riskfyllda. Förpersontrafiken uppstår dessutom tidsföriusler. Kommunikationsministern meddelaratl några särskilda åtgärder pä grund av den ökade trafiken anser ejerforderliga. Det tyckerjag är märkligt i högsta grad. Kommunikationsministernhänvisar lill alt länsstyrelse och vägverk 1978 fastställt flerårsplan förlänsvägar. Det är riktigt, men då var ju inte denna Iransportomläggning aktuelleller känd. Trots alt sä inle var fallet har i i sillyttrande framhållit behoven av förbättringar och upprustningar av vägarna medanledning av de lunga vägtransporter som redan lidigare har funnits. Lät migcilera elt litet stycke av det yttrandet: "Länsstyrelsenbedömer emellertid det som mycket otillfredsställande att - trots alt kriterierna för åtgärder på vägnätet skärpts -flera projekl som är angelägna ur bl. a. regionalekonomisk synpunkt inte kunnai inrymmas i planen, eller fält så låg prioritet alt de inte kan bli hellfärdigställda . Exempel på sädana vikliga projekt - som med utgångs punkt från förslaget lill långlidsplan - inte kan färdigställas är förbifarter förbi , och tätorter pä väg 62 ." Statsrådetmålar upp en alllför vacker bild av del värmländska vägnätet och speciellt avde vägar som jag angivit i interpellationen, Slöllet-Karlslad och Hagfors-Väse.Länsstyrelsen har särskilt betonat svårigheterna på dessa väganVärmlandsdelegationen harockså i sina framställningar till regeringen pekat pådet behov som flnns ur olika synpunkler av förbättringar av dessa vägan Nusäger statsrådet att del inte är fråga om mer än 8-10 billasler per dag pä väg240 och väg 63 och atl särskilda ålgärder ej är erforderiiga. kontrollerasiffrans riktighet, men även om den är riklig vill jag säga att delta inle ärelt litet lillskolt ur trafiksynpunkt, speciellt inle för de bilister som färän svårare att ta sig förbi de långa lasibilsåken pä sträckor som kan röra sigom fiera mil. Del gär inte all bortse från detta. Vadjag förvånar mig mest över är atl statsrådet inte sagt någonting om väg 62,Slöllet-Karlslad, som går bredvid järnvägen genom . Det är där deflesta limmerlransporlerna sker. De går inle på vägen Hagfors-Karl-slad.Statsrådet har svarat när det gäller massavedslransporlerna på och väg63. Men de flesta timmeriransporter som flyttas över lill landsväg kommeriroligen all äga rum pä väg 62. Somjag framhållit i interpellationen är förhållandena värst på sträckan förbiForshaga pä väg 62. Sedan persontrafiken på NKIJ-banan upphörde har vi mereller mindre fåll löften om upprustning av denna väg förbi och Forshaga.Nu blir trafiken ännu intensivare. Därför måslejag slälla följande fråga lillkommunikationsministern: Kan vi påräkna atlvägbygget Forshaga-Hyn aktualiseras ? Del är riktigt alt den här frågan har varit uppe tidigare i den härkammaren, och del är rikligt att kommunikationsministern lika lilel då som ansåg sig ha möjligheter att la något initiativ i frågan. Liksom dåhänvisar hon lill den trafikpolitiska propositionen och de intentioner att införaen ny och mera samhällsekonomiskt inriklad trafikpolitik som den förväntas ha. Nukryper - den dagen dä denna de stora förhoppningarnas proposilion skallläggas på bord - emellertid allt närmare, och om skall viav allt att döma ha den i våra händer och själva kunna bilda oss en uppfattningom vad den verkligen innehåller. Men kan vi i vissa tidningar få endel "smakprov". Sålunda har min egen enpresentation - lål vara att den är lilen - av vissa delar av propositionen. Avdessa uppgifter stär det klart atl i varie fall jag har ställl för storaförhoppningar på denna proposition. Jag hade vänlat alt alll tal om ett annatkostnadsansvar och ell mera samhällsekonomiskt synsält skulle avspegla sig i dekonkreta förslagen då del gäller nedläggning av järnvägar men där harjagtydligen lagil miste. Tvärtom innehåller propositionen enligt uppgift förslagom alt en rad mindre järnvägar skall läggas ned innan de alltså ens fåttchansen nit få den s. k. lönsamheten prövad enligt de nya intentionerna. Dettorde därför vara ganska meningslöst atl här försöka förmåkommunikationsministern att inse del samhällsekonomiskt rikliga i alt engagerasig i en lilen smalspårig järnväg i , som därtill är privatägd. Menjag vill ändå här i kammaren ta tillfället i akt och understryka de mångaargument för denna järnväg som framförts från alla som är berörda, även avBertil . Från samtliga kommuner efter den akluella NKIJ-banan liksomfrän fackliga och andra organisationer har tagits initiativ för all på olika säll försökaförmå statsmakterna atl ingripa för atl rädda järnvägen, sedan förhandlingarnamed det aktuella bolaget inle lett lill något resullal. Man har framför alltpekat på den yiteriigare belastning pä de redan förut hårt nedslitna vägarnasom överföringen av de akluella virkestransporterna innebär. Man har pekal pätrafiksäkerhetsfrägorna liksom på energi- och miljöaspekterna. Manhar vidare uttalat sin oro för alt överföringar från järnvägen av de skrot- ochgasoltransporter som gär mellan och skall göras, med endefinitiv nedläggning av hela bandelen som följd. Man har ocksä självfalletpekal på sysselsättningsaspekten - genom den vid nyåret verkställda åtgärdenblev elt fyrtiotal man ulan arbele. Samma argument har också lidigare framförtsav mig här i kammaren. De socialdemokratiska riksdagsledamöterna frän Värmlandhardessutom i molion lill ärels riksdag föreslagil etl statligt övertagande avbandelen. har också här tagit upp problemen och främst krävt initiativ fören uppmstning av vägarna mol bakgmnd av den hårdare belastning som de redanöverförda virkeslransporlerna medför. Jag vill också understryka det angelägnai delta krav. Enligl den fierårsplan som statens vägverk fastställt förbyggande av riksvägar kommer inte nägon nybyggnad av alt bli aktuellförrän pä . Alti etl sådant läge inte använda den befinlliga järnvägen ler sigsamhällsekonomiskt oförsvarbart, liksom del gör det då det gäller mänga andranedläggningshotade bandelar. Tyvärr verkar det som om den akluellatrafikpolitiska propositionen skulle innebära dödsstöten för en lång rad avsädana bandelar även om regeringen tydligen föredragit atl inle själv agerabödel. Jagskulle vilja slula med en fråga lill kommunikalionsministern: de uppgiftersom jag refererat frän rikliga? Jag böriarmed frågor. Jagdelar mening att det är angeläget atl järnvägen där så ärlämpligt utnyttjas för timmeriransporter och andra lunga transporter och altdet är önskvärt all varie iransporlmedel används på etl sådanl sätl atl dessspeciella egenskaper och fördelar ulnylljas på bäsla sätl. Men jag är ocksä ense om alt regeringen inle kan ingripa i elt enskilt företagsval av transportmedel. Beträffandefrågan om flerårsplanen sade att inte kände tillden planerade överflyttningen från järnväg lill landsväg. Men planerna pä dennu genomförda överflyttningen av virkeslransporlerna frän NKIJ-banan till vägvar kända innan fastställde flerårsplanen för länsvägar resp.yttrade sig över flerårsplanen för riksvägar. Del har alltså inle tillkommitnågot nytt efter del alt resp. vägverkel fastställdeflerärsplanerna. Trafikenpå berörs inte av denna överflyttning från järnväg till landsväg. Enligtvad vägverkel har uppgivit går transporterna pä väg 240 lill och därefter på väg63 mot . Bebyggelsen längs är som bekant av belydligt mindreomfattning än den längs . Däremotär del riktigt när del gäller tidigare omläggningar av virkeslransporter, dåbl. a. sägtimmerstransporterna lill flyttades över frän NKIJ-banantill landsväg. Det var medan Skoghallsverken fortfarande var i ägo,och det gällde även då storleksordningen per är. Men regeringen kundei del sammanhanget, lika lilel som , ingripa i företagets val aviransporlmedel. slällde en fråga om möjligheten atl förbällra de vägar somtransporterna skulle komma atl gä pä. Jag vill dä upplysa om atl det i denframslällning om statliga insatser i som Värmlandsdelegationen nyligenhar lämnat till regeringen inte finns önskemål om några förbättringsåtgärderpå sträckor av väg 240 eller väg 63. Vägbygget Forshaga-Hyn finns däremot med iVärmlandsdelegaiionens framslällning. Framställningen behandlas just nu idepartementet. Jagövergår sä lill fräga. Jag har inle läst av , men med hänvisning till vad återgav kan jag säga: Vänla lilldess propositionen ligger på bord! Jag ber atlfö tacka för de yiteriigare upplysningarna. Jaghar inle hafl tillgäng lill de förslag som vänlas i den nya irafikpropositionen,och därför skall jag inle gå in pade frågorna. Del är saker som vi föråterkomma till i en kommande debatt Jag måsle dock säga all både människor ochmyndigheier i har hoppals på en hel del förbättringar i dettasammanhang. Jagär glad för att statsrådet konstaterade atl del är angeläget atl så långt sommöjligl utnyttja järnvägarna. Sedankom statsrådet in på del yttrande som har gjort och som jagciterade. Jag sitter med i , och den skrivelse jag citerade är avden och då var den planerade omläggningen i varie fall intekänd för mig. Huruvida andra hade fött underhandsmeddelanden undandrar sig mittbedömande. Därför kan jag inte uttala mig om det. Jag betvivlar dock alt såskulle vara fallet. Men behovet av förbättringar av vägar är kolossalt slort.Varför det inte varit möjligt alt genomföra delta är naturligtvis en brist påmedel - och det kan man väl inte bara skylla den nuvarandekommunikalionsministern för. VägbitenForshaga-Hyn hinns väl med under liden , i varie fall lill ungefärhälften, och då för man väl räkna med atl även det sista kommer ganska snartefter 1988. Sedansäger kommunikationsministern atl väg 240 och väg 63 inte finns med iframställningen. Ja, del är klart alt vi har varit tvungna alt ta det mestnödvändiga i det här fallet. Och där är väg 62 nämnd. Frågan om den vägenkommer upp i regeringen, och eftersom arbetslösheten är stor i - vibehöver sysselsättningstillfällen - är del i allra högsta grad nödvändigt attden vägen kommer lill utförande tidigare än vad som anges i planen. vägen är nämligen mycketviktig. Omjag går lill mina personliga förhållanden - och jag är inte ensam - vill jag sägaatt jag har ner lill järnvägen. Där sitler jag kanske ochslåss med tiden när det är snöigt och dålig sikt. kan jag halångtradare framför mig fiera mil. Klockan gär, och jag kan vara rädd för attinte hinna ned till ett sammaniräde eller inte hinna med läget eller flygel. Dåär det inle roligt att veta att del kommer att bli fler långtradare och all detinte finns möjligheter att ta sig förbi dem på långa sträckor. Jagvill bara sluta med att vädja till kommunikationsministern aU ni, när ni nu iregeringen skall behandla de framställningar som Värmlandsdelegationen gjort,också lar er an den här vägen. Del finns många fler önskemål här, och det ärklart alt man inle kan köra ensidigt med vägförbättringar. Men det finns knappastnågonting som för en större allmänhet och samhällel har sä stor effekt som närett vägbyggande kommer till stånd - inle bara med hänsyn tillsysselsättningsmöjligheterna i samband med vägbyggandet utan ocksä med hänsyntill sysselsäuningen framöver, och dessutom tillkommer alla fördelar en bra vägkan ha. Jagslutar således, herr lalman, med att vädja till kommunikalionsminislern:Behandla den här frågan sä posilivi som del är möjligt. Då gör vi ochtrafiken en god tjänst ELVYNILSSON (s): Vi skall väl inle ta upp en trafikpolitisk diskussion om vad som slåreller inle står i den kommande trafikpolitiska proposilionen. Men vad som citeratsur denna i är bl, a. detta: "De bandelardärpersontrafiken bör läggas ned, enligt regeringen är följande",och sedanärdet uppräknat en lång rad bandelar, där jag kan nöja mig med det som gäller :", Lesjöfors-Filipslad-Daglösen, Nykroppa-Krislinehamn,Arvika-Benglsfors", Kan jag göra tolkningen att det här är fel, ellerär detla rikligt refererat ur den trafikpolitiska propositionen? Jag vill också livligt understryka vad särskilt harframhållit lill kommunikalionsminislern om nödvändigheten av alt förbättralandsvägarnas bärkraft när del gäller de här lunga transporterna - i synnerhet,skulle jag vilja säga, när vi har den här smalspåriga . Det storaproblemel med transporterna uppträder inte när virket är lastat på järnvägen-dåvet viju att järnvägen är överiägsen ekonomiskt sett. Flaskhalsen är faktisklomlastningarna. Det är därför alltmer transport läggs pä vägarna. Vi vel atlkosinaderna ökar, särskilt då omlastningskostnaderna. Den här järnvägen gåruppe i trakter där de områden som ligger närmasl troligen till slor del äravverkade. Först mäste man alltså forsla fram virket lill vägen, sedan skalldel lastas pä lastbil, sedan skall del köras lill stationen och sedan skall dellastas om på järnväg. Allt delta innebären väldig fördyring av råvaran. Jagskulle tro all om vi ser litet framåt i tiden kommer tyvärr järnvägstransporternapå grund av den här flaskhalsen alt bli sä dyra att man alltmer övergår lillvägtransporten Utvecklingen gär ju framål pä del området, och för vikanske iransporlmedel som gör atl marktrycket blir mindre och mindre; det kanhänga på däcksproporlioner och liknande. Därmed skulle vi kunna bemästraproblemet med det svåra tryck som ligger på vägbanan när del gäller sådana härtunga iransporler. Deltahindrar emellertid inte atl del är högeligen önskvärt all vägarna från norraVärmland ner mol och mot Gruvön i förbätiras, för de slitsväldigt hårt. Man har också erfarenhel av att reparationskostnaderna av dessavägar blir mycket höga. tog upp omlastningsproblemen, men när det gäller juslden bana som vi diskuierar kan jag inte uttala mig om huruvida det därföreligger speciflka problem. Jag förutsätter att transportköparen,, och ägaren av banan, , har elt så närasamband med varandra att det borde borga för att frågan om fortsattamassavedslransporter på NKIJ-banan mellan och noga harövervägts. Närdet gäller omlastningstekniken vid har utvecklingen gåttsnabbt framåt. Man har byggt ul terminaler och lastningsanordningar pä ettsådant sätt alt möjlighelerna har förbättrats atl köra först lastbil, såjärnväg och så lastbil igen, om så skulle behövas. Man har också gäll in för enenhelslaslteknik med container som har blivit väl utvecklad. F. n. gäller detmera atl fö transportörerna intresserade av atl utnyttja den lastleknik som manhar utvecklat Jag tror alltså inte atl vi behöver befara all omlastningenkommer att medföra problem för framtiden. Snarare har del gäll i motsattriktning. TillElvy villjag säga all den trafikpolitiska propositionen rymmer enlängrad frågorav belydelse fören ny trafikpolitik. Propositionen måste ses somen helhet, och vi bör inte starta en diskussion om en delfråga; dentyckerjag bör vänta lill den stora deballen. Det finns anledning. ,atl siudera proposilionen i de här delarna. Överiäggningenvar härmed slutad. §14 Föredrogs och hänvisades 1978/79:92till utbildningsutskottet § 15 Föredrogs och biföllsInterpellationsframställningar 1978/79:153 och 154 §16 Anmäldes och bordlades 1978/79:96 om vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret 1978/79:97 om ändring icivilförsvarslagen (1960:74) § 17 Anmäldes ochbordlades Nr 94 1978/79:15Talmanskonferensens skrivelse med överiämnande av betänkan- 2rnars 1979 §18 Anmäldes och bordlades Skatteulskottets betänkanden /79:31 med anledningav mouon om beskattningen av radhussamfällig- het1978/79:32 med anledning av molion om skaltelältnader för biodlare 1978/79:33med anledning av motioner om vissa alkoholpolitiska frågor 1978/79:20 med anledningav propositionen 1978/79:100 såvitt gäller anslag lill särskildpolisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mot riketssäkerhet m. m. jämte motion 1978/79:21 med anledning av propositionen1978/79:100 såvitt avser anslag tilljustitiedepartementet m. m. 1978/79:22 med anledning av proposilionen1978/79:100 såvitt gäller anslag tillpolishus, m. m. jämte motioner 1978/79:23 med anledning av propositionen1978/79:100 såviu gäller anslag lillbrottsskadenämnden m. m. 1978/79:24 med anledning av propositionen 1978/79:100såvitt gäller anslag till brottsförebygganderådet jämte motioner 1978/79:16 med anledning av förslag i propositionen1978/79:100 om höjda utryckningsbidrag för värnpliktiga jämte motioner 1978/79:19 med anledningav motioner om återinförande av det fria området i högskolan1978/79:20 med anledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gäller anslag tillvuxenutbildning jämte motioner 1978/79:21 med anledning av propositionen1978/79:100 såviu gäller fritids- ledamlbildningen m. m.samt bidrag lill driften av folkhögskolor m. m. jämtemotioner 1978/79:22 med anledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gälleranslag till centrala och regionala myndigheter för högskolan m. m. jämte 1978/79:22 med anledning av propositionen 1978/79:57om inriktning av den regionala konsumenlpoliliska verksamheten jämte moiioner 1978/79:23 med anledning av motion om upphävande avregionala prisskill nader på oljeprodukter 161 1978/79:24 med anledningav motioner om byggnadsmaterialindustrin /79:25 med anledning av molion omöverförande av isamhällelig ägo 1978/79:26 med anledning av motion om obligatoriskreseförsäkring 1978/79:12 med anledning av motioner omlåniagarkretsen för underhällslån, m. m. 1978/79:13 med anledning av propositionen1978/79:101 med förslag om tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /79 såvitt avser lånefonden förbostadsbyggande, jämte motion 1978/79:14 med anledning av proposilionen1978/79:100 i vad avser förslag om anslag till m. m.,och länsbostadsnämnderna, jämte motioner 1978/79:15 med anledningav moiioner om fritidsboende 1978/79:16 med anledning av motion om kommunalplanering för utnyttjande av grustäkter 1978/79:17 med anledningav molion om förvaltningen av samfölligheler 1978/79:18 med anledningav motioner om räddningstjänst m. m. §19 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1978/79:155 av {c) till kommunikationsministern om uibyggnad av Frösö flygstalion: Kapaciteten vid Östersund-Frösö flygstation hargenom den snabbt ökande flygtrafiken kommit att bli klart olillräcklig.Fiygsialionen, som är , spelar en slor roll för den allmännautvecklingen i regionen, eftersom praktiskt taget all reguljär flygtrafik tilloch från sker via Frösöfältet. Flygtrafiken och därmedfiygstationen har successivi föu ökad betydelse för arbetel med atldifferentiera länets näringsliv. För nyetablering och utökning av förelagliksom för lokalisering av administrativa enheter och funktioner är godafiygförbindelser med omvärlden av avgörande betydelse. Undersenareär har flyget ocksä blivit alll beiydelsefullare för utvecklingen avturistnäringen i och Häriedalen och avgörande för desskonkurrensförmåga gentemot utländska turistmål. Päskilda sätt har de brisifölliga resurserna vid flygstationenpåtalats. Flygvapnet har också påpekat alt flygslationen har en ur sekretess-och säkerhetssynpunkt olycklig placering och krävt alt flygsta- tionenskulle flyttas lill flygfältets norra sida. Luftfartsinspekiionen har isamband med en inspektion av flygplatsen gjort allvariiga anmärkningar beiräffandede bristande resurserna. Inspektionens anmärkningar har framför alll gällt denotillräckliga stalionsplatlan. Dess ulformning har även tidigare varit föremålför uppmärksamhet, bl. a. vid ett olyckstillbud som kunnat fö svära följder pågmnd av atl slationsplattan med nuvarande trafikbelastning är klartotillräcklig. Även yrkesinspektionen har inspekterat arbetslokalerna istationsbyggnaden och gjort allvariiga anmärkningar beiräffandearbetsförhållandena för personalen. Kapacitetenvid flygslationen fär nu anses vara en direkl begränsande faktor förturistnäringens fortsatta utveckling. Redan nu har nämligen kapacitetsproblemenpä flygslationen gjort del allt svårare all kunna avveckla flygtrafiken utanförseningar och andra olägenheter för passagerarna. Förhållandena påstalionsplatlan orsakar ocksä stora bekymmer för bl. a. charter-trafiken. Detfinns givelvis anledning alt räkna med all charterresandel lill och från länetkommer alt expandera i takt med utbyggnaden av de kommersiella turistanläggningarnai länet. Även i turistutredningens utvecklingsplan för Åreregionen förutsattesdel att resorna med charterflyg skulle öka i stor skala, och utredningenföreslog därför en utbyggnad av . Luftfartsverkethar godkänt en utbyggnadsplan för flygslationen som innefattade denav alla berörda parter förordade flyttningen lill norra delen av föltet. Sedanulbyggnadsplanerna godkänts har emellertid inga ylleriigare åtgärder vidtagits.Detta är myckel otillfredsställande. Mot bakgrund av regeringens direktiv tillkommittén för Utredning om vissa frågor beträffande luftfartens roll i ensamordnad Iraflkpolitik m. m. (Dir 1978:46) måsle de regionalpoliliska skälenför en förflyttning och ombyggnad av flygslationen tillmätas slor belydelse medhänsyn lill flygstaiionens roll för näringslivets och förvaltningens utvecklingi länet Detfinns med andra ord myckel siarka skäl för alt sådana åtgärder nu vidtas allplaneringsarbetet för en ny flygstation slutföres, så att nödvändigaanläggningsarbeten kan påbörias möjligl. Medhänvisning lill det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att lillkommunikationsministern slälla följande fråga: Ärkommunikalionsministern beredd vidta sädana ålgärder med hänsyn till den aktuellasituationen vid Östersund-Frösö flygstation att en utbyggnad av stationensnarast kommer till stånd? § 20 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1918/19:392av {c)u\\ industriministern om konkurrens mellan Algotsindustriernai och andra lekoföretag: Det svåra sysselsättningsläget i synneriigen angeläget atl verksamheten vid Algotsindustrierna kanfortsätta. Arbele pågår också för fullt när del gäller all framta nya produkterinom området yrkesanpassade arbetskläder. Jaganhåller om kammarens tillstånd atl till industriministern ställaföljande fråga: Vilkentolkning gör statsrådet av beslui angående siöd lillAlgotsindustrierna i , och i vad avser eventuellkonkurrens med andra tekoförelag? 1978/79:393av () lill industriministern om kapilaltillskou lillScharins i : Den svenska skogsindusirin är inne i en besvärligomstruklureringsperiod. 1 många förelag behövs belydande resurser för all klaradagens och framtidens problem. Etl av dessa förelag är AB iSkellefteå. Företagel har hos industridepartementet ett ärende som kräver snabbhandläggning om inte företagets fortbestånd skall äventyras.