prot · G209108 · 1978-12-31 00:00:00 — Omde ekonomiska villkoren för skyddsrumsbyggen Jag vill upplysa om någonting som han sannolikt kännerlill: inle ens i fråga om hus som påbörjas nu är man lönlös. När det gäller småhusoch barndaghem föreligger för dagen ingen skyldighet alls att bygga skyddsrum,så där kan man helt bortse från skyldigheten atl bygga skyddsrum före den 1juli. 1 etl antal andra sammanhang ersätter slalen redan nu kostnaderna eftervissa normer. För t. ex. skyddsrum vid skolor ersätter staten tvä tredjedelarav kostnaderna, och för irafikantskyddsrum vid hamnar, flygplatser,järnvägsstationer och tunnelbanor ersätts också tvä tredjedelar. Del finnsalltså etl ganska stort anlal ändamål där staten lämnar bidrag, lät varai vissa fall bara tvä tredjedelar. Kvarsom mål för kritik slår egentligen bara industrianläggningarsom sysselsätter mer än 25 personer och kontorsbyggnader som är över tvåvåningar höga. Där föreligger nu skyldighet att ordna skyddsrum,meningabidraggesavstaien. Jag betvivlar all just några anläggningar av dentypen har varit aktuella för påbörjande nu och blivit uppskjutna. Vi har med anledning av fråga hörtefter på ett antal länsbostadsnämnder, och i ett enda fall - i - sademan att det var någon som hade frågat efter della. I samtliga övriga fall sademan att ingen hade resonerat om problemet. Man ansåg alltså inte att det varnågol problem. Del är klart alt delta är ett problem; annars hade ju inte fråganställts av en av de mest initierade på den svenska bostadsmarknaden. Nuskall inle försvarsministern försöka all plocka det väsentliga i frågan urdebatten genom atl hänvisa lill hur mycket statsstöd som utgår när man byggerskyddsrum för olika delar av den svenska marknaden. Del var inte det frågangällde. Den gällde atl efter tar staten över samtligakostnader, och del är skillnad på om staten ersätter två tredjedelar eller omden tar hela kostnaden. Omde ekonomiska villkoren för skyddsrumsbyggen Avsiktenmed frågan är all få kontinuitet i framför allt bostadsbyggandet, och bakgrundenär den oro som har kommit lill ultryck också frän byggnadsarbetare, som ärväldigt intresserade av alt ha kontinuitet i sin sysselsättning. Vi har julänge i riksdagsarbelel från praktiskt taget alla partiers sida försökt få lillstånd en byggproduklion som inte störs av onödigt svåra bestämmelser, och jagtycker atl del skulle ha legal i försvarsministerns iniresse att hjälpa tillatt undanröja denna oformlighet i lagstiftningen. I alla bostadshus som byggs med statliga län ersätter ju staten kostnaderna för skyddsrum, och detta gäller en ganska stor del avbostadsbyggandet. Vidarevill jag påminna om all propositionen lades fram för tiomånader sedan, och statens vilja att från ersätta kostnadernaför alla skyddsrum måsle rimligtvis ha varit känd rätt så . Jag trordärför alt del vore omotiverat alt , i slutet av en tidsperiod som i allafall är läng, göra en ändring. OSKARLINDKVIST (s); Jag hade väntal all försvarsministern skulle komma med deninvändningen, atl delta ju har varit känt sä länge atl man borde ha observeratdel lidigare och gjort elt påpekande för försvarsministern, som då möjligenskulle ha haft ett större intresse av att gripa in och ändra på bestämmelsen.Det är helt riktigt. Men det ärju först pä senare lid vi har observerat allrisken för att det kan uppslå störningar i produktionen, i arbetet påbyggmarknaden, förefinns. Därför har frågeställaren haft till syfte attundanröja detta genom alt ge försvarsministern en chans att flytta fram datumför ikraftträdandet av de nya bestämmelserna. Svårareär ju inte det här ärendet än att försvarsministern myckel lätt kunde haföreslagit en sådan åtgärd. Det kostar inte en enda krona att göra delta. Detär del som är det viktiga i den här frågan. Och det skapar en bättre garantiför kontinuitet i arbetet på bostadsmarknaden. Om talade om ett problem som uppfattades som akut avmänga berörda skulle jag ha större anledning alt följa hans uppmaning. Men vidvår rundringning till ett stort antal länsbostadsnämnder var del bara en endasom över huvud laget visste om problemet. De andra visste alltså inte om del,och jag har därför svårt aU dela uppfattning att det här skullevara ett mycket akut problem som allvariigt hindrar igångsättningen av byggandeunder de kvarvarande tre månaderna av budgetåret. Jag kan förstå om försvarsministern visar etl myckel stort personligtengagemang i frågor som gäller flygplan och andra slora kostnader för detsvenska samhället. Men jag kunde inle länka mig alt försvarsministern skullevisa elt lika stort personligt engagemang när det gäller en framställd frågasom är sä rimlig som denna. Det rör sig ju om att flytta ikraftträdandet av enbestämmelse från till ett något tidigare datum för att undvikastörningar pä den svenska byggmarknaden. Eftersomdel inle heller kostar någonting utan är en åtgärd för att åsiadkommakontinuitet hade jag kunnat länka mig all försvarsministern skulle ha haft enmera positiv inställning. Jag beklagar att han gör detta motengagemang, för viskulle ha behövt större förståelse frän försvarsministerns och därmed fränregeringens sida. Omuppslutningen kring regeringens energipolitik Milt engagemang är inte sä stort, för jag betraktar inte frågan somsärskilt pressande efter den rundfråga vi gjort på länsbostadsnämnderna. Hadevi vid vår undersökning fått ett intryck av att det varit ett slorl anlalbyggen som skulle ha kommit i gång lidigare, om ijite den här skyddsrumslagenfunnits, så hade jag haft etl annat engagemang - det kan jag försäkra herrLindkvist. Vidarevill jag påpeka att alla lagar som denna församling stiftar måste ju träda ikraft vid någon lidpunkt. Om man skulle försöka genomföra retroaktivitet ochtidigare ikraftträdande i olika lägen, sä skulle man trassla till arbetet förlagstiftarna och för dem som skall genomföra de nya lagarna. Överiäggningenvar härmed slutad. § 7 Omuppslutningen kring regeringens energipolitik StatsrådetCARL erhöll ordet röratthesvaraOlofJohanssons{c}den 26 febraari anmäldafråga, 1978/79:366, till statsministern, och anförde; har frågat staisministem på vilket sätt regeringen avseratl i energipolitiken åstadkomma den breda uppslutning bland svenska folket somregeringsförklaringen utlovar och dessutom konstatera om den existerar. Frågan har överlämnatslill mig för besvarande. Regeringenhar lagt fram förslag till riktlinjer för energipolitiken fram mot1990. Förslaget innebär framför allt att energipolitiken inriktas på att minskaSveriges stora oljeberoende. För att uppnå detta krävs sträng hushållning medenergi. Den beräknade ärliga ökningstakten av energiförbrukningen pressasdärigenom ned lill elt absolut minimum. Vidare krävs alt man utnyttjar sädanaaltemativ lill olja som finns tillgängliga , däribland även kärnkraft.Kärnkraflsprogrammel begränsas till de reaktorer som är Omuppslutningen kring regeringens energipolitik färdigställda ellerpåbörjade, dvs. För all få la de nybyggda reaktorerna i driftfordras all kraftförelagen uppfyller villkorslagens krav. Någon utbyggnaddäratöver bör enligl regeringens mening inte komma till stånd. Energipolitikenges vidare en inriktning som möjliggör en successiv utveckling mol eltenergisystem som huvudsakligen baseras pä uthålliga, helst förnybara inhemskaenergikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. En särskild satsning sker påsolvärme. I regeringsförslagel finns också en rad åtgärder som syftar lill attskydda miljön och förbättra säkerheten. Regeringensförslag grundas i huvudsak på överväganden. Bakom dessastod bl. a. en majoritet av ledamöterna från de politiska partierna,ledamöterna frän LO och TCO samt fristående experter. Energikommissionensbetänkande fick vidare elt brett stöd i remissyttrandena. Förslagel har såledesgod förankring i partier, organisationer och folkrörelser. Del är regeringensbedömning alt en energipolitik med denna inriktning kommer all få den bredauppslutning som omnämnes i regeringsförklaringen. Jag ber alt få lacka för svaret av energi- och samordningsministern.Jag beklagar atl statsministern inle vill försvara och förklara sin egenregeringsförklaring. Och det framgår tyvärr också av svaret att inte hellerCari vill diskutera särskilt mycket den fråga somjag ställt, nämligen dendemokratiska aspekten pä energipolitiken framöver. Däremot har statsministernbesvarat en del av min fråga inför näringspolitiska råd den 14mars. kommer tydligen i andra hand. Jagtänker inte la upp tiden här i kammaren med alt diskutera energipolitiken iallmänhet -del har vi andra tillfållen att göra. Därför koncentrerar jag mig påden sista meningen i svar. Del är alltså regeringens bedömning all"en energipolitik med denna inriktning kommer all få den breda uppslutningsom omnämnes i regeringsförklaringen". Hansvarar inle på det andra ledet i min fråga, dvs. hur den tänker konstateradelta - om han inte menar atl del redan är konstaterat i samband med avgav sitt betänkande. Jaglycker del finns anledning alt ställa några kompletterande frågor i det härsammanhanget; Hur kan det komma sig all undersökning efter undersökning visaratl opinionen är splittrad främst i kärnkraftsfrägan, atl partierna ärsplittrade och att motståndet mol en kärnkraflsutbyggnad växer? En ytteriigarefråga är; Vilka undersökningar om medlemmarna i de organisaiioner som deltog arbete är det som syftar på i sitt svar? Jag trordel vore intressant atl få reda på detta och, som sagt, få svar på den frågasom jag ställde avslutningsvis i min ursprungliga frågeformulering: Hur tänkerregeringen konstatera att det finns en uppslutning? Närdet står i regeringsförklaringen atl det skall finnas uppslutning -t. o. m.bred uppslutning-bland svenska folket räknade jag nämligen med att man på någol sätt skulleförsöka eftersträva del genom aktiva åtgärder eller genom den beslutsprocesssom man slutligen skulle stanna för i den här frågan - detta eftersom både CariTham och jag vet alt opinionen här är splittrad. Eller vet inte det? Fråganom en folkomröstning har diskuterats under lång lid. Den diskuterades undertrepartiregeringens tid. Då kunde ni tänka er folkomröstning. I annat fallhade ni väl inte skrivit underden regeringsförklaring som då existerade. Omjaghar tolkat statsministern räU lar ni nu avstånd från folkomröstning som metod.Varför har ni ändrat er? Omuppslutningen kring regeringens energipolitik Vi finner det inom regeringen ganska naturiigi - arbetet i regeringenär så fördelat, och del vet också -au frågor som rörenergipolitiken också besvaras av den som närmast ansvarar för energipolitiken. Häri tar vi ställning till folkomröstning och till andra politiskafrågor med utgångspunkt i de överväganden som partierna gör. Partierna grundari sin tur sina överväganden på diskussioner inom partierna, på frågor som harställts lill organisaiioner, pä remisser och liknande som är naturiigt vid enberedning i vanlig ordning. Jagvill inte som dra en skarp gräns mellan dessa folkrörelser,organisationer och partier å ena sidan och svenska folket å andra sidan. Del ärett resonemang som inle kan accepteras. Den representativa demokrati som vi hari måste fungera också när det gäller komplicerade och kontroversiellafrågor. Partierna måste också här kunna la sitt ansvar. Del var ocksåcenterpartiets inställning i denna fråga valrörelse och har varit såunder lång lid, ända fram lill dess all såg sig föranlåten all upplösaden gamla irepartiregeringen. Vi har föreslagit en energipolitik som bärs uppav breda grupper i samhället. Den innebär att vi sätter punkt förkärnkraftsprogrammet. Den innebär vidare -jag har uppfattat debatten pä detsättet -all alla partier nu accepterar kärnkraften under överskådlig lid som enofrånkomlig kraftkälla i del svenska energisystemet. Skillnaderna mellanpartierna i energifrågan har därmed minskat. All då anordna en folkomröstning,som enligl förslag tydligen skall handla om huravida man skallfullborda två reaktorer eller inte, synes inle särskilt meningsfullt. CariTham lalar om den representativa demokratin. Den är jag också anhängare av, närden är representativ. Lät mig ta ett litet exempel från hemmaplan,dvs. Detär naturligtvis inlressanl alt fråga förre partisekreteraren i folkpartietvarför man inte anmälde sin inställning till energi och demokrati i valrörelsen1976 så alt väljarna den gängen hade möjlighel all ta ställning. Del finns sombekant undersökningar som visar atl ungefåren iredjedel av folkparliväljama Omuppslutningen kring regeringens energipolitik uppfattade det så altfolkpartiet hade samma inställning som i denna fråga. Och jag kanförstå deras misstag. Om vill skall jag läsa upp många citat uruttalanden gjorda av själv och av . Jag kan fortfarandeinstämma i dem, men kan uppenbariigen inte längre stå för dem. Dååterkommer jag lill min fråga: Varför har ni ändrat uppfattning? Ärdet dessutom sä att uppfattar atl del här förhandlandet i slutna rummellan ett fåtal personer som uppenbariigen har föregått energipropositionen ären överiägsen metod jämfört med att inför folket redovisa sina energipolitiskaalternativ och ge folket ett direkt inflytande över den långsiktigaenergipolitiken? Jagtror att del är viktigt att vi får klarhet i dessa frågor och alt inle deganska ödesmättade tankar som en del av egna partikamrater har sattpå pränt blir det bestående intrycket. Citat av ett uttalande av Per :"I demokratins genombrott hade liberalism och frisinne en central platsvid fronten. Vill binda sitt namn vid demokratins sammanbrott?" Jag finner del en aning besynneriigt alt påstår attenergipolitiken här i landet utformas i slutna rum och uppenbariigen utanoffentlig insyn. Om det är någon fråga som verkligen har varit föremål för enomfattande debatt så torde det vara energifrågan. Om detär någon fråga som har blivit utredd år av en rad olika experter så ärdet just energifrågan och kärnkraften. Självfallet förutsätter jag altriksdagen kommer att ge också denna fråga en omsorgsfull prövning. Det finnsinget skäl för att det icke skulle ske. Men däremot har det klart framgått avpartiernas kommentarer och av de remisser som har grundats på bl. betänkande all del här finns en bred samling. säger sig vara bekännare till och anhängare av den representativademokratin, men det är tydligen han själv som skall avgöra när den ärrepresentativ eller inte. valrörelse förklarade kalegorisklatt man nu skulle ta ställning till frågan om kärnkraftens vara eller intevara. "Det går inte att skilja ut en sä viktig och avgörande fråga frånpartiemas handlande. Partierna måste klart ta ställning." Sä sadeThorbjörn i radio. "Det vore alldeles orimligt att politiska partieri de verkliga framtidsfrågorna inte skulle ha en genomarbetad uppfattning. Attsäga ja eller nej till kärnkraft är den avgörande frågan i delta fall." Såsade i TV. Väljarnatog ställning till kärnkraften val. Över 70 96 av väljarna röstadeemot orealistiska avvecklingsplaner. Dessa är nu övergivna, såvitt jagförstår, och därmed föreligger också förutsättningar för en mer samlad syn påenergifrågorna här i . svarar inle på min fråga. Ni redovisade aldrig er politik.Det fanns också andra partier som blev missuppfattade därför all de låg lågtoch inte redovisade sin polilik valrörelse. Del blev aldrig någonavstämning av uppfattningen om energipolitiken, och det finnsstatsvetenskapliga undersökningar som stöder det. Jag kan förstå att sig besvärad av just de här frågorna, eftersom det finns så mångauttalanden av honom själv som uppenbariigen hade avsikten att förvillafolkpartiopinionen. För del är väl den här politiken som är den rätta, alltsåinte den ni anmälde i valrörelsen ? CariTham sade t. ex. i en artikel: Det sociala värdet av en fortsall satsning påökad energiomvandling i alltmer komplicerade och sårbara system står intelängre i rimlig proportion till de allvariiga långsiktiga effekterna. Delhär är bara ett bland en rad uttalanden, som lika väl hade kunnai sägas av ossmen som stod för under valrörelsen. Jag frågar återigen; Varför harni ändrat er? Vad är det som har gjort alt plötsligt byttuppfattning? Är det inte så, för alt återknyta lill förhandlandet om denenergipolitiska propositionen, atl detta har skett i slutna rum? Pä vilket sätthar det redovisats vad ni har gett och tagit vid dessa förhandlingar med deÖvriga partierna? Omuppslutningen kring regeringens energipolitik Arbetet redovisas i den proposition som har lagts fram för ,och skall nu ta ställning lill proposilionen. Så går det lill i endemokrati, . Valrörelsen1976 - om vi nu skall gå lillbaka till den - handlade bl. a. om hur det skullekunna gä för å ena sidan och och å andra sidancenterpartiet att enas i energifrågan. Den debatten berodde på atlcenterpartiet företrädde etl avvecklingskrav som varken eller moderatemakunde acceptera. Det framgick också helt klart, eftersom både ochmoderaterna energibeslut hade röstat föratt vi skulle användakärnkraft. Det är också helt klart att i den valrörelsenkategoriskt avvisade folkomrösiningskravet, och man har gjort det även senare.Man gjorde det bl. a. med hänvisning tillvillkorslagen, vilket jag finner vara fullt kortekt och riktigt. Vi skapade envillkorslag just för de reaktorer som har fått koncession och som diskussionennu tycks gälla. Jagvill vidare säga att varken eller har klargjortordentligt vad en folkomröstning skulle handla om. Det tycks emellertid som omden skulle handla om huruvida man i framliden skall utnyttja tio eller tolvreaktorer. Det återstår för att förklara hur det kan komma sigalt den princip som han ansåg vara sä viktig 1976, nämligen atl partierna måstela ställning, nu är så förkastlig att man i stället måste ha en rådgivande folkomröstningom frågan om man skall ha tio eller tolv reaktorer. Omuppslutningen kring regeringens energipolitik Jag föredrar naturiigtvis all precisera alternativen själv. De skallinte preciseras av , för då blir det förvrängningar ochförfalskningar. Delär alltså inte fråga om tio eller tolv reaktorer. Del trodde jag hade framgåttav debatten för länge sedan, men ni fortsätter att tjata om denna felaktigatolkning. Vad det gäller är alt stoppa kärnkraftsulbyggnaden för alltid iSverige. Vi ser ju vad som händer när man inte gör det. Det framgår med fulltydlighet av den proposition som ni har lagt fram. Ni släpper fram hetvaltenledningar.Ni kan tänka er uranbrytning. Ni anmäler inte vad ni tänker göra med Asea-Atom- där pågår förhandlingar. Ni släpper fram 800-kV-ledningarna. Delär alltså så, , att de alternativa och förnyelsebara energikällornaskall få sin chans - kanske - . Då skall deintroduceras på en marknad med elöverskott, och då skall de kunna göra siggällande utan det massiva utvecklingsstöd som skattebetalarna får betala förkärnkraften, ungefär 6 miljarder enligt . De skall -kanskei en folkomröstning -ställas emot etablerad kärnkraftsproduklion och ett låstenergisystem någon gäng på 1980-ialel. Varförhar ni ändrat er i folkomröstningsfrågan sedan trepartiregeringens lid? Införden fortsatta överiäggningen får jag erinra, om vad debattreglerna anger vidbesvarande av fråga. Det första anförandel får omfatta längst , detandra anförandel längst och följande anföranden längst en minut. Det kan ändå inle vara sä att själv skall bestämma vadfolkomröstningen skall handla om. Om man skall ha en folkomröstning, då måsteju den frågan avgöras här i liksom andra beslut som gällersamhällsutvecklingen. Nuär del också så alt tidigare kategoriskt har sagt all man bör haen folkomröstning först i ett fastlåst pariamenlariskt läge, när harkört fast. - Jag hyser ingen oro för alt det nu skall bli fallet. Vidare harcentern förklarat, i varje fall tidigare, att man accepterar kärnkraft underförutsättning att villkorslagen kan uppfyllas och att man då vill sätta engräns vid tio reaktorer i stället för tolv. Regeringen haralltså föreslagittolv reaktorer och elt stopp därefter, men tycks vilja ha tioreaktorer och stopp därefter. Del är enligt vår bedömning icke en meningsfullfolkomröstningsfråga. Jag har fortfarande inte fåll svar pä min fråga om varför ni har ändrater i folkomrösiningskravet, som ni kunde tänka er att uppfylla undertrepartiregeringens tid men som ni inle längre kan länka er att uppfylla. Denskillnad mellan alternativen som skisserar stämmer inle. Jag harredogjort för delta tidigare och behöver inle bemöta del ytteriigare. Men jagvill säga all inle har "accepterat" tio reaktorer, som nisäger. Det ärju bara en fysisk realitet alt dessa tio reaktorer finns på plats.Skall det vara sä svårt atl uppfatta? Jaghar sedan en avslutande fråga: Är del sä all inle litar påfolkomröstningar eller är det folket som inte litar på? Jag villgärna ha ett svar pä någon av de frågor jag har ställt här. Omuppslutningen kring regeringens energipolitik liksom de andra partier som har uttalat sig i huvudsakpositivt om den föreslagna energipolitiken har uppfaUningen aU denna fråga,efter allt detta utredande och diskuterande och efter del atl partiernauppenbarligen ändå har kommit närmare varandra i sin bedömning, är mogen förett beslut här i . Vi anser att partier, folkrörelser ochorganisationer som har slött den här energipolitiken också har sin klara ochfasta förankring hos de människor som de representerar. Somcenterpartiet slog fast 1976 är delta också en fråga, där partierna inte kansmila undan sill ansvar. har gjort stora ansträngningar attverkligen försöka samla kring ett gemensamt beslut, och därvid har vinaturligtvis varh beredda att racka på egna ståndpunkter. Del vore, enligl minmening, beklagligt om nu avvisar möjligheten att samlas kring ensådan energipolitik, som också innebär ett stopp för fortsattkärnkraftsulbyggnad. Jag tolkar CariThams svar så, att ni inte litar pä folkomröstning. Men vad värre är: ni litarinle heller pä folket. Vad vore anriars naturiigare än atl - med hänvisningtill vad v; har sagt - skjuta på beslutet till efter riksdagsvalet1979 då den nyvalda sammanträder, en riksdag vars ståndpunktermänniskorna förhoppningsvis känner, så att dé inte kommer i samma situation somfolkpartiväljarna vid val. Slutsatsen av resonemang blir altfolkpartiregeringen vill hindra ett folkinflytande över energipolitiken. Annarsskulle det inte vara någon svårighet alt skjuta på beslutet. Herrialman!De enda väljare som egentligen haranledningall känna sig på något sätt luradeär de som röslade pä 1976 och trodde att kundegenomföra en avveckling av kärnkraften . Det var, som vi redan dåframhöll, ett orealistiskt krav. 5 protokoll 1978/79:106-108 Omekonomiska resurser för energiinformation till miljörörelsen och folkkampanjenmot atomkraft överskådlig lid inte klarasig utan kärnkraft. har sedan också givit upp sitt krav, vilket jaganser vara elt framsteg. OLOFJOHANSSON (c); Återigen görCari en historieförfalskning. Detär självklart att vi som minoritet här i var tvungna att foga oss ivad en majoritet kom fram till. Vi lyckades inle all få med er pä det här, ochvi fick i valet inte det stödet av folket att vi själva kunde bestämmaenergipolitikens framtida utformning. Det är svaret på den frågan. Den härsaken borde vara klariagd vid det här laget - sä som den hardiskuterats. Överiäggningenvar härmed slutad. §8 Om ekonomiska resurser för energiinformation till miljörörelsen ochfolkkampanj'en mot atomkraft Statsrådet erhöll ordet för atl besvaraPär Gransledis (c) anmälda fråga, 1978/79:395, och anförde; har frågal mig om jag är beredd alt medverka till attmiljörörelsen och folkkampanjen mot atomkraft får ekonomiska resurser förenergiinformation, motsvarande dem som kraftindustrin avser att satsa. Som svar på frågan villjag anföra följande. Riksdagenanvisade för /. till stöd för fria grappers ochorganisationers informations- och kunskapsspridning på energiområdet (prop.1976/77:125 bil. 12, NU 1976/77:40, rskr 1976/77:345). Som motiv för beslutetanfördes atl det var viktigt att främja en allsidig debatt inför kommande storaenergipolitiska beslut. Energisparkommiltén fördelade medlen. Hur dessa medelhar använts kanjag f n. inle redogöra för, då vissa organisationer inte harredovisat hur de har använt erhållna medel.