prot · G20944 · 1978-12-31 00:00:00 — Såsom statsrådet vet har de myndigheler i län somtillstyrkt denna ansökan också framfört såsom sin mening atl del inle är frågaom att tvinga de elever som tillhör del upptagningsområde som gällergymnasiet i all nödvändigtvis studera i , ulan eleverna skallha valfrihet. Den bedömning som dessa myndigheler gör är alt utbudet i Ystadinle menligt skulle påverkas. för självfallel statsrådet och regeringenta ställning lill. Detkan noteras att 1973 och 1975, när regeringen förra gången behandlade dennafråga, hade man tillstyrkanden förutom från berörda myndigheler i kommuner ochlän också från och . Såsom jag sade imilt förra inlägg var det med en viss förvåning som man i länet kunde noteraall regeringen därefter avslog framställningen och ville avvakta. Jag förutsätteratt regeringen kommer alt göra en positiv prövning Nr 44 av frågan med tanke på utskottets skrivning. Det viktiga är atl denna Torsdaeen den prövninginte på något vis fördröjs. Man måsle falla elt beslut så snabbt som 30november 1978 '°J''8' "J'" 3'' nödvändigtvis avvakta uivärderingenden . Överläggningen var härmedslulad. § 14 Om hemspråksundervisningen SlalsrådelBIRGIT erhöll ordet föran besvara () den 8 novemberanmälda inlerpellation, 1978/79:72, och anförde; har i en interpellation om hemspråksundervisningenriktat följande frågor lill mig: Anser regeringen all reformenhar fölt del genomslag som kunde förväntas under del första årel? I hur många fall har kommunerbefriats från skyldigheten all anordna hemspråksundervisning och vad har varitskälen till delta? Hur stor andel avinvandrarbarnen med behov av hemspråksundervisning/träning berörs avbefrielsen frän skyldigheten all anordna sådan verksamhet? Vilka äigärder planeras inomskolöverstyrelsen, socialslyrelsen och regeringen i syfte atl öka reformensgenomslagskraft? Planeras några ytterligareåtgärder för atl förbäura invandrarbarnens ställning i förskola och skola? Enligtmin uppfallning hårde resultat som uppnätts underdel första året efterhemspråksreformen motsvarat de förväntningar som är realistiska all slällaunder elt uppbyggnadsskede. Omfattningenav hemspräksträningen inom förskolan har t. ex. fördubblats lilldecember 1977, en ökning från 2 000 till 4 000 barn. I har antaletlärarveckotimmar i hemspråksundervisningen inkl. studiehandledning pä hemspråkoch sociall kontaktarbete ökal 1978 med ca 30%eller från ca 37 500 till ca . Del lolala anlalelinvandrarelever i var ca 90 000. Av dessa dellogca 36 000 i hemspråksundervisningen. Del är svårl alt ange när antaletdeltagare i hemspråksundervisningen kommer alt nå sitt maximum. Man kan dockförvänta sig en ökning under elt antal år framöver. Denna utveckling innebärall vi under den närmaste planeringsperioden kan emotse belydande svårigheteratt genom reguljär hemspräksläraruibildning och fortbildning täcka behovel avhemspråkslärare. Motdenna bakgrund bör frågan om temporära lösningar av annat slag undersökas.Regeringen hardärför uppdragit ål atl i samråd med vissaandra myndigheter och organisationer undersöka behovet av och förulsätlningarnaför en tillfällig rekrytering av hemspråkslärare från vissa av de länder frånvilka mottar invandrare. Vad gäller frågorna om ihur många fall kommuner har befriats från sina skyldigheteratl anordna hemspråksundervisning, skälet till della och hur stor del avinvandrarbarnen delta berör, har jag erfarit att endasl sex kommuner underhösien 1978 ansökt om och också fött befrielse frän skyldighet att anordnahemspräksundervisning. Befrielsen har i regel gälll enstaka elever som lillhörsådana udda språkgrupper, för vilka del har varil svårl alt skaffa lärare.Totalt har befrielsen avsett ca 45 elever som representerar lio olika hemspråk. Avstatistik framgår att del då var 3 999 elever som önskade föhemspråksundervisning men inte kunde fö diU Det innebären minskning från föregåendeär dä totalt 4 709 elever uppgavs önska men inte kunde föhemspråksundervisning. visar antalet invandrarelever en stor totalökning. Av vad jag nu sagt kan man dra den slutsatsen all kommunerna i starktökande omfattning har kunnat ordna önskad undervisning av invandrarelever. Förutomde åtgärder som kan bli aktuella i regeringens förslag i 1979 årsbudgetproposition och vilka jag inle nu kan redovisa, pågår f n. pä initiativav ett arbele inom med ett meralångsiktigt program, som skall belysa invandringens konsekvenser förutbildningsväsendet. Programmet avser att ge en samlad syn på invandrarfrågornaoch därmed bättre beredskap och planeringsunderlag både på korl och på längsikt. beräknar atl lägga fram sitt förslag lillhandlingsprogram . Vidarekan nämnas au ett fortlöpande samråd rörande erfarenheterna avhemspråksreformen äger rum mellan berörda svenska myndigheter och derasmotsvarigheter i de länder varifrån invandring av någon omfattning sker. Desynpunkler som kommer fram vid dessa samråd ligger givetvis även till grund förskolöverstyrelsens fortsatta planering. Jag lackarstatsrådet för svaret på min interpellation. Närriksdagen behandlade förslaget om hemspräkslräning och hemspråksundervisningframhölls från olika häll atl del var en mycket angelägen reform som riksdagenhade atl ta ställning till. Denna värdering gäller fortfarande, och för egendel instämmer jag hell i bedömningen. Delär av allmänt intresse att efter ett är summera vilka resultat, totalt sett,som har nåtts. Det är en av anledningarna lill alt jag ställt inlerpellationen.En annan anledning är atl vi för lillfälle alt diskulera förhållandet inomolika regioner i landet. Yllerligare en anledning är den deball som har pågåtti massmedia om den här reformen. Jaghar under ett flertal år haft tillfälle atl på nära häll kunna följainvandrarelevernas undervisning i och gymnasieskolan och har ävensett hur våra pedagogiska metoder utvecklats. Delär en belydligl mera genomtänkt pedagogik som präglar undervisningen pädetla område än som ligger lillbaka i liden. Del är min uppfattningalt hemspråksreformen har en mycket stor belydelseför den slora elevgrupp som del här är fråga om. Vi kan också konstatera altdel är betydligt fler elever som får sin begärda hemspråksundervisning änfören årsedan. Men resultatet kunde vara bättre. Ingen reform är så bra atl deninte kan göras bättre. Därför är del angeläget att diskulera den dagsaktuellasituationen och se framåt. Jag går härefter över tillalt kommentera svarels olika avsnitt. Ibörjan av interpellationssvaret säger skolministern alt vi de närmasleåren förräkna med ett ökal antal elever i hemspråksundervisningen. Ja, naturiigtvis!Jag delar helt den bedömningen. Skolministernär orolig för vissa svårigheter som kan uppslå när det gäller tillgängen pälärare och lalar i sitt svar om temporära åtgärder. Jag skulle vilja fråga:Vilka yllerligare ålgärderavserskolminislern atl vidta ulöver dem som nämns isjälva svarei, nämligen alt rekrytera lärare frän vissa andra länder? Pämin andra fråga i interpellationen, hur många kommuner som har befriats frånskyldigheten all meddela hemspråksundervisning, säger skolministern i svareialt det endast är sex kommuner som har beviljats sådan befrielse. Min spontanareaktion är alt del är en mycket låg siffra. Pä den här punkten ärjag ytterstskeptisk till den statistik som anförs. Jag kommer frän en kommun där vi har enmycket stor invandrargrupp. Statliga myndigheler försöker med olika åtgärdersprida dessa invandrare lill en rad andra kommuner. Sådana åtgärder har ocksågenomförts, men efter är de allra flesia av dessa invandrarelillbaka i min hemkommun med motiveringen all deras barn inle hade kunnal få enordentlig hemspråksundervisning i de nya kommunerna. Skolväsendet i dessakommuner har inle haft lillräckliga resurser. Den verkligheten lalar ell heltannat språk än den statistik som anförs i interpellationssvaret. Närjag läser interpellationssvaret på den här punkten för jag en känsla av atl delbara talas om en formell befrielse. Man undrar om detta motsvararden reella befrielsen. Jag vill också erinra om atl inle någon gänggjort skillnad på formell och reell befrielse. framhöll isitt betänkande , när man behandlade en rad motioner omhemspräksundervisningen, atl del var endasl i vissa, mycket bestämdasituaiioner som kommunerna kunde fö befrielse. Pädenna punkl skulle jag vilja be atl statsrådet verkligen bevakar silualionenoch hur den utvecklas i landels olika kommuner. Delkanske också är nödvändigt alt slalen här går in med ytterligare ekonomiskstimulans för all denna undervisning skall bli vad den är avsedd att vara ialla kommuner. En sådan yllerligare ekonomisk stimulans kanske också ärnödvändig ur en annan synpunkt. I interpellationssvaret kan vi konstatera atldel är 4 000 elever som har önskat fö hemspråksundervisning men inle kunnal föden. Det antal elever som befriats genom alt kommunerna fött befrielsevar bara 50. Men del återstår ändå 3 950 elever som önskar föhemspräksundervisning men som inte kunnat fö sådan. Del är enligl minuppfattning en alldeles för hög siffra, även om reformen varil i kraft bara ettoch elt halvt år. Enliglmin bedömning är del myckel viktigt atl här gör yllerligare insaiserdels för alt verkligen kunna ge alla dessa elever en ordentlig undervisning ideras hemspråk, dels också med tanke på våra relalioner till inte minst våragrannländer. Enannan fråga i min interpellation var vilka åtgärder man inom departementet harvidtagit för atl öka reformens genomslagskraft. På den frågan för jag ingetsvar, och del tycker jag är en brist. Även här blir det kanske nödvändigl fördepartementet att vidta olika åtgärder för all stimulera kommunerna eller föratt ge råd och tips om hur dessa skall bära sig ål. Man borde åtminstone rustaupp på informationssidan. Jag utgår från atl vi alla är eniga om att den härgruppen av elever skall fä en ordentlig utbildning både i och igymnasieskolan. Dä är del också nödvändigt atl berörda myndigheler riklar eninformation lill invandrarbarnens föräldrar för all klargöra hur nödvändigl delär all vi har den här omfattande utbildningen i och an denna uibildningär en fömlsälining för alt dessa elever pä ett naturligt sätt skall kunna växain i del svenska samhället och göra sig gällande pä den svenskaarbetsmarknaden. Jagvore tacksam om skolministern mera utföriigt ville redovisa sina synpunkler idetta avseende och lala om huruvida hon är beredd att vidta yueriigare åtgärderför atl slimulera kommunerna. Isvarei för jag också besked om att nu håller på atl utarbetaett handlingsprogram, där man skall ta upp dessa frågor ur både ett kortsiktigtoch ett mera långsiktigt perspektiv. Del tyckerjag är bra, inle minst därföralt det kan ge ett planeringsunderlag för kommunerna framför allt när delgäller gymnasieskolan. Somjagredan framhållil utgår jag från all vår målsättning är atl den här storaelevgruppen skall fö en adekvat undervisning i gymnasieskolan. Fördel ändamåletbehöver kommunerna fö elt planeringsunderlag. Den ulveckling som vi kan emotseinom gymnasieskolan med alll fler korta kurser och med varvad utbildningställer stora krav på kommunerna när del gäller alt planera för lokalbehovet.Vilka ekonomiska insaiser är regeringen beredd att göra för alt kommunernaskall kunna klara gymnasieskolans lokalbehov på ett rikligl sätt i syfte aubereda alla dessa elever en adekvat utbildning? Jaghoppas också atl vi skall fö en ännu bällre planeringsunderlag för grundskolan.I dag är lokalsituationen mycket ansträngd i en rad av våra kommuner. Vi harhell fått nya normer för lokalbehovsprövningen i när detgäller invandrarelevernas undervisning. Del är elt sleg i räll riklning. Men,fru statsråd, var finns de statsbidrag som behövs för atl kommunerna skallkunna leva upp till dessa normer? Densista frågan i min interpellation är vilka åtgärder man är beredd alt vidta förall ytterligare förbättra invandrarbarnens ställning både i förskolan och igrundskolan. Pä den frågan lämnar statsrådet inte något direkl svar utanhänvisar till del handlingsprogram som man håller på all uiarbeia inomskolöverstyrelsen. Dessulom säger statsrådet all del skall komma ett förslag ibudgetpropositionen näsla år. Jag skall med mycket stortinlresse ta del av budgetpropositionens innehåll i det avsnittet. deti della sammanhang skall komma en rad konkreia förslag i syfte all förbättrainvandrarelevernas situation i förskolan, och gymnasieskolan. Menjag tycker atl statsrådet i interpellationssvaret borde ha gett några exempelpå vilka åtgärder hon är beredd alt vidta för alt förbättra den härelevgruppens undervisning. Exempelvis; Kan kommunerna påräkna några anslag föralt kunna köpa mera litteratur lill både förskolan och päinvandrarelevernas hemspråk? Skulle vi kunna rusta upp lilteraturbesländet iförskolan för alt verkligen ge invandrareleverna konlakl med god litteraturredan på del stadiet? Jag delar i högsta grad den övertygelse som underslröks av riksdagenvid genomförandet av hemspräksreformen, nämligen alt den är mycket angelägen.Jag delar också de mera konkreta understrykningar av denna övertygelse somLennart gjorde i sitt anförande. Även jag tror all del är vikligt allfortlöpande följa genomförandel av reformen. Arbelel med all förbättraundervisningen för invandrareleverna kan givetvis inte avstanna i och med allhemspräksreformen är genomförd. Vi är bägge medvetna om, liksom alla berördamyndigheter och andra parter, all delta är en reform som man inle kan genomförahur snabbt som helst. Del finns slora svårigheter, inte minst möjligheten atlfö lärare i alla de olika språk del gäller. Jag kan påpeka all l. ex.Stockholm, som liksom och inte har ansökt om någon befrielse idetla sammanhang, har att meddela undervisning pä 52 språk. Det är trots alllför värt land, vilket vi är medvetna om, en ny situation som vi försl såsmåningom kan komma lill rätta med. Värtmål är naturiigtvis att sä långt det över huvud taget är möjligt försöka uppnåivåspråkighet hos eleverna. Vi måste ständigt följa i vad mån vi med dehillills vidtagna åtgärderna verkligen har nån detla mål eller närmar oss del. Jagfick en rad kommentarer lill del svar jag gav. I och för sig kan jag delaLennart tvekan inför sifferuppgiften om sex kommuner. Man har härräknal den formella ansökan om befrielse eftersom den kompletteras av densiffra jag också gav på hur pass mänga elever man inle har kunnat bereda önskadstödundervisning. Men måste jag äter en gäng underslryka desvårigheter som här finns på grund av au språkbilden är så spridd och allkommunerna som bär ansvaret för genomförande av reformen också är spridda. Jagär medvelen om alt det fortfarande finns brisler när del gällerinformationssidan och en hel rad andra brister, som påtalade.Jagar för dagen inte beredd alt gä djupare in på vilka brisler jag avser allförsöka konkret avhjälpa, eller åtminstone bidra lill all avhjälpa, genom deförslag som kommer i budgetpropositionen. Del skulle vara iniressani atl viddet laget få återkomma i någon form till den här diskussionen. Jagvill också återigen peka på del program som håller på allutarbeta. Jag har i min hand en preliminär version av programmet. I daginkommer lill synpunkler frän en rad myndigheter och organsom har fåll lillfälle all la del av den preliminäraversionen. av dessa kommer deldefinitiva programmet all utarbetas. Jag vill gärna säga detla, eftersom detvisar hur pass långt man kommii med arbelel och all vi således kanförvänta oss en plan som -och i det avseendet delar jag - bör kunna bli ell mycket vikligt underlag för kommunernasplanering både för gymnasieskolan och för . Detla är naturligtvisinle minst betydelsefullt, eftersom lyckligtvis proportionen elever medinvandrarbakgrund som går vidare lill gymnasieskolan kraftigt ökar f n. Vi hardessutom stora kvantitativa och kvalitativa problem att vänla,eftersom hela16-årsgruppen kommeraii öka kraftigl . Jagkommer givetvis att följa del fortsatta planeringsarbetet så nära som det överhuvud laget är möjligl. Så snart det planeringsunderlag och det program vi härhar talat om är färdigt ärjag också angelägen alt fö äierkomma lill dennafråga. För dagen är jag emellertid inte beredd all gä närmare in i den härdiskussionen. Lät mig bara, herr lalman, lill sisl lillägga all handlingsprogrammetockså är inriktat på all fö fram linjer som kan stärka samarbeiei mellanförskola och skola, vilket är ulomordentligl angelägel i del här sammanhanget. Omföreningsledares medverkan i skolarbetet LENNARTANDERSSON (s): Jag konstaterar alt skolministern och jag i allt väsentligt har sammagrundsyn närdet gällerden här frågan. Naturiigtvis ärjag medvelen om alt deltar lid all förverkliga reformen över landei i dess helhet, men jag har i daginte kunnal fö några besked om yueriigare konkreia åtgärder, ulan skolministernhänvisar på nytt till budgetpropositionen ijanuari månad. Jag förda nöja migmed del beskedel för dagen, men eftersom skolministern har åberopatbudgetpropositionen tvä gånger utgår jag från atl den verkligen skall innehållaen del förslag som är aktuella i det här sammanhanget. Vi för då diskuleradenna fråga på nytt. Del serjag fram emol med tillförsikt och med stortinlresse. Överläggningenvar härmed slulad. §15 Om föreningsledares medverkan i skolarbetet StatsrådetBIRGIT erhöll ordet föratt besvara {c) den 9 novemberanmälda inlerpellation, 1978/79:74, och anförde: har i sin inlerpellation ställt vissa frågor lill migom föreningsledares medverkan i skolarbetet. Han har till all börja med frågatmig när för la ställning lill ett förslag om räll för föreningsledarelill ledighet frän ordinarie arbele för medverkan i skolarbetet. Medanledning av beslut om skolans inre arbete m. m. utarbetades inomutbildningsdepartementet promemorian (Ds U 1977:19) Föreningsmedverkan iskolan. Promemorian innehåller lagförslag som ger 0/77föreningsledares medverkan i skolarbetet föreningsmedlem rätt allvara ledig från sin anställning upp lill älta timmar för all påuppdrag av föreningen medverka under skoldagen i eller inom anslutandefritidsverksamhet. De sista remissyttrandena kom in i slutet av sepiemberdelta är. Flertalet remissinstanser har ställt sig posiliva eller lämnat ulanerinran alt lagstadgad räll lill ledighet för föreningsmedverkan införs. Delhar emellertid framförls olika uppfattningar om rättens omfallning och andradelfrågor. Yllerligare beredning krävs därför inom . Det ärdock min förhoppning att en proposition skall kunna framläggas . LeifZetterberg har vidare pekat på all för den allmännafritidsverksamheten har utarbetat ett förslag till planeringsmodell när detgäller samråd mellan kommunala organ och föreningslivet. Han har frågat mig omjag delar hans uppfattning att den planeringsmodellen är tillämplig också påföreningslivets medverkan i skolan och vilka åtgärder jag i sä fall ämnar vidtaför alt göra denna uppfattning känd. Delär kommunernas sak alt i samråd med föreningslivet söka sig fram till lämpligaformer för planering och andra konlakler vad avser föreningslivels medverkan iden allmänna fritidsverksamheten och den samlade skoldagen. I del sammanhangetär det naturligt för kommunerna och föreningslivet att dra nytta av delutredningsarbete som utförts inom . LEIFZETTERBERG (c); Jag vill börja med all tacka statsrådet för svaren på mina frågor. Delfinns anledning all i anslutning härtill göra några kommentarer. Vikan alla vara överens om att skolarbetet i långa stycken inte har varilanpassat lill den verklighel vi lever i. Men skolan är en del av samhället, ochundervisningen måste därför läggas upp med hänsyn till konkreta situaiioner isamhället. Detta gäller såväl den teoretiska undervisningen, som måste varvasmed prakliskl arbele, som föreningslivets medverkan. Föreningslivet arennaturiig del, eller borde i varje fall vara det, i en aktiv skola av i dag.Della uttalades också mycket klart i anslutning lill beslut medanledning av proposilionen om skolans inre arbele m. m. SIA-reformen har förlänge sedan kommit ur startgroparna. Ett ökat lokall engagemang förskolfrågorna har också kunnat konstateras. Framför alll är del stora intressetför fritidsverksamhet under eller i anslutning lill skoldagen positivt. Det gerungdomarna möjlighel alt få en nära kontakt med föreningslivet, en kontakt somalltför många saknar. Föreningslivet har här uppgiften all informera om sinverksamhet för atl stimulera lill engagemang . Del är framföralltvikligl an denna informationsverksamhet inrikias på grundskolan.Undersökningar som gjort i , och Köpingvisar all de ungdomar som inte kommit i kontakt medföreningslivet ej heller senare gör det annat än i undantagsfall. Skolan hardärför här en mycket viktig uppgift. För alt folkrörelsernaskall kunna klara de ökade arbetsuppgifter som här väntar, fordras att detskapas förutsättningar härför. Det stora flertalet folkrörelser har att lilatill ideellt arbetande ledare, personer som offrar , helgefter helg för oegennyttigt föreningsarbete. Men för all kunna leva upp tillambitionerna i SIA-reformen och för att komma till rälta med deinformationsproblem som jag har redovisat, krävs nu atl föreningsledarna förmöjlighel att medverka även i del ordinarie skolarbetet. För många går deltaatt lösa praktiskt. Men för att garaniera alla den rätten måste i enlighel medförslag i SIA-ulredningen en lagregel införas som garanterar denna rätt. Inomutbildningsdepartementet har utarbetats en promemoria. Föreningsmedverkan iskolan, som tar upp denna fråga. Remisstiden för detta förslag gick ul den 31augusti. Del var härvidlag fråga om en relativt lång remisslid. Jag delarflertalet remissinstansers bedömning att det utarbetade lagförslaget mycket välkan ligga lill grund för en proposilion till . Det är emellertidangeläget an framläggandet av en sådan proposilion inle förhalas. Riksdagenmåste i så god lid fä ta ställning till ett förslag altreformen kan träda i kraft fr. o. m. Det skulle dä innebära att vifr. o. m. skulle kunna tillämpa dessa regler. I och med altden samlade skoldagen för allt slörre omfattning är del angeläget att föreningslivet kan vara med frånbörjan. Jag utgår därför ifrån att statsrådet gör allt för atl kunna lägga fram ett förslag förriksdagen. Föreliggandeförslag om föreningsmedverkan i skolan avser emellertid endasl grundskolan.Behovel är där också störst, med hänsyn lill vad jag redovisat tidigare. Menbehovet av föreningsmedverkan i gymnasieskolan kommer också att öka. Jag villdärför fråga om statsrådet är beredd att justera lagförslaget på denna punkt.En sådan förändring av lagförslaget skulle hälsas med tillfredsställelse hosfolkrörelserna. Föreningsmedverkanunder och efter skoldagen hänger väldigi mycket samman med möjligheterna atlklara ledarrekryteringen. Ökade krav kommer också alt ställas på ledarna. Redani dag är ledarbrislen på många håll ett problem. Jag vill därför fråga omstatsrädel är beredd att redan i kommande budgetproposition medverka lill atlstudier i ungdomsledarutbildning och funkiionärsskap i siudiecirkelform kan fåräknas som prioriterat sludieämne. Det skulle underlätta myckel förföreningslivet. Föreningslivetsmedverkan i skolarbetet kräver ökade insaiser för samråd mellan kommunalamyndigheler och föreningsförelrädare. Enligl riksdagsbeslutet om den samladeskoldagen är det klart att skolstyrelsen skall vara huvudman för all verksamhetinom den samlade skoldagen. tog däremot inte ställning till vilkenkommunal nämnd som skulle ha ansvaret för den allmänna fritidsverksamheten. Jaganser att det är självklart att den nämnd som har ansvaret förkontakterna med föreningslivet även i fortsättningen bör svara för dessakontakter. 1 slora delar av landets kommuner är det fritidsnämnderna.Fritidsnämnderna bör därför fö uppdraget att svara för det prakliskagenomförandel av fritidsverksamheten inom den samlade skoldagen. Om kommunenväljer ett annat förfaringssätt än detta ställs del stora krav på samordning, iförsta hand mellan skolsly- ömföreningsledares medverkan i skolarbetet 4 proiokoll 1978/79:445 Omföreningsledares medverkan i skolarbetet relsen och fritidsnämnden.