prot · G20979 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:79 Förhandlingarnaleddes till en börian av iredje vice talmannen. § 1 Allmänpolitiskdebatt (forts.) Jag skall böria detta inlägg med att göra en liten kommentar till f d.socialministern anförande. Han log upp en serie ålgärder somireparliregeringen hade vidtagit, då främst socialministern, inom narkotika-och alkoholpolitiken. Jag måsle säga all jag lycker all f d. socialministernskryierovanligt myckel. Den alkholpolitiska proposilion som kom under hans tidvar inte mycket alt höja rösten för. arbele födde faktiskt enliten mus. Vid behandlingen av proposilionen föreslog vi alt man skulle antaelt ireårsprogram, som då skulle kosta 100 miljoner, för att förbättrasituationen. Vi fick avslag över hela linjen av de borgerliga partierna iriksdagen. Jag skall senare återkomma lill den saken med anledning av vårsocialdemokraliska motion . Sedangällde del narkoiikaproposiiionen, där man kanske kan säga att regeringenfaktiskt gjorde bätire ifrån sig. Men också då skröts del-om jag fär användadel hårda ordel. Förslagen i proposilionen skulle kosta 23 miljoner-del hördeman oftast lalas om, och del stod i många rubriker i tidningarna. Men närvi granskadeberäkningarna fann vi all del var anslag som redan var beviljade och anslag somsträckte sig bortom del budgetär det gällde. Del var också anslag från allmännaarvsfonden - men de kanske man kan räkna med. När vi räknade ihop beloppen fickvi, om jag minns rätt, en summa pä 13 miljoner för ell budgetår - och det varväl det som skulle räknas. Menjag skall gärna ge f d. socialministern en eloge fördel som harskett pä narkolikaområdet Allt är inte färdigtänkt på del området Men vi har utredningarpä gång, och vi får återkomma lill den frågan. Den sociala ulslagningen är belydande i vårt moderna och teknisktvälutvecklade samhälle. Här finns en inbyggd konflikt mellan å ena sidanekonomisk tillväxt med teknologi och vetenskapligt kunnande som främsiadrivkraft och ä andra sidan människan som social varelse. Det finns mänga som idel här sammanhanget tror au man kan fly frän den ekonomiska och lekniskautvecklingen och därmed klara ulslagningen. Jag tror atl del är en felaktig slutsats.En lägre standard, ett ekonomiskt stillastående eller en tillbakagång itekniskt kunnande kan dess värre ocksä leda lill slörre, inte mindre,utslagning. Del härden senare tidens lågkonjunktur bevisat. Denna har inneburilhög arbetslöshet, framför alll för ungdomarna. Vilka drabbar f ö. enlågkonjunktur- de siarka, de välutbildade, de redan privilegierade? 9 protokoll 1978/79:78-79 Nej,del är de utsålla grupperna som får sina emellan. Del är de som får la denhårdasie siöien. Om man frågar de handikappade, får man reda på hur svåri dehar all komma in på arbetsmarknaden. Tekniskutveckling och ekonomisk tillväxi mäste ske med socialt förtecken, för enbällre social standard. Del är del som man måsle ställa som krav. Och vifåraldrig förtrollas i vår politiska vilja och vårt politiska länkande när delgäller att söka finna framkomliga vägar för all samordna dessa ivå ling. Jagfrågar mig: Kan del liberal-kapilalisiiska samhällel klara av del? Idén allprofilen är det enda säkra kriteriet på atl det gär bra i samhällel irorjagobönhörligen leder fel. Vihar här all göra med vad man skulle kunna kalla den lilla och den storakalkylen. Förelagel kräver i sin kalkyl - den lilla kalkylen - all de anslälldaskall vara "hundraproceniare"; resten kan pensioneras eller skickastill socialvården. Men den stora kalkylen - samhällskalkylen - visar au variepar händer som inle ulräliar någol är en föriusl för samhällel. Del är dessulomell broll mol människan. Vi måsle alltså arbeta för all samordna dessa tvåkalkyler, och det kräver enligt min och mänga andras uppfattning atl manplanerar samhällshushållningen. Meniiven om detta är den ekonomiska och sociala bas som vi bör arbeta för i elllängre perspektiv, måsle vi under resans gång samla våra krafter till insalserav olika slag för att mildra verkningarna av det samhällssystem som vi nu leverunder. Förall ingei missförslånd skall råda vill jag lillägga all även i ell samhälle avdel slag jag här antytt kommer alkohol och narkotika all spela sin ödesdigraroll, om inle den enskilda människan besiämmer sig för all hälla alkoholen ochnarkotikan på avstånd. Ivårt sökande efter medel mot den sociala ulslagningen har vi inomsocialdemokratin kommil all framhålla folkrörelsernas roll och värde. Del ärinle så underligt - socialdemokratin är själv en folkrörelse. Vi vel vadfolkrörelserna betydde i kampen mol alkoholmissbrukel närdetia sekel var ungt.Den sociala viickelse som gick fram över vårt land medfördebåde atl människan blev myndig och tog sitt ansvar och att folkel steg upp urdel stora alkohollriisket Vi skulle kunna tala om "del siora lyflel".Vad mänga glömt under lidens gång är jusl folkrörelsernas siora roll ochbelydelse. Vivill, herr lalman, mobilisera folkrörelserna i kampen mol alkohol ochnarkotika. Många folkrörelser har redan under lång lid arbelal med dessafrågor. Dit hör självfallet men också många andrafolkrörelser. Denalkoholpolitiska utredningen föreslog inrättandet av elt alkoholpoliliskl råd,och vi har ell sådanl . Tyvärr har rådet ännu interikligi hunnit finna formerna för sill artiele. Fråganom målel för vår alkoholpolilik diskuierades lidigare , närsocialministern svarade på en fråga av . Jag vill gärna la dellatillfälle i akt all lacka socialministern för det klara svarel på ThureJadestigs fråga. Jag iror au del är vikligl all vi hardel målel klart för oss.Däremot kan manalllid diskuiera hur vi skall nå fram lill del målel, och den saken kommer visäkerligen att få diskuiera . Vivill alllsä engagera folkrörelserna, och när vi nu ålerkommer med den molionsom vi viickle i anledning av den alkoholpoliliska proposilionsom talade om är det därför atl vi vill aktivera dem allengagera sig ännu starkare. Vi lägger fram etl förslagom eU anslag pä 32 milj.kr. för nästa budgetår och 100 miljoner för de tre åren tillsammans. har gått ut med en förfrågan till organisationerna ilandel om de vill ordna aktiviteter och informalion mol och om alkohol. Dennaförfrågan, herr socialminister, har resulterat i all nämnden fåll inansökningar för projekt till en kostnad av omkring 50 milj. kr. Delgällde mer pengar räknat . För nästa budgetår begärdesemellertid 50 milj. kr., vilkel betydde alt blåpennan fick gå fram myckelkraftigi i ansökningarna, då vi i nämnden strängt tagel bara hade 12,5 miljoneralt röra oss med och förmedla lill organisalionerna. Nämndenhar för näsla budgelår begärt belydligt ökade anslag. Vi trodde au den regeringsom nu sitter skulle ha sinne förde här frågorna, men del kom ingenanslagsökning alls. Vi har alltså egentligen mindre pengar ,efiersom vi den försia gången haae pengar reserverade för etl halvår på grundav atl vi inle kunnai komma i gäng med verksamhelen i lid. Det beiyder alltsåall vi måsle avslå organisationers begäran om medel när de vill göra en insatsför all bringa ner alkoholmissbrukel. Jag lycker delta är ynkligt Om det voreför någol annal ändamål skulle man säkerligen kunna fä en lilläggsproposiiioneller någonting liknande, men del kanske man inte kan vänta sig i den härfrågan. Nuhar vi emellertid frän socialdemokratiskt håll lagt vår motion. Det är en annanpolitisk konstellation nu än förra giingen. Närvi lalade om de hundramiljonerna var del borgerliga blocket intakt Jag hade då en diskussion med.Alvar i , som sade: Det skall säkert bli så framöver all viskall kunna plocka fram pengarna. Därför vädjar jag lill medlemmar i delcenterparti som tillhör all träda upp här - om inle sävid uiskoltsbehandlingen -och hjälpa oss i den här frågan och nalurliglvis äveni andra frågor som rör vår alkoholpolilik. Delhär är mycket allvarliga frågor, herr lalman. Vi har genom alkoholen fållenutslagning som alla är överens om äroacceptabel. Jag vill inte säga attsatsningen på för näsla är skall kunna rälla lill densitualion vi har - det behövs säkert mer pengar för del - men delta är vad viinom den socialdemokraliska gruppen har kunnat få rum med i vårt budgetförslag.Del är ändå belydligt mer än den ökning som regeringen har föreslagit, vilketsträngt taget är plus minus noll. Vivill ha pengar till kommunerna för all de skulle kunna samordna den härverksamhelen och själva göra vissa insatser för en alkoholfri nöjesmiljö. Vitror atl del skulle vara av utomordentligt slort värde om vi kunde få etlposilivi beslui i den riktningen. alkoholpolitiskabeslut var, som jag sade, inle någol revolutione- När vi sammanfattade vad vi ville med våregen alkoholpolitik sade vi att det skulle ske inom ramen för socialpolitikenför all undanröja de sociala orsakerna lill alkoholmissbrukel, inom ramen förutbildningsvä-sendeloch samhällels stöd lill ungdomsorganisalionerochfolkrörelser för all stimulera informalion och debatt syftande lill en bredmedborgarmed verkan i alkoholfrågorna sami inom ramen för resirikiionssysiemctför alt begränsa den totala, alltför höga alkoholkonsumtionen i samhällel. Del främsia syftei med vårt program är all skapa fördjupadkunskap och medvetenhet samt ökal engagemang hos den enskilde, organisationeroch myndigheter för att ta upp kampen -jag upprepar vad som centralt är vårmålsättning - mot den alllför höga alkoholkonsumtionen, mol alkoholmissbrukeloch andra former av missbruk samt orsakerna därtill. Vad jag önskar är att den här skallsamla sig till en insats, och del är mill hopp all det här inlägget skall varainledningen lill en sådan insats. RUNEGUSTAVSSON (c) kort genmäle: Jag skr>'ler inle, , jag harbara lalat om vilka förslag vi lade fram under treparliregeringens lid.Eftersom del var jag som hade ansvarel förde här frågorna är del hell naturligtatl jag knyter an till del arbele jag .själv ulförde. Jag förslår myckel väl omEven och socialdemokralerna är lite besvärade av delta, eftersom niunder årtionden hell enkelt hade låtit dessa vikliga sociala frågor ligga iträda. Varför log ni inle upp de här frågorna under de sisla åren av erregeringstid? Del hade ni haft möjligheler till. Jag förslår all besvärad då han vet all nykterhelsorganisalionema har gett uttryck för sintacksamhet över de insatser vi gjorde . I alkoholproposiiionen, som inte var någol att skryta med-jag sade atl den inle var någol revolutionerande - lade vi, ,fast den alkoholpoliliska målsättningen. Det står klart uttryckt ipropositionen, antaget av , all vi skall begränsa alkoholkonsumtionenför atl därmed minska missbruk och skador. Det varvi överens om. Det äringenling nytt Jag utgår från att den nämnd som nu tillhör, denalkoholpoliliska nämnden, verkligen medverkar lill all målsält-ningföljs upp. Jag satte, och sätter alltjämt, myckel stor tilltro tilldenna nämnd därföratt den består av folkrörelserepresenianier. Del skulle varainiressani atl vela om ni uppfattat det pä samma säu som jag, nämligen alt deolika organisationernas representanter inle enbart skall sitta i nämnden ellergä lill elt sammaniräde och diskuiera. Det är deras uppgift atl föra ul de härfrågorna och ta upp problemen i dislriklsorganisalioner, på avdelningsplan,nere på verkstadsgolvet - frågorna gäller både arbetstagare och företagare, förde är med i del här arbeiet. Där skall de kunna skapa nya attityder, och då ärdel inie fräga om bara pengar ulan det är frågaom vilken inställning man harlill dessa frågor. Sedan behövs del pengar också. Underliden den sjönk alkoholkonsumtionen - iroisall förslaget enligl var så dåligt - med , enligtAccent Det är rikligt all vi måsle komma lill rälla med de sociala orsakerna.Jag är tacksam om socialdemokralerna nu verkligen har insett hur olyckligt delvar med 1960-laleis konceniralionsfilosofi. I del koncentrerade samhälletbyggdes de sociala problemen in. EVERTSVENSSON (s) kort genmäle: Herrlalman!Jag tolkar det senaste inlägget så, all är berett atl hjälpa tillså att vi får pengar till folkrörelserna. För del är vad del gäller. Denfolkpartistiska regeringen har inle ökat anslagel. Vi slår alltså med nästantomma händer. lalar om all den här verksamheten skall föras ullill folkrörelserna. Nämnden hargjort del och begärl stöd för olikaaktiviteter, information och liknande. Vi har i nämnden, somjag sade i mitthuvudanförande, fått in ansökningai om bidrag på 50 milj. kr., och vi har 10milj. all röra oss med. Delkanske kan verka lilet surt all träta om del som har varit, men någonrekapitulation kan vi väl unna oss. Detfanns en alkoholpolitisk utredning :»m jobbade . Vi var mänga som varirriterade över all utredningsarbetet tog så läng lid. Underden liden var delju svårt all göra några bestämda insalser. Det blev -ingenannan - som i egenskap av socialminister fick ta hand om utredningensbelänkande och lägga fram en proposilion. Det var ingen annan som varsocialminister vid del tillfället Del blev inte särskilt mycket mer av det helaän den här nämnden. Dess målsättning är riklig och bra. Del harjag sagt härförut Närdet gäller narkoiikabekämpningen tror jag del var 1970 eller möjligen 1969 somden socialdemokratiska regeringen lade fram etl ganska omfattande program. Omman jämför det programmet och det program som trepartiregeringen lade framunder tid som socialminister finner man nog all hävdar sig väl. Jag tror atl del var etl bättre program. () kortgenmäle: Herrlalman!Evert diskuterar som om folkrörelserna icke skulle kunna göranågonting i denna fråga ulan all del sker med hjälp av ökade statsbidrag. Jagär medveten om alt folkrörelserna behöver mer pengar, men jag håller inte medEvert i hans resonemang att man inte kan göra någonting. Jag menar attdel måsle ingå i folkrörelsernas arbete au kämpa mol missbruk. De fackligaorganisalionerna exempelvis driver ju möiesverk-samhet Del är ule ivardagslivet, i fackklubbarna, idrollsklubbarna osv. som man måste ta upp dehär frågorna. Del är den verksamhelen som jag menar att den alkoholpoliliskanämnden via sina ledamöter måste föra ut. Nämndens arbete harju inle pågått merän ell år, och man kanske ännu inle har hunnit göra de verkliga satsningarna.Del är fråga om allilyder och om att la en debatt lill slånd. Jag kommer lillbaka tilldetta: Har under desenaste tio åren gäll med i etl förslamajlåg, där ni haft skyilar med parollerom kraftlag mol missbruket? Del är först nu som OlofPalme och de övrigapartiledarna tagit upp de här frågorna. Jag är glad över all man lar upp dessafrågor på högsta nivå och verkligen för ul dem. Jag hoppas all de las upp ocksåi de stora talen i valrörelsen. Om del program som lades fram av min företrädarevar så utmärkt hade jag ju inte behövt ta upp frågan när jag blev socialminister.Men jag fann all problemen då var så stora atl det var nödvändigl att göra ensnabb karlliiggning. Sedan utformade vi ell program som vi kunde sälla i verkeimyckel snabbt. Vad är del, , förmening med all slå här och bolla med siffror och försöka komma medbortförklaringar? Vårt program innebaren grepp över hela fältet - ålgärder somicke hade vidtagits förut Del fick också iniernalionelli erkännande. Arbetet ärinle färdigt i och med del programmet Del innebar emellertid väsentligainsalser: en fördubbling av vårdplatserna. Och därtill kom familjevården. behövs fler insalser på olika områden. Vi är inte fårdiga . EVERTSVENSSON (s) kort genmiile: Omman nu följer del program som ireparliregeringen lade fram i narkotikafrägan -vad är del som siiger alt man inte efter fem behöver göra ytterligareinsalser? Del vel vi ingenling om. Det behövs härdare lag och Slörre insalser.Det pågår också ulredningar, ulredningar som har initierats frånsocialdemokratiskt håll och som vi i socialulskollel varit eniga om atl begärahos regeringen. talar om atl folkrörelserna skall göra lilel själva. Men samhället begärju av folkrörelserna atl de här skall göra en insats. Samhällel säger dä: Vihjälper er ekonomiskl. Del säger vi ocksä lill kommunerna. Omvi skall lala om den ekonomiska sidan kan man säga alt de 3 milj. kr. som vilämnar lill arbelslagarorganisalionerna nalurliglvis inle räcker förden insatssom de kommer atl göra. De får själva gä in och jobba här. Men samhällel harskyldighel all bislå dem i denna kamp, därför alt vi begär av dem all de skallla upp den. Jag har utmanat all hjälpa oss idenna sak. Jag tror inte all jag skall gå ned från kammarens talarslol utan altockså ha frågal hur regeringen tänker ha del i framliden. Det ärju enprovisorisk regering, så del kanske inle är lönl atl fråga vad nuvarandesocialministern länker göra näsla år. Jag upprepar all om del gällde en annanfråga så kanske regeringen skulle kunna komma med en lilläggsproposiiion. Menulslagningen i samhällel betraktas säkerligen inle som så viktig all manframlägger någon lilläggsproposiiion. 1979 har, som vid det här laget inle kan ha undgåll någon,iniernalionelli proklamerats som ell barnels är. Ju mer vi fär veta om hur barn hardel runt om i världen, desto mer angelägen är den här satsningen. Mendet är faktiskt inle bara för som del häraret skall tjäna som enuppfordran. Del är annars lält att tankarna går i den riklningen när man höromvärlids massdöd och massvältsom drabbarbarnen svårl,och därmed ocksåi-ländernas och oupplösligt förenade framlid. 1-eloch u-el framför länderna kan märkligt nog ibland byta plats. Del finns ensvällföddhet också i våra samhällen, bostadsområden, skolor; lekplatser, mill iöverflödet Detfinns inget u-land som har anledning all avundas oss bristerna i kontaktenmellan generationer, där våra åldringar på sill håll och våra barn och ungdomarpå sill representerar skilda världar. Ändå ligger del i gemen.skapen så rikanaturtillgångar all utvinna. Detfinns många skäl till all vi har fåll elt barnels är Elt är all barnens probleminte sä .självklart observeras av beslutsfattare. Så har t ex. de senasteårtiondenas bostadsplanering varit föremål för livlig och berättigad krilik.Kritiken har fäll ytterligare skärpa när bostadsmiljöerna bedömts med hänsynlill lämpligheten som uppväxtmiljöer för barn. I många fall har medvetenplanering, grundad pä verklig sakkunskap, saknals. Lekplalserna har passals innär andra vikliga prioriteringar redan gjorts. Lekplalsernahar därför ofta blivit fantasilösa, slenirianmässigl utrustade medtraditionella lekredskap, som vuxna tror alt barn gillar men som i verklighetenanvänds mycket litet. Placeringen av lekplatserna har blivit beroende av vilkaytor som har blivit över; de har placerats på trånga ytor mellan höghusensfyrkantiga klossar, inte sällan i slagskuggan av boningshusen, så placeradeatl vinden som pressals mellan huskropparna sveper kallt och ogästvänligt, pägaragetak där möjligen gräs men aldrig buskar och träd kommer all kunna växa. Vadsom krävs för all i fortsättningen förhindra alt barnovänliga miljöer skapas ärell slörre mall av medvelenhel om de krav som en verkligl fungerande lekmiljöställer. Kunskapen därom finns lill siordel. Del gäller nu all den inte läggs iiräda ulan på etl tidigt stadium och med hög prioritet i planeringen avbostadsområden får påverka utformningen. Lekmiljönmåsle bli en huvudfråga. Den tål inle alt inplaneras i efterhand. De avskräckandeexemplen utgör det bästa argumentet härför. Meningen med barnels år är alt viskall ta oss lid alt tänka över barnels situalion och hur vi vuxna utifrån våravärderingar och våra erfarenheter tillsammans bör skapa den miljö som formarvåra barn. Staloch kommun påverkar i mänga olika avseenden barnens villkor. Problemet är atlvarie stalligl och kommunall organ enbart söker förverkliga densektorverksamhel man själv har ett direkl ansvar för. Del kan gälla barnenshälsovård, handikapp, utbildning, trafiksäkerhet, utemiljö, frilids-verksamhet,bosläder osv. Förrlevde generationerna närmare varandra, ofta i små grupper och iarbetsgemenskap, och \'i lämnade inte över så mycket ansvar för barnen påmyndigheter och institutioner. Barnen hade det svårt i många avseenden pä denliden, men de hanterades inte med den omedvetenhet som vi ofta ser i dag.Vi vill inte lillbaka lill , men man kan fråga sig om inle en del avde emotionella och sociala problem som vi diskuterar och som våra barndrabbas av i dagens samhälle kan bero på en brislande helhetssyn pä barnen fränsamhällels sida. Barnens behov av väl fungerande uppväxtmiljöer måstetillgodoses i samhällsplaneringen. Härvill jag hell kort skjuta in atl man, mot bakgrund av de angelägna uppgiftersom finns, kan ullrycka en lätt förvåning över den dåligt underbyggda motion iårets molionsflod, som kräver lekmiljörädets avskaffande. Antingen har maninte förställ det angelägna syfte som rädet har eller ocksä har man förställdel men inle ansett del angeläget Delinlernalionella barnaåret gör oss medvetna om all del finns ca 1 500 miljonerbarn i världen . Alla problem som berör barn blir därför stora problem.Jag vill ta upp elt sådant, nämligen våldsförkunnelsen. Ensförsia reaklion inför de tvä begreppen barn och våld är den skriandedissonansen mellan dem. Del är som eld och vatten. Våldet, av vilket världen är uppfylld, fåren ökad intensitet och blir outhärdligt närdet riktas molbarn, därför au då blir våldet hell avklätt vae molivering, som evenluelllannars på något säll skulle kunna rältfårdiga det. Alldel finns barn i världen, ständigt nya generationer som på nytt förnyar jorden,är i sig själv elt hoppets faktum. Alla med ansvar för barn har därmed också eninteckning i framliden. Delhar lalals myckel om barnomsorg . Barnomsorg, omsorg, försöria och draförsorg om är ganska märkliga ord, för de binder på någol sätl samman människori någol av delaktighet, medansvar, medlidande och t. o. m. sorg, om del skullegå illa. Orden är rimligtvis gamla och bär på generationers lunga erfarenhel avhur nödvändig men svår den uppgiften har varit. Allvår tid är fylld av våld behöver man inle använda mänga ord för atl övertygamänniskor om. Det riicker all slå upp dagens tidning eller slå på TV. Krig,katastrofer och lidanden präglar lidsbilden. Alt alll della fungeraravtrubbande eller som etl deslruklivi incitament är högsl sannolikt Atlkombinationen barn och våld är orimlig och frånstötande är nog de fleslaöverens om. Men så länge våldet, utnyttjandet, finns i olika skepnader, fårsamhällel inte förtrollas i sin kamp. Elt aktuellt exempel är lagförslaget omförbud mot aga. Myckel görs också för all skapa opinion och lill varie prisförhindra den barnmisshandel som förekommer, och det hänger rätt myckel påvarie enskild all den opinionen hålls vid liv. Del är ocksä en form av omsorg. Mängamänniskor vittnar om all de känner sig rädda, osäkra och otrygga. Del kangälla barn pä de stora masiodonlskolornas skolgårdar, som är rädda för all blimobbade och utstötta, därför alt de i något avseende avviker, lalar en annandialekt eller ell annat språk eller är korpulenla. Detgär inte atl blunda föratl en ihållande intensiv väldsförkunnelse.ofta iförtäckta och insmickrande former, förekommer som når alla grupper i samhället.Barn i sina mest känsliga år är ingalunda förskonade. Del vore väl underiigi omförkunnelsen inte påverkade mentaliteten. Del harblivit påmodelpåsenastelidenait tala föraktfullt om Nr 79förbudsivrare. I tidningsartiklar och t o. m. i motioner har delta nya mode Torsdauen den lagil sig uttryck. Men de som opreciseral talar mot restriktionerpä vissa [ febpmpj 1979 områden och hell villsläppa de s. k. marknadskrafterna fria måsle besinna att de förutom en lättköptvinst får etl tungt ansvar. De måsle besinna i vilka AUmäiwotitlsk makters tjänst de går. Enfrihet som kortsiktigt och ytligt kan förefalla tämligen självklar blir detinle längre, om konsekvenserna går ul över andra på läng eller kort sikt. Dennygamla låt-gå-poliliken skulle man inle kunna vänta någol stöd av i kampen molvare sig våldsförkunnelse, barnporr eller del mer och mer tilltagandeungdomsfylleriet. DORISHÅVIK (s): Före middagsuppehållet diskuierades möjlighelerna alt skära ner sinarbeistid för all vara hemma och vårda barn. Jag vill då erinra om vad somhände , , förre socialministern, hade ell irestegsprogram.