prot · G209127 · 1978-12-31 00:00:00 — Del vore väl väldigl oekonomiskt all ha fartygliggande still som man hyr in olämpligt och omodernttonnage! Nej, det hänger inte ihop på det sättet! Investeringsviljanär svag därför att den används som press pä svenska staten, alliså skattebetalarna.Skall rederierna beställa och låta bygga nya fartyg - roll-on-roll-ofT-farlygeller andra specialfartyg? Dä skall skattebetalarna träda emellan och läggasin tribut, annars gör de det inle. Detvar ändå etl fall framåt för , när han sade all 114 utfiaggningen visst sker för alt man skall dra neddriftkostnaderna men att den inle ger några vinsterulan bara mindre föriusler. Deltaär elt resonemang som är oacceptabelt. Ingen kan redovisa eller visa påvilka vinster de siörre rederierna gör. Ta såsom exempel , somsamseglar med Över 20 utländska rederier. har dessutom ett storttransportföretag utomlands. När höll på att ramla ihop, flyttade manöver pengarna lill och startade etl stort transportföretag där. Hurmyckel pengar tjänar man på della företag? Hur myckel får man in påsamseglingen med de andra rederierna utomlands? Del kan varken jag eller någon annan få besked om här. Därför är del inle möjligl attklart ange huruvida etl rederi gör vinst eller förlust på sin verksamhei. Ensak är emellerlid klar: Man visar alllid föriusl här i landet, eftersom det juär en stark motivering för att skatiebetalarna pä nytt skall träda in medpengar. Jaghar, , inte hävdat all del fanns någon anledning fördensocialdemokratiska regeringen att gripa in i sjöfartsnäringen , närdenna näring gav ett sjöfartsnelto på per är. Jag har inteheller 1975/76 efteriyst åtgärder, som skulle kunna innebära att man gick in inäringen och försökte dirigera dess verksamhei. Men man insåg inle konsekvensenför sjöfartsnäringen av vissa ålgärder, exempelvis beslutet om attlagerbygga båtar. Dessa båtar har sedan blivit stora förlustobjekt för varven.Båtarna måste säljas lill underpris lill utländska redare och kommer sedan attkonkurrera med svenska fartyg. Sådana åtgärder kan få - och har fått - negalivaeffekter för den svenska sjöfartsnäringen. Tillsist vill Jag bara notera vad vi i utskottet har fäll reda pä i dessa frågor.Birger Rosqvisi säger alt man har etl förslag, nämligen förslaget om inrättandeav ett strukturbolag. Ja, men vilken är dess konkrela verkan? Vi kan konstaleraatt det i fråga om investeringsbidrag finns möjlighet att lyfta ylleriigare 200milj. Dessa pengar är alltså inte utnyttjade. Ettslrukturbolag skulle - det var rederiföretagen eniga om -sannolikt bli enonödig mellaninstans, som rent av skulle kunna verka försenande. Skälentill all vi inte har ell konkrei förslag har vi redovisat i sista stycket avutskottets motivering på s. 11 i utskottets belänkande. Låt mig läsa in delta iriksdagsprotokollet. Det kan vara viktigt: "Utskottetvill avslutningsvis åter betona vikten av att de tidsplaner som angivils ipropositionen för arbetet inom sjöfartspolitiska utredningen och regeringensförslag med anledning därav verkligen följs. Även om de i propositionenföreslagna åtgärderna torde tillgodose branschens mest akuta behov måsteförslag till ett långsiktigt sjöfartspolitiskt program presenteras så snart somöver huvud taget är möjligt. Ett sådant program utgör en nödvändig grund församhällets strävan att åstadkomma en konkurtens-kraflig svensksjöfartsnäring." Meddetta harjag redovisat skälen till att utskottet inte har gått med pä vare sigvpk-motionen eller den socialdemokratiska reservaiionen. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemslällan, dels motionen nr 2285 av . i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemslällan i beiänkandei nr 20 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 2285 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då KarlHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 252 Nej - 10 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels molionen nr 2285 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemslällan i betänkandei nr 20 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen nr 2285 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Då KarlHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja - 251 Nej - 10 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemslällan, 2:o) reservationen nr 1 avSven Mellqvisl m. fl. saml 3:o)yrkandei 1 i molionen nr 1949 av . fl., och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägandejabesvarad. Då begärde voiering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda ålersläende propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan KarlHallgren begärt votering beiräffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Den som vill alt kammarentill kontraproposition i huvudvoteringen angående trafikutskottetshemslällan i belänkandet nr 20 mom; 5 antar reservationen nr 1 av SvenMellqvisl m. fl. den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit yrkandel 1 i molionen nr1949 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröslning gavföljande resultat: I enlighel härmed blev följande voleringsproposilionuppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottels hemställan i betänkandet nr 20 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Då BirgerRosqvist begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 2 avSven Mellqvisl m.fl., och förklarades den förra proposilionen vara Utökningav antalet suppleanter i finansutskottet med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposiiion: Densom vill all kammaren bifaller IrafikulskoUels hemslällan i betänkandet nr 20 mom. 6 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för Ja-proposilionen. Då BirgerRosqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: §22 På förslag av tredje vice talmannen beslöts att kammarens förhandlingarskulle fortsättas vid ett senare sammanträde. §23 Utökning av antalet suppleanter i finansutskottet Enligltill kammaren inkommet prolokollsutdrag har valberedningen föreslagit altantalet suppleanler i finansutskottet, som f n. är 18, skall utökas till 19. Jaghemställer alt antalet suppleanler i finansutskottet bestämmes till 19. Tredje vice talmannen meddelade alt fyllnadsvalskulle ske vid morgondagens sammanträde. §24 Anmäldes och bordlades 1978/79:207 om förvärv avaktier i och 1978/79:203 om regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. § 25 Anmäldes ochbordlades 1978/79:2553 av KerstinAndersson i HJärlum och 1978/79:2554 av SvenAspling m.fl. 1978/79:2555 av FridaBerglund m.fl. 1978/79:2556 avGiw«fl/B/ö>A-i m..//. 1978/79:2557av m.fl. den 1978/79:2558 av KariBoo m.fl. j ., gjg 1978/79:2559 av 1978/79:2560 av OlleEriksson och i 1978/79:2561av Bengi Fageriund m.fl. 1978/79:2562 avThorbjörn m.fl. 1978/79:2563 av HansGustafsson m.fl. 1978/79:2564 avRolfHagel och AlfLövenborg 1978/79:2565 av ErikHovhammar 1978/79:2566 av NilsHörberg 1978/79:2567 av FilipJohansson och Torslen Stridsman 1978/79:2568 av BengtKindbom m.fl. 1978/79:2569 av GötheKnutson 1978/79:2570 av EricKrönmark och 1978/79:2571 av ErikLarsson m.fl. 1978/79:2572 av SvanteLundkvisl m.fl. 1978/79:2573 av KjellMattsson och i HJärtum 1978/79:2574av m.fl. 1978/79:2575 av 1978/79:2576 av MagnusPersson m.fl. 1918/19:2511 av AkePolstam m.fl. 1978/79:2578 avChristina Rogestam och 1978/79:2579 avPer-Olof 1978/79:2580 av /ngvarSvanberg m.fl. 1978/79:2581 av AkeWictorsson och 1978/79:2582 av AkeWictorsson m.fl. 1978/79:2583 av SveaWiklund 1978/79:2584 av NilsÅsling och Per med anledning avproposilionen 1978/79:112 om regionalpolitik 1978/79:2585av och med anledning av proposilionen 1978/79:125 medförslag om tilläggsbudget III lill statsbudgeten för /79 1978/79:2586av Axel Krisliansson och 1978/79:2587 av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:141 omredovisning av mervärdeskatt, m. m. 1978/79:2588 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:159 medförslag till lagom rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan,m. med anledning avproposilionen 1978/79:163 med förslag lill lag om skötsel 119 med anledning av proposilionen 1978/79:187 omhuvudmannaskapet för fiällsäkerhelen m. m. 1978/79:2591av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:195 omförstärkt skydd för fri-och rälligheler m. m. §26 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivils til kammarkansliet 1978/79:175 av SivertAndersson (s) lill industriministern om induslrisysselsätlningen iStockholmsregionen: Induslrisysselsätlningen inom Stockholmsregionenhar under många är varit kraftigt vikande. förhållande har styrkts avåtskilliga ulredningar . Efter alt ha mattats av harindustridöden nu åter lagit fart. Det senaste exemplet är AB SvenskaMaskinverken i , ell statligt uppköp av en tillverkande industri mednedläggning av ell förelag med egen lönsam tillverkning som följd. Urindustripolitisk synpunkt framstår della som myckel märkligt. Hotetmot varv avvärjdes tillfälligt av genom beslutet omtillsättande av en särskild varvskommission för de små varven. Nedgångeni induslrisysselsätlningen i måste hejdas, och snaraåtgärder är av nöden. det närmasi är fråga om. Svenska Maskinverken och ' varv,har en stam av verkligt skickliga yrkesarbetare anställda. Dessa utgörnaturligtvis en stor tillgång för hela landei. Yrkeskunskap och kompetens ärvärden som det är svårt att återsamla om de skingras. FörFinnboda varv gäller dessulom dess väldokumenterade betydelse för regionensindustriella verksamhei, främst kanske som servicefunktion inom regionensharnnverksamhel. Varvetharockså iradilionelli haft sin styrka i att med viss skeppsbyggnad i bollen haetl brett produktionsupplägg med stor mångsidighet. Därför har varvet särskildamöjligheter all utveckla anläggningar och system som ofta betecknas som"alternativ produktion". Finnbodavarvs betydelse för näringsliv har omvittnats av många,främst genom den uiredning som tagits fram under landshövding . Genomde åtgärder som genomförts av Svenska Varvs ledning urholkas tyvärr Finnbodavarvs livskraft. Koncernledningensålgärd att mitt under varvsfrågornas behandling gå i fprfatining om all lägganed har naluriiglvis skadat värvet svårt. Varvet har inte heller fållnågon hjälp all återställa förtroendet hos kundkretsen sedannedläggningsplanerna fåll skrinläggas. 1 slällel har de fackliga organisationernafunnit det nödvändigt att via annonser i dagspressen meddela alt varvetfortfarande är i funktion. Finnbodavarv har varil med i utvecklingsarbetet kring ett oljesaneringsprojekt, vilketdock av någon anledning och pä ett märkligt säll fördröjts eller stoppats inomSvenska Varv. Hadeutvecklingsplanerna fullföljts, hade del fakliskl varil möjligt all användautrustningen i nu i vår. Varvetskapacitet ger del goda möjligheler all göra leveranser lill Göteborgsvarvensaml mottaga reparationsobjekt därifrån. 1 överenskommelsen om leveransen avflyidockan frän låg också att reparaiionsobjeki skulle föras överlill . Sä har inle skett, ulan i slällel utnyttjas arbetskraft utifrån. Medanledning av del anförda vill jag ställa följande frågor lill industriministern: Vill industriministern ge enredogörelse för regeringens syn på del minskade antaletsyselsällningstillfällen inom industrin i ? Avser industriministern tanågra nya initiativ i syfte all bevara yrkeskunskapen vid Svenska Maskinverkengenom att skapa ny sysselsättning vid anläggningarna i ? Vill industriministern ta någrainitiativ som ger varv verkliga möjligheter att leva kvar? Anser industriministern attFinnboda varv med sill kunnande borde kopplas in i de oljesaneringsprojekt somdiskuteras inom Svenska Varv? 1978/79:176 av () lill handelsministern om åtgärder för att trygga tillgången på olja: I handelspolitiska debatt i marsuttalade sig handelsministern med tillförsikt beträffande oljeförsörjningslägeti . Delverkliga förhållandel torde emellertid vara alt försöriningslägel ärallvariigt. Det torde föreligga en betydande brist i beredskapslagren, och irådande internationella knapphelsläge kan del bli en dyrbar affår alt fylla pålagren i behövlig utsträckning, dyrbarare ju längre man väntar. Denminskade oljeproduktionen i har inle kompenserats genom ökad produktion påannat håll. i har lell till eller kommer i fleraländer all leda lill minskad användning av kärnkraft, åtminstone en lidframöver. Så även i vårl land. Industriländernas ansträngningar alt sparaenergi är otillräckliga. Motden bakgrunden måste del vara en brådskande och angelägen uppgift all se tillatt de svenska beredskapslagren fylls innan läget hunnit förvärras ytteriigare. Jagvill därför fråga handelsministern: Vilkaåtgärder avser regeringen vidta för all trygga tillgången pä olja under denkommande vintern? §27 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framslällls 1978/79:496av () lill industriministern om avvecklingen av verksamhei inomNCB och : I samband med alt statens engagemang i de bådaskogsindustriföretagen offentliggjordes, krävde vifrån socialdemokraliskl håll att beslulade nedläggningar och pågåendeMBL-förhandlingar om företagsnedläggningar skulle stoppas. Medanledning av statens och skallebeialarnas mycket stora ekonomiska insalser iNCB och vill Jag lill industriministern ställa följandefråga: Anserindustriministern del rikligl och rimligt all de gamla ägarna avvecklar delarav förelagens verksamhet innan staten inträtt i styrelserna, och vad harindustriministern vidtagit för ålgärder för alt stoppa förelags-nedläggelseroch MBL-förhandlingar om företagsnedläggelser? 1978/79:497av () lill kommunikationsministern om bilarbetstidsutredningensbetänkande: framlade bilarbeisiidsuiredningensitt belänkande Bilar-betslid (SOU 1977:2). Uiredningen, som lillsatles efterframställning från , redovisar förslag omförändringar såväl i fråga om de materiella reglerna om arbets- och vilotid somi fråga om systemet för kontroll och tillsyn av reglernas eflerievnad samlålgärder vid åsidosättande av reglerna. Förslagenär väl motiverade ur bl. a. irafiksäkerheissy npunki, varför det äranmärkningsvärt all de ännu inle föranlett ålgärder från regeringens sida. Medhänvisning lill del anförda ber Jag få fråga kommunikalionsmimis-tern: Varförhar bilarbetstidsutredningens belänkande ännu inle blivit föremål förregeringens ålgärder? Närkan regeringen förväntas förelägga förslag i anledning avbetänkandei? I utrikesministern om katastrofhjälp lill Nr 127 1978/79:498 av LarsWerner(\pk)U\ : har skakals av en mycket allvarlignaturkatastrof Mellan fram lill har landeidrabbats av ca 470 siörre eller mindre jordskalv. Demänskliga offren har begränsats till 110 identifierade döda och 1000allvariigt skadade. Dock är 80 000 ulan bostäder pä grund av jordbävningarna. Fleraländer har beslutat ge katastrofhjälp. , ,och m. fl. har beslutat all ge snar hjälp. Jag vill mot dennabakgrund fråga utrikesministern: Är den beredd att snabbi beslutage katastrofhjälp? 1978/79:499 av Per () lill kommunministern om organisationen av oljebekämpningen: Landshövdingen i har uttalat auriksdagen fallal beslul om organisationen av oljebekämpningen. Riksdagenspåstådda beslul har av landshövdingen lagits som intäkt lill au motiveralänsstyrelsens passiva hållning. Motbakgrund av della vill jag lill kommunministern ställa följande fråga: landshövdingens uppfaltning att fallal beslut somundanröjer brandlagens giltighet? 1978/79:500av () lill statsrådet om åtgärder mot viss reklami SJ:s bussar: På en reklamaffisch för en viss poptidning iSJ-bussar kan man läsa texten: Hon hargjort vad miljontals flickor bara kandröm ma om, hon har älskat med . På affischen finns en storbild.Enligl min uppfattning strider en sådan marknadsföring mot dejämställdhetssträvanden som vi alla är sä rörande överens om. Flickan görs tillell tränande enfaldigt väsen som faller pladask för denne store he-man. Deltastrider också mot de ideal som samlevnadsundervisningen i arbetarför, kort sagt varaktig gemenskap och trohet i gemenskapen. Det förhållandetatt del dessutom vittnar om dålig smak förväntar man sig numera inle skallutgöra något effekiivi hinder för en smart marknadsföring, för vilken ingahinder är oöverskådliga. Av SJ borde man ändå kunna förvänta sig en visssjälvsane-rande förmåga. Medhänvisning lill det anförda vill jag till statsrådet ställa följande fråga: beredd att pä något säll reagera och hävda de jämställdhets-krav somdel råder stor enighet om och som riskerar all motarbetas på säll som beskrivsi den här angivna reklamen i SJ:s bussar? 1978/79:5011av (vpk) iiW budgel- och ekonomiministern om befrielse frånmervärdeskatt för miljövårdande verksamhei: Enligllag skall "organ för sammanslutning med huvudsakligt syfte att verka förmiljövårdande ändamål" befrias från mervärdeskatt. Begreppet"miljövårdande" inbegriper uppenbariigen inte arbetsmiljötidningar,eftersom en tidning av della slag har förvägrats momsbefrielse avriksskaiiever-kel. Jag vill mot denna bakgrund fråga det ansvariga statsrådet:Anser regeringen riksskatleverkets tolkning av begreppet "miljövårdande"som riktig, och om sä ej är fallet, är regeringen beredd an utfärda klaradirekliv för liur begreppet i fortsäuningen skall tolkas? 1978/79:502 av KerstinNilsson (s) till kommunikationsministern om motlag-ningsförhållandena för radiooch TV i östra : Motlagningsförhållandenaför svensk radio och television är på många håll i dalgång och iöstra anmärkningsvärt dåliga. På många orter kan man med behållningendast se eller höra en av kanalerna, och många boende inom delta område anseratt motlagningsförhållandena har försämrats. Med anledninghärav vill jag fråga kommunikationsministern: insatserärkommunikationsministern beredd vidla föratl åstadkomma lillfredsställandemoltagningsförhållanden för radions samtliga kanaler och TV:s två kanaler iöstra delen av ? 1978/79:503av () till kommunikationsministern om åtgärder för allförhindra nedläggning av poslstället i : Enligl uppgifter i massmedia har postverket föravsikt au dra in poslstället i i norra delen av kommun.Poststället betjänar ell hundratal hushåll och etl nästanfördubblat anlal hushåll. Dessulom är olika förelag som verkstäder, affårer ochbank beroende av en väl fungerande postal service. Med anledning härav vill jagfråga kommunikationsministern: Vilkaåtgärder är statsrådet beredd aU vidla föran förhindra en nedläggning avposlstället i ? §28 Kammaren åtskildes .