prot · G209159 · 1978-12-31 00:00:00 — (), () och () som ansett att ulskotlei under 12 bort hemslälla altriksdagen med bifall till motionerna 1978/79:2357, yrkandei 4, och 2406,yrkandei II.5.K.1 i motsvarande del, med anledning av motionen 1978/79:1576samt med avslag på motionen 1978/79:2413, yrkandet 3 i motsvarande del, som sinmening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört, 12. belräffande kommunalabeslut om energisparslöd, m. m. av (), (), (). (), Gölhe () och () som ansett att utskottet under 13 bort hemställa au med bifall till moiionen 1978/79:2406,yrkandei II.5.K.4, samt med avslag på motionen 1978/79:2413, yrkandei 3 i motsvarandedel, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 13. beträffandeverkan av förmedlingsorganeis yttrande av son, , och (samtliga c) som ansett atl utskottet under 14 bort hemslälla auriksdagen med bifall till moiionen 1978/79:2406, yrkandet II.5.K.1 imotsvarande del, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanternaanfört, 14. belräffande garanti för bidrag lillkommunerna av (), (), (). (), Gölhe (m) och () som ansett att utskotiet under 15 borthemsiäl- Nr 159 atl med anledning av regeringens förslagoch moiionen 1978/ 79:2406, yrkandet II.5.H, skulle a. medgeatt beslut i frågor om bidrag lill kommunerna under vart och ett av budgetåren 1980/81 och 1981/82 för rådgivning m. m. preliminärt fick meddelas intill ell belopp av , b. somsin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört om en garanti för bidrag till kommunerna under energisparprogrammets hela löplid. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. 15. belräffande direktverkande elvärme m. m. avKjell , , och (samtliga c) som ansett alt utskottet under 19 bort hemslälla aUriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:2406, yrkandena II.5.L.4ochII.5.L.5, samt med anledning av motionen 1978/79:2422, yrkandet 11, som sinmening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört, 16. belräffande rökkanal förfaslbränsleanläggning av , , och (samtliga c) som ansett atl utskottet under 20 bort hemställa atlriksdagen med anledning av motionen 1978/79:293 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört, 17. beträffande inriktningen av byggnadsforskningenav Per , , , , , och (samtliga s) som ansett all utskotiet under 24 bort hemslälla allriksdagen med bifall lill moiionen 1978/79:788, yrkandet 22 a, som sin meninggav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 18. beträffande forskning om avloppssystem avKjell , , och (samtliga c) som ansett alt utskottet under 25 bort hemställa aUriksdagen med anledning av motionen 1978/79:2089, yrkandet 3, som sin meninggav regeringen lill känna vad reservanterna anfört, 19. beträffanderamar och anslag av (), (), (). (), () och () som - under förutsättning av bifall till reservationerna nr 2 och 4 -ansett att avsnillet 3.10.4 av utskottets yttrande bort utgå. Av vår totala energiförbrukning används 40 9* till uppvärmning avbyggnader, ca 40 96 används inom industrin och 20 96 går ål för transporter. 1196 av uppvärmningsbehovei i våra bostäder och lokaler täcks av Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Resten - - med olja, varav merparten används i enskilda uppvärmningsanordningaroch en mindre del levereras från fjärrvärmeanläggningar. Sverigehar anslutit sig lill det internationella energiprogrammei. Enligt detta är dedeltagande länderna beslutna alt minska sitt beroende av olja. Denolja vi använder är, som vi alla vet, importerad lill sista droppen. Vårsårbarhet och värt beroende är påtagligt. Till yttermera visso är oljan enändlig resurs, och den utgör en miljöfara. Jag tänker då främst pä försurningenav våra vatten. Och det finns inga garantier för leveranssäkerhet och stabilapriser . VärtSlora oljeberoende innebär betydande olägenheter och risker för det svenskasamhällel. Det bästa sättet atl på kort sikt minska detla oljeberoende ligger iatt spara energi. Denpolitiska uppslutningen kring detta mål är stor. Men del är också lättatt göra en dygd av nödvändigheten. Låt mig påminna om det svaga gensvar somfolkpartiets sparkampanj under mötte i vida kretsar under lidennärmast före oljekrisen . Krisen fick många att tänka om. Iärlighetens namn bör dock sägas alt energikonsumenterna tidigare pä del helataget handlade i god tro. Energiproducenlerna - både i enskild och offentligregi - verkade under många är för ökad energiförbrukning; Ju högre förbmkning,desto lägre taxa för alla, var budskapet. Påsåväl transport- som induslrisidan kan säkeriigen slora energibesparingargöras. De största besparingarna bedöms emellertid kunna göras i våra byggnader.Effektiva energihushällningsätgärder i våra byggnader är därför en ovillkoriigfömlsältning för all snabbt minska oljeberoendet. Dettasjälvklara förhållande slogs ocksä fast riksdagsbeslut om dentioåriga sparplanen med dess målsättning all åsladkomma enbetydande besparing av energi. Därom var alla överens, även omsocialdemokraterna var avvaktande när del gällde riktpunkten för energibesparingen.I dag har socialdemokraterna accepterat den. Moldenna bakgmnd och regeringens klart manifesterade sparvilja finner jag detanmärkningsvärt atl center- och moderalreservanterna i reservation nr 1 lycksifrågasätta sparambitionerna. riksdagsbeslut utgör utgångspunkten förvåra gemensamma ansträngningar alt spara energi -snabbt och effektivt. De avregeringen föreslagna ändringarna belräffande energisparstödel har till syfteatl effektivisera insatserna, inom ramen för det sparprogram som vi arbetarmed. Sparplanenkan ju inte i sig själv vara sä helig all inte befogade ändringar kan göras.Del har också förutsatts beslul all sä skall kunna ske. Men dessaintentioner fullföljdes inte i konkreta förslag 1978. Tillätmig erinra om dåvarande departementschefen deklaration i 1978 årsriksdagsdebatt. Hon sade då: "Energisparplanen skall fortlöpande anpassaslill nya kunskaper och ändrade förutsättningar." Och vidare: "Isamband med ökningen av samhällets insaiser på energisparområdel bör en längregående differentiering av stödets användning införas." Regeringensbedömning är atl del nu föreligger skäl atl anpassa stödsystemet till deförhållanden som redovisas genom utvärdering. Enutvärdering, för övrigt, som man med ord i den nämndariksdagsdebatten skulle komma atl "fästa stort avseende vid". Ja, delär just det som regeringen nu har gjort! Regeringens förslag är ett steg påvägen mot den differentiering och redovisning som dåvarande departementschefenoch för övrigt också civilutskottet uttalade sig för. Genom detta steggenomförs i och för sig inle någon långtgående differentiering - men man larfram de instmmenl som krävs för alt successivt genomföra den differentieringsom tillgängliga kunskaper och erfarenheter ger gmnd för. Omden verkliga viljan finns lill en effekiivisering av sparstödet kan manemellertid ifrågasätta lämpligheten av atl - som föreslog i sinpartimolion - uppskjuta behandlingen av energipropositioni avvaktan på utgången av folkomröstningen i kärnkraflsfrågan. Etl sådantuppskov vore verkligen alt äventyra möjligheterna lill snabba energibesparandeåtgärder. Äveni elt annat avseende syns dålig överensstämmelse föreligga mellan det önskemålom ökad differentiering, som då uttalades, och den bristande förståelse somreservanterna visar inför regeringens hemställan om etl riksdagsbemyndigandesom skall kunna möjliggöra den differentiering av stödåtgärder somceniermotionärerna säger sig eftersträva, t. ex. beträffande byte avoljepannor, installation av braskaminer etc. Med det begärda bemyndigandetkommer regeringen atl kunna pröva föreslagna och liknande åtgärder. Ietl avseende vill Jag bekräfta riktigheten av reservanternas påslående atlregeringens förslag inenbärell avsteg års energisparplan. Det gällerfrågan om de tunga investeringarna med läng livslängd och spareffekt på sikt.Det är rikiigi alt regeringens förslag innebär en prioritering av åtgärder, ochgärna en kombination av åtgärder, som snabbt kan ge belydande spareffekier.Självfallet skall också insaiser göras som kan ge önskade spareffekier.Men del gäller nu atl snabbt ininska vårt oljeberoende, och de tunga,långsiktiga investeringarna och åtgärderna bör ändå kunna rymmas inom ramen förden totala energisparplanen, såväl ekonomiskt som tidsmässigt. Energisparstödelskall alltså inriktas pä åtgärder som ger snabb energispareffekt i förhållandetill insatta medel. Del välmotiverade i delta förslag har framgått med ökadtydlighet . Det behövs inte mycket av kunskap ellerfantasi för alt begripa atl här är det bråttom med att prioritera det som gersnabb spareffekt. Förslaget innebär inte au de invesleringslunga åtgärdernaskall anstå lill slutet av perioden och atl vi därmed skulle skjuta utgifternaframför oss. Regeringens förslag innebär en satsning för nästa budgetår somsvarar mot vad dåvarande departementschefen förutsatte i propositionen1977/78:76. Vad förslaget om ändrad inriktning innebär är alt de åtgärder, somhar en lång och långsam äterbetalningstid i form av sparad energi något flr ståtillbaka till förmån för åtgärder som redan på kort sikt kan minska värtoljeberoende. Detta ger inte totalt mindre investeringar nu och slörre senare,utan i stället eu snabbt Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. utbyte av en given mängdinvesteringsmedel. Förslagetatl slopa räntebidragen till småhus för arbeten överstigande . serreservanterna också som en åtgärd i syfte att motverka insaiser med långsikligaeffekter. Så är del naturiigtvis inte. De energispareffekter som i dessa falleftersträvas kan på elt mera ändamålsenligt sätt tillgodoses genom en höjningav bidragstakel på . per lägenhet inom ramen för det av regeringenbegärda bemyndigandet och med beaktande av t. ex. alt önskvärdakombinalionsåtgärder kommer till stånd. Utskottet har i sammanhanget påpekatalt des. k. kombinationsfallen, där även bostadslån ingår, inte belysts iproposiiionen. Så har emellertid skett, även om Jag måste medge, allskrivningen på denna punkt kunde ha varit klarare. Arbeten som finansieras medenergisparslöd skall inle kombineras med räntebidrag. I kombinations-falleninnebär detta alltså att räntebidrag inle kommer att utgå lill den del avarbetena som finansieras med energispariän. Låtmig sä, herr talman, ta upp ytteriigare två frågor. Dels frågan om kommunernasroll, dels frågan om energihushållningsdelegationen. Förstvill Jag med tillfredsställelse konstatera att inga invändningar har rests motregeringens förslag att ge län till energibesparande ålgärder i kommunala ochlandstingskommunala byggnader. När del gäller de aviserade förslagen omkommunernas möjligheter lill besiktning av byggnader bör del slå helt klart attde uttalanden som görs i proposiiionen om det värdefulla med kommunalbesiktning inte syftar till att införa etl obligatorium. Avsikten är alt ge dekommuner som så önskar en rätt atl efter eget politiskt ansvarigt beslututnyttja mera ambitiösa planeringsinstrument. En sådan möjlighet skall ses isamband med kommunens uppgifter och ansvar inom den kommunalaenergiplaneringen. Jag har under hand, som aviserats i propositionen, tagit uppöverläggningar med i denna fråga. Jag har anledning förmoda atlde förda förhandlingarna skall kunna leda fram lill elt beslut som skallförbättra planeringsmöjligheterna för kommunerna och därmed också göraenergisparinsalserna mer effektiva. Minbedömning är alt kommunerna själva har de bästa möjligheterna att bedömainriktningen av energisparstödel i de fall dä en konflikt kan tänkas uppståmellan utgående stöd och de riktlinjer som kommunerna antagit för energi-,bebyggelse- och bostadsförsörjningen inom kommunen. Kommunen bör alltså ha ettbetydande inflytande på det sätt som anges i ulskollets betänkande om denkommunala lämplighetsprövningen. Jag delar således utskottets uppfattning atlell mer utvecklat positivt inflytande pä den lolala långivningen inom kommunenär önskvärt, men jag anser i likhet med utskottet atl en lånehanteringmed de förutsättningar i form av utbyggda kommunala resurser som detta fordrarännu inte föreligger. Frågan om decentralisering av lånehanteringen är f ö.föremål för utredning inom bosladsslyrelsen. Slutligennågra ord om energihushållningsdelegationen, som under hand harombildats medpariamenlariskl inslag. Center- och moderalreservanterna har i reservationen 9i och för sig accepterat ombildningen men efterlyser en klar markering attregeringen inte denna väg kan undandra sig ansvaret för all energispararbetet leds ochsamordnas av regeringen. Någol sådant syfte ligger naturligtvis inte bakomomformningen. Den har uteslutande styrts av det önskvärda i ökad och bredarepolitisk insyn i delegationens arbete i syfte att nä störsla möjliga politiskaenighet, pä både kort och lång sikt, beträffande de betydandeenergisparfrämjande satsningar som måste göras. kommer vissauppgifter, som lidigare helt legal på delegationen, all överföras lillregeringskansliet. Del gäller t. ex. samordning mellan berörda myndigheler,förslag om energisparstödets konjunktur- och säsonganpassning,finansieringssystem, utbildningsfrågor, förslag om stödels inriktning ochsystemet i stort. Delegationen kommer ocksä atl höras i dessa frågor, men kvarpä delegationen ligger med förslahandsansvar bl. a. att följa, sammanställaoch initiera utredningar vad gäller energisparprogrammets övergripandestyrning och utveckling. Den skall ocksä ansvara för att följa, initiera ochsammanställa utvärderingar av besparingseffekter, och den skall sammanställaunderlag för omprövning av sparplanen. Vad som är viktigast atl notera i civilutskoltets betänkande är altsamtliga partier nu är överens om sparplanens omfattning, nämligen omriktpunkten för energibesparingen i det befintliga beståndet 1978-1988. Del ären viktig politisk vinst, som inte bör negligeras. Vadåsiktsskillnaderna nu handlar om är metoderna atl uppnå målen. Vad regeringenbegär-och fått utskottets accept på-är bemyndigande att kunnadifferentiera stödet så atl vi får de mest lönsamma åtgärderna snabbi utförda.Att någon kan ha någonting emot detla i dagens oljeförsörjningssituation ärobegripligt. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Kraftfulla insatser för energisparande i befintlig bebyggelse ärangelägna för att åstadkomma ell samhälle med god hushållning med energi ochnaturtillgångar och en rättvisare fördelning av den materiella välfärden.Strävan efter en sådan samhällsutveckling måste alltså ligga till grund förenergipolitiken. Även om det finns tekniska och administrativa problem är detden politiska viljan som avgör om vi skall lyckas. Trepartiregeringenlade fram elt omfattande program för energisparande i befintlig bebyggelse, dens. skall 25-30 96 av energibehovetför befintlig bebyggelse sparas, och de totala investeringarna för attåsladkomma detta beräknas ligga . Elt så stortprogram måste följas omsorgsfullt, och erforderliga förändringar måstesuccessivt vidtas för atl största effektivitet skall uppnås. Samlidigl måsteryckighet undvikas och hållbart underiag finnas för föreslagna förändringar.Etl av statsmakterna antaget långsiktigt mål äralltså en förutsättning för etl framgångsriktenergisparande. Erforderliga insatser kommer annars inte lill stånd.Inriktningen måste vara stabil, och någon tveksamhet om den politiskafärdriktningen flr inle råda. Enkoalition av folkpartister och socialdemokrater har presenterat sin syn påenergisparandet i två dokument. Del ena är regeringsförslagel i bilaga 3 lillpropositionen 115. Dei.-andra är den socialdemokratiska motionen 2413. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. tydligen innebär all förslagen i båda dokumenten skulleröstas igenom med varandras stöd, ser Jag dem som en enhet. Tillsammans skallde Ju ses som koalitionsparternas samlade insats för det framtidaenergisparandet i bostäder. Vårallmänna bedömning av regeringens proposition är att den pä väsentliga punkteravviker från utgångspunkterna för insatserna inom energisparandet såsom deuttrycktes beslut. Vi finner att regeringen haren allmän osäkerhetom målen för energisparandet och i stället satsar på en ulbyggnad avproduktionsapparaten. Vi tyckte oss finna i propositionenatt manövergerenergisparplanens långsiktiga grundprinciper. Den omsorgsfullaplaneringen av resursinsatser och arbetskraftsbehov som förutsattes ienergisparplanen kan då omintetgöras, och vad som försummas kan man inte laigen senare . Därmed menar vi att möjligheterna att uppnåenergisparplanens mål äventyras. Man försämrar energisparstödel både för småhusoch flerfamiljshus utan att egentligen redovisa varför. Man har inte löstfrågorna om energisparstödets finansiering, och del innebär att helaverksamheten kan äventyras. Jagskall gå över till civilutskoltets betänkande och beröra några av de frågor somvi där behandlat och en del av de reservationer som och i vissa fallcentern och gemensamt har fogat till betänkandet. Vadär det då för reformförslag vi ställts inför? Huvudnumrel är att man ipraktiken skall avveckla stödet för utväries isolering av ytterväggar. Detbekräftades också av statsrådet i hennes inlägg. Den enda grund somanges för detta är det självklara faktum att lönsamheten av dessa åtgärdervarierar med väggarnas tidigare isoleringsförmåga. Härav dras då slutsatsen attstödåtgärderna skall ut ur bilden rent generellt - sålunda inte bara i de falldär isoleringen är någorlunda bra. k. reformen innebär att skulle låna ut pengar förenergisparålgärder i småhus pä sämre villkor än eljest - dvs. hell ulanräntebidrag även för de större lånen. Vi tycker atl den motsatta vägen vore dennaturliga - all ge räntebidrag ocksä för län . Del har viföreslagit i en motion och följt upp i en reservation. Det ser vi som en myckelviktig fråga om man vill behälla en frivillig linje. Räntebidraget har inteminst en stor psykologisk effekt när del gäller att fl ålgärder utförda i ettsammanhang. Det är inte så -som i sitt anförande ville göragällande -all man kan räkna med aU en fastighetsägare skall återkomma medingripanden i sin fastighet vid upprepade tillfällen, utan han vill helst se aUalla nödvändiga åtgärder utförs i ett enda sammanhang. Det är därför man måsleha den uppläggning som energisparplanen angav. Dennegativa reformen innebär vidare all energisparbidrag inle utgår för bl. Detta gäller både småhus och flerbostadshus och drabbarhårdast flerbostadshusen genom maximeringsregeln - bidraget far vara högst . Som Jag sagt slår detta blint, oavseu hur belagt behovetkan vara i det enskilda fallet och oavsett om åtgärden är samhällsekonomisktmotiverad eller inle. Det kommer att effektivt hindra de här åtgärderna, ochdet är väl det som egentligen är meningen med Dentredje huvudpunkten är alt bidragsandelen skall kunna sänkas från 35 96 i vissafall-iexakt vilka det skall gälla får vi inle veta. a. nämns dockisoleringsskiktet. Dengenerella innebörden av åtgärderna är alltså negativ - man släpper hell dencentrala utgångspunkten beslul om atl uppmuntra åtgärder som ärsamhällsekonomiskt lönsamma. Dettaär den ena sidan av saken. Den andra sidan är att varken regeringen eller socialdemokraternasäger elt ord om 1978 års principiella beslul om energisparandet. Dettariksdagsbeslut slår alltså fast, och det har också bekräftat isitt inlägg. Ingen föreslär heller att det skall ändras eller upphävas. Deltainnebär i sin tur att målet för insatserna skall slå kvar, atl inriktningenskall vara oförändrad och att genomförandel skall ske efter samma principer somde som gäller. Detla bekräftas också av utskoltsmajoriteten, vilken somsvar pä krav skriver: "Del flnns därför inte anledning förriksdagen att genom etl särskilt beslut bekräfta gällande utgångspunkter. "Samma utskotlsmajorilel anser det "vidare uppenbart att det begärdabemyndigandet inte avsetts ge regeringen möjlighet atl gå ifrån av godtagnaallmänna grunder för energisparinsalserna". Citaten harjag hämtat på s. Denfråga som vi ställer oss är nu hur det här går ihop. För socialdemokraterna ärdel väl inte så konstigt. De log ju avstånd års energisparbeslut ochhar konsekvent visat ett svalt intresse för de här frågorna. De har självfallelinte någol samvete när det gäller att fullfölja den inställningen. Alt de sedanvill medverka till atl fattar motstridiga och oförenliga beslut -sombåda skall gälla -ärju upplysande när man skall bedöma ansvaret ihanteringen. Jag lycker däremot all del måste ha varil knepigare förfolkpartiet, som ju stod bakom beslut och officiellt inte har ändratsig. Nuhar bostadsminislern sagt att beslut skall vara gällande. Vi harifrågasatt huruvida de ålgärder som föreslås i propositionen och somutskottsmajoritelen har anslutit sig till är förenliga med ett sådantständ-punkislagande. Vi lycker inle alt 1978 och beslut kan förenas.Om detta är fallet - varför har då inte stött vårt yrkande ireservationen 1? Då hade det inte behövt uppstå någon tvekan och diskussion omuppslutningen bakom beslut. Den fråga som Jag vill ställa tillbostadsminislern är om hon därmed anser att alla önskvärda åtgärder för altisolera ytterväggar kommer till stånd utan nu gällande stöd. Om inte, hur skalldä målet kunna uppnås? Finns det några nya åtgärder som skall kompensera dettabortfall? Ominte det här kan redas ut, kvarstår vår misstanke atl ochsocialdemokraterna vill skära ner energisparmälet och ersätta det medytteriigare energiproduktion i någon form för att fa balansen att gä ihop. Jagvill nämna alt det enligt energisparplanen är ett stort antal lägenheter somskall ha förbättrad ytterväggsisolering, nämligen 400 000 enligt alternativ 11och 800 000 enligt alternativ III. Frågan är om man tror atl sådana Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. förbättringar kommer allske, när man nu försämrar villkoren. Dettavar någol om den första huvudfrågan där vi reserverat oss, nämligenenergisparandets utformning. Till delta kommer också den rent beslulsmässigautformningen av energisparandet. Regeringen begär och får en fullmakt som-enligt utskotlsmajoriletens eget konstaterande på s. 8 -formellt inlebegränsas av annat än att ämnesområdet angetts. Man måste ha insett att det härär något ganska märkligt. Både i propositionen och i betänkandet försöker manlugna de anade farhågorna med all regeringen inte skall fl regera ensam i denhär delen - bostadsminislern skall sitta i knät på den samlingsregering som densärskilda delegationen skall bli. Det är i och för sig en intressantstalsrätlslig konstruktion att ha etl parlamentariskt organ inne i regeringen,och vi har inte satt oss emot denna lösning -om regeringen känner att denbehöver kontakt och inte orkar regera, sä är det väl bara naturligt all den tyrsig till andra krafter. Men den beskrivning som statsrådet gav härinnebär egentligen, att hon delar den uppfattning som vi anför i reservationeni vad gäller den ställning och de arbetsuppgifter som delegationen skall ha. Finansieringenärockså en öppen fråga. I proposiiionen har man egentligen inle alls någotförsvar för atl frågan ännu inle lösts. I betänkandet barman för att fl någonsorts försvar hänvisat till sambandet med kapitalmarknadspro-posilionen, varsbehandling har skjutils . Hur som helst är skadan nu skedd. Det ärväl nu helt självklart att etl finansieringsbeslui inte kan fattas av riksdagenförtän eller december, och man är dä i motsvarande situation som ,med etl halvt års förskjutning. En ny finansieringsordning kan inte fungeraförrän vid nästa budgetårs utgång. Del majoriteten nu med beråll mod gör är attfrisera statsbudgeten. Det vore ju enkell alt fl en snygg budget, om man togupp bara del första hafvårets utgifter och tog upp resten pä tilläggsbudget. Vitycker atl under alla förhållanden bör markera sin inställning genomatt kräva elt snabbi förslag om medelsanvisning. Detla är särskilt viktigt,eftersom den negativa inställning i övrigt som vi anar i proposiiionen ochdärmed också i utskottsbetänkandel kan kopplas ihop med anslagsfrågan och lassom ett tecken på att man avrustar hela verksamheten. Mendet räcker inte alt anvisa pengar.