prot · G209164 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottet föreslår enprincipiellt helt ny inriktning av de statliga bidragen till kollektivtrafikanläggningar- eller finns det något bidrag som ingen av oss andra känner lill, som man kanfä lill bussgator, busshållplatser eller spårtrafik med planskilda korsningar?Jag tror alt mänga landsting och andra trafikhuvudmän skulle vara intresseradeav att höra om det finns något hokuspokus på det här området. Men del gör detinte, och jag tycker att det vore bra om vi nu fick klara besked om atlkommunikalionsminislern och kanslihuset är väl medvetna om vad det är vi villha - även om inte ni vill ha det. Det vore ocksä bra om vi för det begärdaförslagel, som skulle betyda mycket för kollektivirafikuivecklingen. Del är delstörsta och viktigaste förslaget i underiaget för vårt beslut . Ni självahade som bekant bara ett förslag om att la bort bidrag. Mer var det faktisktinte. Beträffandeöverbudsresonemangei kanjag hälla med om all del finns ett stort överbud,nämligen plus 75 miljoner till SJ. Det är regeringenspartiets representant iutskotiet som harsagtja till det, och ni får väl klara upp i någotfamiljesamtal vad som är rätt och fel i den frågan. Vi har gått emot detförslaget. Vi går pä proposiiionens linje. Närdet gäller vägbyggandet har vi talat om höjda ambitioner. Man skulle kunna troefter att ha lyssnat till den tidigare debalten all det är fråga om någolohyggligt överbud, men det återfinns faktiskt ingen folkpartireservation idetta avsnitt heller. Och som sagt, det är fråga om en målsättning för detframtida planeringsarbetet. På kort sikt har vi moderaler givit klara besked omhur vi vill klara en ökning av vägbyggandet - nämligen genomavgiftsfinansiering. Men det har ingen talare vägat ta i ens med tång.Det tycks finnas en alldeles speciell dynamik i det kravet. Men det kan vimåhända lämna därhän . (vpk) kortgenmäle: Jag har frågat om vill redogöra litet för vad somligger bakom uttrycket "samhällsekonomiska bedömningar" i trafikpo- Jag har ställtden frågan, och jag tycker alt den är principiellt oerhört viktig när detgäller trafikpolitiken. Men jag kanske skall försöka svara på den själv, ochharjag fel, , så rätta mig. 30 i Ulskottsbelänkandet heter del atl "del generella målet församhällets trafikpolitik skall vara atl erbjuda medborgarna och näringslivet ilandets olika delar en tillfredsställande trafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnader". Härär kommunikationsministern och utskottet överens. Så går man till s. 42 ibetänkandet, där det redovisas alt Anilha i proposiiionen för ettresonemang där hon talar om att resandeunderiagel på de trafiksvaga bandelarnaunder minskat . Generellt gäller också för dennagrupp av bandelar enligt föredraganden au ett renodlat landsvägsalternalivsynes kunna ge en bättre trafikförsörjning till lägre samhällsekonomisk kostnadän ett järnvägsalternativ. Det heter också i utskottsbetänkandets referat avpropositionen: "Även energiåtgången är för denna typ av banor högre än vidlandsvägstrafik." - Alltså skall järnvägstrafiken på vissa bandelar ersättasmed buss, såvitt jag förstår. Mendä mäste Jag ställa en fråga. Först har man försämrat komforten påde här bandelarna - lidtabellerna stämmer inte överens med människornasönskemål, hastigheierna är låga pä grund av eftersatt underhåll, osv. - ochdärigenom har allt fler människor gått över lill sin privatbil, till landsväg.Sedan sitter byråkraterna och räknar ut, med utgångspunkt i della, alt det nugår med förlust. Sätter vi in en buss tjänar vi på det, och energiätgången blirmindre! Mendä vill jag fråga: Måste man inle också ta hänsyn till kostnaden för det somman har vältrat över pä landsvägen, i en samhällsekonomisk bedömning av ensådan åtgärd? Man kan väl inle bara se på vad som händer med det akluellatransportmedlet. Skall man inte ta in också de mycket stora kostnadernamiljömässigt, för vägslitage och för en mängd sädana faktorer? Man kan i ensamhällsekonomisk bedömning inte se snävi enbart till alt driften av en bandelger tvä miljoner i underskott och all en överföring av trafiken tilllandsvägsbuss gör atl underskottet minskar till en miljon, för all sedanstrunta i hur stort antal privalbilister som man har bidragit lill atl belastavägnätet med, hur mycket energiätgången ökat osv. Allldetta måste vägas in. Får man inte dä helt andra relationer? Borde man intevända på resonemanget och fråga vad det skulle innebära samhällsekonomiskt, omden trafik som lagls över på landsvägarna fick vara kvar på en viss bandel? Ärdel inle sä man mäste räkna, ? Jag vill först vända mig lill med anledning avutfallet mol mig för att Jag inle skulle bekymra mig om tillkännagivanden.Del var inle alls så Jag uttryckte mig. Jag sade att med den form somtillkännagivandet av målet för trafikpolitiken har fått, nämligen identisktdetsamma som står i propositionen, behöver Jag inle ha något särskilt bekymmerför tillkännagivandet. I övrigl tar Jag naturligtvis lika allvariigt pä uttalandenfrån denna kammare som man bör göra. Låt mig sä gå igenom de 20punkterna från bönan igen. Målsättningenfär en starkare social inriktning, börjar . -Alttrafikpolitiken skall ha en starkare social inriktning än f n. framgår tydligtav skrivningarna i propositionens målavsnill. Delskall vara etl bälire samarbete mellan de statliga trafikverken, framhållerBertil vidare. Samarbetsfrågorna avser planering, taxesätining ochverksamheten i övrigl. Samarbetet beträffande den planeringen las upp iproposiiionen. Nedläggningshotetmot vissa järnvägslinjer avvärjs. - Här görs ingen skillnad beträffande de sexbanor varom beslul har fattats; för övriga banor kommerirafikhuvudmännens och kommunernas ställningstaganden i praktiken att bliavgörande såväl enligt propositionen som enligt utskottets skrivning. Desärskilda bidragen lill ersättningstrafiken fär inte upphöra efter fem är. -Ipropositionen står det inte att bidraget skall upphöra efter fem är, utan attdel dä skall omprövas. Riktlinjerkrävs för ersättningen till SJ. - Den frågan har behandlats i propositionen1978/79:92 om åtgärder för alt förbättra lokal och regional kollektivpersonirafik. Utskottet förutsatte då, liksom vid behandlingen avmotionsyrkanden tidigare i är, att regeringen följer frågan och dä så befinnspåkallat vidtar nödvändiga åtgärder. Läget i sakfrågan har inte ändrats sedandess. Engemensam taxa för tåg- och bussresor. - I proposiiionen aviseras en utredningom just den frågan. Enlångsiktig investeringsplan för SJ. - En sådan föresläs i propositionen. Deframtida förutsättningarna för spårbunden gods- och persontrafik iStockholmsregionen kartläggs. Det är ett bra förslag. SJskall få yueriigare 75 milj. kr. - Invesieringsanslagen kan vi beräkna på ettungefär , och vi ansåg att SJ:s uppdrag att ta fram eninvesteringsplan för det olönsamma nätet borde avvaktas innan man gjordeyueriigare påslag. Den planen presenteras . De ytterligare 75 miljonernasom anslås nu kommer att utgöra ett minus i höstens budgelomgång. Fortsattupprustning av inlandsbanan.-Detla föreslås i propositionen. Hur snabbt den kangenomföras avgörs av tillgängliga resurser. Eltmer preciserat långsiktigt investeringsprogram för vägarna. - Här är del ingaskillnader i inriktningen mellan proposiiionen och ulskotlsskrivningen. Iulskotlsskrivningen krävs bara elt mera preciserat mäl. Som jag ser det är intedet avgörande hur långt preciseringen av målen drivs utan vilka resurser somkan disponeras för att inriktningen skall kunna fullföljas. 20miljoner till cykelvägar redan nästa budgetär. - Det innebär inte nägottillrättavisande ulan bara en tidigareläggning av den bidragsgivning somregeringen har föreslagil. till sin verksamhet. - märkligt utskottsinitialiv just medhänsyn lill alt avvisat ett förslag om medel till NTF utöver den höjning somregeringen föreslagil. - Det harjag redan berört och funnit att jag inte lycker altKOLT:s förslag är bra därför all det inte är tillräckligt generellt. Försöksverksamhetdär kommunerna får rätt alt använda gatumark för boendeparkering. - Dellautreds f n. som bekant. Vi ansåg inte att den utredningen skulle föregripasgenom någon försöksverksamhet eftersom uiredningen snart lägger fram sillbetänkande. Hade vi velat hur denna verksamhet skulle bedrivas, hade vi intebehövt någon ulredning. Enkollektivtrafikberedning med uppgift att pröva nya trafiksystem. - Det är etlbra förslag. Planer på en sådan beredning fanns redan i departementet. Handikappanpassningav kollektivtrafiken med hänsyn till tätortstrafiken. - Del framgår av såvällagen som skrivningarna i övrigl i proposiiionen att handikappanpassningen somrör alla trafikmedel självfallel också måsie gälla tätortstrafiken. Enparlamentarisk ulredning för atl se över forsknings- och utvecklingsverksamheteninom transportområdet. - Det är vad vi har föreslagil i proposiiionen, även omutredningens direktiv har utvidgats. Utbildningenav tekniker och administratörer inom transportområdet skall ses över. - Det ärelt bra förslag. Regeringensförslag lill lag om hamninvesleringar avstyrks. - Jag har redan berört atl detär där som socialdemokraterna springer ifrån sitt eget förslag. Uppskovetskapar osäkerhet hos hamnägare och sjöfartsverk när utlåtanden skall avges. BertilMäbrink frågar om de samhällsekonomiska kostnaderna för Järnvägar. Det avsnittdär vi talar om att frågan om järnvägstrafiken skall prövas gäller bandelargenom bygder där invånarna givetvis skall tillförsäkras en godtrafikförsörjning - frågan är bara hur. Vi bör här komma ihåg atl underhållskostnadernaför en järnväg, avsedd för personirafik, är av samma storleksordning somunderhållskostnaderna fören ordinär landsväg. Den sparsamma trafik som går påJärnvägen en. tvä eller tre dubbellurer per dag med etl tiotal passagerare perlur får då ensam bära samma underhållskostnad som kanske 500 fordon med etltusental resenärer på den parallella vägen. Detta är inle rimligt. Vi kan inlelägga ned vägen, men vi kan utan att underhållskostnaderna för vägen ökarsärskilt mycket köra ytteriigare några bussturer på den. Energisitualionendå- är inte järnvägstrafiken i alla lägen energisnålare än busstrafik? Delrätta förhållandet är att den övervägande delen av den olönsamma järnvägstrafiksom vi lalar om här ombesörjs med dieseldrivna motorvägnar. Dessa vagnardrar pä grund av sin stora tyngd mer dieselolja än en landsvägsbuss.Landsvägsbussen har nämligen en bränsleförbrukning av närmare per mil.Den nuvarande molorvagnen på räls drar ca per mil. Den nya molorvagnen,som håller på att introduceras och som väger jämfört med 19 lon fördengamla, drar ca per mil. Detla är fakta. Såeffekterna pä miljön. Med tanke pä atl det här rör sig om några enstaka turerper dag, ofta i glest befolkade områden, kan man utgå ifrån atl bieffekterna påmiljön är i del närmaste negligerbara för både järnvägs- och landsvägsalternati vet. BERTILZACHRISSON (s) kort genmäle: Kommunikationsministern var nu något hovsammare. fanns det i varjefall några punkter i ulskottsbetänkandet som var bra. Men fortfarande hadestatsrådet denna litet glättade inställning att det mesta finns iproposiiionen. Utskoltsmajoritetenskulle faktiskt inte komma på idén alt föreslå tillkännagivanden om saker somvi ansåg fanns i proposiiionen. Del är därför att de inle finns i proposiiionensom utskottet föreslår alt göra tillkännagivanden. Jagkan inte gå igenom alla de 20 punkterna en gång till, av naturliga skäl -jaghar inie lid till det. Men vi tar ett exempel igen: Svensklokaltrafik är en tidning som ges ut a v en - som hade kongress i går; vi var där några stycken - och det står i det senaste numret "många har uttryckt sin besvikelse över att de senasle 10 årens myckna utredande gett ett sä magert resultat för kollektivtrafikens del. Magert åtminstone om man försöker hitta någol positivt. Förslag som ger negativa effekter finns det ganska gott om. En del har uttryckt del sä, alt proposition är det avgörande beviset för hur lite förpliktande del är att / ord ge stöd åt kollektivtrafiken. Att göra något är en hell annan sak.Alt besvikelsen är storäven på andra områden än kollektivtrafikens är uppenbart om man går igenom den mängd motioner som inlämnats i och likaså den mängd av skrivelser som sänts in till trafikutskottet inför dess behandling av proposiiionen." "Delråder ett klart motsatsförhållande mellan regeringens uttalade mening atlstärka kollektivtrafikens konkurrenskraft och den behandling somkollektivtrafik i tätort har fält i propositionen." Detär beklagligt au regeringen inte erbjuder kommunerna och irafikföretagen någonhjälp till att bygga ut kollektivtrafiken i tätort - det är vad som Slår iSvenska lokallrafikföreningens tidskrift. Del vore väl ganska veltigt att istället för den här underiiga dispyten om vad KOLT innebär försöka förklara föross i vilken högre visdom del är som har förlett regeringen alt troatt man med minskad statlig stimulans skall kunna få en ökad satsning påkollektivtrafiken. Hur skall det gä till att öka intresset förkollektivtrafiken i de slora tätorterna, där bekymren redan är sä stora när detgäller denna trafik, inte minst i energikrisens fotspär, om man i stället drarin de statliga insatserna? Dethar under de borgerliga regeringsåren förlorats mycket tid när det gällerplaneringsarbete och utredningsarbete. När nu begär en rad åtgärder,är det viktigt atl de skyndsamt förverkligas. Regeringen har ansvaret föratt - trots sina presiigeförluster - förverkliga Nr 164 trafikpolitiska beslul. Men vi är mänga i den här som troratt det Fredaeenden behövs en annan regering för au kunna klara det. RUNETORWALD (c) kort genmäle: Kommunikationsminister tystnad när det gäller Del är litet förvånande med hänsyn till den mycket kraftigapresspolemiken och alla uttalanden som gjorts från olika håll i Norrlandsinland av både kommunalmän och miljökämpar lill förmån för och enupprustning av densamma. Motden bakgrunden vill Jag göra en kort återblick över vad som har hänt i den härfrågan i . inlerpellation den 17 oktober 1972krävde jag att regeringen skulle ta initiativ till en upprustning avinlandsbanan. senare ungefär krävde och ,också centerpartister, samma sak i en motion. ochkommunikationsminislerNoriingavvisade tyvärr kraven . År1973 motionerade vi igen, och då fick vi hjälp av en motion frän vänsterpartietkommunisterna med samma krav. utökades skaran med några moderaler, menbägge åren avvisades kraven av övriga partier här i . Förstnär 1975/76 återkom med kraven i en partimotion och samma krav dåocksä ställdes i en partimolion från och i en motion fränmoderaterna, lyckades vi uppnå majoritet i trafikutskottet och i förett anslag pä 11 milj. kr. under /77. I sammanhanget kan detkanske vara intressant att veta att socialdemokraterna reserverade sig moldetta beslut. Sammaanslag har sedan Fälldinregeringen anvisat under budgetåren 1977/78 och1978/79. Närfolkpartiregeringen räknade upp detla anslag till 15 miljoner för budgetåret1979/80 trodde kanske många att detta skulle innebära en fortsatt satsning påinlandsbanan. Jag tillhörde dem som trodde det. Men hejsan, vad man bedrog sig!I den trafikpolitiska propositionen förordas atl persontrafiken bara skallfortsätta på sträckan . moderaierochsocialdemokraterlyckligtvis kunnat enas om alt skjutafrågan om nedlagd personirafik på på framliden, men någraytteriigare medel för upprustning har inte anvisats. Centernär tyvärr ensam om atl nu verkligen satsa på fortlevnad genom altanvisa yueriigare 10 milj. kr. för upprustning av denna bana. Dessulom vill vianvisa 15 milj. kr. för upprustning av övriga glesbygdsbanor i . Detlaär ell steg på vägen mol en bäure silualion för människorna längs . GEORGDANELL (m) kort genmäle: I fråga om kolleklivirafiken är vi tydligen nu överens. Milt 90 förra inlägg orsakade inget genmäle i sak, och dävet vi väl vad som skall hända i kanslihuset medanledning av dagens beslut. Det varju skönt. Men sedan blevjag orolig viduppräkningen av de 20 punkterna. Jag tar upp två av dem. Denena gäller , som berörde. Man fick uppfattningen avkommunikationsministern atl del inie var någon skillnad mellan proposiiionenoch ulskottsbelänkandet i denna del. Ipropositionen står det att inte kan betraktas som en funktionellenhet och alt man lill skillnad från de berörda länsstyrelserna inte vill attinlandsbanan skall behandlas som sådan vid våra satsningar på järnvägstrafiken.I utskottsbetänkandel står det däremot att skall rustas upp ochall staten skall la sitt ansvar för underhållet av i hela dessnuvarande längd - observera inte trafiken utan banans längd. Dessulom har visagt att vi skall arbeta vidare för all få de resurser som behövs för all klaraupprustningen. Detaren utomordentligt stor skillnad, och del vore tråkigt om det inte har"gått hem" i kanslihuset. Där måste man nu ha en annan kursriktning idel fortsatta arbetet med än den man skulle ha haft om propositionensförslag hade gått igenom. Denandra frågan gäller transporiforskningen. Där säger statsrådet att uiredningenom iransporiforskningsdelegalionen redan har fåll uirednings-direkiiv och väl dä får göra elt litet lillägg i enlighet med vad utskottet har sagt.Men då har man inte begripit detla heller. Jag vet inle hur mänga gängerjag hartalat om för både departementsrepresentanter och i utskottet vaddet är för skillnader mellan våra olika uppfattningar. Vi har sagt alliransporiforskningsdelegationen är en liten, isolerad del av hela dettransportforskningsarbeie som försiggår på institutioner, universitet, trafikföretagetc. Vi vill att man skall se över hela delta område. Därför får ni riva sönderdirektiven för er ulredning och utarbeta nya direktiv med en helt annanambition och en hell annan inriktning. Iframliden mäste vi uppenbarligen skriva mycket längre när vi skall formuleravåra tillkännagivanden, om del skall bli klart vad de handlar om. Avslutningsvisvill jag säga alt Jag också vill ha en annan regering som med större tyngd kandriva den trafikpolitik som vi i slora drag äröverens om. Den regeringen irorjagblir bäst om den består av tre partier och har en borgerlig färg. Men detfarväl väljarna klara av den I6september.-Jag vet inte om del var detta BertilZachrisson menade i sin senaste replik. (vpk) kortgenmäle: De farhågor som Jag gav uttryck för i milt förra anförande harbesannats. räknar de samhällsekonomiska kostnaderna genom attjämföra rälsbussen med landsvägsbussen, och så kommer hon fram lill atl detblir billigare alt med landsvägsbuss transportera det fåtal passagerare som nuåker med rälsbuss. Men de 200-300 bilarna som går miltals pä landsvägen och denkostnad som de energimässigt drar - var kommer de in i sammanhanget? Det är detsom ärdet intressanta. befinner de sig på vägen?Jo, därförait man har försämrat Järnvägstrafiken sä enormt att den över huvudtaget inte uppfyller något av de krav som trafikanterna har. När del gälleratlforma trafikpolitiken i delta land för ni elt resonemang om bl. a.marknadsmässiga former och har ett snävt privaika-piialisliskl tänkande. Del ärett faktum. Jagvill återge vad , en aktiv person i dessa frågor, har sagl: Harnågon isolerats värre pä vår land.sbygd än de billösa i biläldern? De harlämnats kvar sedan bilen strypt först , sedan busslinjen. Och handelnhar med bilens hjälp rationaliserats in till tätorten, lillsammans med skolaoch all annan service. En tredjedel eller en fjärdedel av den vuxnabefolkningen kommer alllid alt vara utestängd från bilkörandet. Del är de somär för unga för att ta körkort, de som är för gamla, som är sjuka ellerhandikappade, som har mist sitt körkort på grund av brott eller andra skäl. Dengrupp som är utestängd frän bilkörandet kommer snarare alt öka än alt minska. Med den trafikpolitik som vi skall fatta beslul om kommerkonsekvenserna atl bli vad Jag nu har läst upp för i första hand dennatredjedel eller fjärdedel av befolkningen. Låt mig böna med fråga varför folk befinner sig i bilenoch inte pä tåget. Det är en bra fråga. Men människorna har, ,först lämnat tåget och sedan tagit bilen. Det är inte inskränkningar i lidtabellernaför tågen som har tvingat människorna över till bilen. Men i vår proposilionförsöker vi med olika medel, bl. a. genom SJ:s kraftigi sänkta priser, atllocka över människor frän enpersonsbilen lill tåget. EnligtGeorg skulle jag ha påstått att det inte var någon skillnad mellanutskottsbetänkandel och propositionen när det gäller . Vad jag logupp var exakl vad som står i 20 punkler, där fortsattupprustning av är upptagen såsom ett initiativ från utskottet. 63 i ulskotlsbetänkandet återges föredragandeavsnitiei vad gällerinlandsbanan. Där står: "Medel har däremot beräknats för en fortsallupprustning av pä sträckorna Sloruman-Ösiersund ochBrun-flo-Sveg." Detta utvecklas sedan på ytterligare tio rader. Detföreligger alltså inte någon skillnad när det gäller förslag om upprustning avinlandsbanan. Belräffandepunkten om utredning är det riktigt, som säger, att del har sketten utvidgning via uiskouet. Det angav Jag ocksä i mitt förra anförande. Men denmening som stod i den punkt som angav, nämligen att enpariamentarisk ulredning för alt se över forsknings-och utvecklingsverksamheteninom iransportomrädet skulle komma till pä utskottets initiativ, är en sanningmed stor modifikation. En sådan utredning föreslogs redan i propositionen, menden fick sedan en vidgad ram. Närdet gäller fråga om hänvisar jag lill proposiiionen.Jag har där utföriigi redovisat min syn pä . Slutligennågra ord lill : Propositionen innebär enligt honom ennedrustning av den kollektiva trafiken. När det gäller den trafiken har viprioriterat SJ, och del är väl ändå kollektiv trafik? Därav kommer kanske ocksåkritiken i tidningen . Avden förda debatten har framgått atl det finns olika uppfattningar omresultatet av propositionen. Den diskussionen är mindre intressant. Vadsom är intressant är de trafikpolitiska reformer som kommer att genomföras pågrundval av den nu framlagda regeringspropositionen, nämligen följande: Detstrikta kostnadsansvaret för väg- och järnvägstrafiken slopas med kraftigaprissänkningar på järnvägsresor som följd. Ettriksnät fastställs för persontrafik. På de banor som ingår iriksnätet kommer persontrafiken att upprätthållas under överskådlig tid.Osäkerhelen skingras om de ingående trafiksvaga bandelarnas framlid. Ökadeinvesteringsanslag till SJ beviljas. Upprustning företas av irafiksvaga banorsom ingår i riksnätet för personirafik. Nyhandläggninsordning vid prövning av fortsatt person-och godstrafik päirafiksvaga banor införs. Ändrade principer förersättning till SJ:s trafiksvaga bannäl tillämpas. Rikllinjer förvägpoliliken och vägbyggandet fastställs. Statsbidrag lillcykelvägar utgår. Färdmedel och terminalerhandikappanpassas. Döva, dövblinda ochtalskadade får texttelefon. Långsiktsplaneringeninom de olika irafikverken samordnas. Fortsatt regional trafikplanering sker.Planeringssystem för hamnväsendel införs. Samordnadegodstransporter mellan järnväg och lastbil främjas. En linjelariff införs påSJ. Energibesparingar inomtransportsektorn genomförs. En central myndighe' förtrafikfrågor - iransporirådei - inrättas. Enulredning om trafikforskning tillsätts. Anslagen till trafikforskningen ökas. Vi får med andra ord en nyoch framtidsinriktad trafikpolitik. Jag hade frän bönan avsikten alt dra vissa paralleller mellan 1963 årstrafikbeslul och det beslut som vi om några limmar kommer att falla i dennariksdag nu är 1979. Men mycket av detjag tänkte framhålla har redan sagts här,och Jag skall därför inle upprepa de synpunkter som redan framförts utaninskränka mig till att säga att det beslut som vi fattar innebär atl 1963års beslut går till hävderna. Som en ny Fågel Fenix uppstår beslut - ien ny gestalt, hell naturligt. Vi har emellertid olika synpunkter på beslutetsinnehåll. Somelt apropå till alll som har sagts häri dag skulle jag vilja påminna om ettannal årtal, nämligen 1953. Det året företog hela den dåvarande ,alltså båda kamrarna, en färd till och . om det är många av de härnärvarande som var med pä den resan. Någon var det kanske. Vi kom bl. a. tillPajala.