prot · G20951 · 1978-12-31 00:00:00 — Det gäller om förolämpningen hörs av flera kringsiående och utgörs av ellförhållandevis grovt invektiv, i synnerhet om yttrandet är ägnat att skaparingaktning för polismannen eller hans ijänsle-älgärd. Om förolämpningeninnefattar en anspelning på den enskilda polismannens personliga förhållandentorde också regelmässigt särskilda skäl för åtal föreligga. Genom dessauttalanden för större klarhet anses ha vunnits om rättsläget. Jagvill i della sammanhang understryka atl våldsamt motstånd mot polisman i hanmyndighetsutövning nu liksom lidigare är en slrafföar handling.Ämbetsansvarsreformen har på denna punkl inle inneburil någon ändring. En annan fråga som harbrukat föras på tal gäller polisens befogenheter. 0/77arbetsförhållandena för polisen 0/7?arbetsförhållandena för polisen görsibland gällande atl de i vissa delar är oklart angivna i gällandeförfattningar. Jag har inhämtat att polisutredning överväger frågan omprinciperna fören ny polislag. Spörsmålet om hur polisens befogenheterförfattningsmässigt kan preciseras kommer all naturligt in i del sammanhanget.Utredningens principbetänkande väntas föreligga korl . Närpolisens arbeismiljö diskuteras bör också vägas in all del måsie inverka påpolisens effektivitet, trivsel och arbetsglädje om den känner sig hastatsmakternas stöd och allmänhetens uppskattning. Jaghar vid fiera tillfällen framhållil i alt polisen haren särskillgrannlaga roll i samhällel. Den repressiva naturen i en del av verksamhetenmedför all polisen lätl utsätts för krilik. Naturiigtvis måsle polisen finnasig i atl vara utsatt för en fortlöpande granskning av sin verksamhet, och defel som begås måste i vanlig ordning påtalas. Men det gäller atl hålla i minnetatt polisen ofta måste handla myckel snabbi och utan det rådrum som finns viden granskning i efterhand. Särskill vikligt är atl de politiskt ansvariga uttryckligenstöder polisen när den endasl lojall fullgör sin grundläggande uppgift attupprätthålla ordning och säkerhet i vårt samhälle. Vi måsle särskilt i sådanasammanhang klargöra vilken roll till samhällskollekiivets bästa polisen har ochall denna roll ibland kräver användning av tvångsmedel. Jag vill stryka underall min erfarenhet är atl polisen som helhet löser sin uppgift pä enförtjänstfullt sätt. Jag är övertygad om att också den stora allmänheten hyserförtroende för polisen och uppskattar dess insaiser. Dettahindrar inte atl myckel ännu kan göras för att förbättra förhållandel. Del ärsålunda viktigt att polisen bereds möjlighel att aktivt delta i detbrottsförebyggande arbetet i mera vidsträckt mening. Där kommer exempelviskvarterspolisverksamheten saml undervisningen i skolorna i lag och räll in.Vidare bör polisverksamheten förankras ännu fastare i samhällel, exempelvisgenom elt vidgat lekmannainflytande. Dessa frågor behandlas också avpolisutredningen i det principbetänkande som jag lalade om. Detär emellertid angeläget atl man också på andra områden i samhället görbrottsförebyggande insatser. BRÅ har här en viktig uppgift. Jag kan som exempelpå aktiviteter på del området peka på den arbetsgrupp för barn- ochungdomsfrågor som BRÅ har inrättat i början av della är. Men de samhällsproblemsom det här rör sig om löses inle enbart eller ens i första hand genom åtgärderav den art som jag har angelt i det föregående. Hem-, bostads-, skol- ocharbetsmiljö och mänga andra grundläggande faktorer kommer in i bilden. Härkrävs ständigt insaiser från statsmakternas sida i syfte alt förbättraförhållandena för medborgarna och därmed bl. a. minska risken för brottslighet. Sammantagetpågår jusl nu en omfallande verksamhet av den art som efteriyser.Som har framgått av det föregående innefattar den åtgärder både i ett kortareoch i ett längre perspektiv. HUGOBERGDAHL (fp): Jag vill börja med att tacka justitieministern för svarei på mininterpellation. Efter justitieministerns svar villjag närmast göra tre konstateranden: Att justitieministern anser attvåldsbrottsligheten utgör ett oroande inslag i samhällsbilden somfärsk statistik visar att vissa slag av allvarlig brottslighet fortsalt att ökadetla år. Alt justitieministern eftersamtal och diskussioner med företrädare för ochPolisförbundet kommit till den slutsatsen att arbetssituationen enligt derasbeskrivning försämrats för polisen. Detla skulle vara fallet framför allt förden polispersonal som fullgör s. k. yttre tjänst. All lagitinitiativ till alt en arbetsgrupp bildas med uppgift atl analysera olika typerav våldsbrott och föreslå motåtgärder. Den arbetsgruppens uppgift blir också,som framgick av svaret, att undersöka i vilken utsträckning polisen utsätts förvåld, hotelser eller förolämpningar saml atl lägga fram förslag lill åtgärdersom anses påkallade. Justitieministernsredovisning av utvecklingen i fråga om brottslighet, och då närmastvåldsbroltsligheten, överensstämmer med den bild som en bred allmänhet liksompolisen lycks ha av situationen ute pä fältet. Brottsstatistiken är ur mångassynvinkel oroande. Detta sagt med tanke på hur brottsligheten utvecklals undersenare lid, inle minst när det gäller våldsbrotten i våra större tätorter. Detfinns mot den här bakgrunden all anledning att försöka besvara frågan varför vihar denna våldsmentalitel i vårt samhälle. Justitieministern ger för sin delden förklaringen att alkohol- och narkotikamissbruk, särskilt bland ungdom,spelar en betydelsefull roll. Det här är enligt justitieministerns sätt alt sepå problemet en av många samverkande faktorer. Jag tror alt det är rikligl atlgöra del konstaterandet, och i det fallet delar jag justitieministernsuppfattning. Men det finnsandra samverkande orsaker. Vi haren brottslighet somökal i omfallning, som har blivit brutalare och som har blivit alltmer hänsynslös.Vi har i vårt land föll en alllmer intemaiionell profil på brottsligheten. Denutveckling som varil pä gång i andra länder och i andraväridsdelar har nått oss i . Brottsligheten har tagit sig fram påolika vägar och den har haft skilda budbärare. Vadkan vi då göra för alt stoppa våldsmentaliteten i vårt samhälle? Givelvis finnshär inle några självklara konkreta lösningar lill hands. Del krävs ökaderesurser på skilda områden, så även för polisen. Det gäller att komma ål roten tilldet onda. Samhället bör enligl min mening öka ansträngningarna för alt kommatill rätta med den lilla grupp av medvetna våldsverkare som väl känner till deldemokratiska samhällets i vissa fall begränsade möjligheter att gripa in. Detär i många fall samma människor som klart demonstrerar sin insikt om vilkabegränsningar polisen arbetar med i många svåra lägen. Massmedias,och då närmast televisionens, ofta negativa redovisning av polisens arbete utepå föltet - det gäller även då polisen lojalt fullgör sina uppgifter - måstepåpekas. 4 proiokoll 1978/79:51-52 Jag vore tacksam om justitieministern ville ge sinsyn på massmedias möjligheteroch massmedias objektivitet när man refererar ochkommenterar polisens arbete i olika situaiioner. Jagkan vidare konstatera alt justitieministern klargjort atl våldsbroltslighetenutgör elt oroande inslag i samhällsbilden. Jag kan också konstatera alt enarbetsgrupp kommer att utreda i vilken utsträckning polisen utsätts för våldeller förolämpningar i tjänsten. Arbetsgruppen kommer också att lägga framförslag till de åtgärder som befinns påkallade. Jag finner atl juslilieminislernpå den sistnämnda punkten ger ett bra svar på min fråga. Jag betraktar del somen första insats i arbetet för att förbättra polisens nuvarandearbetsförhållanden. Avslutningsvisvilljag slälla ännu en fråga; Om våldsbroltsligheten efter en lid visar på enfortsatt ökning, är då justitieministern beredd au vidta ytterligare äigärderför alt upprätthålla ordning och säkerhet i värt samhälle och därmed,förhoppningsvis, också skapa bättre arbetsförhållanden för polisen? I anledning av vad talade om när det gäller massmediasinställning i del här fallet, vill jag erinra om vad jag sade i min svar.Polisen måsle finna sig i att vara utsatt för en fortlöpande granskning av sinverksamhet. Men del är viktigt att de politiskt ansvariga organen också stöderpolisen när denna endast lojall fullgör de uppgifter som samhällel har lagl påden. Delhär gäller naturligtvis i ett vidare perspektiv inte bara de politisktansvariga organen, ulan del är en fråga som berör alla medborgare i landet, ochdel berör också massmedia. Ompolisiära ingripanden av olika slag regelmässigt framställs negativt, påverkardet ofördelaktigt polisens trivsel och också allmänhetens attityd mot polisen.Det är därför viktigt alt vi alla i sädana sammanhang tänker på de storasvårigheter som polismannen på fältet ställs inför i sin dagliga verksamhet -de grannlaga avgöranden han har atl falla, de smädelser han utsätts för menockså den positiva insals som polisen ofta gör, exempelvis då del gällerfamiljebråk, självmordsförsök eller andra händelser av liknande art. Jag tyckerall detta är så viktigt alt alla goda krafter i samhället borde vara eniga omdel. HugoBergdahl frågade om jag var beredd att föreslå ytterligare åtgärder om delvisar sig att brottsligheten ytteriigare förgrovas och ökar. Det är klart attdet aren fråga som man hela liden måste länka på. Vi gör också regelbundet, ibudgetsammanhang, försök att fö ytteriigare resurser lill polisen. Men därmedskall man inte glömma bort att försöka vara verksam på alla områden isamhällslivet för alt i del större sammanhanget få bukt på missförhållandena. Jag delar helt justitieministerns bedömningar när del gäller massmediasansvar alt rättvist bedöma polisens arbele, som ofta sker under trängda ochsvåra förhållanden. Det ansvaret har de lyvärr inte alla gånger visat, men vikan hoppas på en förbättring på detta område. Jagtror att denna diskussion har visat alt vi i alla fall är någorlunda överens omalt del finns en oroande ulveckling i vårt samhälle, både när del gällervåldsbroltsligheten och polisens arbetsförhållanden. I den situationen anserjag det vara ytterst viktigt att de politiskt ansvariga, men även en bredallmänhel, uuryckligen stöder poliserna när de lojalt fullgör sina uppgiftermed målsätlningen att upprätthålla ordning och säkerhet i vårt samhälle. Ävenpå det områdei tycks justitieministern dela min uppfauning. Det är bara attönska atl även massmedia i slörre omfattning skall slälla upp bakom demålsättningarna och hjälpa till med del arbetet. Jag tackar än en gång försvaret. Överiäggningenvar härmed slutad, §10 Föredrogs och hänvisades 1978/79:73 till arbetsmarknadsutskottet §11 Föredrogs och hänvisades 1978/79:181 tillulbildningsutskottet §12 Föredrogs men bordlades åter betänkanden1978/79:15-17 betänkanden /79:13-15 Skalteulskottets belänkanden1978/79:13, 15-18 och 21 Juslilieulskouets betänkanden /79:14-16Lagutskottels belänkanden /79:7 och 8 betänkanden1978/79:9, 16-19 och 21 betänkande 1978/79:10Socialförsäkringsuiskottels belänkanden /79:11 och 12 Socialutskottetsbetänkande /79:20 Kultumtskottets betänkande 1978/79:17 Jordbmksutskottetsbetänkanden /79:11 och 14 Civilutskotiets betänkanden /79:3-5 § 13 Föredrogs ochbifölls Interpellaiionsframställning 1978/79:111 § 14 På hemställan avtredje vice talmannen beslöt kammaren att ajournera sinaförhandlingar lill , då de lill dagens bordläggning anmäldaulskottsbetänkandena väntades föreligga. §15 Förhandlingarna återupptogs . §16 Tredje vice talmannen meddelade alt på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle bland två gånger bordlagda ärenden delscivilutskottets betänkanden nr 3-5 uppföras främst, dels justitieutskottetsbetänkande nr 15 sältas närmast före justitieutskottets belänkande nr 14 ochlagutskottets betänkande nr 7 närmasl efter skatteutskottets betänkande nr 15. § 17 Anmäldes ochbordlades 1978/79:74 om ändring ilagen (1973:329) om hälso- och miljöfarliga varor §18 Anmäldes och bordlades Lagutskollels betänkande 1978/79:9 med anledning av proposilionen 1978/79:12om underhåll lill barn och frånskilda, m. m. jämte molioner 1978/79:8 med anledning av proposilionen 1978/79:25med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 såviuavser verksamhetsområde jämte motioner 1978/79:9 med anledning av propositionen 1978/79:35om ekonomiskt stöd lill vissa rederiföretag jämte motioner §19 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1978/79:226av {s) till jordbmksministern om användningen avvaltenregleringsmedlen: Med anledning av motionen 1976/77:293 av SvenLindberg m. fl. redovisade näringsutskottet i betänkandet 1976/77:30 (s. 31)att det "pågår f n. inom jordbmksdepartementet en översyn av de gällandetillämpningsföreskrifterna beträffande bl. a. regleringsmedlensanvändning". Jag vill därför frågajordbruksministern: redogöra för regeringens principiella inställning till frågan om enutvidgning av regleringsmedlens användning? Närväntas den pågående översynen av de tillämpningsföreskrifter som gäller pådetta område bli klar? 1978/79:227av () till socialministern om tandläkares rätt till s. k.pensionärselablering: Privatlandläkare som uppnått pensionsåldern kan fåtillstånd för s. k. pensionärselablering sedan de överlåtit sittetableringstillstånd till annan landläkare. Därigenom får de möjlighet atlsuccessivt trappa ner sin verksamhel på gamla dar. Enligt uppgift tillämparriksförsäkringsverket en praxis som innebär att sådan s. k.pensionärselablering maximeras till . Ansersocialministem att praxis medverkar lill atltillgängliga landläkarresurser utnyttjas maximall? 1978/79:228 av () lill utrikesministern om svenskl bisiånd lill namibiskaflyktingar i : Säkerhetssituationen för de namibiska flyktingarnai är mycket kritisk. På grund av upprepade kränkningar avflygområdel av sydafrikanskt flyg saml av sydafrikanska styrkor i SödraAngola har de angolanska myndigheterna tvingats evakuera namibiska flyktingarfrån till Kwanza. Evakueringsprocessen som påbörjades den 12november har genomförts under myckel brådskande och svåra omständigheter överett område på . Evakueringen har dessutom framtvingats utanatt tillfredsställande förberedelser har kunnat göras. Osedvanligt starka regnhar gjort situationen i flyktinglägren särskill besvärlig. FN:sflykiingkommissarie förbereder hjälpåtgärder, men för alt klara detta nyaproblem behövs ekonomiska bidrag. Mot denna bakgrund villjag fråga utrikesministern; Vadavser den atl göra för att i denna nya krissituation biståde namibiska flyktingarna i ? §20 Kammaren åtskildes .