prot · G209151 · 1978-12-31 00:00:00 — Det var sentensen idet som statsrådet sade. Så kan man väl inle behandla dessa båda giganter.Likvidiletsproblemen finns där. De har varit skäl lill utförsälj-ningarna; dehar varit skäl för regeringen alt föreslå att besluta omlikviditetsförbättrande åtgärder för Broslröms. Belräffandeomfattningen av tonnaget vill Jag säga att om del är så att statsrådet i sittsvar menar att ungefär den omfattning som handelsflottan har är vad vibör ha , så är det O.K. för min del. Det är bara det atl det finnsett tillägg som går ut på att detla bara gäller antalet sysselsatta ochförtjänslförmågan, däremot inle tonnaget. Jag har förut redovisat varför Jagtycker att denna begränsning är något märklig. Fråganom förstatligande är en viktig fråga. Vi sade under trepartiregeringens lidall åtgärder som vidtas exempelvis för Saléns och Broslröms, som var aktuella1978, skulle utgå från en lösning som icke innebar förstatligande ellerbildande av något statligt rederi. Om detta var vi hell ense. Därför är detviktigt all man tar ställning i denna principfråga. Därför frågar jag mig:Finns det någon som helst förankring i detta utspel från regeringen eller frånkommunikationsdepartementets ledning i övrigt? Sedan,herr talman, återkommer jag lill frågan om Svenska Varv, som är en liten del avdel stora hela. är det faktiskt så all Svenska Varv är majoritetsägare avTeam , Bolaget har sju fartyg med en ohygglig massa dödviktston,som Jag inte har tid att addera ihop Just . Dessa fartyg är registrerade påde engelska - icke någon annanstans - som är frihandelsområde ochdär del inle föreligger någon skauskyldighet. Därför är del ungefär sammakostnadsförhållanden för fartygen där som om man registrerade dem i Panamaeller , Beträffande kostnadsbilden ärdet angeläget att understryka att det ärden som det hela handlar om. Kortsiktiga åtgärder i form av kreditgarantiereller åtgärder av den typ som vi hört tala om. nämligen all införa civilbemanning på landets isbrytare, löser inga som helst problem för framtiden utanendast på mycket kort sikt. Det är därför som jag har velat diskutera delta. Dåsäger statsrådet: Jag lar inte ställning lill vilka åtgärder som behövs . Nej,det kan jag förslå, men statsrådet måste Ju kunna uttala om hon också anser attkostnadsaspekterna är del som är det centrala, för har man inte fått grepp omatl det är delta som är det vikliga, är det oändligt svårt att komma fram mednågot sjöfartspolitiskt program. Jag förutsätter att om man kommer med ettsådant program , så rnåste man , , haförstått atl det är kostnadsbilden som måste ändras. Det är åtgärder inom dendelen som måste prioriteras. Därutöverhar jag också talat för att man måste pröva frågan om utlandseiablering, sominte alls handlar om den vanliga utflaggningen utan som är ett annat sätt altlåta sjöfartsnäringen få en hygglig kostnadsbild och möjligheter att arbetaunder exakt samma villkor som all annan industri i . Vi är i Sverigeutomordentligt ensamma om vår mycket hårda ulflaggningssyn. Man behöver baratitta runt om i , , . Alla länder både nära och fjärransom vi konkurrerar med har en annan syn. Därför borde del vara rimligt atl viåtminstone accepterar en utlandseiablering. Men,som sagt, huvudfrågan är: Ser också statsrådet del som det väsentligaste attförändra kostnadsbilden för svensk sjöfartsnäring? Omåtgärder för att förhindra utförsäljning av svenska fartyg, m. m. har en litet underiig debatieknik. Han har ställt frågan:Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för all i avvaktan på etl långsiktigtprogram förhindra ytterligare utförsäljningar av svenska fartyg? Svaret är, somvi har hört: Inte etl dugg. Dåpassade jag på att redovisa vilka åtgärder vi har föreslagit, men då atl de inte skulle ha någon verkan i del långa perspektivet och i destora dragen. Men jag presenterade inte delta som en lösning avstrukturproblemet , ulan del var Ju, sade jag uttryckligen, för alt gesjöfartsnäringen tid för andhämtning och hindra alt den sjunker ännu djuparener. Del går inte alt förneka alt civil bemanning på isbrytarna ochsjömätningsfartygen ger 600-700 nya Jobb. Del går inle att förneka alt vi harvelat ställa pengar till förfogande - men inte kunnat göra det, därför attGeorg och andra har röstat emot förslaget -just för atl hindrapanikförsäljningar av fartyg. GeorgDanell yttrade sig t. o. m. som om det som vi har föreslagit inte skulle betydanågonting. Men hur kan garantera att det inte kommer alt skepanikförsäljningar av fartyg, som vi faktiskt skulle ha kunnat hindra, om vihade haft de här pengarna atl gå in med? Sedanär det utomordentligt anmärkningsvärt atl en folkpartiminisler anklagar denregering, som deltog i och har fullt ansvar för, för atl inte hagjort något verksamt försök att skynda på den sjöfartspoliiiska Omåtgärder för att förhindra utförsäljning av svenska fartyg, m. m. Detär en bankruttförklaring av den borgerliga trepartiregeringen. Får jag börja med frågan om likvidiletsproblemen, som togupp. Vadjag sade var en bedömning av de akuta likviditetsproblemen kom med sitt betänkande. Det var alltså efter del altkreditgarantierna hade tillkommit. Närdel gäller det som kallar för utspel, som en avdepartementstjänsiemännen skulle ha gjort, harjag sagt atl del är enpersonlig uppfattning som den departementstjänsiemännen har gjort sig till tolkför och som han över huvud taget inte har diskuterat med mig. Jag har alltsåingen anledning atl debattera det som står i pressen. Hade jag däremot haft enegen uppfattning klar i alla de frågor som vi nu diskuterar, hade Jag Ju intebehövt avvakta sjöfartspoliiiska utredningens resultat. Men som framgår av mittsvar tycker jag det är väsentligt att intressenterna och deras representanter isjöfartspolitiska utredningen själva får diskutera de alternativ som föreliggeroch komma fram till elt förslag, vilket sedan presenteras för regeringen, såalt man får en allsidig bedömning av frågan. Jag kan i sammanhanget nämna att redarnasjälva har aktualiserat olika former för samverkan med staten. Närdet gäller frågan huruvida jag är medveten om att det är kostnadsbilden som detär väsentligt atl förändra, harjag fullt förtroende för atl sjöfartspolitiskautredningen har klart för sig vad del finns för skäl lill den kris vi har ochalt det förslag som kommer skall vila på utredningens uppfattningar om delta -och att vi därför kommer atl få ett klart besked om vilken bil somintressenterna anser vara den viktigaste. Närdet sedan gäller de fartyg i Svenska Varv som anser vararegistrerade under bekvämlighetsflagg förhåller del sig så alt de går underengelsk flagg. Närdet slutligen gäller frågan om utlandseiablering är del, som Jag sade i mittanförande , så att utlandseiablering i allmänhet inte ligger underkommunikationsdepartementets beslutsområde men atl utredning pågår i den delenoch att vissa kontakter har förekommit mellan den utredningen ochsjöfartspoliiiska utredningen. Del var bra all nu medgav alt ambitionerna inle var såstora. Del lät så stolt både i er motion och i riksdagsdebatten, och även i JanBergqvists första inlägg, när man talade om åtgärder för atl rädda svensksjöfartsnäring. har vi fått höra alt det bara är fråga om en brandkårsutryckningpå kort sikt. Jag kan till det säga att inte kommer det alt förhindrautlandsförsäljningar av svenska fartyg atl vi har civil bemanning på isbrytare.Den ekvationen går hell enkelt inle ihop. Dessutom skall vi komma ihåg attsjöfartsnäringens representanter sade , att nu är det en kris på gång och atl åtgärder måstevidtas. Då hade vi inle en borgeriig utan en socialdemokratisk regering. Ävenom del är valår , , har jag försökt föra den här debatten påetl realistiskt plan. Jag har försökt visa aU sjöfartsnäringen har kommit vidsidan om den industripoliliska debatten. Det harjag beklagat, ochjag tycker attvi litet till mans kan säga att vi borde ha gjort mer. Vi bör nu börja resoneraom orsakerna till de problem som finns och vad vi kan göra åt dem. Jag tyckeralt mitt förra inlägg visade alt trepartiregeringen ingalunda satt med armarnai kors utan vidtog en rad åtgärder - långt mer än vad den socialdemokratiskaregeringen över huvud laget tänkte göra . Ävenom det inte tillhör direkta område alt tillåtautlandsetableringar hoppas Jag ändå all man i kommunikationsdepartementetaktivt deltar i dessa resonemang. Detta är nämligen en klart trafikpolitiskfråga och en fråga som är oerhört angelägen för sjöfartsnäringen. Det går inteatl säga att det är någon annans bord, ulan måsteligga på för att få till stånd de förändringar som behövs. Belräffanderegistreringen av Svenska Varvs båtar, så kalla det vad ni vill! De ärregistrerade på ön , som tillhör de engelska , för alt manskall slippa betala skatt. Del är därmed i stort sett på samma säu som om manhade registrerat dem i , eller någon annanstans. Det intressantaär alltså atl vi låter Svenska Varv vara majoritetsdelägare i elt företag somhar registrerat sina båtar på de engelska . Jagsäger inte detla som en konfrontation gentemot den här regeringen; detla ärnågonting som har pågått . Men jag anser del märkligt atl manallmänt accepterar ett sådant förhållande. Del borde i varje fall vara enväckarklocka när vi skall reda upp de privata rederiernas problem. Kostnadsbildeniir den angelägnaste frågan. Jag måste där be om elt besked avkommunikationsministern. Även om man har utredningar som arbetar, även om detfinns andra kloka människor som grubblar över olika problem, måste man haverkligheten klar för sig. Man har ulloval en proposition och eltsjöfartspolitiskt program som skall komma . Och vi vet ju hur detfungerar i kanslihuset - man börjar inte titta på dessa frågor iaugusti eller september, utan man måste redan nu vara medveten om vilken kursman ämnar följa. Det vore därför väldigt bra om statsrådet kunde säga: Visst ärdet kostnadsbilden som är det slora problemet, visst måste vi vidla åtgärder föratt försöka pressa ned kostnaderna för svensk sjöfartsnäring. Jag förstår inteall del skall vara så svårt atl säga det. ger jag er en chans till. Det ärfor näringens bästa. Och jag tror alt det också skulle vara behagligt för demsom arbetar med dessa frågor att få höra att kommunikationsministern tyckerdetta och att del bör vara utgångspunkten för vårt sjöfartspoliiiska program -inte sådana halvmesyrer som civil bemanning på isbrytarna, några miljoner hitoch några miljoner dit till sjöfolkets resor och Omåtgärder för att förhindra utförsäljning av svenska fartyg, m. m. Omåtgärder för att förhindra utförsäljning av svenska fartyg, m. m. Det kan i och försig vara bra åtgärder om de ingår i etl stort paket, men de är ingalundaavgörande för näringens framtid. JANBERGQVIST (s): Jag kritiserade förut debatieknik, och jag tror nästanatt Jag får skärpa den kritiken . Del är rent nonsens att debattera som GeorgDanell gör. Han säger: Inle kan civil bemanning på isbrytare förhindraförsäljning av handelsfartyg till ullandel. Nej, vem i all sin dar har påståttdet? Däremot har vi påstått att om man anslår direkta medel för att hindrapanikförsäljningar, så är det ett verksamt medel. Det är detta det gäller. VillGeorg förneka att man kan hindra försäljningar till utlandet på så sätt? Sedansäger atl det 1975 inle fanns något intresse för att gå in ibranschen. Det var väl så alt redarna vid den liden inte var intresserade avatt staten skulle lägga sig i branschens stmktur. Det fanns faktiskt ensocialdemokratisk motion här i om ökat statligt engagemang då, menredarnas egen tidning log upp del förslaget och sade alt statligt engagemang isvensk rederinäring är intensivt ovälkommet. Belräffandede förslag som jag redovisade här vill Jag inle bagatellisera 600-700 nya jobbgenom civil bemanning av sjömälare och isbrytare, och jag vill inte hellerbagatellisera strukturbolagel - del är oerhört viktigt i det nuvarande känsligaläget - men självfallet behövs det mycket mera för atl klara branschen i desshelhet . Vivill all man skall samordna varvs-, hamn- och sjöfartspolitiken och samordnaverksamheten för de statsägda fartygen. Vi anser all man skall se på desamhällsekonomiska kostnaderna. Väldigt mycket i diskussionen handlar om skall minska de företagsekonomiska kostnaderna på olika sätt så alt desamhällsekonomiska kostnaderna faktiskt stiger ännu mera. Det synsättet måstevi komma bort ifrån för atl i stället se på branschen samhällsekonomiskt. Viskall ha en aktiv sjöfartsnäring genom en aktiv näringspolitik. hoppades alt vi skulle delta i diskussioneräven i sådanatrafikfrågor som inte sorterar under . Givetvis görvi det. Jag kan också nämna alt det finns en styrgrupp för samordning av justde här frågorna, där statssekreterarna i ekonomi-, budget-, kommunikations- ochindustridepartementen medverkar. Det hela är alltså under kontroll. Sedanvill Jag gärna glädja med elt personligt uttalande om altkostnadsbilden visst är ett av de viktigaste problemen. Vikten är dock olikainom olika sektorer, och det är också därför det salts i gång seklorsstudier, somredarna f n. är engagerade i. Del skall lämnas över vissa resultat lill sjöfartspoliiiska utredningen. Närdel gäller de varvsägda fartygen föreslogs det i höstens varvsproposi-lion altvarvens fartygsinnehav, totalt ett 60-tal fartyg, skulle avvecklas under en treårsperiod genom ensuccessiv minskning av garantiramen. Reduceringen enskilda år och fördelningenmellan olika varv skulle del ankomma på regeringen all avgöra, och det förslagetgodtog näringsutskotlet. Ivåras, vid behandlingen av propositionen om vissa sjöfartsfrågor, logtrafikutskoltet upp frågan om de varvsägda fartygen och uttalade att de fartygsom byggts vid svenska varv med omfattande statligt stöd och som tv. skulle behållasav varven rimligen borde föra svensk fiagg. Kostnads- och konkurrensskäl fickinte vara avgörande, ulan allmänna sjöfartspoliiiska hänsyn borde vägas in. Detär alltså vad som gäller enligt uttalandet från trafikutskott. Överiäggningarsker f. n. i frågan. De har redan, som framgått av pressuppgifler, fört framtill vissa resultat, även om avtalet ännu är preliminärt - jag tänker påavtalet där är part på den privata rederisidan. Men överläggningarpågår alltså. Omåtgärder för att förhindra utförsäljning av svenska fartyg, m. m. Del finns några frågetecken mellan mig ochkommunikationsministern i sådana detaljspörsmål som vilken flagg Svenska Varvsbåtar går under och en del andra förhållanden. Det är punkter som vi klarat utunder debatten, och jag har dessutom fått svart på vitt på att kostnadsbildenfaktiskt är det allra mest angelägna alt komma ål närdet gällersjöfartsnäringens bästa. Jag skulle därför i detta inlägg vilja vända mig lillJan . Jagstruntar då i de hårkly verier som han ägnade åt och går i ställettill det som var del viktigaste, nämligen hans förslag om alt vidta åtgärderför atl öka de samhällsekonomiska vinsterna av sjöfartsnäringen.Det låter bra,och del är precis det syfte som också jag har, men man skall inle för den skulltro all delta resonemang på något sätt skulle vara på kollisionskurs när detgäller att öka de företagsekonomiska vinsterna. Man fick nästan denuppfattningen av inlägg. Han sade att andra minsann föreslåråtgärder som tycks vilja minska de företagsekonomiska kostnaderna men som kanriskera atl öka de samhällekonomiska. Detsom jag talar för -jag har här givit exempel på utlandseiablering och ändringav skattereglerna för att därigenom förbättra kostnadsbilden - gynnar deförelagsekonomiska aspekterna och därmed sysselsättningen. Det gynnar nyainitiativ i denna näring och ger därmed möjligheter alt bygga utsjöfartsnäringen ytteriigare, så att den blir den faktor i svensk ekonomi ochsvenskt samhällsliv som den borde vara. Detta innebär naturiigtvis då alt detockså blir lill fördel för samhällsekonomin i allmänhet. För atl man skalltolerera den sits man haft med både likviditetsproblem och andraproblem krävs Ju sådana statliga offer som vi fick vara med alt besluta om iriksdagen . Det är något som också socialdemokraterna har tagit upp isina motioner här i vår. Jagtycker au det är bra atl del åtminstone i några partier finns intresse försjöfartsnäringens frågor. Jag påstår inle att socialdemokraterna skulle varaute efter vare sig alt förstöra sjöfartsnäringen eller bara glömma bort den; Omåtgärder för att förhindra utförsäljning av svenska fartyg, m. m. tvärtom finns det eltstort intresse inom detta parti också för dessa frågor, även om vi har litet olikautgångspunkter när vi skall behandla dem. Jag vill därför återvända till deljag sagt förut. Jag tror att näringens problem vinner på att manförsöker diskutera dessa frågor sansat och atl man också glömmer aU det är 1979och inte tänker på aU det är så förskräckligt nära lill somalmanackan visar - i varje fall i denna fråga. JANBERGQVIST (s): Det som kallar hårklyverier är elt enkelt krav från minsida atl det skall vara etl minimum av ordning och reda i debalten, att maninte hoppar omkring hur som helst utan ser sambandet mellan varje punkt. Jagtalade om de samhällsekonomiska kostnaderna. Etl utomordentligt typexempel pådelta är just om man bekvämlighelsflaggar svenska fartyg. Då får man ettbortfall av vissa skattebetalningar och andra sociala utgifter som rederiernahar. Detla bortfall förbättrar det företagsekonomiska utfallet av verksamheten,men för svenska staten slora samhällsekonomiska kostnader förarbetslöshet och föratt man inte effektivt utnyttjar den svenska sjöfarten. GEORGDANELL (m): Jag har icke förordat utflaggning. Dessutom är det inte aktuellt. Delfinns knappast längre några fartyg som skulle kunna flaggas ut, beroende på attså många redan har försålts. Det är aktuellt problem inomsjöfartsnäringen. Däremotär utlandsetableringen ett aktuellt problem. Då är det inte fråga om någotbortfall av skatteintäkter för staten, utan del är fråga om huruvida vi kan fånytillskott av båtar lill sjöfarten och att dessa precis som förelag i allaandra branscher kan ges möjlighet alt etablera sig utomlands. Det här kan blien god gmnd för att de svenska rederierna skall kunna utvecklas lill fördeläven för fartyg under svensk flagg. Jag har inte sagt alt vi skall ha det på dettasätt. Jag har sagt atl jag tycker atl det är intressant att diskutera det. Detär därför Jag ställt frågan om inte detta skulle kunna vara någonting aU salsapå. Håll med om alt det är litet konstigt. De enda fartyg som går medvinst under svensk flagg är våra färjor, där man säljer sprit och tobakskattefritt. Del är egentligen de enda fartyg som är lönsamma. Då är det någotsnett med kostnadsbilden. Därför harjag under hela denna debaU försökt utgåfrån atl vi skall finna åtgärder som kan sänka kostnaderna för svenska fartyg. Skillnaden oss emellan är aU i sitt resonemang utgår ifrånde företagsekonomiska kostnaderna och sedan är beredd att diskutera vissamodifieringar i den kostnadsbilden, medan min utgångspunkt är atlsysselsättningen och de samhällsekonomiska synpunkterna skall vara självagrundvalen för resonemanget och bedömningen av kalkylen. GEORGDANELL (m): Jag vill bara poängtera att Jag började mitl anförande med alt säga-Jag vet inle om hade möjlighet alt lyssna lill del - attbytesbalansskälen är intressanta och att det är intressant att slå vakt om detslora sjöfarlsnetlo som kommer oss alla lill del. Jag beskrevsysselsättnings-förhållandena och den stora arbetslösheten och gjorde just debedömningar som sade atl Jag inte gjorde. Jagtycker det är angeläget att inle göra kontroverserna större än de är i dennafråga. Vi har nog olika meningar om vilka åtgärder som skall vidtas, men närdet gäiler bilden av hur del ser ut kan man inte ha så vitt skildauppfattningar, om man verkligen vill vara saklig. Överiäggningenvar härmed slutad. § 7 Omtillsynslärarnas arbetssituation StatsrådetBIRGIT erhöll ordet för atl besvara () anmäldainlerpellation, 1978/79:181, och anförde: har frågat mig om jag är fullt medveten omlillsynslärarnas pressade arbetssituation och vilka politiska slutsatser jag iså fall drar. Fråganger mig anledning erinra om alt den dåvarande regeringen i proposiiionen omskolans inre arbete m. m. föreslog atl tjänsteorganisationen för bl. a.lillsynslärarna skulle upphöra. Förslaget godkändes av (prop.1975/76:39, UbU 30, rskr 367). De nämnda besluten innebar också all tjänsteorganisationenför huvudlärare och institutionsföreståndare i skulle upphöra. Ipropositionen om vissa ansiällningsfrågor belräffande vårdlärare igymnasieskolan och högskoleutbildning m. m. 1978/ 79:16) föreslogemellertid regeringen efter ytteriigare överväganden all tillsynslärarna t. v.skulle bibehållas. I propositionen uttalades därvid bl. a. följande: "Jagser alltså tillsynslärarna som en värdefull skolledarresurs. Känt är också attde senare årens utveckling har ställt allt större krav på skolledningen. Föratl möta dessa krav har i samband med reformeringen av skolans inre arbetevidtagits åtgärder för atl förstärka skolledningen i . Enligt minmening skulle det rimma illa med dessa strävanden att nu avvecklalillsynslärarorganisationen. Jag föreslår sålunda att denna organisation tillsvidare bibehålls. Jag avser alt senare föreslå regeringen alt föranstalta om enöversyn av de föreskrifter som reglerar tillsynslärarnas verksamhet. Även dennafråga kommer atl behandlas i nära samråd med personalorganisationerna." Avdel sagda framgår atl Jag fäster stort avseende vid det arbete somlillsynslärarna uträttar. I avvaktan på resultatet av den aviserade översynen är Jagemellertid inte beredd alt nu överväga några särskilda åtgärder för dessalärare. JANBERGQVIST (s): Jag ber attfå tacka skolministern för svaret. "Vårsituation är inlé klok. Jag ärju platschef på min skola, men har inte en endalimmes nedsättning av undervisningsskyldighelen för att ulföra tillsynsarbetet.Ofta måste Jag springa ifrån lektioner för all rycka in hos vikarier ellerkolleger som behöver hjälp. Vi måste fö tid för alt utföra vårt arbete." Så säger , somär lillsynslärare i . "Vihar alla ställts inför frågan: Skall jag lämna min klass utan uppsikt för attkunna göra mina uppgifter som tillsynslärare? Många tror all det är etl litetextraknäck som man klarar av efter skoldagen. Men det är det inte, man skallklara en rad uppgifter utan alt ha någon lid avsatt för del." Så säger ,tillsynslärare i . "Attvara lillsynslärare är en nästan övermänsklig arbetsuppgift.Arbetet har inga gränser, som man inte just har någon tid atl skötadel. Man slits från det ena till det andra och hinner aldrig göra någontingfärdigt." Delsäger , som varit lillsynslärare i . Jag skulle kunna fortsätta med atl citera lillsynsläraresom jag har talat med eller som har uttalat sig i / eller i annnat sammanhang. Ständigt återkommer just det här: Vimåste fö tid alt utföra uppgifter som är viktiga för eleverna och personalen. Tillsynslärarnaarbetar efter en arbetsinstmklion, och deras jobb omfattar väldigtmånga olika saker. Det gör att arbetet blir splittrat och slitsamt. Då kan mankanske fråga sig: Varför ställer de själva upp på elt sådant krävande Jobb?Ingen kan väl tvinga dem atl vara lillsynslärare? Formellt är del naturiigtvisfrivilligt, men på de som länsskolnämnden i ordnade imars för tillsynslärare var del nästan ingen av deltagarna som ansåg sigsjälv ha vall atl bli tillsynslärare. De hade känt sig mer eller mindre tvungnaatl ställa upp. Omingen lärare anmäler sig lill tillsynsläraruppgiften, tvingas skolan atl göraomplaceringar. En ny lärare, som gärna vill vara kvar vid skolan, kan på så visställas inför valet mellan att förflyttas från skolan eller att blilillsynslärare. Då blir del inte frivilligt atl man åtar sig aU vara lillsynslärare. undersökning i angav av tillsynslärarna negativa orsaker tillatt de hade accepterat uppdraget. Man svarade l. ex.: Någon måste varatillsynslärare. Ingen annan ville. Man hänvisade till påtryckningar frånkolleger eller rektor. För alt behålla min tjänst på skolan, var etl annatargument som fanns med. skall väl i rättvisansnamn inle bara redovisas negativa erfarenheter. Mitti all stressen och pressen känner många ändå en viss tillfredsställelse ijobbet.