prot · G20927 · 1978-12-31 00:00:00 — HerrLidbom lalar myckel om JO-institulionen,men när den kommer upp lill debatt -vilket sker här inom korl - kommer det inle atl vara någon svårighet för osssom är kritikerav detta system att påvisa all JO:s uttalanden är verkningslösadärför all de kan göras gång på gäng mol samma myndighel, medan man i den myndigheienforlsäiler atl göra precis del som JO har kritiserat, eftersom man vet alt JOinte är farlig längre. Detta hör bl. a. samman med all JO inte kan och .intevill åtala. Jagvet inle om har begärt ordet, men jag saknar hans omdöme om de frågorjag ställde, som jag tycker ar kärnfrågorna. Ärdet faktiskt så-som jag menarall det lydligen är-att riksåklagarens åtalsmonopol har blivit ulvidgal? Och är del fakiiski så au debrotl som hamnar under riksåklagarens ätalsmonopol också har utökats? Det ärinte längre bara ämbetsbrott, utan del kan också vara andra brott begångna itjänsten. Har inle detta ökade skydd förde högre tjänstemännen medfört inte bara att dessa högre ijänstemän är merskyddade gentemot medborgarna i allmänhet och deras möjligheter alt söka sinrätt utan också i viss mån all balansen mellan överordnade och underordnade harrubbals lill de underordnades nackdel? Jagvill också upprepa den fjärde fråga somjag lidigare ställt, och jag hoppas altherr går upp och besvarar även den, eftersom också den är en kärnfråga;Hur skall man, när man nu lalar om en utvärdering av praxis, kunna fö någonvettig sådan utvärdering när man redan genom den reform som vidtogs 1974 och1975 har lagil bort de formella möjligheterna alt anhängiggöra just den lyp avmål som skulle ha varil intressanta och som hade kunnat bilda grund för enutvärdering av detta rättssystem? Jagställer frågorna i medvetande om all mycket beror på hur de besvaras. Om debesvaras med ja, dvs. att RÅ:s åtalsmonopol har utvidgats, alt de skyddadebrotten har ökal osv., då har man medgell alt förändringarna 1974 och 1975ledde till en försämring av medborgarnas rättsskydd, och då borde man inte haföretagit dem. Och när man nu alltså har företagit dem bör man avskaffadem. Ansvar för funktionärer i offentlig verksamhet PER (); Jag tror inle alt vare sig svenska folket eller kammarens ledamöierblir särskill förvånade över atl kallar principen om likhet införlagen för någonting patetiskt. Menmera seriöst sett är del en ganska intressant debatt som vi har fört. Denbörjade med elt antal molioner, i vilka framhölls att det fanns ett inslag avrättsröta i lagstiftningen och all del rådde brislande jämlikhet, som vi villrälla lill. Juslitieulskottelville bevara den rättsrötan, men har justitieutskottets ordförande och denledande socialdemokratiske justitiepolitikern haft privala funderingar här ochmeddelal all de inte bara vill bevara vad vi menar är ett inslag av rättsrötautan alt de också vill utvidga och generalisera den. Del är elt politiskt anständighetskravatt vi för veta om della bara är dessa båda politikers privatafunderingar eller om del här i föreligger majoriiei för all man hellskall ta bort det som professorn i processrätt Per kallar fördelyttersta värnet för medborgarnas fri- och rättigheter. Han sägeratlmålsäganderätt är medborgarrätt. - Del är inle någon patetisk politiker vem somhelst som säger del; del är professorn i processrätt här i staden. Men dellavärn säger nu dessa båda talare alt de vill avskaffa. Om de har sina partierbakom sig skulle del innebära en majoritet i för att ta bort dennagrundläggande rättighet. Om det är på del sätiei behövs det verkligen enordentlig folklig mobilisering lill försvar för denna rättighet, som ur det högajurislperspeklivel naturligtvis kan ses som något antikverad. Det är ganskaantikverat och opraktiskt, säger , alt brott skall beivras genomålal av enskilda personer. Vi harju vår räilsapparal, och den skall vi väl lilapä till , säger . All den enskilde kanske går hela vägen ochändå inle anser sig ha fölt rätt utan upplever del som en grundläggande sistarättighet atl kunna väcka ett åtal, det är litet antikverat, opraktiskt ochinle särskilt rationellt. Men vi vill inle ha ell samhälle som bara ärrationellt i formell bemärkelse, elt samhälle där man möjligen från höjden kanleda i bevis all det råder rättssäkerhet, utan vi vill ha elt samhälle där manockså från den andra utgångspunkten, från gräsrötterna, upplever alt del Ansvar för funktionärer i offentlig verksamhet Vivill ha ell samhälle där man kan säga alt höjdarna i varje fall inle täpper lill hålen, atl man harchansen all driva sin sak så långt det rimligen är möjligl och alt man harchansen att i sista hand gå lill domstol. Jagkräver - och jag lycker atl del är ell rimligl krav eftersom det ärframträdande polirliker i dessa båda partier som har uttalat sig - att desjälva eller andra representanter för socialdemokraterna och moderatasamlingspartiet klarläggerom delar partiernas ståndpunkt all målsägandetalanhelt skall las bort ur den svenska lagstiftningen. Det är verkligen ett beskedsom vi har rätt atl fö. ALFLÖVENBORG (apk): sade i sill anförande alt del inie kan förnekas att detblir en begränsning i möjlighelerna alt åtala för brott. Jag tycker all del ärell vikligt konstaterande, och därav bör man dra någon slutsats. Del är tyvärrdet som inie gör. Hanframhöll också all JO sällan går lill åtal. Det är verkligen inte någotargument för lagens bibehållande i dess nuvarande utformning. Vidareframhöll han atl om det har visat sig all del har blivit negativa konsekvenserav lagändringen för man ta den debatten i dess helhet. Det är faktiskt del vivill göra. Del pågår redan en sådan deball på fältet, och svaret finnsegentligen redan: Del var elt felaktigt beslut. Detfinns ell gemensaml ansvar i denna kammare för det beslut som logs. Del berorpå att inte var observant, alt man log lagen utan protester. Men omman redan nu har kommii underfund med alt den är felaktig, bör inteprestigeskäl hindra de folkvalda frän att ändra lagen. Och den kommerattändras,det ärjag övertygad om. Fördel finns en opinion mot undantagslagen blandde breda folklagren, och den opinionen växer. Opinionen finns också bland deborgerliga, det harjag fött många vittnesmål om, och naturligtvis djupt inne isocialdemokratin. Jagvill inle påstå all är elt fascistiskt land, som del har stått i vissaav de kritiska artiklarna mol lagen. Däremoi har vi sagt alt lagen egentligenhar en fascistisk anstrykning och är reaktionär. I en given politisk situationkan den användas på ell sätt som hell undergräver medborgarnas rättsskydd ochmöjligheter att skydda sig mot övergrepp. Det finns redan många exempel på hurdenna lag har använts på ett otillständigt sätt. Jag behöver bara nämna falletHelmers. Det kan bli många liknande fall, rällsövergrepp och ärenden därämbetsmännen skyddar varandra om lagen för vara kvar. föreligger tre molioner i delta ärende. Omriksdagsmajoriteten säger ja lill dessa återställs elt rubbat förtroende, ochdå knäsätts den rikliga principen om likhet inför lagen. Det är detta delhandlar om. Jag skall inie ta många minuter i anspråk. Lät mig bara säga till PerGahrton och : Hetsa inte upp er! Jag är inte alls hånfull, och jagär inle överlägsen i sammanhanget. Men går man ul med så slorl patos som ni gör är detnaturiigtvis svårare att sedan backa ur, och det är nu läget speciellt beträffandePer . Han har kört huvudet i väggen och tappat sinnet för allaproportioner över huvud taget. Det blir inte bättre av atl han citerar engammal hygglig men mycket konservativ pensionerad professor i processrätt.Hardenne professor skrivit atl medborgarrätten ytterst hänger påmålsägandetalan så är del överord som jag är övertygad om atl han själv skullevilja ta lillbaka. Delär inte så all rättssäkerheten i vårt land ytterst hänger pä att vi vanligavardagsmänniskor kan ställa varandra inför åtal. Rättssäkerheten hänger på alldel finns en fungerande rättsordning med åklagarmyndigheter, JO-inslitutionenoch en massa andra rältssäkerhetsgaraniier. Detta med enskilt åtal är fakiiskinågot utomordentligt antikverat. I praktiken har svenska folkel dess bättreslutat med att åtala varandra. Del förekom myckel , och delkanske också förekom en del pä 16(X)- och 1700-lalen, men numera förekommer detpraktiskt taget inle alls. Vi låter åklagarna sköta den uppgiften. Jag tror attdet aren riklig ulveckling som viskall låta fortsätta. Det är inte friheten somramlar sönder om man avskaffar målsägarnas åtalsrätt, . Ansvarför funktionärer i offentlig verksamhet (vpk): har ett myckel övermaga sätt att tala i den här frågan. Dettar sig uttryck i att han är hånfull mot dem som har uttalat betänkligheterinför det här problemet. Del lar sig också uttryck i alt han medvetetförvränger innebörden i det citat som Per använde sig av. Del slår inlealls sä all medborgarrätten "hänger" på detta. Det slår attmålsäganderätien är medborgarrätt, att den tillhör medborgarrätten - del ärinnebörden. Var snäll och var korrekt i det stycket, ! Jagbegärde egentligen ordet för att jag lycker det är illavarslande att man intekan få elt svar från de herrar som är så benägna atl här komma med privalafunderingar över allt möjligt pä hur det verkligen ligger till medförändringarna 1974-1975. Jag har vid tvä tillfällen försöki atl fä svar avjustiiieuiskoliels talesman. Ärdet de faclo sä atl förändringen 1974-1975 innebar att riksåklagarensåtalsmonopol utvidgades? Är det de faclo så att med den nya formuleringen flerabrott hamnade under delta speciella skydd, så att möjligheten för påföljd förhögre tjänstemän som hade gjort sig skyldiga till brotl därmed minskade? Är delså, eller är del inte så? Ni måste väl ha en mening om det. Ni harju så mycketprivala meningar om alll möjligt annat som är relativt marginellt isammanhanget. Jag lycker all man borde kunna få ett besked. Innebarförändringarna elt utsträckande av de brottstyper som kom under detta särskildaåtalsmonopol, måste man säga atl de enskilda medborgarna generellt sett ocksåfick sina möjligheter alt söka sin rätt reducerade. Del måste bli denoundvikliga logiska konsekvensen av del hela. Och del är det jag lycker viskall diskulera. Sedankan man diskulera, som gör, huruvida målsägandetalan, denna gamlainstitution, kan vara det bästa sättet att komma 7 proiokoll 1978/79:27-28 Ansvarför funktionärer i offentlig verksamhet till rätta med problemen.Man skall emellertid inte håna denna gamla räu med alla dess brisler och iblandkanske orimliga konsekvenser, med mindre än atl man har något vettigt att sättai stället som medför samma kontrolleffeki gentemot de högre ämbetsmännen. PERGAHRTON (fp): Jag skall inie förlänga debailen särskill myckel. Jag brukar inteåberopa aukloriteler, men del är klart atl om man själv såsom icke varandejurist blir betecknad som både okunnig och patetisk när man försöker pläderaför principen om likhet inför lagen, kan det kännas meningsfullt all konsialeraatt en professor i processrätt inte bara skrev i en bok antal år sedanutan upprepade i , alt hans uttryck"målsägarräli är medborgarrätfockså gäller lagens utformning som den är . Det hade varil iniressantare om och för den delen också BertilLidgard här hade kunnat ge besked om vilken politisk dignitet deras privala funderingarhar. Del ärju ändå del som ärdet vikliga med den här debatlen. Den har varitmera skrämmande än jag hade fruktat. Den har visat all del kanske finns enmajoriiei i riksdag för alt hell avskaffa målsäganderätten. Vi sommotionerade hade inte kunnal ana en sådan opinion. Vi förutsatte atl man skulleha kvar målsäganderätien som den varsedan gällde det om man skulle ha kvarprivilegierna för vissa högre Ijänstemän eller om man skulle utvidgamålsäganderätien, som vi ville. Även om det beslutet inle skall fattas i dagvet vi nu all det kanske finns en majoriiei föratt helt ta bort dengrundläggande rättigheten. Jag tyckeralt man kan begära ett besked på denpunkten: Är det privata funderingar eller är del förankrade politiskaståndpunkter? Till Per kan jag säga atl del bäraren privat fundering -detangav jag och han har själv upprepat det . Men det är fakiiski pådet sättet, , att en offenllig utredning ulan invändningar laglfram det förslag jag hänvisade lill. Jagskallförsöka svara pä fråga-det är verkligen inle lätt-omriksåklagarens befogenheter har förminskats eller utökats. Det finns nämligeningen klar definition av vad som kan betecknas som brott i utövningen avtjänst, utöver uttalandet all det skall vara fråga om gärningar som ärett led isjälva utövningen av tjänsten eller uppdraget. Vi har ännu inte något rättsfallpå detta område som man kan siödja sig pä. Därför kan inle frågabesvaras. Lätmig sedan ge Per en replik till. Han hånade mig litet grand som en mansom stod upp och talade för att man skulle nöja sig med skadestånd och för atlstraff för brotl och liknande skulle avskaffas. Del var en avsiktligmisstolkning från herrGahnons sida. Hade lyssnat på mig hade hanhört alt jag sade alt när man sedan kommer till frågan om åtgärder medanledning av den försummelse eller det brott som är begånget, sä är del en sakmellan arbetsgivaren och den anställde och skall prövas efter de regler som gäller pä del området. Jagskulle slutligen vilja påpeka - det är rätt vikligt - att de reformer vi talarom har tillkommit efter överiäggningar och överenskommelser med personalorganisationerna.Där finns en bred täckning från personalens sida när det gäller dessa frågor. JÖRNSVENSSON (vpk); som är justitieutskottets talesman svarar inte på mina frågor.Han svarar på andra - i och för sig nog så intressanta - frågor. Jag upprepardärför kärnpunkten i mitt frågande, så kanske jag för svar på det jag frågadeom. Förutvar del så all för en viss kategori högre ämbetsmän hade riksåklagarenåtalsmonopol. Del fanns ingen enskild målsägandetalan. Men den ordningen gälldebara fördes, k. ämbetsbrotten, vilka var avgränsade och väl definierade typerav brott. Genom förändringen i den juridiska textens formulering har dessaämbetsbrott, som faller under ålalsmonopolei, blivit fler; under den ordningenhör nu även andra brott. Vad svarade på var nämligen frågan omvilka andra brott det gäller, och det visste han.inte. Det vet man inte, för det finnsingen praxis på området. Detta är i och för sig makalöst - vet inte, regeringen vet inte, justitieutskottetvet inte vilka brott som hör under RÅ;s ätalsmonopol och vilka som inte gördet. Redan detta är så pass fantastiskt alt det borde föranleda vissa tvivel påatt del där beslutet var så klokt. Vadjag frågade var; Är det inte ett fakium alt det brotisomräde som hör underdetta särskilda åtalsmonopol måste ha utvidgats? Det är inte längre bara degamla, klassiska ämbetsbrotten, utan det måsle röra sig om fiera typer avbeteenden som hamnar i samma kategori och som därför skyddas för det vanligaallmänna åtalet eller enskild målsägandetalan. Och om del är så, innebär inledetta oundvikligen en faktisk försämring - vars allvar man sedan kan vägaolika, beroende på olika åsikter - av den enskilde medborgarens möjlighet altskydda sig och söka sin rätt? Ansvarförfunktionärer i offentlig verksamhet Överiäggningen var härmedslutad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 494 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förta proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr5 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 494 av m. fl. i motsvarande del. Ansvarför funktionärer i offentlig verksamhet Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels molionerna nr 236 av PerGahrton, nr 494 av m. ft. i motsvarande del saml nr 989 av RolfHagel och , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr5 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit molionerna nr 236 av Per , nr 494 av m. fl. imotsvarande del samt nr 989 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: vice lalmannen tillkännagav att anslagutfärdats om sammanträdets fortsättande . 1978/79:6 med anledning avmotioner om advokatverksamhet 1978/79:7 med anledning av motion om åtgärderföratt minska antalet falska alarm till polisen 1978/79:5med anledning av motioner om förmynderskap Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1978/79:1 med anledning av motioner om sjukresekostnader. TORSTENGUSTAFSSON (c): Herrialman!I socialförsäkringsulskolteis belänkande 1978/79:1 behandlas bl. a. en molion,nr 1059, som och jag har väckt. I den hemställer vi allriksdagen hos regeringen anhåller om förslag till sådan ändring av 6 §sjukreseförordningen all reseersättning för flyg kan utbetalas till deförsäkrade vid resa från och till . Utskottetpåpekar i sitt betänkande att gällande bestämmelser i sjukreseförordningen gerutrymme för hänsynslagande inte bara till den försäkrades hälsotillstånd utanäven lill andra omständigheter när del gäller att bedöma vilken vag och vilketfärdsätt som skall grunda rätt till ersättning. Den fråga motionärerna lagilupp, säger utskottet, gäller därför främst hur generöst gällande bestämmelserskall tillämpas. Utskoitei anser mot den bakgrunden all problemet inle ärbegränsat lill enbart försäkrade pä utan även avser sådana försäkrade iövriga delar av landei som hänvisas lill vård vid sjukhus långt från hemorten. Jag vill göra tvåpåpekanden i anledning av utskottets skrivning. Fördet första: Del är säkerligen rikligt att sjuka även från andra delar av landetkan ha långa resvägar till specialistvård av olika slag. Men mestadels lämnasdenna vård vid , och oftast är della beläget på sådant sätt allresans längd och besvärligheterna kan begränsas. För gotlänningarnas del ärregionsjukhuset beläget här i Slockholm - del är . Sjukafrån Golland måste relativi ofta hänvisas hit, och resan är besvärlig. Fördet andra - det gäller just färdsättet: Visst kan det vara besvärligt för sjukamänniskor att resa såväl med tåg som med bil. Men det är knappast jämförbartmed en båtresa. Vägen över havet kan vara en skön avkoppling om man är i godform och närdet är fint väder. Men lika obehaglig kan resan vara närvädergudarna visar sill misshag. Och oftast är det hell omöjligt alt på förhandavgöra hur resan blir. Med della villjag ha sagt att riktigt jämförbara är inteförhållandena för gotlänningar och för människor från andra delar av landei. Jaganser därför för min del atl utskottet på goda grunder kunde ha biträtt denföreliggande motionen utan sidoblickar på hur det är ställt i övriga delar avlandet. Flyget borde i delta fall, för gotlänningarnas del, kunna betraktas somdet ordinarie fördmedlet eftersom det av naluriiga skäl saknas väg och järnväg. Närnu utskottet inte vall au tillstyrka motionen vill jag ändå notera att motionenföreslås överlämnas till socialpolitiska samordningsutredningen. Nr 27 Och somett medskick, herr lalman, vill jag framföra en förhoppning om en Onsdagenden "t' °'' P°''' behandling. Överläggningen var härmed slutad. 1978/79:2 med anledning avmotion om bostadstillägg till pensionär vars makevårdas på ålderdomshem 1978/79:3 med anledning av motion om pensionsgrundandeinkomst för Kammarenbiföll vad utskotlet i dessa betänkanden hemställt. §20 Mödrahälsovård och förlossningsvård Föredrogs socialutskottets betänkande 1978/79:8 medanledning av molioner om mödrahälsovård och förlossningsvård m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1977/78:242av m. fl. (vpk), vari hemställts alt anmodade regeringenatt uppdra åt alt förverkliga beslut omsmärtlindring vid förlossning i enlighet med motionens riktlinjer, 1977/78:708 av KariBengtsson (fp) och (), 1977/78:721av m. fl. (vpk), vari hemslällls all uttalade alt21-dagarsregeln i utomlänsavtalet, gällande föriossningsvård utanför det egnasjukvårdsområdet, borde avskaffas, 1977/78:725av m. fl. (vpk), vari hemställts atl uttalade 1. alt mödrahälsovården borde gesökad beredskap för all ge kvinnor psykisk och social hjälp, 2. att en resursförstärkningavseende lakar- och barnmorsketjänsier tillfördes mödravårdscentralerna så atlrimlig tid kunde anslås även till det mentalhygieniska arbetet, 3. att psykolog- ochkuratorstjänsler borde inrättas på varje mödravårdscentral, 1977/78:1081av () och 1977/78:1512 av (). 1.beträffande ökad satsning på mentalhygieniska frågor inom mödrahäl- sovården atl riksdagenskulle avslå motionen 1977/78:725, 2. belräffande smärtlindring vidföriossning m. m. att skulle avsfö motionen 1977/78:242 och motionen1977/78:1512, 3. belräffande förbättring avkontakterna mellan föräldrar och barn i förlossningsvården och BB-vården altriksdagen skulle avslå motionen 1977/ 78:1081, 4. beträlTande föriossningsvårdutanför det egna sjukvårdsområdet atl skulle avslå motionen1977/78:708 och motionen 1977/78:721. INGA (vpk): Det gör ont all loda barn. Många kvinnor vet om detta och har berättatom del. Många kvinnor har s. k. outhärdliga smärtor under förlossningen - detlalar många utredningar om. I flera undersökningar har man försökt kartläggakvinnors smärtupplevelser. Vissa utredningar lalarom ailivåiredjedelaruppleversådanahär"oulhärdliga"smärtor. Andra säger atl det är som känt "outhärdlig"smärta under förlossningen. Ytterligare undersökningar säger alt avkvinnorna i och 40 ". av kvinnorna i upplevt"outhärdliga" smärtor. En annan undersökning anger atl en tredjedelav alla kvinnor upplever så stark föriossningssmäna atl de har behov aveffekiiv smärtlindring. En undersökning visar all var femte kvinna får psykiskaeller fysiska besvär av graviditeten eller förlossningen. En försiktiguppskattning talar för alt av alla kvinnor som föder bam kommer altvilja ha effektiv smärtlindring - del framkommer i den rapport somsocialstyrelsen lade fram . Molbakgrund av hur kvinnor upplever förlossningen - vilket självfallel är myckelindividuellt - och med hänsyn lill beslut , som säger attalla kvinnor som så önskar skall ha räu till smärtlindring, är delförvånansvärt alt del är så svårl för kvinnor som vill ha della allfå effekiiv smärtlindring vid förlossningen. Denmetod som anses ge den bästa smärtlindringen, den s. k. epidural-blockaden, därman bedövar ryggradskanalen, ges bara till av kvinnorna. En annan siffra,som förekommer i , säger att fär den hjälpen.Del skall då ställas mot siffran för dem som skulle behöva ha hjälp medkanske en sådan här metod. Paracervikalblockaden,med bedövning av livmoderhalsen, ges till ungefär 5,5 /(i. Pudendusblockaden,som hjälper i det allra sista skedet av förlossningen, ges till . Dehär siffrorna, jämförda med behovet av smärtlindring, som jag talade om ibörjan, visar atl del är hög tid alt förverkliga beslut . Delfinns också väldigt stora skillnader mellan olika sjukhus när del gällermöjligheter och vilja all ge lindring vid förlossning. På sjukhusen iSundsvall, , och får mindre än en procenl hjälpmed s. k. effekiiv smärtlindring. Förnågra år sedan sade all "smärtstillande medel ikombination med lustgas och pudendusblockad kan ge fullgod smärtlind- Med deninställningen från den ansvariga myndigheten kan man slarki befara altkvinnorna aldrig kommer att fö den hjälp som de behöver. Förutomalt det över huvud taget är svårt för kvinnoratt få smärtlindring så är delpraktiskt tagel omöjligt all fö del . På flertalet förlossningsavdelningarsaknas del narkosläkare och jourhavande läkare för förlossningsverksamhetdygnet runt.