prot · G20954 · 1978-12-31 00:00:00 — När man harmöjlighet alt genomföra stimulansåtgärder gäller det alt försöka slå mer än enfluga i samma smäll, genom atl vidla sådana åtgärder som har långsiktigtgynnsamma och resursskapande verkningar. Det är därför vi moderaler vill atlmarginalskatterna nu skall sänkas som vi har föreslagit, som elt steg i rättriklning. Elt stimulanspaket utan marginalskattesänkningar måsle göras mindredärför alt del saknas gynnsamma resurs-skapande verkningar. Jag lycker all delär beklagligl alt i skatteutskottet har frånträtl sin egenproposition i delta avseende. Delbrukar ofta sägas atl vi inte har råd alt sänka skallen för då för vi intepengar till att belala sjukvård, pensioner och annat mycket viktigt. Men delhar blivit hög tid alt dra den omvända slutsatsen. Om vi inle sänker skatten ibemärkelsen skattetrycket, skattesatserna, för vi en så dålig ekonomisk utvecklingi landei atl vi inte kommeratt fö tillräckligt med skatteinkomster atl betalaalla åtaganden som redan gjoris. Vi kan redan se att vi under hela 1970-talethaft sämre ekonomisk utveckling än andra industriländer och därmed fakiiskifött ell sämre skalleunderiag än vi annars kunde ha haft. Destora budgetunderskott som landei f n. har och som man, om de fortsätter, harall anledning alt vara myckel oroad över är icke följden av atl vi har alltförlåga skattesatser och betyder inle all vi skulle behöva höja skattetrycket,utan de är en följd av alt skatteunderlaget har utvecklals ogynnsamt under1970-lalet och att ofantliga ytteriigare statliga utgifter krävs under dennaperiod för atl reparera de skador som de alltför höga skalterna åsamkat bådeenskilda individer och företag. Vi kan ju också konstatera atl i LOoch åtminstone ytteriigare någon ledande fackföreningsman gjort gällande, aUden reala ekonomiska utvecklingen synes bli så svag att de inte tror, alt mankan klara atl fullgöra åtagandena lill pensionärerna. Men det vore ju föreländigt om det skulle gå på det viset, och del är därför det fordras enresursskapande politik. Pensionärerna, som under sin akliva lid med hårt arbeteskapat landets välstånd, skall fö de utfästelser som givits infriade. Men delär då också nödvändigt alt se lill att det förs en resursskapande ekonomiskpolitik,så alt man för faktiska möjligheter att klara de åtaganden som ärgjorda i detla och i andra avseenden. Vifår icke glömma att skatteinkomsterna, de pengar som behövs för alt klara olikaåtaganden i ett land, inle bara beror på skattetrycket och höga skattesatsersom man bestämmer om här i , utan också på skalteunderiaget, dvs. denreala ekonomiska utvecklingen i landet. De skyhöga skattesatserna, främstmarginalskatterna, motverkar sitt egel syfte att dra in pengar till staten. Deär ett allvariigl hot mot den ekonomiska stabilileien i landei och kan inteförbigås när vi resonerar om vilken lyp av ekonomisk politik som bör föras. Dethar slagit mig att svensk skattepolitik , specielll under1970-lalels första hälft, påminner mycket om den prispolitik som SJ tidigareförde. Man höjde priserna, och då reste folk mindre och man fick in mindreintäkter. Då höjde man priserna ännu mera för all läcka inkomslga-pet,och sedanreste folk ännu mindre. Då höjde man priserna en gång lill och började lägganed sådana verksamheter, dvs. bandelar, som hade blivit olönsamma. Precissådan har alltför mycket av svensk skattepolitik under socialdemokratin varit,och vi moderater har länge varnat för sådana verkningar. Man har höjtskattesatserna, och därigenom försvårat den ekonomiska verksamheten ochskatteunderlaget, nationalinkomsten, utvecklas illa. Då höjer manskattesatserna ytteriigare, så atl det blir ännu mer påfrestande alt hålla igång företag och hela näringsgrenar. Nedläggningar i stor skala sätter in, ochdå tvingas man belala ut subveniioner för atl hindra dessa nedläggningar. Sedanivingas man ytterligare höja skatterna för all böria belala alladessa olika subveniioner. Föralt fullfölja denna liknelse, herr talman, skulle jag vilja säga att JamCarizon på Linjeflyg har visat, att en annan prisfilosofi fungerar bältre. Detbörjar faktiskt bli dags för en skattepolitikens i vårt land. Undermoderaternas lid i regeringen logs avsevärda sleg i riktning mol rimligareskaller på det statliga området. Löneskatter sänktes, marginalskatterreducerades och indexreglering genomfördes. Trots atl vissa indirekta skatterhöjdes, som ett led i strävandena alt försöka reparera tidigare misstag somhade begåtts i den ekonomiska politiken, har faktiskt under den lid som vi vari regeringen de statliga skatternas andel i BNP minskat, Däremoi harkommunerna höjt sina skattesatser kraftigt, vilket är olyckligt. Men genomolika insaiser har dock sådana höjningar kunnal begränsas. Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. Det vore mycket beklagligt om den ulveckling i rättriktning som inletts inte skulle fortsättas.De beslut som kommer att tas i skattefrågorna är inle övertygande, Istället är del klart att en stor majoriiei i i lugn och ro skriverunder en skattepolitik som har fortsau nedbrytande verkningar i en falsk tro atlman därmed skall fö mera pengar till ständigt nya utgifter, inle minst lillsubventioner åt folk och företag som inte klarar sin ekonomi efter att habetalt slora skatter. I detla olympiska lugn fortskrider majoritetallt under det alt, såviu jag förstår, det knappasl finns någon ulanförriksdagen som deltar i debatten som försvarare av det nu rådande skattesystemetoch skattetrycket. Del vore beklagligt om det som står klart för de fiestaulanför skulle gå upp för majoritet först då den efter altha visal blott elt ständigt utredandes falska handlingskraft tagit sig framtill t. ex. 1985, då enligt metallutredare skatlekaos kommer all hainträffat. Föratt vi skall fö en bättre ekonomisk utveckling här i landet kommer moderaternaalt arbeta för ell rimligare skattetryck. Vi anser att det måste bli ett stoppför de ständiga kommunalskattehöjningarna. Vi anser atl marginalskatternaskall sänkas i rejäla steg, så all vi för högst marginalskatt i de vanligainkomsllägena för heltidsarbelande. Vi anser all omfattandemarginalskattesänkningar för höginkomsllagare bör kopplas ihop medöverenskommelser med och om atl bruttolöner - löner före skatt - somblivit så höga jusl därför atl det nästan inte blir något kvar efter skatt,skall kunna justeras. Vi anser atl skalterna på sysselsätlningen börsänkas föratt undvika alltmera av AMS-ulgifler och industrisubveniioner som passiviseraroch snedvrider. Vi anser alt löneskatterna försl och främsi bör sänkas istödområdena, där sysselsättningsläget är besväriigast. Sådanaförändringar i våra skatter måste genomföras. Det nuvarande skattelrycketriskerar alt bli asocialt: asocialt genom att ge en dålig ekonomisk utvecklingså alt det inte finns resurser för alla åtaganden som gjorts;asocialt därför alt allt flera kommer att ägna sig ål skatteflykt ochskattefusk för atl försöka tjäna pengar. För att möjliggöra en sådan anpassninglill en rimlig inriktning av skattepolitiken kommer vi moderater också i denpraktiska hanteringen alt vara mycket återhållsamma när del gäller nyautgiftsåtaganden både på den statliga och på den kommunala sidan. Socialdemokraterna,företrädda av , har varnat för det stora budgetunderskottet.Jag håller med honom om att det är ulomordentligl allvariigl ombudgetunderskottet fortsätter. har det funnits moliv fördessa underskott. Men jag kan inte i argumentation spåra någon somhelst konstruktiv idé om hur man skulle kunna komma till rätta medbudgetunderskotten. I stället hörde jag förslag om stora nya utgifter, och vikommer säkert vad tiden lider atl fö flera sådana förslag. När talarom en omläggning av finanspolitiken, kan man nästan ana att han står i kulissenoch länker sig nya, stora skattehöjningar för alt försöka rätta tillbudgetbalansen. Jag tror fakiiski alt herrFeldt, som ju är en begåvad kari, är alldeles pådet klaramed-om han länker efter på sin kammare-aU ytteriigare höjningar avskattesaiserna inte alls skulle komma att hjälpa upp de budgetunderskott vihar. Vad som skulle hända är alt vi fick en ytteriigare försämrad utveckling avskalleunderlaget här i landet, dvs. en ytteriigare försämrad tillväxt iförhållande lill andra länder. Ytterligare skaltehöjningar skulle uppenbarligengöra del ännu svårare för de enskilda människorna atl klara sig. Företagenskulle också fö del svårare när de betalt löneskatter och annat. Men genastskulle rycka ut med nya slora subveniioner och reparera skadorna.Inte kan man rätta lill de finanspolitiska problemen med denna lyp av politik! Trepariiregeringenhann med alt klara den första fasen i ett program för ekonomisk återhämtning,och de gynnsamma verkningarna av dessa insatser är nu uppenbara. göra gällande atl vi skryter så fruktansvärt och säger att varendaproblem är borta. Det har vi inle alls gjort. Jag skall om pekapå en hel del problem som finns kvar. gör också gällande atl del isjälva verkei inte inträffat några förbättringar. Jag tror att harhelt fel. Del har i det ekonomiska lägel varit möjligt atl se klaraförbättringar i förhållanden som var myckel skeva och farliga för landei närtrepartiregeringen trädde till. Alla neutrala observatörer som haft något attsäga har givit oss stöd i denna uppfattning. Delär endast för de blinda omöjligt att se atl det inträffat klara förbättringar ihandelsbalansen, alt har återtagit marknadsandelar på väridsmarknadenoch på vår egen hemmamarknad, som vi förlorade genom en socialdemokratiskpolfiik . Industriproduktionen ökar för förstagången . Sysselsättningsläget är förhållandevis gynnsamt ocharbelslösheten är mindre än den var när socialdemokraterna haderegeringsansvaret . Enligt prognoserna kommerbruttonationalprodukten att öka med drygt 2 96, vilket är den största ökningensedan 1974. Utsikterna är ännu bättre. Inflationen under den senaste halvårdsperioden ärklart lägre än i jämförbara industriländer. Endasl om man är politiskt förblindad, gör man missgreppet all inteerkänna dessa förhållanden. Menalla problem är inte borta, utan det finns mycket kvar att göra. Det måsteunderstrykas alt det inte är möjligt atl under en regeringstid rättatill allting. Men vi har klarat av den första fasen genom atl återge landetkonkurrenskraft och förutsättningar för förbättringar i sysselsättning ochekonomisk utveckling. Vi har också lagt grunden till etapp 2 inom denekonomiska politiken - att föra en resursskapande politik som ökar vårtvälstånd, dvs. all ta till vara de möjligheter som skapats under trepartiregeringenstid. En rimlig skattepolitik är ett led i en sådan politik. Utrymmetför stimulansinsatser är i hög grad beroende av hur den ekonomiska politikenhanteras under fas 2. Utrymmetför stimulanspolitik bestäms i hög grad av hur den ekonomiska politiken iövrigt förs. Yltersl vikligt äralt undvika flaskhalsar i produktionen när ettuppsving får fart. Det behövs en flexibel och anpassningsbar ekonomi. Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. Ju trögare arbetsmarknaden och kapitalmarknadenfungerar, desto lidigare i uppsvinget uppstår fiaskhalsar som kommer atlomöjliggöra en fortsatt uppgång utan svår inflation och därav följande hol molkonkurrensläge och sysselsältning. Om arbetskraft inle flyttar frän företag ochbranscher som måste krympa över lill förelag och branscher som kan och måsteöka när efterfrågan stiger-ja, då blir det flaskhalsar. De högaindustrisubvenlionerna, vissa inslag i AMS-poliliken-atl snarare dela ul stödoch ordna kurser än att verkligen förmedla arbeten - och de högamarginalskatterna som gör det olönsamt all byta arbete, och turordningsreglernai Åmanlagarna som lillämpas stelt och gör del riskabelt an byta arbete, ger enorörlig arbetsmarknad, kommer all försvåra en ekonomisk återhämtning ochökad sysselsättning. Omdet skall bli någon fart i svensk ekonomi och full sysselsättning iverkligheten, och inte bara i statistiken så man döljer den verkliga arbelslöshetenpå olika sätt, måsle del bli mera av röriighet yrkesmässigt och mellan företagoch branscher. Däremotgäller del, herr talman, all se lill atl en röriighelsbefrämjande politik inteleder till en utarmning av och stödområdena. Självfallel måste detfinnas en rörlighet inom dessa regioner. Men det fordras en aktivregionalpolitik för atl hindra en massiv ulfiytlning från stödområdena.Grundläggande för en sådan politik måsle vara all skapa ell allmänt bättrekonkurrensläge. Jag vill understryka att när vi log oss ur den värsta krisenunder de senasle två åren, gjorde vi det med generella ingrepp som endevalvering, lägre löneskatter och räntesänkningar. Det var sådana generellaåtgärder, och inte alla olika subveniioner som sattes in, som satte påfötter. Vi drev en politik med dessa allmänna åtgärder som gjorde det möjligtalt konkurrera och all fortsälla verksamheter. På samma sätt måsle i grundenför en aktiv regionalpolitik ligga generella insaiser i Norriand för att fö ettbättre näringsklimat. Det är framför allt när det gäller löneskatter som detbör finnas underlag för sänkningar som kan göra det lättare all bevara verksamhetersom redan finns och expandera nya. Självfallet behövs också regionalpolitiskainsatser av sedvanlig typ ovanpå detla, men de kan inle dra hela lasset utanatl det skapas skadliga snedvridningar. HerrFeldt ställde i diskussionen med en fråga om vad det var för nyttamed dessa sänkningar av löneskatten i del inre siödområdei som gjordes underelt antal år. Jag är inle säker på att det kom något omfatlande svar på denfrågan, och därför tänkte jag ta lilet tid för alt förklara detta, omKjell-Olof har så svårl att förstå del. Detär inle hell obekant - eftersom han också har varilhandelsminister - att glesbygdshandeln har problem, att del är ell tryck ifråga om nedläggningar av butiker och atl del fordras ganska mycket av statligastödinsatser för aU försöka se lill aU butikerna inte försvinner. Då bör detinle vara alldeles omöjligt för alt tänka sig in i alt om man harlägre skatter i del inre siödområdei går det lällare alt vidmakthålla dennaservice och se till all bygden kan leva vidare. Det är ett exempel på hur manmed sådana åtgärder kan fö ett förbättrat läge ulan atl sedan i ännu högre grad behöva reparera skadornaav en dålig skatlepolitik genom ytteriigare subveniioner. Jordbrukär viktigt i glesbygdsområdena -det ärju svårt alt ha en fabrik på varjemindreort. Jordbruket,deareella näringarna,harsior betydelse,och jag görgällande alt del har blivit lättare all fortsätta driva jordbruk i glesbygdgenom atl man där har en lägre löneskatt. Det är på samma sätt med skogsbrukei.Det har varil lättare all fortsätta skogsbruk upp mol nollzonen i och med altkoslnadsbelastningen har varil mindre där. använde alltidsocialdemokraterna som någon sorts paradexempel tidigare när man skällde på densänkta löneskatten. Är del så idiotiskt atl man genom sänkt löneskatt gerpengar till ? Läs då i pressen om hur det f n. ser ut i ! Jag skullevilja göra gällande au om vi hade lägre löneskatter i det inre stödområdet, dåskulle man med motsvarande antal kunna minska subventionernaför atl hålla gående liksom alla andra verksamheter, underieverantörerosv., i området. Jag gör också gällande att turismen genom atl man för lägrekostnader skulle kunna få läitare all konkurrera, vilket inte är alldelesbetydelselöst med lanke på del konkurrenstryck man har på grund av bl. Jagville, herr lalman, gå igenom delta noggrant, eftersom ställde någrafrågor som inte blivit fullständigt besvarade och eftersom riksdagsbeslutet omen sänkning av löneskatterna i det inre stödområdet är resultatet av en motionfrån . Denselektiva politiken, della att gå in med stöd i form av punktinsatser i ställetför att göra allmänna insaiser, är väldigt lockande för politiker. De kan resaut och peka på vad de har gjort, och då räknar de upp lio exempel påpunktinsatser. Men jag vill slå fast atl detta lätl blir ett lurendrejeri.Summan av kosinaderna för alla dessa punktinsatser blir ofta större än om man-jag upprepar: som den borgeriiga regeringen gjorde - hade skapat en allmäntbättre konkurrensförmåga för en region eller för hela landet. Socialdemokraterna kräver nu ännu större stimulansåtgärder än deborgeriiga partierna. Jag vill underslryka alt om vi under de två senaste årenhade fört en socialdemokralisk ekonomisk politik, då hade del inneburil atl manicke hade kunnat göra några av dessa insatser - växelkursändringar, sänktalöneskatter, osv. - av allmänt konkurrensförbällrande lyp. Tillsammantagethade detla inneburil att det svenska kostnadslägel i förhållande lill detutländska hade varil högre än det nu är. Jag tror inte alt detfordras mycket fantasi för alt tänka sig in i vilka kriser som skulle ha rått isvensk ekonomi och på en lång rad olika orter, om vi hade fört en sådanpolitik. HerrFeldt talade om alt det under de senasle åren har skett en utslagning avförelag. Men de företagsnedläggningar som förekommit utgör en bråkdel av denedläggningar som hade ägl rum om vi i stället hade haft en socialdemokraliskkostnadshöjande politik. Då hade svenskl näringsliv i dess helhet varitutslaget. bör alltså vara glad över atl ireparliregeringen förde enekonomisk politik som gör atl del nu är bättre balans i våra utrikesaffärer ochatl kostnads- och konkurrensläget är sådant atl man över Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. huvudlaget vågar och har utrymme för atl slimulera den privala konsumtionen. Mendet finns inte utrymme för så stora stimulanser som socialdemokraterna kräver,alldeles särskilt som den inriktning de vill ge åtgärderna motverkar en rimligskaltepolilik och i övrigt inle innebär att fiaskhalsar och infialionspolilikkan undvikas. Socialdemokraternasäger i detla utskottsbetänkande att en indexreglering av skatteskalorna ärorättfärdig. Jag tror inle all har svarat på frågan; Skulle det varaorättfärdigt atl se till att inte infiationen höjer skattetrycket? I så fallvore det ju orättfärdigt att bekämpa inflationen, för om prisstegringarnaupphör behövs inget inflationsskydd för skatteskalan. Menar ochsocialdemokraterna på fulll allvar alt det vore orättfärdigt att avskaffainflationen? Iherr Feldts inlägg fanns en kritik av atl invesleringsutvecklingen varit sådanalt del varit en kraftig nedgång i investeringarna. Del bör då framhållas altindustriinvesteringarna har minskat . Det lar sin tid alt vrida endålig ekonomisk utveckling rätt. Det är yltersl beklagligt alt det har tagildenna tid och alt man först nu har möjlighet att se atl de åtgärder som saltsin under trepartiregeringens lid kan innebära en ökning av investeringarna.Det" är sviterna av den tidigare ekonomiska politiken - jag tror inte attjag är orättvis när jag påstår detta, och jag gör det inte av partitaktiskaskäl - som gjorde del omöjligt för förelagen att konkurrera och som gjorde lappade luslen att bygga ut verksamheter. Jagvill också säga till aU en anledning lill all återhämtningen intehar gått fortare i det här slycket är del hot som lönlagarfonderna ulgör. Dessainnebär ju att löntagare med heltidsarbete skulle belala . Elt sådant syslem skulle antagligen blikostnadshöjande, och de perspektiven skapar redan nu en minskning av lusten attsalsa . Luslen ute i företagen all satsa blir ju ännu mindre, närman vet alt löntagarfondsförslagen innebäratl del cenlrala facket tänker sigalt ta över alla företag som går bra. Den situation som förelag och företagarebefinner sig i är den, och del är inle så lockande, alt om det går bra larfacket över, och om det går dåligt tar banken över. HerrFeldt sade också alt man f n. behöver en stark satsning på forskning ochutveckling, och jag ger honom fullständigt rätt. Jag vill bara beklaga alt manunder socialdemokraternas regeringsinnehav inledde en nedmslning i detlaavseende, och jag vill också beklaga alt man gjorde det alldeles särskiltsvårt, och betraktade det nästan som något kriminellt, alt ha nära förbindelsermellan universiiet och företag för att verkligen stimulera produktförnyelse inäringslivet. Jag vill underslryka, , atl del är föga meningsfulltatl kräva mera pengar till forskning och ulveckling, om man inle samlidigt gördet glasklart all dessa pengar blir helt verkningslösa, om det inle också finnsskickliga forskare. Och skickliga forskare för man inle fram ulan atl del finnsen god utbildning, dvs. hög kvalitet på våra universiiet när det gällerutbildningen, och hög kvalitet på universiteten för vi inle ulan atl också hahög kvalitet på skolväsendet över huvud taget. Det förefaller som ommoderaierna är de enda som gör detta ganska enkla påpekande atl för forskningoch utveckling behövs inle bara pengar utan kvalitet i skolväsendet och iforskningen och utbildning vid universiteten. Viresonerar om stimulanspolitik, men vad som framför alll behöverstimuleras är de många människornas lust att skapa något, atl åstadkomma något,all satsa , att arbeta och göra en insals. Vår störs ta resurs ärjust de enskilda människornas lust att vilja åstadkomma något. Därför måste detvara lönande att arbeta. Del är denna stimulanspolitik som är det viktigaste idagens läge, viktigare än konsumtionsstimulanser av olika slag. Låt oss för alldel inte lura oss själva av de mycket optimistiska konjunklurrapporter som nuläggs fram och som täcker 1979. Ulsikterna för del året är goda, men inledärför atl del blir någon verklig tillväxt i bemärkelsen atl landels produktivaresurser ökar. Nej, fömtsäUningarna är gynnsamma, därför atl man lill följd avtrepartiregeringens åtgärder i vad jag har kallat etapp 1 kommii dithän att mannu har förutsättningar atl bättre utnyttja de resurser som redan finns. Detligger frestande nära lill hands alt förväxla dessa två föriopp och tro att enprocess med stark tillväxt nu har inletts och i yran fatta nya beslut omoffenlliga utgifter, som förutsätter framtida finansiering genom en snabbekonomisk tillväxt, trols atl förulsätlningarna härför knappast har skapats.Dessa förbättras f ö. knappasl genom dagens riksdagsbeslut, åtminstone inte inågon annan bemärkelse än att man hindrar alt försämringar uppstår till följdav socialdemokraternas nedbrytande förslag. Detär, herr lalman, mol denna bakgrund som SNS-ekonomerna i sin utkomnarapport skriver följande: "Om inte den ekonomiska politiken under denärmaste ett två åren hanteras skickligt, finns stora risker att en nyacceleration av lönekostnader och inflationslakt som förnyade underskott ihandelsbalansen åter tvingar fram en 'svångremspoliiik'. skulle innebära- att desenaste årens uppoffringar gjorts till ingen Jag yrkar på alla punkier bifall till uiskottets hemställan och lillden motivering lill punkl 21 som ges i reservalionen 3. Denekonomiska poUtiken m. //?. Underdeua anförande övertog förste vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: Del var en märklig förelrädare för finansulskoliets majoritelsförslagsom uppträdde här i talarstolen. Inte en siffra var tydligen rätt i delbetänkande som skrivit på. Jag tycker att detta bekräftar vadjag sagt om hur illa skött den pariameniariska handläggningen avden ekonomiska politiken. Sedanformade sig anförande lill ett generalangrepp molskattepolitik och skattetryck i gammal dålig högerstil. Men jag tycker all en sak borde man kunna föreda på av , nämligen hur det kunde komma sig attskattetrycket, mätt som andel av nationalinkomsten, under tid Denekonomiska poUtiken m. m. somekonomiminister ökade snabbare än under någon annan moisvarande lidsperiod närfinansministern hette . Varför blev - helt enkelt - iregeringsställning ell sådant skatlehöjarparli? Delskall bli intressant all höra om Burenslam är beredd att la en del avansvaret eller om vi , liksom av , skall fö höra alt den härskattepolitiken var fel men att del inte fanns, som det helte, reellaförutsättningar för alt driva en riklig skattepolitik i högersiil. BurenstamLinder säger också atl budgetunderskott är farliga. Där är vi lydligen ense.Och han efterlyser konstruktiva idéer. Ja, vad har han då själv att komma med?