prot · G209116 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag lycker inte della varetl sä lyckat uttalande. Vilket,herr statsråd, är viktigast: Atl regeringen får ut så många propositioner sommöjligl till , som och dess enskilda ledamöter inte på etltillfredsställande sätt hinner granska, eller atl pä del sätt som ärförutsatt i gällande författning kan granska, bereda och avgöra ärendena? Jagdelar i åtskilliga avseenden - om ock inle i alla - de värderingar somregeringen har, och därför tyckerjag det är tråkigt att regeringen ger sådåligt intryck i när del gäller uppläggningen av arbetet. Jag vill nog ändå säga, , aU jag har tillräckligerfarenhet av riksdagsarbelel för alt veta att dä man har en diskussion här ikammaren brukar man försöka besvara de frågor som ställs i debatten. Regeringenmenar fakliskl alt de förslag som lagls pä bord i vår är av sådanbetydelse atl det är motiverat för regeringen alt lägga fram dem. är omfångsrika är förvis,so sant. Del torde gälla också mångapropositioner som presenterades av tidigare regeringar. Detär naturligtvis så all inle varje riksdagsledamot kan sälta sig in i allapropositioner. Så pass myckel erfarenhet harjag också av del poliliska arbeieialt jag vet att det inte heller är fallet eller kan vara någon rimlig strävan. Jaganser alltså att det är fullt möjligt att ge frågorna en tillfredsställandebehandling under den återstående delen av . HÅKANWINBERG (m): Detta är, tror jag, den andra frägedebatten jag har med statsrådetTham. Jag hoppas atl han till nästa deball lärt sig vad jag heler. Fårjag till slut säga att det ändå inie ytterst är riksdagsledamöterna som drabbasdärför att de får svårigheter alt arbeta. Del allvariiga är all ärendena blirdåligi beredda; man får inte möjlighet att ge sakfrågorna en tillfredsställandebehandling. Särskiltdenna regering bör komma ihåg att minst av alll är någon formellinstans vid behandlingen av regeringens förslag. Kom ihåg, herr statsråd, altriksdagen enligt regeringsformen är folkets främsla företrädare. En regeringsom så påfallande försvårar arbete kan inte undgå kriiik. Vi är självfallet i hög grad medvetna om all de förslag regeringenlägger fram måsie fä anslutning här i . Delta förutsätter också imänga fall diskussioner mellan partierna redan innan proposilionen läggs fram.Det kan ibland bidra lill atl det blir en något längre tidsutdräkt med propositionernasavgivande än beräknat. Likvälär det så - bortsett från några fätaliga fall - atl propositionerna avgivits iden lid som var förutsatt. Regeringentillträdde , satte högsia fart med arbetet och har lagt frampropositionerna ungefär vid den lid som var beräknad med hänsyn till detförberedelsearbete som hade gjorts. HÅKANWINBERG (m): Jag kan uppenbarligen inte vare sig av statsministern eller avstatsrådet få svar på de frågor som jag har ställt. Överläggningenvar härmed sluiad. §10 Föredrogs och hänvisades 1978/79:154till skatteutskottet § 11 Föredrogs ochhänvisades 1978/79:2351 och 2352 lillfinansutskottet 1978/79:2353-2356 lilltrafikutskottet 1978/79:2357 yrkandena 1 och 2 till civilulskottetyrkandena 8 och 9 lill skaiieulskottel i övrigt till näringsulskottei 1978/79:2358 tilljordbruksutskottet 1978/79:2359-2362 tillnäringsulskottei 1978/79:2363 lillfinansutskottet 1978/79:2364 lilltrafikutskoltel 1978/79:2365och 2366 lill skatteutskollel /79:2367 lill finansutskottet §12 Åtgärder för invandrare Föredrogs arbetsmarknadsutskotlets betänkande1978/79:22 med anledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gäller Invandringm.m. Regeringen hade i propositionen 1978/79:100 bil. 15() efter föredragning av statsrådet punkten D 1-D 4 föreslagit alt för budgeiårei 1979/80 skulle 1. till anvisa elt förslagsanslag av 39 607 000kr., 2. till Ålgärder för flyktningar anvisa ett förslagsanslag av 77 925 000kr., 3. till Åtgärder för invandrare anvisa ett reservationsanslag av , 4. lillÖversäuningsservice anvisa eu förslagsanslag av 500 0(X3 kr. Under punkten D 2 hade vidare föreslagits all s'llle godkänna deriktlinjer för fiyklingpolitiken som förordats i propositionen. I della sammanhang hadebehandlals molionerna 1978/79:485 av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. attriksdagen hos regeringen hemställde om förslag till ändring av lagen (1972:650) om räll lill ledighet och lön vid dellagande i svenskundervisning för invandrare, innebärande a) allett kollektivt avgiftssystem infördes för företagens utgifter försvenskundervisning, b) altinvandrare vid första ansiällningsdagen informerades om sina rättigheter, c)altförelag som anställde invandrare som enligt lagen hade rätt lill undervisningsenast från anställningsdagen räknat skulle ha påbörjat densamma, d)aiipåföljdsbestämmelserna skärptes i enlighet med vad som anförts i moiionen, e)ait de nu stipulerade240 timmarna ökades till 340, Oatt bestämmelsen om möjlighet alt minska antalet undervisningstimmar till 160skulle utgå ur lagen, 2. att hos regeringen hemställde om förslag som innebar attarbetsmarknadsstyrelsen blev övervakande myndighet för lagens efterlevnad ochtillfördes nödvändiga personella resurser för detta, 3. atl hos regeringen hemställde om förslag som innebar altäven vuxna invandrare utan anställning fick räll lill svenskundervisning medtimersättning, finansierat genom del under punkten 1 a) nämnda avgiftssystemet. 1978/79:486 av m. fl. (vpk), variyrkats att under bil. 15, punklen D 3 Ålgärder för invandrare,beslutade anvisa eu med I . i förhållande lill regeringens förslagförhöjt belopp, 1978/79:664av (), 1978/79:1050av m. fl. (s), vari yrkais au skulle 1. besluta atl försök med intensifierade anpassningsätgärder inleddes medutgångspunkt i de riktlinjer som förordats i moiionen, 2. lill Åtgärder för invandrare (D 3) för /80 anvisa etl iförhållande lill regeringens förslag med 2 OOO . förhöjt reservationsanslagav , varvid dessa extra medel lillgodofördes försöksverksamheten. 1978/79:1543av () och (), 1978/79:1554 av HansNyhage (m), 1978/79:2032 av IngridDiesen m. fl. (m), 1978/79:2046 av GunnelJonäng (c), såvitt nu var i fråga (yrkandet 2), 1978/79:2142 av KarinAndersson m. fl. (c), vari yrkais 1. all besluiade au övergångsbestämmelserna för svenskundervisningför invandrare förlängdes fr. o. m. den , 2. att till Informationsverksamhet för invandrare anvisade etli förhållande till regeringens förslag med . 1978/79:2148 av (apk) och (apk), vari såvitt nu var i fråga yrkais l.auriksdagen hos regeringen hemställde om att det tillsattes en kommitté som hadeatt utvärdera hela minoritets- och invandrarpolitiken och atl ge förslag Ullfortsatta reformer för atl skapa jämlikhet för invandrarna och garantera derasdemokratiska rättigheter samt all i denna kommitté skulle ingå representanterför invandrarnas riksorganisationer, 2. atl hos regeringen hemställde om attåtgärder vidlogs för all registrera alla i bosatta människorsmodersmål. 1. au lill /80 anvisadeett förslagsanslag av , 2. belräffande utbyggnad av flyktingförläggningen i all riksdagenskulle avslå moiionen 1978/79:664, 3. att godkände de riktlinjer för flyktingpolitiken somförordats i proposilionen, 4. att lill Åtgärder för flyktingar för /80anvisade 5. belräffande verksamhetsbidrag lill Immigrant-Institutet att riksdagenskulle avslå moiionen 1978/79:1554, 6. belräffande försök med iniensifierade anpassningsäigärder allriksdagen skulle avslå moiionen 1978/79:1050, yrkandet I, 7. beträffande medelsanvisningen till åtgärder för invandrare atlriksdagen med avslag på molionerna 1978/79:486, 1978/79:1050, yrkandel 2, och1978/79:2142, yrkandel 2, samt med bifall regeringens förslag t illÅtgärder för invandrare för /80 anvisade ett reservationsanslagav , 8. belräffande utredning om minoritets- och invandrarpoliliken au riksdagenskulle avslå moiionen 1978/79:2148, yrkandel 1, 9. belräffande älgärder för invandrarkvinnor all molionerna 1978/79:1543och 1978/79:2032 inle föranledde någon åtgärd, 10. attriksdagen lill Översäuningsservice för budgeiårei 1979/80 anvisade elt förslagsanslag av , 11. beträffandeändringar i svenskundervisningslagen m. m. atl skulle avslå moiionen 1978/79:485, 12. belräffandeöverförande pä samhället av lönekostnader vid svenskundervisning av ungdomaratl motionen 1978/79:2046, yrkandet 2, inte föranledde någon åtgärd, 13. beträffanderegistrering av uppgifter om modersmål all skulle avslå moiionen1978/79:2148, yrkandet 2, 14. belräffandeändring i övergångsbestämmelserna lill svenskundervisningslagen all riksdagenskulle avslå moiionen 1978/79:2142, yrkandel 1. 1. beträffandeförsök med iniensifierade anpassningsåtgärder av , , i , , , och (samtliga s) som ansett alt utskottet under 6 bort hemställa attriksdagen med bifall lill moiionen 1978/79:1050, yrkandet I, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört om försöksverksamhet i tvåkommuner, 2. belräffande medelsanvisningen lill Åtgärderför invandrare - under förutsättning av bifall till reservationen nr 1 - av , , i , , , och (samtliga s) som ansett atl utskottet under 7 bort hemställa alt skulle dels med avslag på motionerna1978/79:486 och 1978/79:2142, yrkandel 2, dels med anledning av regeringensförslag och med bifall lill moiionen 1978/79:1050, yrkandel 2, lill Ålgärderför invandrare för /80 anvisa ett reservationsanslag av . 3.belräffande medelsanvisningen lill Åtgärder för invandrare av ,, och (samtliga c) som ansett altulskouet under 7 bon hemställa attriksdagen skulle dels med avslag på motionerna 1978/79:486 och 1978/79:1050,yrkandet 2, dels med anledning av regeringens förslag och med bifall lillmoiionen 1978/79:2142, yrkandel 2, lill Ålgärder för invandrare för budgetåret1979/80 anvisa ett reservationsanslag av . ANNA-GRETALEIJON (s): Det har mänga gånger, inte minsl från den här talarstolen, påpekats alldel har räll bred politisk enighet om de invandrarpolitiska besluten. Jag troratl de allra flesla har sett det som en tillgäng att de olika partierna harhaft en, närdet gäller de stora linjerna, gemensam uppfatining om vilka reglersom skall gälla för invandringen hit. Och jag tror också atl alla har sett detsom en styrka att man har haft en bred politisk enighet om de grundlägganderiktlinjerna för hur vi här skall ta hand om och möta de människor som har fåtttillstånd alt stanna i . Vi tog 1975, i stort sett i enighet,rikllinjerna för in vandrarpoliiiken, och principerna för de rikllinjerna varjämlikhet, valfrihet och samverkan. Jaghar själv sett den här breda enigheten som en tillgäng, och jag har upplevt altinvandrarna har gjort det också. Därför gör del mig djupt oroad all höra heltandra tongångar från företrädare för moderata samlingspartiets ungdomsgrupper.MUF:are i och krävde i en motion till MUF:s distriklssiämma iVäsiernorriand all invandrarna skall skickas hem. De krävde au vi i Sverigeskall införa ett gästarbetarsysiem för alt, som de säger, kunna undvika devärsta vändorna av arbetslöshet under lågkonjunkturer. MUF;arna i ochNjurunda tyckeralt del är irriterande all behöva se de utländska programmen iTV. Vad de tänker på dä är självfallet inte de amerikanskaunderhållningsprogram som vi matas med i svensk television. Nej, detär invandrarprogrammen på finska, turkiska, grekiska och serbokroatiska som deär irriterade över. Distriktsstyrelsentillstyrkte moiionen, men som väl var hade majoriteten på dislriktssiämman enannan uppfattning, och motionen gick inte igenom. Mentyvärr är delta inte del enda exemplet på den diskussion som förs blandmoderata samlingspartiets ungdomar. I andra delar av landet sprids elt flygbladsom också speglar uilänningsfientlighet. Bakgrundenlill flygbladet är den motion som vi socialdemokrater har lagt här i riksdagenom en utredning av invandrarnas politiska rättigheter, där vi bl. a. vill attfrågan om deras rösträtt till skall utredas. Idet här flygbladet - som jag har här och som jag också före debatten visat förden moderata talesman som senare kommer upp i talarstolen - står det bl. a.:"Detta betyder alltså att en politiskt aktiv chilenare eller meden helt annan politisk bakgrund och tradition skall kunna väljas in i vårriksdag och kanske t.o. m. ta säte i ulrikesutskouet." Man säger också iflygbladet: "Vi"-alltså MUF-"motsätter oss della med all kraftoch frågar oss naturligtvis vad det då fortsättningsvis är för mening medsvenskt medborgarskapoch vart egenlligen är pä väg." Med stora bokstäver skriver man;"LÅT SOCIALDEMOKRATERNA OCH LO ALDRIG FÅ TILLFÄLLE ATT GENOMFÖRA DETTA OMNI FORTFARANDE TROR PÅ ETT STYRT ENBART AV SVENSKA MEDBORGARE. Med vänliga hälsningarStyrelsen moderater." Ochså kommer en talong där man kan anmäla sitt intresse för medlemskap. Jagtror au del skulle vara väldigl välgörande om från den härtalarstolen ville göra klara avståndstaganden från den invandrarfientligapropaganda som man nu sprider från diverse talarstolar och tryckpressar landetrunt. Röstfiske med invandrarfientlighei borde även moderata samlingspartietsungdomar avhålla sig frän - eller hur? Jaglycker att della är en oerhört viktig fråga, inte minsl därför att vi vetalt del är oro bland invandrarna i värt land, en oro som jag tror väldiglmycket är en följd av allmän osäkerhet när del gäller sysselsättning ochtrygghet. Vi vet alla att invandrarna drabbas särskilt hårt när arbetslöshetenär stor. Under vissa perioder av hade vi bland invandrarungdomarnadubbelt så hög arbetslöshet som bland ungdomarna i gemen - och alla vet alt denvar mycket hög. Vi vet alt de här invandrarungdomarna råkar ännu värre ul änvad de svenska ungdomarna gör i en sådan situation. De har ännu sämremöjligheler all finna sig lill rätta i samhället, atl söka hjälp i en besvärligsiluaiion. Mendet är inte bara så atl invandrarna är arbetslösa i större utsträckning än desvenska medborgarna, ulan del är också så all vi till följd av delta har fälten mer negaliv inställning lill invandrarna under del senasie året. I varjefall kan man säga atl del har blivit mer fritt fram atl tala om att man inletycker om invandrare. Både vuxna och barn bland .invandrargrupperna får nudagligen höra au de egenlligen inte är särskilt välkomna i det här landet. Delär en allvarlig situation - allvarlig inte bara för invandrarna, som får upplevaförödmjukelserna, hatet och diskrimineringen, utan allvarlig för oss alla. Jagser det som en myckel viktig uppgift för oss - både politiker, föräldrar ochandra-alt gemensamt se lill atl våra barn inte växer upp som rasisier. Det är,skulle jag vilja säga, livsnödvändigt för framlid atl vi hindrar ensådan ulveckling. Och det är i det perspektivet som dessa fiygblad och deuttalanden i moiioner som jag citerat tidigare är sä allvarliga. Vimåsle motarbeta alla tendenser av del här slaget medan del finns lid all göradel. Vi har väckt en socialdemokratisk partimoiion om invandrarfrågorna.Den har sin grund i det invandrarpolitiska beslut som fattades här i riksdagen1975 och i del handlingsprogram som togs vid den socialdemokratiskapartikongressen . Vi föreslår nu konkrel en fierårig försöksverksamheti tvä av våra invandrarrikaste kommuner, nämligen och Olofsiröm. Vivill alt man i de här kommunerna skall mobilisera alla resurser som finns isamhället, i det enskilda föreningslivet bland svenskaorganisationer, kvinnoklubbar, politiska föreningar och idrottsklubbar samlbland invandrarnas egna organisationer för atl gemensamt, kunna la sig anproblemen. Vi vill försöka förverkliga målet om samverkan mellanminoritetsgrupper och majoritetsgrupper i samhället och göra det möjligl förmänniskorall komma pä lalefol med varandra ivardagen. Vi vill atl man i dennaförsöksverksamhet skall satsa inie minsl pä invandrarbarnen ochinvandrarkvinnorna. Vi säger att man måsle kunna tumma pä de regler som gälleri övrigi för statsbidrag, t. ex. hemspråks-träning i förskola och skola,och för timantalet i svenskundervisningen förde vuxna. Vi vill ha en intensivuppsökande verksamhel bland invandrarkvinnorna. Medandra ord vill vi all man i de här två kommunerna skall sälla lill alla klutar,utnyttja alla idéer och uppslag för alt komma en bil på vägen mol målenjämlikhet, valfrihet och samverkan. Fördelvill vi alt de två kommunerna skall få slalliga bidrag. På helårsbasis räknatkostar det 4 milj. kr. och för nästa budgetår 2 milj. kr., eftersom vi räknarmed all verksamheten skall komma i gäng frän den . Detär ett genomarbetat program vi föreslår. Man skulle naturligtvis önska all delvore möjligl au jobba på del här säiiei i alla kommuner där man har invandrare.Men realistiskt sett vet vi att del tyvärr inte går au dra i gäng en sådanverksamhet överallt. Vi ser också etl behov av all någonslans få en sådan härsamordnad verksamhet, pröva oss fram med olika åtgärder, lära oss av det ochföra över det till andra ställen. Vi har tyvärr inle kunnai göra det någonstanstidigare. Jagmåste säga alt del var med förvåning och ledsnad jag kunde konstatera delloiala oiniresset frän samiliga borgerliga partier för denna verksamhel. Del ärverkligen med vänsier hand man har avvisai våra krav, och man har inte spilltmånga ord på argumentationen heller. Mansäger för det första att det kostar för mycket. Del kostar 2 milj. kr. undernästa budgetår, och del är med förlov sagt ganska lilet pengar om man tänker påde enorma problem vi slår inför när del gäller invandrarfrågor. Manhar ytteriigare ett skäl från de borgerliga partiernas sida. Man säger att detär tveksamt om man skall kunna prioritera tvä kommuner på detta sätt. Inte inågot annat sammanhang förnekar man att det går att bedriva försöksverksamhet ivissa kommuner, men inle i andra. Tala med t. ex. . Där har man försöksverksamhet i vissa kommuner.Sysselsätlningsulredningen har haft försöksverksamhet i vissa kommuner. Aldriganförde man från borgerligt håll de här argumenten dä. Inte gjorde man del närman föreit tag sedan föreslog försök med varvad utbildning i maximall tiokommuner. Vi ville visserligen ha del i hela landet, men då gick det bra all hadet i några kommuner. Nej, del här argumentet är mycket dåligt, och det visaregenlligen på ointresse för sakfrågorna. Invandrarfrågornaär kanske några av de nu allra viktigaste frågorna. Därför ser jag med stortbeklagande atl man inle har velat la de här konkreta stegen på väg mol auförsöka förverk.iga de mål som vi alla i denna kammare vareniga om atl fatta beslut om 1975, nämligen jämlikhet för invandrare, valfrihetfördem att utveckla sin egert kulturoch sitt eget språk elleraii gå in i delsvenska samhället och slutligen målet om samverkan. 1 två kommuner vill viförsöka, med hjälp av en del statliga pengar och med hjälp av kommunernas allainvånare, all närma oss dessa mål. Men del har vi alltså fått nej lill. Jag yrkar bifall lill reservationerna 1 och 2. I detta anförande instämde , , , och (samtliga s). PÄRGRANSTEDT (c): Den fråga som vi behandlar, nämligen invandrarpolitiken, ärkanske en av de viktigaste frågorna som vi har atl diskutera. Den rör en myckelstor del av befolkning. Man räknar med atl ungefär en miljon svenskarär invandrare eller har invandraranknytning, dvs. har någon nära anhörig som ärinvandrare. Del antalet växer ganska snabbt, och man räknar med all siffraninom något årtionde kan komma atl närma sig 2 miljoner. beror inte på attvi förväntar oss en mycket stor invandring utan mera på atl deinvandrare som kommer hit ofta är i sådan ålder all de mer än svenskarna igemen kan bidra till en snabbare befolkningsökning. Deltagör all vi i hela vår samhällsplanering måsle utgå frän alt är ett landdär del lever människor med olika nationell och kulturell bakgrund. Den härfrågan har alltså genomgripande betydelse för hela vår samhällsutveckling. Närvi diskuterar invandrarpolitiken är del också viktigt all vi är medvetna om attdel i myckel stor utsträckning är vi som har bett invandrarna all komma hit. del av den invandring som vi haft i under de senasie årtiondenahar utgjorts av arbetskraft som har efterfrågats av oss. Vi kan ocksåkonstatera alt väldigl många verksamheler i värt samhälle fungerar just därföratl vi har invandrare som ställer upp och gör jobben. Detfinns många fördomar mot invandrare. Man stöter alltför ofta på föreställningarom att invandrare kommer hit för att leva gott pä svenska sociala förmåner, föratt leva elt lättjefullt liv i sus och dus. Verkligheten aren helt annan. Deundersökningar som har gjorts visar au invandrare i normalfallet arbelar meroch utnyttjar olika typer av samhällelig service och socialt stöd mindre än vadinfödda svenskar gör. De fördomar som finns saknar såledesverklighetsförankring, och sanningen är snarasi den motsatta. Invandrarnai utgör en tillgång för värt land frän mänga synpunkter. Del är intebara sä atl de kommit att utgöra ett värdefulll tillskott till den svenskaarbetskraften - någonting som vi kanske inte upplever så starkt under enlågkonjunktur, men som spelar desto större roll i lider med stor efterfrågan påarbetskraft - utan invandringen har också lett lill mänga posiliva ochstimulerande kulturella impulser för det svenska samhället. troralt man kan hävda au invandringen har gjorl all det svenska samhället och densvenska kulturen har blivit mera intressant och mängfaselierad. Menmed invandrarnas situation i sammanhänger också betydande risker. Vikan konstatera, i synnerhet under en lågkonjunktur, all risken för ulslagning iolika former ofta är större bland invandrare än bland infödda svenskar. Inteminst invandrarungdomar har drabbats hårt av den stora ungdomsarbetslösheten.Det är vidare stor risk för att invandrarna kan komma alt bli en sämre ställdgrupp i samhället, en grupp som har smutsigare och tyngre jobb, sämre betalt,sämre bostadsförhållanden, osv. En social skiktning av det slaget är något somskulle innebära ett allvarligt problem och som vi måste försöka undvika. Vi kanockså konstatera att det finns risker för motsättningar mellan invandrare ochinfödda svenskar, motsättningar som i stor utsträckning beror på trångsynthet,fördomar och dålig information. Del är viktigt all vi i vår invandrarpolitikinriktar oss på att la vara på allt det posiliva som invandringen ochinvandrare betyder för det svenska samhället och alt vi försöker klara deproblem som finns i bakgrunden. Viktigtär nalurliglvis att vi på olika sätt stöder invandrarnas egen kulturellaidenlilel och också undervisningen i deras eget språk. tvivel ärförutsällningarna för en harmonisk kontakt mellan infödda svenskar ochinvandrare bäst, om invandrarna känner tryggheten i den egna kulturella ochspråkliga identiteten. På det sättet skapas nalurliglvis de bästa förutsättningarnaför atl invandrarna skall kunna berika det svenska samhället och den svenskakulturen. Samtidigtmåsle vi se del som ett huvudmål att på olika sätt underiälta kontakten mellaninvandrare och infödda svenskar och att öka kunskapen bland invandrarna om hurdel svenska samhället fungerar och bland svenskarna om invandrarnas siluaiionoch deras olika kulturella bakgrund. Jagvill, herr talman, gärna säga atl del finns myckel positivt i budgetpropositionen.Del har på vikliga områden skett betydande anslagsuppräkningar, och jag trorall del är rättvist att säga alt del finns någol av en invandrarprofil i denhär budgetpropositionen, som man bör notera med glädje och lillfredsslällelse.Deiia hindrar nalurliglvis inte all det finns många områdert där man skullevilja ha ytterligare förbättringar. Centerpartiethar lill årets riksdag presenterat en ganska omfattande motion ominvandrarfrågorna. Del mesta av det som las upp i den motionen behandlas intehär . Vi har totalt Oorton olika yrkanden på ålgärder, men endast två avdessa yrkanden har tilldelats arbetsmarknadsulskoltel, så alt de kan bliföremål för behandling . Ettav yrkandena gäller stödet lill information om invandringen. Mot bakgrund avvadjagsade fören stund sedan om vikten av alt öka kunskapen, inte minst blandde infödda svenskarna, om invandringen och invandrarnas bakgrund för attmotverka olika typer av fördomar anser vi all delta är myckel viktigt. Här harvi därför föreslagit en anslagsuppräkning med en halv miljon. Tyvärr harutskotlels majoritet inte velat stödja förslagel, och vi har därför nödgatsreservera oss i arbetsmarknadsulskoltel.