prot · G20948 · 1978-12-31 00:00:00 — Medicinerharju alllid biverkningar av olika slag, men man gör ju den bedömningen atl deti vissa fall är nödvändigt atl la biverkningarna för all bota den sjukdom somdet är fråga om. Sedansäger all läkarna inte underlåter atl göra röntgenundersökningar.Men del är ju så att sjukhusen inte alltid har den här Ijaglrordelvar 133 fall där kvinnorna själva sökl för misstänkt cancer har läkarna missatalt ställa diagnos på grund av all de inte haft tillgång lill dennarönlgenmetod. Om man inle använder denna metod missar man vart fjärde ellervart femte fall när kvinnor själva söker läkare på grund av egna misstankar omatl de har bröstcancer. Delfinns för resten en doktorsavhandling där dessa frågor tas upp. Där sägs attbara tanken atl man kan hitta en förändring skrämmer en del kvinnor. De ärrädda för all över huvud taget gå till läkare. Men om de visste atl del fannsmöjlighet alt gå lill en undersökning utan anmälan eller remiss skulle del varaläitare för dem. Del finns ingen anledning all fortsätta debatten, eftersom fruNordlander och jag är rörande överens. Men det är inte som bygger utvår sjukvård utan landslingen. Det är bl. a. därför som ell beslut i riksdageninle kan bli avgörande för hur landslingen skall handla. KARINNORDLANDER (vpk); Skillnaden är all jag vill se ell resultat, inte bara en positivinställning. GÖRANKARLSSON (s): Det vill också vi göra. Överläggningenvar härmed slulad. Propositionergavs på bifall till dels uiskottets hemställan, dels motionen nr 352 av KarinNordlander m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandel nr 18 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 352 av Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Då KarinNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 282 Nej - 12 §15 Föredrogs Socialutskollets betänkande 1978/79:19 med anledning av motioner om skyldighetall utfärda läkarintyg 1978/79:16med anledning av motioner om slöd lill djurparker Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Maskinförarulbildningi gym -nasieskolan §16 Maskinförarutbildning i gymnasieskolan betänkande 1978/79:14 med anledning av motioner ommaskinförarutbildning i gymnasieskolan. Del är med tillfredsställelse man lar del av della belänkande, varsförslag innebär ett bifall till bl. a. den molion som jag och sju kamrater häri kammaren, vilka tillhör , har väckt med kravom all åtgärder skall vidtas i syfte all i gymnasieskolan startaförsöksverksamhei med maskinförarulbildning inom byggnads- och anläggningsfacken. Fråganom utbildning av maskinförare inom byggnads- och anläggningssektorn igymnasieskolan har varil aktuell under många är.Maskinförarui-bildningskommiiién (MUK), bakom vilken står 22 organisalionerrepresenterande arbetstagare, arbetsgivare, statliga verk, kommunförbunden,armén m. fl., framlade sitt förslag till utbildningsprogram för förare av bygg-och skogsmaskiner . Delär ingen ivekan om att behovel av utbildning av förarna av maskinerna på bygg-och anläggningsarbetsplalserna är stort. Maskinernarepresenterar slora investeringsvärden. Både samhällsekonomiskt ochförelagsekonomiskl blir del därför betydelsefullt all maskinerna handhas ochunderhålls på ell kompetent sätt. En bra utbildning ger förarna dennakompetens. Samiidigimedför ett felaktigt handhavande av maskinerna belydande olycksfallrisker såvälför föraren själv som för övriga personer på arbetsplatsen. Del finns lyvärrmänga exempel pä olyckor, också med dödlig utgång, som lill en del kan hänförastill förarens brislande yrkeskunnighel. En bra utbildning av förarna minskaralltså riskerna på arbetsplatserna. Tilldella kommeraii arbelsmiljölagen nu kräver all förare av maskin skall vara välförtrogen med sin uppgift. Del är arbetsgivarens skyldighet att tillse alt såär fallet. Vissa markförvärv för armén, m. m. debattinfördagens beslut om elt nytt skjutfält och ett utökat övningsfölt förSkövdegarnisonen. Iproposilionen 1978/79:5 har förre försvarsministern föreslagitatt garnison skall fö sitt nya skjutfält förlagt till Bjärsjöområdel påSydbillingen. Men försvarets faslighetsnämnd har - i likhel med övriga militäramyndigheter- i stället föreslagit atl det nya skjutfältet förläggs lill Vrelen. Delhar i dagens deball redan framhållits atl båda alternativen har både för-ochnackdelar. Av den anledningen skall jag begränsa mitt inlägg lill atl redovisavarför vi, de socialdemokraliska riksdagsledamöterna från ,tagit ställning för alternativ Vreten. Vårtställningstagande har skett efter länga och ingående prövningar av de bådaföriäggningsallernativen. Vi har kommit fram lill alt Vrelenalternativel är delmest lämpliga och i många avseenden överiägset alternativet Sydbillingen. Mångakanske vill framhålla atl del för en lokalt förankrad politiker vore merabekvämt atl inte ta ställning till någoldera av de två alternativen, när manvet all del finns motståndare till båda. Men så enkelt kan man inte komma ifrånsitt poliliska ansvar. Visocialdemokraler i har på ett aktivt säll slagit vakt om demililära enheter som finns i vårt län och verkai för atl de skall fö vara kvar.Vi har också aktivt medverkat till att ytteriigare tre militära skolorskallflyttas till , vilket ju också har blivit ell beslut. Mot denbakgrunden känner vi oss förpliktade att medverka till att militären förmöjlighel alt utöva sin verksamhel i våra bygder. Vikan inte bara begära att lokaliseringar skall ske lill länel ulan all la konsekvensernaav eventuella ölägenheter. Helt naturligt är skjutfält och mililära övningsfältölägenheter för de människor som bor i deras närhet. är vi fulll medvetnaom. Närdel gäller valet mellan Vreten och Sydbillingen har vi kommit fram till alt urmilitär synpunkt är Vreten atl föredra, eftersom man där kommer att fö behovetav både skjutfält och övningsfölt tillgodosett. FörSkövde kommuns vidkommande blir fördelarna betydligt slörre med en förläggninglill Vrelen, eftersom en övervägande del av den militära verksamheien kommeratt bli koncentrerad till ett och samma område. Tilläggaskan också att en uppgörelse nu har träffats mellan militären och kommunbelräffande vissa markfrågor med anledning av förläggning av skjut- ochövningsfältet lill Vreten. Detla kommer bl. a. atl innebära all militärenkommer att fö lämna ifrån sig övningsområdet Hene väster om stambanan. Dettakommeratt bli ett värdefullt markområde för kommunens framtida planering. KarlLeuchovius har visserligen här sagt atl kommunstyrelsen i handlalolagligt. Den uppgiften för han slå för, och jag lycker all del är ell ganskagrovt angrepp pä våra kommunala förtroendemän i . Det ärbara att beklaga alt vår kommun för den stämpeln pä sig atl den sysslar medolagligheter. Kommunallagen säger väl ändå alt kommunens styrelse skall vårdakommunens angelägenheter. Jag har svårl atl tro all Herrialman!Fyra motionerar väckta idel härärendet. I ett par vill man all skallta ställning till en viss bestämd ort där maskinförarutbildning skall bedrivas,medan man i någon uttalar önskemål om att fö en utbildning över huvud tagellill slånd. Ulskotlethar varit pä besök pä ett par av de platser som har nämnts - både ochLjusdal - och haft samtal med en rad företrädare för alla de intressen somfinns i det härsammanhangel. Vi har funnit all skäl lalar föratt enförsöksverksamhei, om än i begränsad omfpttning, bör komma till slånd pä detlaviktiga område. Påskogssidan finns redan utbildning, företrädesvis inom landstingensskogsbruksskolor, medan den pä bygg- och anläggningssidan är mera sparsamtförekommande. Det är mol denna bakgrund ell enhälligt utbildningsutskott nu föreslåralt regeringen skall se på saken. Vi överlåter alltså ät regeringen all närmarebestämma detaljerna kring försöksverksamheten, men uttalar all en sådan börkomma lill stånd. Jag yrkarbifall lill utskoltels hemsiällan. Överläggningenvar härmed slutad. §17 Övertagande av aktierna i Föredrogstrafikuiskoiieis betänkande 1978/79:5 med anledning av propositionen1978/79:23 om övertagande av aktierna i . I propositionen 1978/79:23 har regeringen föreslagit atl det skallanvisas medel på tilläggsbudget för budgelårel 1978/79 föratt staten den 1januari 1979 skall kunna förvärva aktierna i lill detla är all förra årel skrev tillkommunikationsministern och talade om att lönsamheten hade försämrats kraftigli bolaget, som hade ell underskott på 2,5 milj. kr. , och atl mandärför enligt företagsekonomiska bedömningar inle kunde driva järnvägen iforlsätlningen. Ensärskild utredningsman tillsattes. Han fick i uppgift all undersöka dessafrågor och förhandla med . Den ulredningen har givitvid handen all järnvägsverksamheten kan inskränkas men att en visstrafikförsörjning framför alll belräffande tyngre gods för industrierna iområdei bör finnas kvar i framliden på delar av järnvägsområdet. Ulredningenhar emellertid klart visal all del är förenligt med stora kosinader atl övertaäven denna begränsade del av verksamheien,och man beräknar att del åriigaunderskottet för den del av AB:s bandelar som Ö\>ertagandeav aktierna i skall finnas kvar iframtiden ger ell ärligt underskott på 1,5 milj. kr. eller omräknat lillnuvärde, 15 milj. kr. Vi socialdemokraler har inle velat motsätta oss att staten i detta lägeövertar aktierna i och all samhällel därmed ocksågaranterar en fortsall drift för de delar av järnvägsområdet som föreslås idenna proposilion. Men vad vi reagerar mot är all staten, när staten avsysselsäitningsmässiga saml av regionalpolitiska och trafikpolitiska skäl gårin och tar över en förlustbringande verksamhel med ett kapitaliseralförluslvärde på 15 milj. kr., skall belala del nominella värdet av aktierna, idelta fall 4 milj. kr. Del hade varil rimligl att ABhade fött en krona för atl staten lar hand om ansvaret och de ekonomiskaförlusterna. Vi har emellertid inte i detla läge kunnal gå emol propositionen,eftersom del är angeläget från sysselsättningssynpunkt och av trafikpolitiskaskäl att vi accepterar det framlagda förslagel. Vi har dock i ell särskillyttrande fogat lill trafikutskottets belänkande givii ullryck för alt vi lyckerall del är en dålig förhandlingsöverenskommelse frän statens synpunkt och attstaten betalar alldeles för myckel pengar lill . gav i inledningsskedet av sitt anförande en sakligbeskrivning av de förhållanden som ligger lill grund för atl utskottet nutillstyrker ett statligt övertagande av . Men hanglömde atl lala om att de tillgångar som finns i det företag som staten nuskall överta för 4 milj. kr. av ägarna själva har värderats till 14 milj. kr.och av den opartiske utredningsman som regeringen tillkallat värderats lill 11milj. Detär ganska upprörande alt lycker alt statens sparsamhet skalldrivas därhän alt man konfiskerar enskildas eller företags egendom. Nog är delväl rimligl all företaget för ersättning för en tillgäng så stor som del här ärfråga om, så myckel mer som det gäller elt företag i slarki behov av omedelbarhjälp. Vibehandlar i en annan proposition stöd till rederinäringen. Då skall deltaförelag fö ungefär 330 milj. kr. i stöd av slalen. Del vore inte snyggt om vigav med ena handen och log lillbaka med den andra. Mankan inte heller föra elt sådanl resonemang som här för, nämligenalt det gäller ett föriustvärde pä 15 milj. kr. Vad staten tänker göra med denegendom som den förvärvar berör väl inle den nuvarande ägaren. Sanningen ärjuatt staten åtar sig atl driva järn vägen vidare, därför atl järnvägen utför ensamhällsekonomisk nyttighet. Men företagsägaren har inte all göra med vad sominträffar i framliden med del förelag som han avhänder sig. talar alltså om avkastningsvärdei. Del är lika med noll, del hållerjag med om. Men tillgångarna, substansvärdet i företaget, "slaktvärdet",är alltså 11 milj. kr. För del skall vi ge fyra miljoner, och jag lycker atldella är rimligl. Hade staten inte övertagit företaget, så hade ju ägarna,, kunnal sälja ul lok, vagnar, skenor, hus och andra När förelagetär i en sådan besvärlig ekonomisk situation som det Nr 48 är,,så är del verkligen för mycket begärt all slalen här skall roffa ät sig Onsdaeen den '=S"''°'- Jag har inle gjon mig till talesman för någon form av konfiskation. Detsom nu kommer att besluta om är en konfiskation aven privatföretags förluster. Jag måsie få läsa upp för vad somstår i propositionen: "Vidett slalsförvärv på angivet säll överflyttas från överiålelsedagen den medkoncessionen för järnvägen förenade irafikeringsplikten indirekl på slalen.Staten övertar därmed också del yttersta ekonomiska ansvaret för driften. Somtidigare angelts kan delta uppskattas ge en ekonomisk belaslning i form av ettunderskott i driften med ca 1,5 milj. kr. vid rationaliserad drift,eller omräknat till nuvärde ca 15 milj. Nusäger att värdena uppskattas till 11 milj. kr. O. K., menförlusten finns här redovisad till 15 milj. kr. För detla ivingas slalen betala4 milj. kr. Jag tycker all delta är i kraftigaste laget, och jag kan inle kommaifrån en misstanke all del är något av en avbetalning till del privata förelagsom varit frikostigt med valanslag lill vissa borgerliga partier. Ö\>eriagandeav aktierna i gör med det senasle inlägget debatten otrevlig. Det ärinle alls några sädana synpunkter som dikterar värt uppträdande ulan denrimliga rättsuppfattningen atl en sak skall belalas det den är värd. Här är detfaktiskt så all hade företaget nu bestämt sig för atl lägga ner eller köra ibotten och gå i konkurs, så hade i alla fall anläggningarna funnits kvar ochkunnat skiftas ut. Slalenövertar tillgångar som är värda minst 11 milj. kr. lill ett pris av 4 milj.kr., och del får anses vara ur slatens synpunkt en mycket god affär, även omförvärvet är förbundet med all man i framliden av samhällsekonomiska skällänker fortsätta driften. Jaglycker atl del är tråkigt atl inte är mera skall vi säga opartiski detla ärende än vad han är, ulan i slällel insinuerar all vi skulle bedömasaken pä ett mycket skevt och egendomligt säll. Överläggningenvar härmed slulad. Slopandeav särskilda passageavgifter för Väner-och Mälarlrafiken § 18 Slopande avsärskilda passageavgifter för Väner- och Mälarlrafiken Föredrogs irafikutskoliets betänkande 1978/79:6 medanledning av propositionen 1978/79:24 om slopande av särskilda passageavgifterför Väner- och Mälarlrafiken. GÖTHEKNUTSON (m); I trafikutskottets belänkande nr 6 behandlas en proposilion somförutvarande kommunikationsministern aviserade vid ett anförande ikammaren . Förslaget innebär all de särskilda passageavgifternaför Väner- och Mälartrafiken slopas. Det innebär atl kanalavgifterna, som ärdet vanliga uttrycket, i Trollhätte och försvinner frånnyåret vad gäller fraktfarten. Somföreträdare för vill jag utlrycka stor tillfredsställelse medregeringsförslaget,som följs av utskottet. Del innebär för Vänersjöfarlens delatt det uppnås en större likvärdighet i förhållandet mellan kosinaderna förtrafiken på Vänerhamnar och kuslhamnarna i vän land. Delta kommerförhoppningsvis också näringslivet i och mnt till del,såaltkosinaderna för sjötransporter blir gynnsammare än vad de varit. Dellahar varit en sirävan hos förutvarande kommunikationsministern ochden borgerliga trepartiregeringen. På förslag av trepartiregeringen infördesfr. o. m. ett nytt system för de statliga sjöfartsavgifterna. Systemet harkommii atl innebära en myckel omfattande avgiftsutjämning inom ramen för totalkostnadstäckning. Här kommer Vänersjöfarien i ett gynnsammare läge än tidigaregenom att de särskilda passageavgifterna i reducerats i rättbelydande omfattning. Det finns ell starkt regionalpolitiskt motiv för delta,och dåvarande kommunikationsministern gav tydligt ullryck åt sinvilja att skapa gynnsammare betingelser för Vänersjöfarien och därmed förnäringslivet i och runt . framhöll all den reducering av kanalavgifterna som han då föreslog varell första steg på vägen och atl del nya systemet skulle prövas under det härårel. När sedan behandlade motionsförslag om slopande avkanalavgifterna - eller de särskilda passageavgifterna som del formellt heter -utlovade att han skulle förelägga enproposition om fullständigt slopande av dessa avgifter. Innantrepariiregeringen och lämnade kanslihuset hade man hunnit görapropositionen klar, och nuvarande kommunikationsministern har följaktligeneffektuerat trepartiregeringens förslag när man lagt propositionen päriksdagens bord. Delta är tacknämligt. För Vänersjöfarlens del innebär del helaen kostnadsminskning på ca 16 milj. kr. , om man inkluderar denreducering av avgifterna som irepartiregeringen företog redan för innevarandeår. Förattläcka inkomstminskningen för föreslås nu att 18 milj. kr.tillförs kanalverket frän intäkterna av de ställiga sjöfarlsavgifterna. Vidare kommer Vänernsseglalionsslyrelse atl fö kompensation för det inkomstbortfall som följer avslopandet av kanalavgifterna. Seglalionssly-relsen har fölt en kronaper ton gods för all täcka sina kosinader för fariedsverksamheten. Jag vill med delta uttala stor tillfredsställelse över del förslag somföreliggeroch som och den förutvarande trepartiregeringen arbetatfram lill glädje för och Vänersjöfarien samt även de andra länen vidVänern. Jag ber all fö yrka bifalllill ulskollels hemställan. Slopandeav särskilda passageavgifier för Väner-och Mälartrafiken Efter lovsång lill den borgerliga trepartiregeringenmåste jag lämna en lilen historik över bakgrunden lill del hela. Fördelförsta: Ijanuari 1974 motionerade vi för första gängen om att stöd i en ellerannan form skulle ulgå till Vänersjöfarien. Del var en s. k. fempartimotion,och bland undertecknarna fanns del riksdagsledamöter, inkl. talmän, fränVänerland med omnejd. Bakgrunden var följande: Försloch främsi: Det transportstöd som inrättades var ett utomordentligtefteriängiat regionalpolitiskt instrument. Propositionen utgick från denfundamentala riktigheten alt konkurrensförhållandena mellan olika irafikgrenarinte skulle fö rubbas genom transportstödet. Vimotionärer ansåg med full räll, och med slöd från flera håll, alt trafiken påVänern missgynnats. Del fanns en rad instanser som kunde dokumentera vårafarhågor. Därför, herr talman, är dagens beslut historiskt på så säll att vi nuäntligen kan säga alt vi har fölt rätt i vår lidigare argumentation. Vimotionärer vann inte gehör första årel, alltså , men vi återkom trägettill kommande riksdag och krävde i första hand en ulredning. Efter många ochlånga turer bifölls moiionen, och den hänvisades sä småningom till dentrafikpolitiska ulredningen med tilläggsdirektiv från den dåvarande socialdemokraliskaregeringen. Ulredningen ansåg alt slöd borde ulgå och menade all våramoiionskrav var berälligade. Utredningensförslag remissbehandlades, och den dåvarande borgerliga regeringen framlade förriksdagen en proposition som lill viss del - men inte helt -tillmötesgick ossmotionärer. Vid utskotts- och riksdagsbehandlingen ansåg vi socialdemokrateross fortfarande inle hell nöjda, och i en s-reservaiion fanns förslag om enannan finansieringsform, som skulle läcka insjöfartens merkostnader. Jag har velal lämna den här historiken. Alla vet all Uiredningar ochbyråkratin mal långsamt, alltför långsamt, men della är bakgrunden. Vidvoteringen i ärendet vid den förra riksdagsbehandlingen vann den borgerligamajoriteten, och vår s-reservaiion vann icke gehör. Dåvarandekommunikalionsminisiern - häri pressad av s-oppositionen - lovade dä allåterkomma till innevarande riksmöle med förslag om alt de särskildapassageavgifterna skulle las bort. I efterhand kan vi hellkort konstatera all Vänersjöfarien nu ges full rättvisa Slopandeav särskilda passageavgifter för Väner-och Mälartrafiken och att del förslag som ärlagl kan betecknas som hell tillfredsställande. Kanalavgifternas slopande ochatt seglalionsavgifter ersätts med farledsva-mavgifter för förlängda distanserär för Vänersjöfarien av stor belydelse. Regionalpolitiskt sett betyder detläftnader för sjöfartsnäringen och övriga näringslivel. Rimligenbör en ökad trafikvolym på bli följden av dagens riksdagsbeslut, vilkeii sin lur innebäratl vi för mindre trängsel av långtradare och andra fordon påvåra starkt trafikerade vägar. Från samhällssynpunkl är del en riklig ochangelägen satsning som förverkligas . Dessa frågor känner vi väligen från lidigare riksdagsdebatter. Fördelandra; Del finns yllerligare en bakgrund. lade den dåvarandesocialdemokraliska regeringen fram ett förslag lill om en uibyggnadav . Kanalen skulle efter utbyggnad medge passage av fartyg medett djupgående av 5,3 m mol tidigare 4,6 m. De samhälleliga kostnaderna, inkl.hamnarna, torde i runt tal uppgå till inte mindre än drygt 300 milj. kr. Densatsningen var riklig och nödvändig. kan vi konstatera alt Vänerlandsutskeppningsmöjligheter till främmande hamnar har vidgats och förbättrats. Behovelav en ändring av förutvarande bestämmelser när det gäller passageavgifterna accentueradesyllerligare genom ulbyggnaden av och siationeringen av fastisbrytare i . Med garaniier för sjöfart ärel runt och slopandet avförutvarande avgifter bör förelaget i ökad omfattning salsa på Vänersjöfarien.I initialskedet fanns det mer eller mindre ullalade hotelser från bl. a.Uddeholms AB och atl man kunde dra bort alla transporter frånVänern om inle nödvändiga satsningar gjordes, bl. a. en fördjupning avTrollhätte kanal. Sju är senare för vi, herr lalman, hoppas all den nyakoncernledningen inser nyttan av alt frakta sina produkter på vårt innanhav. Efter alla dåliga nyheter och rubriker om förelagsnedläggningar ochinskränkningar i driften är detta en av de få posiliva nyheter vi värmlänningarkan fö oss lill livs - inte bara värmlänningar ulan alla andra som bor runtVänerhav. kan vi säkert skörda frukterna av ulbyggnaden avTrollhätte kanal - något som vi motionärer förutsåg när vi i januari månad 1974för första gången aktualiserade frågan i . Samtligaberörda parter i Vänerland med omnejd kan kort och gott säga att när det gälldeoch gäller slopandet av särskilda passageavgifter för Vänertra-fiken nådde vi,herr lalman, ända fram! Jag yrkar bifall lillregeringens proposilion 1978/79:24. () kortgenmäle: Herrialman!Magnus gick inle oväntat lillbaka till , då man lämnadefram en fempartimotion. Detär alldeles riktigt alt del var en angelägen sak som molionärerna tog upp. Detvar precis lika angelägel all la upp den som det nu är alt vi här i riksdagenkan gå till beslut om ett förverkligande av de målsättningar som ligger bakomvarie agerande i denna fråga, nämligen likvärdiga konkurrens- betingelser förinsjöfarten, för Vänerhamnarna kontra hamnarna runt den svenska kusten. Detär bara en sak som del finns anledning att erinra om just , nämligen all delfanns möjlighel för den dåvarande riksdagsmajorileten all den gången följamotionärernas önskemål. Man hade inte behövt la så lång lid på sig. Men del varen socialdemokratisk regering som satt under dessa år. Det är bra att man nukommii så här långt. Den borgerliga irepartiregeringen genomförde vad bl. a.Magnus stred för. pekar också på de ofta dystra nyheter som vi möter i i dessadagar. Jag instämmer hell med honom i hans förhoppningar om att del måtte bliflera ljusa nyheter, positiva ling som händer. Del som regeringen nu föreslagitoch som vi kan gå lill beslut om är verkligen en god sak för framliden. Slopandeav särskilda passageavgifter för Väner-och Mälartrafiken () korlgenmäle: går lillbaka lill sin historik. Jag sade inledningsvisall del var en fempartimotion som väcktes . flesta fall, herr lalman, föregås motioner av uiredningar. Det är heltriktiglatt det vid delta tillfälle fanns en socialdemokratisk majoritet, menfrån oppositionens sida ansåg man all frågan borde utredas, vilket nu harskett. Dethar varit många turer i ärendet, och självfallel kan man beklaga allutredningens förslag kommer så sent. Men bäure sent än aldrig.