prot · G209154 · 1978-12-31 00:00:00 — Om detta togs tillvara skulle olja sparas och 5 200 nya arbelstillföllen skapas.Vi från vpk har föreslagit följande tillägg till 13 § i förslagel lill nyskogsvärdslag: "Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifterom hurhyggesavfall skall behandlas i samband med röjning, gallring och slutavverkningi syfte att tillvarataga detla." Dettaavvisar uiskouet med alt säga alt det är svårt all använda delta avfall iproduktionen. Ja, för framställning av massa kan vissa problem uppstå. Men nuhar vi föreslagit atl del främst skall användas för energiändamål. Detsom också varit lönsamt för skogsbolagen har varit den snabbt ökandemekaniseringen, som kan illustreras på följande sätt. Uttryckt som procentuellandel av arbete med motorsåg som ersatts med maskinellt arbete varmekaniseringsgraden är 1972. var motsvarande värden 28resp. 43 ">. väntas mekaniseringsgraden ha ökat till . Dennautveckling har slagit hårt mol sysselsättningen. var merän 100 000människor sysselsatta inom skogsbruket; hade siffran sjunkit till 60 000. Delär hell klart att fortsalt mekanisering innebär en ytterligare minskning avantalet sysselsatta och ett hot mot många orters existens.Försörjnings-underlaget för mänga glesbygdsorter kommer alt försvinna. Följdenblir fortsatt avfolkning av glesbygden och ökad koncentration lill tätorterna. Dettabetyder i sin lur att skogsbrukets rekryteringsbas för arbetskraft minskas,vilket driver fram ytteriigare krav på mekanisering. Nuär det, herr talman, inte så att vpk anser att mekanisering skulle vara heltonödig. Tvärtom - i den mån den underlättar arbetet och förbättrar arbetsmiljönärden önskvärd. Men den får inte ske till priset av utslagning, avfolkning,eftersatt skogsvård och ökad arbetshets, som varil fallet. Det fårheller inte vara så att skogsarbetarna blir slavar under sina egna hjälpmedel.Vi anser att skogsbruket i glesbygden måste kompletteras med andrasysselsäitningsobjeki och alt facket skall ha etl avgörande inflytande över mekaniseringen iskogsbruket. Vadkommer då den framtida skogspolitiken all innehålla enligt propositionen ochjordbrukstitskoltets nu framlagda betänkande? Fördelförsta kommer inte någon förändring av ägarförhållandena att ske. Det innebäralt jordbruksministern skall försöka sitta pä tvä stolar - eller möjligentre-på en gång. Han skall företräda samhällsekonomiska intressen, han skalltillgodose de privata skogsbolagens intressen, och han skall försöka la hänsyntill miljön. Varoch en begriper att detta är en omöjlig kombination. Det går inte att förenasamhällsekonomiska inlressen med privata vinstintressen, och därmed kan maninte heller tillgodose önskemålet all miljön skall skyddas. Denna konfliktskiner också tydligt igenom i proposiiionen. Jordbruksministern har inte talatom hur konflikten skall lösas. Däremot har skogsuiredningen öppenhjärtigttalat om på vilken sida den ställt sig, nämligen skogsbolagens. Fördet andra är propositionen helt passiv när det gäller vad som är grundläggandei sammanhanget, nämligen all hela skogsnäringen har allvarliga strukturproblemoch all skogsbruket inle får ses isolerat från skogsindustrin. Man tycksväsentligen lila lill den klassiskt liberala marknadens osynliga hand, vilketkan innebära katastrof för skogslänen. Vpk:s utgångspunkt för skogspolitiken är ell samhällsekonomisktsynsätt som förenar kraven pä hög sysselsättning, god miljö och höjdvirkesproduktion. Innan jag konkret går in pä vad delta innebär vill Jag sägaatl vårt förslahandsyrkande i motionen 2281 är alt proposiiionen avslås ochalten ny utredning tillsätts. En motivering fördetta äralt utgångspunkten fören utredning måste vara vad jag här sagt. Denandra motiveringen för avslag och ny utredning är all miljöintressena hellnonchalerats och viftats undan med en klapp på axeln. Detla är allvarligl, inteminst med tanke på att skogsutredningen enligt direktiven skulle utreda ocksådenna fråga. har i utskotiet varil sä älskvärda au de ireservation nr I tagit upp detta vårt påpekande. Vi lackar naturiigtvis förvänligheten. Menhur mycket värt är då miljöintresse? Det får man klart för sig närman tittar på deras reservation 2, där de pläderar för användning av DDT. Dentredje motiveringen för avslag och ny utredning är att man hell utelämnatskogsindustrin och vilken inriktning den skall ha . Skall del som nuvara en ensidig satsning på atl producera massa, som i sin tur kräver mycketenergi och ger fåjobb eller t. o. m. minskar antalet jobb? Eller skallsatsningen inriktas på atl utveckla sågverks- och träindustrin med en ökadförädling, som i sin lur kräver mindre energi och i förhållande lill pappers-och massaindusirin ger flera Jobb? Skall forskning och utveckling ske för att avskogsråvaran fö fram nya produkter, exempelvis protein och metanol, alltså ensatsning på träkemin? Skall en satsning ske för atl använda skogsavfall ochskogsprodukter för energiändamål? Vad man bestämmer sig förär avgörande också för hur skogen skall Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. Riktlinjerförskogspolitiken, m. m. organiseras och skötas. Ominte accepterar vårt förslahandsyrkande, kräver vi i andra handföljande -Jag skall förkorta argumentationen genom alt referera lill våraalt-satser i motionen: alt uttala atl den övergripandeproduktionsinriktningen skall vara produktion av barrträdsvirke av högkvalitet, alt med avslag på regeringensförslag lill 1 S i förslaget lill skogsvårdslag anta en ny 1 § av följandelydelse: Skogsmark med därpå växande skog är en nationell tillgång, som skallskyddas, värdas och skötas så au den varaktigt ger människor, djur och växteren god miljö och en med hänsyn lill markens produktionsförmåga och övrigaallmänna intressen hög avkastning av virke och andra nyitigheter. Den ärtillgänglig för alla enligt allemansrätten. alt hos regeringen hemslälla omförslag till lag innebärande att fortsatt mekanisering av skogsbruket först fårske efter godkännande av berörda fackföreningar, - och här har vi ell nyttyrkande som skall ersätta motsvarande punkt i motionen, eftersom denna ärofullständig och någol felaktig - alt med anledning av regeringensförslag och motionen 1978/79:2281, yrkandet 5, delshos regeringen anhåller om skyndsamt förslag lill lag som innebär förbud motalla kemiska bekämpningsmedel i skogsbruket, delsbelräffande ålgärder mot insektshärjning beslutar att 20 S skogsvårdslagenerhåller följande som motionärernas förslag betecknade lydelse: Regeringen eller-- av y ngelhär- Regeringen eller------------------------------- avyngelhär- Skogsmarkens ägare ansvarig. Innan kemiskbekämpning vidtages skall godkännande inliämtas i varje särskiltfall. Skogsmarkens ägare------------------------------- virke au, om yrkandet under 4 ickevinner bifall, hos regeringen hemställa om förslag till laginnebärande alt hälsovårdsnämnd inom en av skogsbesprutning berörd kommun skallha rätt att stoppa planerade besprutningar inom kommunens gräns, att begära alt regeringenuppdrar åt skogsvårdsslyrelsen att denna meddelar föreskrifterom genomförandeav siamkvistning samt eftersläpande röjningsarbeten, atl begära atl regeringenmeddelar förbud mot fortsatt skogsgödsling i avvaktan pä vidareforskningsresultat, att hos regeringen hemställa omförslag till lag som förbjuder dikning av myrmarker i enlighet med vad somanförs i motionen, all hos regeringen hemslälla omförslag till lag om generellt förbud mot ytteriigare inplaniering av Pinuscontorta och andra främmande trädslag i enlighet med vad som anförs i motionen, 10. att hos regeringenhemslälla om förslag lill kollektiv skogsvärds- att hos regeringen hemställa omförslag till lag om obligatoriska skogsbruksplaner, att hos regeringen hemställa omförslag om inrättande av särskilt skogsvårdskonio, i enlighet medskogsulredningens förslag, att anta följande tillägg lill13 s i förslagel lillskogsvårdslag: Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmermeddelar föreskrifter om hur hyggesavfallel skall behandlas i samband medröjning, gallring och slutavverkning i syfte all tillvarata delta. 14. alt uttala vad som i motionen i övrigt anförsom inriktningen av skogspolitiken. Vpk anser atl en hög virkesproduktion är möjlig atl nå pä andra vägarän genom användande av främmande trädslag, skogsgödsling, vålmarksutdikning,kemiska bekämpningsmedel osv. Delta kan ske genom bättre återväxlvård,fröirädsavverkning, ökad röjning på mekanisk väg, ökad gallring, siamkvistning,en förbättrad besiåndsanläggning genom tätare förband och genom användning avförädlat skogsodlingsmaierial för atl utnyttja skogens naturligaproduktionsförmciga, tillvaratagande av virkesspill och stubbar osv. Om deskogsvårdsålgärder vi föreslår genomförs, skulle 12 000 nya helärsarbeien kunnaskaffas fram. De skulle dessutom spara energi. Om den inriktning vi föreslårför skogsindustrin skulle genomföras, tillkommer ytterligare arbetstillfällenoch dessutom energibesparingar. Jag yrkarbifall lill motionen 2281. Riktlinjerförskogspolitiken, m. m. Först vill jag yrka bifall lill jordbruksutskotleis hemställan i dessbetänkande 1978/79:30 på samtliga punkler utom vad gäller moment 8 b, som jagyrkar avslag pä. Här villjag i stället yrka bifall lill reservationen 13 medHans Wachtmeister som första namn. Bifallsyrkandethar sin bakgrund i all majoritet efter ett myckel grundligtarbete har kunnat ansluta sig till skogsproposilionens lagförslag i desshelhet. Vad gäller molivskrivningarna har man vall all i propositionens andagöra vissa föriydliganden. Som exempel kan nämnas att utskottet myckel ingåendediskuterat lönsamhelskravel i förhållande till andra delmål i den lolalaskogspolitiken. Vi har en majoritet i utskottet för alt den nyaskogsvärdslagens första paragraf också täcker in atl samhällel inte kan ställaannat än rimliga anspråk pä skogsproduktionen. Skogsbmkel i värt land bedrivsunder vitt skilda förutsättningar. En orimligt hög målsättning förskogspolitiken skulle därför i vissa fall kunna fordra ålgärder som inte ärförenliga med den enskilde skogsägarens krav på lönsamhet. Viär alltså överens om atl kraven inle för drivas för långt. De måste alltid vararimliga. När samhället ställer krav pä skogsproduktionen måste dessa såledesanpassas både lill de biologiska förhållandena och till allmänna och enskildainlressen. Alt del finns skilda intressen att ta hänsyn lill har såvälproposiiionsskri vare som utskottsledamöter fått erfara under det arbete som i Riktlinjerförskogspolitiken, m. m. dag skall nå sinslutpunkt. Jag uppfattar det så, att del allra viktigaste faktiskt återstår ivad gäller den nya skogsvårdslagen, nämligen all få den i praklisk funktion utei den värdefulla svenska skogen. Därmed lämnar vi över ansvar lill skogsägare,skogsvårdsmyndigheter, skogsindustri och lill alla svenskar som vill nyttjaskog och mark för sin rekreation och nyttiggöra sig bär och svamp. Närman färdas genom del svenska skogslandskapet erbjuds verkliga skönhetssyner,men då och dä tyvärr också motsatsen. Gång efter annan dyker del upp revor iskogen, kanske särskilt i skogslänen, väldiga döda fäll där skogensslällermaskiner har dragit fram och lämnat spår efter sig. Delta är följder avmodern svensk skogsteknik. Det tycks ha varil svårt att finna den balanspunktdär skogsavverkningar och skogsvård har kunnat samsas. har del funnitsanledning att fråga sig, om man har ansträngt sig tillräckligt för atl finnanationalekonomiskt förnuftiga lösningar samlidigl som dessa har varitföretagsekonomiskt lönsamma. Detär glädjande all jordbmksministern i den skogspoliliska propositionsom han har signerat inle har fallit lill föga för skogsindustrinsraiionaliseringsiver. I propositionen har han försökt alt finna en medelvägmellan miljö- och hushållningshänsyn samt skogsindustrins förståeliga krav pålönsamhet. delar Jordbruksministerns uppfattning i de härfrågorna. Mekaniseringenhar gjort att många arbetstillfällen har försvunnit i skogsbygden.Rationaliseringar kommer alt ske även i framliden. Men det är, som del påpekasi proposiiionen och utskottsbetänkandel, mycket angeläget alt det iskogspolitiken tas all möjlig hänsyn lill regionalpoliliska överväganden.Kanske arbetsinsatser inom skogsvården kan bli allt vanligare iframtiden. Vi harju en ambition att minska åtminstone kemikaliernas roll iskogsbmkel. Del är angeläget alt det blir etl steg mot en förbättring avhushållningen och därmed kanske också mot mer levande skogsbygder. Vid betänkandet har det fogats inte mindre än 21 reservationer. Tillreservationen 13 harjag yrkat bifall. Övriga reservationer yrkar jag avslag på. Socialdemokraternahar avlämnat 7 reservationer. Reservationen 4 gäller samråd mellan skogsägareoch kommun före spridning av kemiska bekämpningsmedel. Utskottet har härhemställt att ger regeringen i uppdrag alt överväga vilkakonsekvenserna skulle bli, om kommunernas hälsovårdsmyndigheter finge kompelensatt föreskriva mekanisk röjning. Reservationenom skogsvårdskonto avstyrks med hänvisning till atl skogsvårdsmyndigheierna gesökade befogenheter atl övervaka skötsel av skog. Belräffandekrav på besiåndsanläggning anser utskottet alt de nuvarandedeialjföreskrifterna kan tillämpas även fortsättningsvis. Förslageli reservationen 11 om tillstånd för gallring och röjning i svårföryngrad skoganser utskottsmajoritelen skulle föra för långt. kangivetvis medverka med råd och anvisningar. Vidarenågot om reservationen 15. Regeringens förslag belräffande skogsbruksplanertorde vara tillräckligt, varför reservationen avstyrks. 1socialdemokraternas reservation nr 17 las skogsvårdsavgifismedlens användningupp. Molionsförslagel, som är utgångspunkt för reservationen, innebär Ju delvisnya metoder. Vidare innebär del ett avsteg från de i propositionen förordadeprinciperna för finansiering av skogsvården, vilka utskottet har tillstyrkt.Jag yrkar avslag också på reservationen 17. Reservationen19 avstyrks med hänvisning lill att man inom f n.bereder frågan om buren översyn av arbetsformerna vid statens råd för skogs-och jordbruksforskning skall göras. I den översynen kommer det att ingå enkartläggning av de nuvarande förhållandena och därmed en övergripanderedovisning av de nuvarande forskningsinsatserna på del skogliga området. Enbedömning av behovet av etl samlat långsiktigt forskningsprogram kan görasförst när denna redovisning är klar. I det sammanhanget vill jag också passa påatl yrka avslag på de yrkanden som framställde i sitt anförande. Beträffandeövriga reservationer från och finns en del saker attla upp. Jag vill yrka avslag på reservation nr 14 om reglernaför bidrag lill skogsbruket i Norriand och bifall till reservationen 13, därfolkpartiet och har kommit överens om atl stödja proposiiionen idet avseendet. Det antyds all del blir minskade medel lill skogsvården iNorriand, men jag vill där påpeka alt medel har gått via Norrbotlenspaketet.Beredskapsarbeten har också betytt en hel del. Reservationen16 lar upp klenvirkesslödet, men utskottet vill avvisa begäran om sådani stödmed hänvisning lill den särskilda proposilion som har behandlats i utskottetoch som kommer upp lill behandling i kammaren . Reservationen18 gäller bidragsramen lill skogsbruksplaner. Där menar utskottet altregeringen kan göra en fördelning vad gäller anslag till skilda ändamål, så auskogsbruksplaner får erforderlig andel i förhållande till översiktsplaner. Delärangeläget alt man inte bara för fram skogsbruksplaner med bidrag.Skogsägarnas eget intresse av skogsvård måste också medverka lill all man fårfram sådana planer. Det görs mycket på del området. Närdel gäller reservationen 19, om forskning, vill jag påpeka att åtgärder är pågång, som jag nämnde förut. Beträffandereservationerna från ensam resp. samtliga moderaler iutskottet vill jag framhålla atl det är fel alt säga, som det slår i någonreservation, all propositionen har kortsiktig målsättning. Vi kan i förslagelläsa in avsevärda långsiktiga målsättningar, även om man inle kan gä hur långtsom helst. Det är ändå en näring och en produktion som man kan fö nya ochförnyade insikter om. Användningenav DDT flnns också nämnd i någon reservation. Vi anser inte att man kan gä inpå bmk av det, utan möjligen kan man använda nya medel som kan godkännas avproduktkontrollnämnden och dessutom kan man tillgripa ytterligare markberedningför att undvika de skador som insekter gör på planterad skog. Riktlinjerförskogspolitiken, m. m. Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. Med detta yrkar jag alltså bifall lill utskottets hemslällan i desshelhet förutom under punkten 8 b, där jag yrkar bifall till reservationen 13.Jag betygar atl det har varil ell intressant arbete. Under arbetets gång har vibl. a. haft med oss, som har varil med i utredningen. Han harblivit sjuk och inle kunnat vara med . Jag villpersonligen betyga att jag tack vare den slora insikt många ledamöter besitteri de här frågorna har kunnat lära mig en hel hel om svensk skogsvård ochskogspolitik. Får jag använda några tankar frän delvis omformademed egna ord: Min skog - fast ej ägd -den lönar sig väl där jag smyger i månljusikring den lyssnar pä mänskanssjäl och på föga beaktade ling. Min skog - en dyrk kan denvara, en nyckel som öppnar enhemlig dörr till ell rum där jaglycker mig hemma fast jag aldrig har varildär . Och trista besvärligasaker, vardagens grå kan skogen lära mig se medförnyade ögon på. (vpk) kortgenmäle: Det är naturligtvis vackert att läsa Feriin. Del är alltid njutbart atthöra honom. Men jag tycker atl det är hafsigt och slafsigt avutskotlsta-lesmannen att stå här och bara kort och gott yrka avslag på vpk:sförslag i den motion vi har lämnat. Jagskall citera från betänkandet, s. 17, där jordbruksutskottet skriver följande: "Utskottetansluter sig tilljordbruksminisierns bedömning. Liksom denne anser utskottetdet vara självklart att skogsnäringen måste verka i överensstämmelse med deövergripande samhällsekonomiska målen och i samspel med andra samhällssektorer.Del innebär bl. a. alt näringen måste bidra till alt uppfylla målen om fullsysselsättning, ekonomisk tillväxt, regional balans och balans iutrikesbeialningarna men också målen för miljövårds- ochnalurvårdspoliliken." Nuvilljag fråga utskotlets talesman: Vad ärdet för fel pä vpk:s förslag, där detkonkret anges hur man i praktiken skall lösa dessa problem, och vad ärdet iulskollets betänkande och i propositionen som är bättre och konkretare? talesman alt de åtgärder som vi föreslår på skogsvårdsområdet ochsom skulle ge 12 000 nya helärsarbeien är felaktiga? Om ni anser det, bevisa dåatt de är felaktiga och tala om på vilket sätt ni vill skapa den regionalabalansen, klara sysselsättningen osv.! Är de uppgifter som Jag har lämnat härom eftersläpande insatser när det gäller skogsföryngringen, tätarebeståndsanläggning osv. felaktiga, och vad har utskotiet att erbjuda i ställetför sådana åtgärder? () kortgenmäle: Jag vet inle vad som ligger bakom bestämt fixeradeangivande av Just 12 000 nya arbetstillfällen för alt få en bättre utformningav skogspolitiken än vad propositionens förslag innebär. Del ligger ett långtförberedande utredningsarbete bakom proposiiionen, och del är många intressensom har fått vägas mot varandra. Vi menar att utskottets skrivning pä häraktuella punkler ansluter sig till proposiiionen, vars förslag är fullttillräckliga. Del gäller sedan, som jag sagt, att omsätta dessa förslag i denpraktiska verkligheten, och därvid måste vi överiämna ansvaret tillskogsvårdsmyndigheter, till skogsägare och till skogsindustri. Det kan integärna fungera pä annat sätt. Mendet är mycket möjligt att vi har nätt toppen i vad avser mekanisering avjordbruket, och del skulle i sin lur innebära, som jag också antydde i mittanförande, alt mera av verksamhet kommer all äga rum i skogen. Men omdel kommer atl röra sig om exakt 12 000 nya arbetstillfällen och vid vilkentidpunkt det i så fall skall kunna genomföras irorjag alt varken någon annan kan ange. Riktlinjer för skogspolitiken, m. m. BERTILMÅBRINK (vpk) kort genmäle: Vad jag bygger mina siffror på är desiffror som man har räknat fram. Man har då utgått från de insatser som görsinom skogsvärden och beräknat hur mänga helårsarbeten som åtgår fördelta. Om de ytterligare åtgärder som vi föreslagit i vår motion vidtas, skulledel innebära aU man fick 12 000 nya arbetstillfällen. Motionens förslag byggerpå realistiska siffror för läget och för hur många personer som behövsför de insatser som vi föreslagit. Det skulle i och för sig vara mycket intressant atl ge sig in i dendebatt som förts med anledning avjordbruksutskotteis betänkande nr 30 och atlknyta an lill åtminstone en del av de intressanta inlägg som här har gjorts.Jag skall emellertid inte här citera vare sig eller någon annan diktareutan har endast den prosaiska uppgiften atl konkret diskuteraskogsvärdsavgiftens storiek. Delhar i propositionen föreslagits att den nuvarande skogsvårdsavgiften på 0,/oo skall höjas lill 3 °/oo och att detta skall gälla fr. o. m. Utskottsmajoriletenbestående av de socialdemokratiska ledamöterna föreslåralt höjningen avskogsvärdsavgiften skall träda i kraft års taxering ochbestämmas till 7 °/oo viddenm taxering och sedan lill /oo vid ochföljande års taxeringar. Det skulle röra sig om mycket kraftiga skärpningar.Redan proposiiionen innebär ju en betydande uppräkning, merän en tredubblingav skogsvärdsavgiften. Om visedan räknar med som ganska självklart att del vidnästa taxering blir högst betydande uppräkningar av värdena, så kommerskogsvärdsavgiften ytteriigare att skärpas väsenlligl genom alt den då beräknaspå etl mycket större under- Riktlinjerförskogspolitiken, m. m. Fråncenterns sida anser vi atl man inte kan gå längre än vad som föreslås ipropositionen. Tillsammans med företrädarna för regeringspartiet har vi fogatreservationen 1 lill skatteutskoliets betänkande nr 49, i vilket vi föresläravslag på de motioner vari del yrkas större höjning eller ingen höjning alls.Vi föreslår att det som anförts i proposiiionen skall bli beslul. CURTBOSTRÖM (s): Som sade behandlar vi i skatteutskotlets betänkande nr49 propositionens förslag om finansiering av vissa statliga åtgärder på detskogliga området. Finansieringen föreslås ske genom en höjning avskogsvårdsavgiften. Uppfattningen att skogsbruket i princip bör varasjälvfinansierat tycks det råda en bred uppslutning kring. SomAlvar också sade, så innebär propositionens förslag en höjning avskogsvårdsavgiften från 0,9 "/oo lill 3 °/oo. Det socialdemokratiskaförslaget till statliga stödåtgärder innebär emellertid - om man följeruppfattningen atl skogsbruket i princip bör vara självfinansierat -att det ärerforderligt med en höjning av skogsvärdsavgiften till 13 "/oo. Höjningenskall enligt vårt förslag uiformas så atl avgiften bestäms till 7 °/oo vid 1980års taxering och 13 "/on vid 1981 och följande års taxeringar. hyste oro för vad som skulle komma att hända när vi har genomfört1981 års allmänna fastighetstaxering. Vi har framhållit alt den kan väntasmedföra väsentliga höjningar av taxeringsvärdena och därmed också av underlagetför skogsvärdsavgiften frän 1982 och senare laxeringar. Avgiftsuttaget bör dägivetvis omprövas med hänsyn lill utfallet av fastighetstaxeringen och dågällande anslagsbehov. Vadsom skiljer ulskottsmajorileten och reservanterna ål -åtminstone vad gällerreservation nr 1 med som första namn - är atl reservanternaanser alt åtgärder av regionalpolitisk art bör finansieras på annat sätt än medskogsvärdsavgiften. Vår uppfattning äralt man myckel väl kan användaavgiftsfinansieringen till stödåtgärder för att i viss utsträckning utjämnaproduktionsbetingelserna i olika delar av landet. Jag ber all fö yrka bifall lill skatieuiskotleis hemslällan ibetänkande nr 49. skall ta ställning till frågor som påverkarförhållandena här i landet för lång lid framåt. Hur vi inriktar skötseln avvåra skogar har slor betydelse för kommande generationer. Det är därförmed tillfredsställelse Jag konstaterar att jordbruksutskotlet i alla deväsentliga delarna instämmer i regeringens förslag till skogspolitik.