prot · G209120 · 1978-12-31 00:00:00 — Men ända fram t. o. m. 1976 gick med vinst.Det är som bolaget har uppvisat myckel stora förluster,och antalet anställda vid , och har minskalstarkt. Kommunerna i har alla en mycket stor arbetslöshet, cadubbelt så hög som i landet i övrigi, men särskilt hårt har gruvorternadrabbats. Eftersom neddragningarna oftast skett med s. k. naturlig avgång, ärdel ungdomen som har blivit mesl utsatt. LKABhar mot denna bakgrund tillsatt en strukturutredning, med representanter förStatsföretag, och berörda personalorganisationer. Utredningen har gåttigenom siluaiion och möjligheter att fortleva som elt lönsamtjärnmalmsföretag . Utredningen framhåller att en förutsättninghärför är att bolaget ges möjligheler atl ralionalisera, effektivisera ochockså bygga ut sin verksamhet. har bolaget storamöjligheler all fortleva, påpekas det. Bolaget måste därför inleda ertplartering och offensiv ulveckling -delta så mycket mer som är avavgörande betydelse för hela Norrbollen. Statsföretagoch har då vänt sig till ägarna - riksdag och regering -och vädjat omhjälp, vädjat om att någon av de miljarder som lidigare inlevererats tillstatskassan nu skall fä användas för atl rädda förelagel, räddasysselsättningen i malmfälten och möjliggöra inle bara en överievnad ulan enexpansion . Man ber om statens hjälp atl få förlusterna för 1978läckta, men också de beräknade förlusterna för 1979-1981 vill man ha löfte omall slalen hjälper lill med, genom all bevilja bolaget etl rekonslruklionslånpå 1,1 miljarder med villkoriig älerbelalningsskyldighet. Det lånet skulleutbetalas i tre rater svarande mot föriusterna. Denna senare del avStatsföretags och ;s framställning är av synnerlig vikt dels för altgarantera bolagets trovärdighet gentemot kunderna, dels för alt ge bolagetarbetsro och möjlighel all ägna all kraft ät att rekonstruera förelaget,genomföra nödvändiga rationaliseringar och även ta upp nya verksamhetsgrenar.Därjämte behöver bolaget snarasi fä finansiell hjälp för att om- och tillbyggakulsinterverket i , eftersom just den kulsinier som där produceras utgör en avbolagels vinstgivande produkter med klara förutsättningarför ökad försäljning. Menregeringen finner ingen anledning att bifalla bolagens framställningar mer änsä långt atl man godtar föriustläckning . Frågan om villkorslånei skallman pröva senare, sägs del, när föriusten kan överblickas. Alltsåskall även i fortsättningen leva förslunden och inte vela vilkaplaneringsresurser man har alt disponera. Med några kufiska meningar omosäkerheten i bolagets prognos liksom om att dollarkursen är osäker avslår manframställningen om rekonstruktionslänet. Detsynes mig vara ansvarslöst handlat mot ett av statens egna företag, som haftoch har så stor betydelse för hela landet och som i spelar så storroll regionalpoliliskl sett. Detta slalliga företag behandlas sämre än privataförelag i samma läge. Vad är det man vill pröva senare beträffande ? Somjagserdet finns del bara två alternativ. Antingen ger man möjligheler till enrekonstruktion och fortlevnad eller också kommer förelaget förr eller senarealt läggas ned. Är det den senare möjligheten man överväger? Leker regeringenverkligen med nedläggning som en möjlighet? Säg i så fall ut det klan,och hymla inle med det! Nuhar utskottsmajorilelen stannat för elt annat ställningstagande.Socialdemokraterna och centerpartisterna föreslår all beviljas det äskaderekonstruktionslänet pä 1,1 miljarder utöver den av regeringen förordade summanför föriusten 1978,700 miljoner. Vidare föreslår utskotts-majoriteten att LKABäven skall garanteras medel för om- och tillbyggnad av kulsinterverket,beräknad lill ca 400 miljoner. Närdel i utskottet visade sig alt det fanns en klar majoritet för atl tillmötesgåLKAB;s framställning, svängde plötsligt folkpartisterna om och sade sig viljavara med och rösta ner regeringspropositionen - elt i sanning förvånandehandlingssätt! Inga krumbukter i världen, . , kan dölja det fakium altregeringen inle har velat bifalla framställning. Men inför övermakten iutskottet gav sig helt naturligt folkpartisterna och försökte tala dubbeltungatom alt man egenlligen hade menat samma sak som ulskottsmajoriteten. Hade manmenat det, hade väl regeringen skrivit så i propositionen - det är väl etlganska enkelt konstaterande. Nej, della är en omvändelse under galgen, ochsådana omvändelser brukar bli mycket kortvariga. Vad denna frågas behandlinglärt oss är alt den enda möjligheten att en folkpartiregering skall kunna ståför etl någorlunda vettigt beslut i näringspolitiken är att det finns en starksocialdemokrati som kan bjuda kraftigt motstånd mot regeringens tokerier. Regeringensförslag las upp och försvaras i en reservation, som dock endasl moderaiernastår för. Det är i och för sig konsekvent av dem, även om regeringstruppernaflytt fältet. Liberalerna vill gärna framställa sig som motståndare tillmoderaierna och deras konservativa politik. Dagens diskussion visar dockklart, myckel klarare än långa principdeklarationer, att det inle är så, alt deverkliga försvararna av den liberala regeringens förslag ärjust moderaierna.Vidare kommentarer är överflödiga. Med del sagdayrkar jag bifall till utskottets förslag. () kort genmäle: Herr talman! ger en alltför dysterbild av verkligheten när han säger att får inte företaget de här 1 100miljonerna kan det innebära all kommer alt läggas ned. Så drastisk är inlesituationen. Viär frän moderat häll myckel positiva till . Vi vel all del stora förelagetbetyder fantastiskt myckel uppe i , och vi har också under årens loppvarit med om all stödja förelaget med väldigl myckel pengar. Därför har vi inlenågon avsikt att ställa ål sidan. Men vi tycker del är rimligt atl avvaktaoch se vad 1979 innebär i fråga om resultalulfall. Ingen kan ju säga omdet blir 1 100 eller 800 miljoner i föriust. När de siffrorna föreligger villvi alltså återkomma. Del är inget direkt avslag. Vi vill lilla lilel närmare pådet reella utfallet, och del är väl företagsekonomiskt väl underbyggt all viljagöra det. Sedan håller jag med om atl vimoderater blivit ensamma om reservationen. Och faktiskt är det sä att vi härförsvarar regeringens proposition. i (fp) kon genmäle: vill gärna ikläda sig rollen som den verklige kämpenför i utskottet. Förutsättningarna är, som säger, atl manhar ett någoriunda kraftigt s-parti för alt fä igenom förslag i ulskollel. Nuirorjag all spelar upp lilel för myckel i talarstolen. Det helavar väl inte så märkvärdigt, och den insats som majoriteten gör är inle hellerspeciellt märkvärdig. Ipropositionen sade departementschefen alt han ämnade återkomma när man fältstörre klarhet om t. ex. utfallet belräffande dollarkursen. ju inle småpotatis, IngvarSvanberg, när man ser all en förändrad dollarkurs enligl antagandet i siruklurulredningenskulle betyda etl förbättrat resultat på 175 milj. kr. Del är rällsä mycket pengar. Vidare hade man i siruklurulredningen beräknat de totalaleveranserna för är 1979 lill 21,4 miljoner lon, och är de uppe i 26miljoner ton. Det är klart atl sådant måste vägas in. Menvad skriver ni själva i ulskoltsbetänkandet? Ni överlåter åt regeringen altkomma tillbaka. Utskottet skriver; "Det får ankomma på regeringen attutarbeta förslag lill medelsanvisning efter hand som underlag finns förbedömning av erforderligt belopp." Delvar därför inle särskilt märkvärdigt för mig att gä på utskottets skrivning.Den överensstämde ju i stort sett med min uppfattning, när ni inle någonäriig summa. Ni har i andanom skisserat upp 1,1 miljarder i medelsiillskou. Menjag påslår fortfarande att del är någonting av Kejsarens nya kläder. Sedanvill jag understryka att regeringen verkligen inte tänker lägga ned . Densatsning man gjort i olika avseenden, bl. a. i Norrbotlenspropo-silionen, visarväl all behövs och kommer all behövas i framliden. Vilken regering som änsitter vid makten kommerdet att läggas fram förslag om all förelaget skall fåtillräckliga resurser. Del utgår jag ifrån. Och jag utgår också ifrån alt detnäringsutskoit som sitter också kommer all medverka lill detta. 1del här ulskotlsbetänkandel skiljer det inte speciellt mycket mellan de olikagrupperna - del är ingen större skillnad mellan reservanternas ochulskollsmajoritelens skrivningar. () kongenmäle: i utgår lydligen ifrån den föreställningen attbara man vispar omkring i grytan tillräckligt mycket blir det så dunkelt atlingen kan se vad som finns där. Vivill ha elt beslut om dessa pengar lill av kort och gott tvä anledningar.Den första är all man står inför ett likvidalionshol - vissa utländska lånkommer all sägas upp om del inte sker nägonling. Delandra är att ju uppträder som malmleveranlörule i och måste haett sådant anseende all det är klart atl detta bolag kommer all finnas kvarfortsättningsvis. Att man skall leva på regeringens nåd - all regeringen skallpröva om är värt alt fortsätta - kan inte vara rimligt. Dessutommåste bolaget fä använda all sin kraft på atl planera för framtiden, allverkligen se till all del händer någonting. Märkvärdigare än så är del inle. Sedanvill vi att anslaget lill betalas ut i tre rater, svarande mot förlusterna1979-1981. Detta måste naturligtvis regeringen stå för-det ärett slagsbeställning från lill regeringen. Är del så svårt all falla delta?Del innebär inget förtroende för regeringen, men regeringen kan inte frångåriksdagens beslut om all dessa pengar skall betalas ut till bolaget. säger atl del visar sig att regeringen verkligen har velat göranågonting för Norrbollen genom sin Norrbotlensproposition. . Anderssort!Är del någonting som har gjort norrbottningarna misstänksamma mot den härregeringens vilja all låta länet överieva, så är det Norrbottensproposilionensganska lomma luftballong. Därför finns det ingen anledning att diskutera häroch försöka framhålla all "vi menar samma sak". Vi menar lydligeninte samma sak. Man skall pröva varje är, sägs del. Man säger också all omdollarkursen är så eller så, blir resultatet det eller del. Vad hardel förbetydelse om man är beredd att låta företagel leva vidare? Det ärju förlusternaför året man garanterar för alt ge förelaget möjlighel alt utvecklas. Godtagdet, . , och försök inle fabla om att det är samma sak vi talarom! SVENANDERSSON i (fp) kon genmäle: Vi skall notera atl utskottet föreslär etl statligt lån förrekortsirukiionsändamål på högst 1,1 miljarder. Jag vill fråga förlusten blir slörre, vad händer då ? INGVARSVANBERG (s) kon genmäle: Om man vill måla bin på väggen för alt slippa diskutera del egentligaproblemet, dä gör man så där, . Artdersson. Denna siffra bygger påföretagets egna beräkningar och på strukiuruiredningens beräkningar; vi hargodtagit dem. Blir förlusten ännu myckel slörre, låt oss för skulldiskutera den historien dä. I sä fall kommer vi atl kunna höja beloppet -märkvärdigare är del inle. Men all inle godta någon siffra ulan ha alla bollari luften , det är mera opålitligt. FRITZBÖRJESSON (c): När man kommer in i debatten efter en sådan här polarisering i en storoch viktig fråga är det kanske inte så lätt alt åsiadkomma jämvikt. Men jagskall försöka göra några kommentarer, även om del blir upprepningar av vad somlidigare har sagts. Delgäller här slora planer och stora anslag, och man lalar om vad som skall skesedan, , ifall det inle går på det sätt som man har tänkt sig. Delärju näsian omöjligt atl ge några löften om det, när del bara är fem månaderkvar innan vi har val, som troligtvis kommer all åsiadkomma förändringar iregeringen. Delär beklämmande att etl av våra största och finaste förelag, som utskottetsordförande nämnde, har kommit alt gä lillbaka på delta sätt. Man har sagt frånStatsföretag och från företaget i fråga all del i första hand är tre markantaorsaker till det. Den första är den snabba kostnadsutveckling som harpå della område såväl som pä mänga andra områden. Den andra är ett kalltklimat. Den tredje är att den dagbrytning som vi lidigare har haft sä storglädje av inte kan tillämpas längre. Men alla de här förutsättningarna finns iandra länder i olika delar av väriden, vilka bryter malm och som vi konkurrerarmed. hos regeringen äskat dels dessa 700 milj. kr. som utskottettillstyrker, dels de . som socialdemokraterna och centerpartietfrän olika utgångspunkter motionerat om. Man har lidigare i debatten velat göragällande atl del inte är styrkt atl del sistnämnda anslaget skulle komma atlbehövas under tre är. Det finns därför skäl att understryka atl del varStatsföretag som i sina pelila lill regeringen begärde dessa pengar. Man fårväl förutsätta all Statsföretag inte begärt dessa pengar ulan all något så närha gjort klart för sig hur pengarna skall disponeras. 1debatten har man motiverat della anslag med kravet på all soliditetmåste tryggas. Jag vill understryka denna motivering. Under ärertdelsbehandling har tjänstemän från Statsföretag och sagt aU likviditetmol slutet av 1979 skulle vara sådan att företaget kan råka i kris. Det ärnaturiigtvis bittert att konstatera alt detta företag, som lidigare lämnatvinsler och gett koncernbidrag till andra förelag inom Statsföretag, därverksamheien inte går ihop, numera i stället måste la emot anslag. Närdel gäller frågan om ett kulsinierverk förmodar jag atl ledamöterhar klart för sig atl det inle har föreslagits atl pengar nu skall anslås tillett sådant. Vad man begär är att regeringen skall lägga fram etl förslag om ettkulsinierverk. Alla i malmbranschen kunniga framhåller all man inle kankonkurrera på väridsmarknaden om man inte bearbetar malmen i etl kulsinierverk.Därför har ulskottsmajoriteten enats om atl föreslå att i skrivelsetill regeringen begära en ulredning och etl förslag angåertde ettkulsinierverk. Statsföretagredovisade en föriust på 929 milj. kr. Del är myckel pengar, om manräknar med att det är basindustrierrta som ger de sämsta resullalert. Tilldessa hör ju . Alldeles bortsett frårt valutaförärtdringar och sådantirorjag inte all situation kommer atl förbättras på det sätt somreservanterna tycks utgå frän. Statsföretag har fåll slörre och slörreekonomiska svårigheter, allteftersom förlusterna i de krisdrabbade företagenundan för undan blivit större och överskotten i vinslbolagen blivit alltmindre. Detta drabbar både Statsföretag och dess dotterföretag myckel hårt. 1delta sammanhang har man talat om Kejsarens nya kläder, men del är väl näsiansynd alt använda della gamla fina uttryck för all karakteriseraUlskoltsmajoritelens förslag. Vi har väl alla och och envar något funderat övervad som kan göras för Nortbolten, sä all man där kan känna alt man har delövriga landet med sig och att del inle bara är en mörk ulveckling som länet ochlandsdelen har all se fram emot. OmNorrbotten får elt krafiigi stöd på del här sättet, så tror jag atl man iNorrbotten känrter en tacksamhet och en all arbeta och leva vidare. Detär inte Kejsarens nya kläder utan det är elt stöd lill en landsända somrättmätigt behöver detta stöd. Jag yrkar bifall tillutskottets förslag. (apk): Av talarlistan är del en smula svårt atl utläsa vem som är utskottetstalesman. Det kan inte gärna vara i , för han tillhör juregeringspartiet som har blivit överkört i frågan. Möjligen kan det vara FritzBörjesson, men hans entusiasm för var ju sä sval. kanknappast räknas till stalsdrifiens förespråkare. Han är som bekant motståndarelill statlig företagsamhet. kan heller inte vara ulskoitetstalesman. Han sysslar ju med glas, och hans inställning lill slatsdriften ärglasklar. Eftersomjag slår sist på talariistan förmodar jag atl det är jag som har utsetts lillutskottets talesman. Vi är för en gängs skull överens. Möjligen skulle detockså hyfsa debatlordningen. Dethar diskuterats mycket om . Det handlar inte bara om akuta problemutan också om företagets och om malmfältens framtid. Alla vel altmalmfältskommunernas ekonomi och aktiviiet hänger ihop som siamesiskatvillingar. är del nalurliglvis ohållbart all två kommuners väl och vehängs upp på något sä konjunkturkänsligt som malm. Självfallet måste som malmproducenl bestå. Men måste näringslivet i malmfältenbreddas, och där har slalen och elt ansvar för alt så sker. Vi har i vårmotion föreslagit all skall fä de medel som behövs för att läcka fjolåretsförlust och de väntade ekonomiska påfrestningarna under delta år. Ulskollelföreslår nu au man skall köra över regeringen och bevilja elt statligt lånför rekonstruklionsändamäl på högst . Vi kommer i denna omgångalt nöja oss därmed. 1 övrigi stödjer vi förslag som syftar till atl tryggaLKAB:s framlid och bredda malmfållens industriella bas. Jagskall inte ägna lid ål att diskutera nödvändigheten att får dessa pengar.Riksdagen kommer all besluta i enlighet med utskotlels förslag. Motiveringarnaför alt man skall få resurstillskottet har utförligt behandlals lidigare idebatten. Men därmed löser man inle problemen. Vad handlar det om? Jo, dethandlar om att som malmproducent befinner sig i kris. Det finns ingen anledningatl dölja delta fakium. Nusäljer man malm med förlust. Man har undan för undan minskal sysselsättningenoch låtit investeringsverksamheten gä på spariåga. Det är inle underiigl attoron i malmfälten under de senasie åren har legal som etl svart moln överkommunerna. Det är inle underligt alt kommunalrådet i Malmbergethar blivit fiintskallig, så mycket som ansvariga kommunalmän måsle slita sitthår när de på nära häll bevittnar utvecklingen och framtidsperspektivet - dvs.om ingenting radikalt görs. har de framåtsyftande förslagen frånregeringens sida lyst med sin frånvaro. Även nu handlar det om atl lösastundens bekymmer. Det skall vi ha klart för oss. Arbetarpartietkommunisterna menaralt uiöver de medel som behövs för all ekonomiskirekonstruera rriåsie man ta sikte pä att vidta ålgärder för att utvecklanäringslivet och trygga framtiden för människorna och kommunerna. behöveri en framlid inte enbari ägna sig ål att , varsnaturliga bas är och kommuner, måste planmässigt bygga uppandra aktiviteter, förädla råvaran och slå in på nya vägar. All hänga upp helaverksamheien på malinbryiningär lika farligt för företaget som för kommunernaoch människorna som bor där uppe. Vadsom behövs är alltså en induslrialiseringsplan, vars mål är all skapa fullsysselsättning och en industriell förnyelse, ja, en strukturell förändring avmalmfällskommunernas näringsliv. Det måste vara framtidsperspektivet. Men detdiskuterar man myckel lilel. Enplanmässig ulveckling för atl bredda malmfåltskommunernas näringsliv kommeratt kosta pengar. Ja, men då måste del få göra del. 5 miljarder, eller 10miljarder - det skulle i alla fall vara mindre än en vanlig Konsumåterbäring avdagens blygsamma format, när man tänker på vilka enorma resurser och rikedomarfolkhushället har hämtat från denna region . Förvad är alternativet? Jo, del är all blodavtappningen frän malmfälten kommer attfortsätta. Det finns prognoser som visar alt ca 9 000 människor måste lämnamalmfälten under de närmasie åren, om del inte görs myckel stora insatser föratt skapa ny sysselsättning. Observera det, ! Vihar i motionert 2172, liksom i fiera andra, skisserat vad som skulle kunnagöras för au skapa tusentals nya arbetstillfällen. I stor utsträckning måsleLKAB få medel för nödvändiga reinvesieringar, beviljas medel för all anläggaapatilreningsverk och fosforsyreverk i Vitåfors, är det nödvändigt attKimna får ett nytt kulsinierverk, att öppna koppargruvan i , brytaskiffer i och öppna en ny huvudnivå i liksom också attmalmbanan rustas upp. Till det senare skall jag återkomma. Jagskall inte närmare gå in på dessa förslag, som är kända; de är djupt förankradei den poliliska och fackliga arbetarrörelsen i . Allt della måstegöras. Men för all klara framtidens krav behövs det dessutom en generalplan föratl utveckla näringslivel i malmfälten och skapa den säkerhet som måste finnasnär malmkonjunkturerna sviktar. och kompani tänker bara för dagen. Men gör man del kommer man att fåen besiåertde kris i det som ironiskt nog borde vara landets rikaste kommuner. Detvar egentligen vad jag ville säga i den här debatten. Men lät mig framföraytterligare en fundering, som har etl indirekt samband med ochmalmhanleringen. Del gällerden i vår motion och även i andra motioner nämndaupprustningen av , som inle tas upp i belänkandel. SJ och regeringenvill uppenbarligen inte salsa på någol annat än det norra omloppet - dvs. Del oroar gruvarbetare, det oroar folk i kommun och del oroarinte minsl dem som bor i kommun. Detbehövs många nya arbetstillfällen i . Dä borde man också satsa på enutbyggnad av hela , från norr lill söder. inriktar man sig enbartpå det norra omloppet. Det innebär negativa konsekvenser för i , sommåsle få billig malm lill Luleäverken. Mankan, genom att modernisera även den södra delen, skapa rationaliseringsvinster.Både Gruv och Metall har krävt all 1 miljard skall sällas in för upprustning avden södra delen av . Dä kan SJ köra med slörre vagnar, som skullekunna sänka fraktkostnaderna med . Pä sikt vore del en braaffär. Om man avslår får det konsekvenser för utvecklingen både i ochi . 1det här sammanhanget kan man inte undgå atl försjunka i djupa grubblerier överen lag som innebär aU möjligen kan fä betala ett koncernbidrag på 25 milj.kr. Dethela hänger samman med beslämmelserna kring de s. k. koncernbidragen, sominnebär att eu vinstförelag i kan överföra sin vinst till etlannat förelag via . 100 milj. kr. lär ha kommit till frånTobaksbolaget, som har sin verksamhel föriagd lill och och somredovisar vinster. Del intressanta i sammanhanget är alt moltagarföretagetskall betala skatten lill givarkommunerna, dvs. i det här fallet till ochHärnösand. Del skulle röra sig om 25 milj. kr. - från ett föriusibolag! Mankan inte gärna hoppas på annat än all denna oformlighel rättas till. Annarsbiir det bara så att staten ger pengar med den ena handen och tar tillbakadem med den andra. Densista delen av mitl anförande är mera anteckningar i marginalen, men de är inteoviktiga när det gäller och malmfältskommunernas ulveckling. Detviktigaste är emellertid all regeringen nu inle, som , tvär sinahänder därför att får denna i rekonstruktionslän. Detär ännu angelägnare atl man snabbt lägger fram en generalplan för näringslivelsulveckling och breddning i malmfälten. , del belopp som vihär resonerar om, löser nämligen stundens problem, men inle mer. Överiäggningenvar härmed sluiad. Propositionergavs pä bifall lill dels ulskoitets hemslällan, dels reservationen nr 1 avErik Hovhammar och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskotleis hemställan i betänkandet nr30 mom. 1 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 1 av och . Vidomröslning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. röslräkning verkställdesvotering med omröslningsapparai. Denna Ortnröst-ning gav följande resultat: Proposiiionergavs pä bifall till dels utskottets hemslällan med godkännande av utskottetsmoiivering, dels utskottets hemslällan med godkännande av den i reservationennr 2 av och anförda motiveringen, ochförklarades den förra propositiortert vara med övervägandeja besvarad. SedanErik Hovhammar begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i betänkan-del nr30 mom. 2 med godkännande av ulskoitets moiivering rösiar ja, den del ej villröstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med godkännande av den i reservationen nr 2 avErik Hovhammar och anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ErikHovhammar begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 255 Nej - 46 §12 Finansiellt stöd till Föredrogs näringsutskottets betänkande 1978/79:32med anledning av propositionen 1978/79:104 om finansiellt stöd till jämte moiioner.