prot · G209147 · 1978-12-31 00:00:00 — kan det konstateras att det har gått ganska trögt att fö fram dessaplatser. Skall vi nu dra in statsbidraget, så Irorjag alt man kan betrakta detsom en katastrof Vad blir det av Mariapolikliniken här i ? Vad blirdet av de 140 polikliniker som finns över landet? Vad blir det av denintegrerade verksamhet som skall startas i ? Där är det fråga om 720 000kr, i statsbidrag, och det är ganska mycket iPengar för en kommun. Vad blir detav de 25 tjänster som man efter myckel om och men har fått fram i föratl ägna sig åt den öppna narkotikavården? Delär möjligt att det har fattats beslut ute i kommunerna som man inle kan latillbaka, men vi skall vara alldeles övertygade om att det kommer att blimycket trögt att fö fram behandlingsplatser. Då skall vi stå här idenna kammare och tala om alt alkohol- och narkotikamissbruket är det störstaproblem som vi har i vårt nuvarande samhälle. Vi skall stå här och trampa ochtrampa utan att komma någon vart. Jaghoppas att kammaren, när vi om går till votering, kommer attbifalla reservationen 4 och att det sker så eftertryckligt all det försök somregeringen har givit sig in på i det här fallet inle görs om mer. Jag ber, herr talman, altfö yrka bifall till reservationen 4, () kortgenmäle: Låt mig med anledning av de båda senaste talarnas inlägg bara göra enkort kommentar. Jagvill först påminna om att det här gäller vad finansutskottet berör i punkten C7, säger där att man anser alt bidragen till den kommunalanykterhetsvården bör inkluderas i det allmänna skattehöjningssystemet och altdel med hänsyn till de ökade resurser som kommunerna får totalt sett intekommer att medföra en lägre ambitionsnivå i fråga om den kommunalanykterhelsvården. Jag kan alltså i och för sig förstå de ambitioner som de bådasenaste talarna har haft, men Jag menar att de ambitionerna är vältillgodosedda genom del förslag som regeringen och finansutskottet har lagt. Jagtror ändå att det är att vara litet hemmablind när man resonerar som NilsCarishamre och har gjort. Vi kan inte i från områdelill område lägga på mera pengar med den enkla motiveringen alt de är angelägnaområden. Så kan vi inte förfara när del i varje fall inte är fråga om all manför mindre pengar. Varför skall Just den här delen av statsbidragen dras undanfrån den grundläggande principen, att kommunerna skall få stödet från staten,som ju är mycket stort, i generell form och inte i specialdestinerade bidrag?Jag menar alltså alt det inte kan vara riktigt att just på denna punkt, trotsde behjärtansvärda argument som självfallet finns för själva verksamheten, haen annan princip för slatsbidragsgivningen till kommunerna än den man har påandra områden. Det vore därför rikligt att här följa vad finansutskottetsmajoritet har föreslagit, och jag yrkar avslag på motionerna 2369 och 2371, Denkommunala ekonomin m. m. EVERTSVENSSON (s) kort genmäle: Jag vill säga till finansutskottetsvärderade ordförande alt det är inte på det sättet att vi nu kommer all fattaett beslut som innebär atl alla specialdestinerade bidrag försvinner, utan detfinns ju kvar sådana. Del har också sagts i denna debatt, och jag tycker det ärbärande nog. Det är "en vårdpolitiskolycka" om statsbidraget dras in.Jag hämtar citatet från , och det finns ingenting atl latillbaka från del omdömet. () kortgenmäle: Det finansutskottets majoritet och uppenbariigen dess ordförandefortfarande inte riktigt har förstått är atl här handlar det inte i första handom ett antal kronor - det handlar om prioritering. Det är som vi har hört heltklart att i en total ram på 35 000 miljoner till kommunerna från staten är detinte avgörande för någon som helst viss begränsad verksamhet om man har 69miljoner eller inle, men del är prioriteringen. Så länge vi över huvud tagethar några specialdestinerade statsbidrag kvar har vi dem av bestämda skäl, ochdessa skäl måste rimligen vara just all det finns någon verksamhet som staten,, bedömer vara angelägen men som just har exceptionellt svårt atthävda sig i prioriteringen. Och del är det denna verksamhet har. Nästan alltingannat går före. Detär inte alls säkert, om man disponerar dessa pengar fritt för vilket ändamålsom helst, alt de hamnar i de s. k. prioriterade områdena, t. ex. barnomsorgeller äldrevård. De kan gå lill en konstfmsen bandybana eller vad som helst somhar stora påtryckargmpper bakom sig. Men just dessa människor, de alkoholskadadeoch narkomanema, har nästan ingen som för Denkommunala ekonomin m. m. De kommer bort i prioriteringen. Det är därför vi avuppbyggnadstid på det här området har hunnit så kort bit som vi har, så atl delfortfarande finns ett par dussin kommuner som inte har börjat med verksamheten.Och verksamheten i övrigt spänner över ett fält från några enstaka timmarssjuksköterskemottagning till väletablerade integrerade anläggningar.Vad gäller narkomanerna, har verksamheten över huvud taget knappast börjatnågonstans i landet. () kortgenmäle: Till atl börja med är det så all den här reformen innebär alt flertaletspecialdestinerade bidrag tas bort och atl man i långt större utsträckning äntidigare vill aU slatsbidragsgivningen till kommunerna skall ske via detgenerella skalteutjämningssystemet. Om man då på den här punkten vill behålladet specialdestinerade bidraget måste man rimligen tala om ifall man vill höjastatsbidraget till kommunerna med dessa 69 milj. kr. eller om man vill ta bortnågot annat. Varken eller har sagt någonting omdet. Sedansade att det här är en vårdpolilisk olycka. Hur styrker EvertSvensson del? Kan han visa all man på Mariapolikliniken verkligen vill behålladel specialdestinerade bidraget? Milt intryck är det motsatta, att man påMariapolikliniken här i - med hänsyn till att vi har ett dubbelthuvudmannaskap när det gäller sjukvården och den kommunala vården, delat mellanlandsting och primärkommuner- uppfattar del som en fördel om vi log bort detspecialdestinerade bidraget till en av huvudmännen och lät det ingå i ettgenerellt statsbidrag. Jag har bara fått den uppgiften muntligen, men eftersomEvert nämnde det här, borde han tala om hur han kan dokumentera au manpå Mariapolikliniken här i faktiskt skulle önska alt detspecialdestinerade bidraget var kvar. NILSCARLSHAMRE (m) kort genmäle: i Jag vill bara erinra om att jag i mitt första inlägg faktiskt ställdeett yrkande rörande intäckning av de här pengarna i den totala anslagsramen.Jag ser inle heller alt det är något väsentligt alt ramen vidgas med dettabelopp, utan det viktiga är prioriteringen, BjörnMolin och alla som lill äventyrs kommeriaU rösta för utskottsmajoritetenshemställan i den första voteringen har alltså tillfälle atl därefter, om de såönskar, rösta på ett yrkande som innebär all regeringen till nästa budget skallse till att det inte blir någon utvidgning av den totala ramen. Det är bara attvälja, , och är det så att den gmpp som står bakom finansutskottetsmajoritet bestämmer sig för atl i andra hand rösta för hemställan nr 2 imotionen 2369, då är del sörjt för atl det inle blir någon vidgning av dentotala ramen. EVERTSVENSSON (s) kort genmäle: Vad jag gmndar milt omdöme beträffande förhållandena här i påär det faktum atl det har tagit väldigt lång lid all få fram ytteriigareplatser och att svårigheter finns. Det här är en fråga som skall lösas pålängre sikt, så vi vet inte alls vad som kommer att hända i det avseendet. Den kommunala ekonomin m. m. Staten har lämnat bidrag till kommunerna av flera skäl. Man har velatutjämna kostnaderna mellan olika kommuner, man har önskat stimulera vissverksamhet eller man har önskat kompensera för alldeles särskilda utgifter. Demånga och ibland mycket krångliga statsbidragen har lett till önskemål omförenklingar. En hel del sådana behandlas . under dennariksdagsperiod har vi behandlat en del andra, främst inom skolområdet. Attstaten tar bort en del ekonomiskt mindre betydelsefulla bidrag och ger dem somschabloner är bra. Det är också bra atl man förenklar slatsbidragsgivningenoch söker fö bort krånglet. Men ibland går man för långt. Förenklingar som vidskrivbordet kan te sig utmärkta kan, omsatta i konkreta siffror ute i enkommun, fö rent katastrofala följder. Ett alldeles utmärkt exempel på detta ärförslaget till staisbidragsbestämmelser för hemspråksundervisning igrundskolan. Ett genialt enkelt system blev, då del skulle omsättas iverklighet, helt omöjligt i de kommuner som har största andelen elever ihemspråksundervisning. Dess bättre rättade till de värsta misstagen. Iblandtycks inte departementen ha resurser alt bevaka hur olika statsbidrag slår ikommunerna. Inte heller tycks man få någon hjälp av andra s. k, experter. Blandde bidrag som försvinner är bidraget som avser ersättning för hjälp lillutländska medborgare. Hela kostnaden för detta är endast 70 milj, kr. De härpengarna delas nu ut till alla kommuner. Genom atl hela förslaget om denkommunala ekonomin ger en avsevärd förbättring till kommunerna tycker utskottetatt allt är frid och fröjd. Men så är det inle. Betänkandet tar inte uppkärnfrågan i motionen 2372, dvs, att några få kommuner genom sin speciellastruktur kommer att få en avsevärt mindre ökning av statsbidraget än de annarsskulle fåll. Av del totala statsbidraget på 70 milj, kr, har hela 5 96 gåttlill en enda kommun, som har mindre än 1 96 av landets invånare. Närstaten i allt större utsträckning förenklar bidragsgivningen lill kommunerna,finns det en risk att några få kommuner hamnar utanför systemet. Spännviddenmellan kommunerna är så stor alt en del faller utanför, om man inte vidtarsärskilda åtgärder. Det extra skaiteutjämnings-bidraget räcker inte - här äranspråken väldigt stora. Troligen finns ingen annan utväg än alt man vid sidanav sådana här förenklingar avsätter en särskild pott pengar, som fördelas blandde kommuner som drabbas hårt. Så fick man göra när del gälldehemspråksundervisningen. Mot detta kan med rättaanföras all man då inle går så långt i förenkling Denkommunala ekonomin m. m. Men en förenkling får inte leda till att ett antal kommunerdrabbas orättvist. Desenaste årens förändringar i befolkningssammansättningen i , t, ex,genom invandringen, har medfört alt behoven i olika kommuner kommit att starktvariera. Det är en situation som man inle kan bortse ifrån utan måsteacceptera. Men med detta följer oundvikligen att olika statliga bidrag iblandkan behöva differentieras, även om'det då blir konflikt med kravet påförenkling, Imotionen 2372 har och jag pekat på de här problemen. Vi harsökt fö till stånd en analys av dessa frågor, meri det vill utskottet inte gåmed på. På ett eller annat sätt kommer de kommuner som är berörda att höra avsig igen. De snabba förändringar i befolkningssammansättningen som sker i vissaförortskommuner gör att man i vissa avseenden måste analysera de konsekvenservi får till följd av ändrade stalsbidragsregler. Jag har begärt ordet för atl helt kort kommentera finansutskottetsbehandling av motionen 2370, vari jag yrkat att kommun skulleinplaceras i högre skaliekraftsklass än vad som föreslås i propositionen. Somskäl för detta milt yrkande har Jag anfört att de synpunkter som framförts ikommunalekonomiska utredningen, KEU 76, inte beaktats i proposiiionen. Jag hadedärför förväntat mig att de starka skäl som talar för en annan behandling avmin motion angående kommuns bekymmersamma ekonomiska situation skulleha beaktats av finansutskottet. Men utskottet anför i sitt betänkande: "Utskottetvill för sin del anföra all den spärregel som regeringen föreslår och som inteingick i KEU 76:s förslag oundvikligen får den följden att vissa skillnader vidinplaceringen i skaltekraftsklasser minskar eller helt försvinner. Detta kandock enligt utskottets mening inte motivera något slags kompensationskravbeträffande kommuner vilkas relativa ställning i systemet försvagas. Skulleprincipen tillämpas är det inte bara för kommun ulan för en lång radkommuner som inplaceringen skulle behöva ändras med en markant kostnadshöjningbeträffande hela reformen som följd," Jagär väl medveten om att andra kommuner kan komma atl hamna i samma situation,men nog kan det verkligen ifrågasättas om skall jämföras med ochÖstersund, som har placerats i samma skattekraftsklass. att på något sättifrågasätta rikligheten i dessa kommuners inplacering i skattekraftsklass bordeman väl ändock ha tagit någon hänsyn till inkomstnivån i , som är lägsti hela länet, ett förhållande som förklaras av det stora antalet pensionärer,av invånarantalet. Dessutomhar sysselsättningssiluationen inneburit att närmare1 800 anställda friställts inom skogsindustrin i kommunen. Om några månaderfriställs ytteriigare 200 personer i NCB:s fabrik i , Kommunen har som en följd av denna svårasysselsättningssituation tvingats ta på sig stora kostnader försyssselsältningsskapande åtgärder, I innevarande års budget har netto för dettaupptagits till nära 2 milj, kr. Jaghar, herr talman, velat anföra detta för att regeringen, när den nästa gångskall behandla frågan om extra skatteutjämningsbidrag, verkligen beaktar vadsom har anförts i motionen. Jag gör delta med hänvisning till attdepartementschefen i propositionen anger vissa omständigheter som särskilt börbeaktas vid beviljandet av extra skatteutjämningsbidrag. Meneftersom utskottet har varit enigt i sitt beslut atl avstyrka motionen har jag,herr talman, inget särskilt yrkande. Denkommunala ekonomin m. m. Överiäggningen var härmedslutad. PunktenA Mom , 1 Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan med godkännande av utskottetsmotivering,dels utskottels hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservationen nr I av Kjell-OlofFeldt m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 35punkten A mom, 2 med godkännande av utskottets motivering röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits ireservationen nr 1 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Kjell-OlofFeldt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Mom, 3 och 4 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Denkommunala ekonomin m. m. M o m , 5 FÖRSTEVICE TALMANNEN: Propositioner ställs först beträffande utskottets hemställanoch därefter i fråga om motiveringen. Propositioner gavs påbifall till l:o) utskottetshemställan, 2:o)hemställan i reservationen nr 2 av och , 3:o)utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillhemställan i motionerna nr 338 av m, fl, och nr 2373 av , fl, i motsvarande del samt 4:o)utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall lillhemställan i motionen nr 2307 av och i motsvarandedel, och förklarades denförstnämnda proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Då KnutWachtmeister begärde votering upptogs för bestämmande av kontraproposition ihuvudvoteringen de återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringupptogs för bestämmande av kontraproposition i voteringen om kontrapropositioni huvudvoteringen ånyo propositionerna under 3:o) och 4:o), av vilka den under3:o)! angivna förklarades ha flertalets mening för sig. begärdeernellertid votering, varför följande voteringsproposition upplästes ochgodkändes: Densom vill atl kammaren till kontraproposition i voteringen om kontra proposition i huvudvoteringen angående finansutskottets hemställan i betänkandet nr 35 punkten A mom. 5 antar utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifall till hemställan i motionerna nr 338 av m. fl. och nr 2373 av m. fl. i motsvarande del röstar ja, , den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i' förstnämnda votering antagit utskottets hemställanmed den ändring däri som föranleds av bifall lill hemställan i motionen nr 2307av |Och i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition för voteringen omkontraproposition i huvudvoteringen uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angående finansutskottetshemställan i betänkandet nr 35 punkten A mom. 5 antar hemställan ireservationen nr 2 av och den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit utskottets hemställan medden ändring däri som föranleds av bifall till hemställan i motionerna nr338 av m. fl. och nr 2373 av m. fl. Denkommunala ekonomin m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed upplästes och godkändes följandevoteringsproposition för huvudvoteringen: Densom vill atl kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 35punkten A mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit hemställan i reservationen nr 2 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då KnutWachtmeister begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 249 Nej - 45 Propositioner gavs på godkännande av delsutskottets motivering, dels den i reservationen nr 3 av m. fl.anförda motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan Kjell-OlofFeldt begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarengodkänner finansutskottets motivering i betänkandet nr 35 beträffandepunkten A mom. 5 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservationen nr 3 av m. fl. Den kommunala ekonomin m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då Kjell-OlofFeldt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 151 Nej - 143 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 2307 av RolfHagel och i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande Ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i belänkandet nr 35punkten A mom. 6 röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2307 av och i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 279 Nej - 14 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 2467 av LarsWerner m, fl, i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller finansutskottets hemställan i belänkandet nr 35punkten A mom, 10 röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2467'av m, fl, i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 279 Nej - 15 Propositionergavs på bifall till 1 :o) utskottets hemställan, 2:o) motionen nr 313 av LarsWerner m. fl. samt 3:o) utskottels hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall lill motionen nr 399 av och imotsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, avvilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Ienlighet härmed blev följande voleringsproposition uppläst och godkänd: Denkommunala ekonomin m. m. Den som vill alt kammarenbifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 35 punkten C 1 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr313 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 279 Nej - 15 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. FÖRSTEVICE TALMANNEN: Propositioner ställs först beträn"ande grunderna förstatsbidrag till kommunernas nykterhetsvård och därefter beträffandeslatsbidragsramen för kommunernas nykterhetsvård. Grundernaför statsbidrag till kommunernas nykterhetsvård Propositioner gavs på bifalltill dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 4 av Kjell-OlofFeldt m.fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i belänkandet nr 35punkten C 7 såvitt avser grunderna för statsbidrag till kommunernasnykterhetsvård röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av Kjell-OlofFeldt m. fl. i motsvarande del. Denkommunala ekonomin m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Kjell-OlofFeldt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels yrkandet 2 i motionen nr2369 av och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkäiides följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets ;hemslällan i betänkandet nr35 punkten C 7 såvitt avser statsbidragsrarhen för kommunernas nykterhelsvårdröstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit yrkandet 2 i motionen nr 2369 av och , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsCarishamre begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avKjell-OlofFeldt m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottels hemställan i betänkandet nr 35punkten C 9 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Kjell-OlofFeldt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 151 Nej - 142 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 avKjell-OlofFeldt m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkan-del nr 35punkten D 1 mom, 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej.