prot · G209126 · 1978-12-31 00:00:00 — Eftersom Jag själv svarade för tillsättningen av socialpolitiskasamordningsulredningen, kan det finnas skäl att erinra om alt uiredningen justhar till uppgift att undersöka vilka förbällringar i samordningsavseende somkan genomföras inom ramen för befintliga bidragsformer och för dessa fastlagdaprinciper i fråga om bidragens inrikining och omfattning. Arbetetmed översynen av gällande bestämmelser skall bedrivas med utgångspunkt i dentotala resurstilldelningen och den huvudsakliga fördelningen mellan olikaområden som är fastställd av statsmakterna. Målet för översynen skall vara attklarlägga hur långt det socialpolitiska bidragssystemet kan samordnas i enallmän socialförsäkring. Delframhölls i direktiven all en huvudfråga i utredningsarbetet därigenom kommeratt bli en systematisk genomgång av lagen om allmän försäkring med beaktande avsamordningsfrågorna i denna lag och i förhällande lill andrabidragsförfallningar. Kommillén skall slutligen samråda med pågåendeutredningar som har i uppdrag att pröva olika delar av del socialpolitiskabidragssystemet. Utredningen avser att redovisa sina överväganden i hithörandefrågor , Omcenterns avsikt således är att få till slånd en översyn av gällandebestämmelser och ingående kartlägga hur långt det sociala bidragssystemet kansamordnas i en allmän socialförsäkring, så är den uppgiften sannerligen Översynav det sociala trygghetssystemet Översynav det sociala trygghetssystemet klart angiven iutredningens direkliv, I så fall kanjag inte finna annat än att man ireservaiionen i stort sett endasl slagit in öppna dörrar. AvGösta anförande här och av ell närmare studium av centernspartimolion framgår all man egenlligen är ule efter någoniing helt annat.Motionen är fylld av dunkla antydningar och av påståenden som minst av alll ärväl underbyggda. Man säger att trygghetssystemet är komplicerat ochsvåröverskådligt och all många inte kan överblicka sina rättigheter ochkontrollera om utbetalningarna är korrekta. Många blir ulan vad de har rättlill och andra tillskansar sig förmåner som de inte skall ha, heter det. Manhar inte täckning för dylika svepande formuleringar, I stort sett fungerar vårttrygghetssystem bra. Försäkringskassorna har byggt ut sin informations- ochupplysningsverksamhet, 1 pensionsdelegalionerna behandlas de enskilda ärendenanoggrant och ingående. Vi haren väl utbyggd besvärsorganisation, nu senastylteriigare förstärkt genom de nyinrättade försäkringsrätterna. Det finns ingaaktuella undersökningar som ger stöd för generella påislåenden att många gårmiste om stöd som de har rätt till. har vidare förbättratrutinerna, så att de försäkrade inle skall gå miste om sina rättigheter. Delkan naturiigtvis vara så, alt behövande människor inle söker socialhjälp, menvi vet inte hur vanligt det är. Den reform som socialdemokratin lade grundentill genom socialulredningen syftar till en socialtjänst, som bl, a. skallfånga in ekonomiska hjälpbehov och göra människor positiva till att ta kontaktmed , då de behöver bistånd lill sin försörjning m, m. Delhar varit mycken diskussion om bostadsbidragen. Men även här effektiviseraskontrollen genom registersamkörning. Svepandeformuleringar om missbruk skadar vår socialpolitik. Så onyanseradebeskyllningar ger lätt grogrund för en osaklighet och hets i debatten, som många exempel på . Det är minsl sagt anmärkningsvärt attcentern vill ge sig in på denna form av misstänkliggörande av vårl socialatrygghetssystem - låt mig ha del sagt, herr talman. Manpåstår att grundtryggheten fått stå tillbaka för standardtryggheten, och mantalar - återigen i svepande formuleringar - om att skapa ett heltäckandegrundtrygghelssystem. Detlaär ett allvariigt angrepp på hela vårt socialpolitiska reformarbete. från att vi under 1960- och 1970-lalen byggt ut de riktadeinsatserna för att förbättra grundtryggheten. Man nämner i motionen exempelvisinte den slora satsningen på bosladsbidragen lill barnfamiljerna. Detär emellertid inte så svårt, herr talman, att finna vad man i motionen i stortär ute efter - och del framgick också av anförande. Även ommyckel är inlindat i tekniska termer och dunkla antydningar, så är del tydligenstandardtryggheten man lycker illa om. Man säger fö, allstandardtrygighelssystemet leder till att den som uppnått en hög inkomst kanbevara den vid sjukdom, arbetslöshet och efter pensioneringen, medan däremot desom levt under sämre ekonomiska förhållanden får fortsätta med detta. Man kanfråga sig vilka grupper vill försämra villkoren för, eftersom man talar om"ompriorileringar inom nuvarande kostnadsramar". På något sätt är mantillbaka till den debatt som fördes om ATP , Eftersom vi om någraveckor - f ö, - kan fira 20-årsdagen av beslut om ATP-reformensgenomförande, skulle jag vilja erinra om vad framhöll efter dethistoriska beslutet om ATP, Han påpekade nämligen all det inle längre gällde aubekämpa massfaltigdomen bland de gamla. Det var 1930-lalets problemalik. Detgällde inte längre att trygga någoriunda drägliga levnadsvillkor för de gamla,en minimistandard för alla. Det var 1940-talets problematik. Det gälldenågonting därutöver, nämligen all för familjerna, de gamla och handikappadetrygga en i huvudsak bevarad levnadsstandard, och han tillade: När våraborgerliga motståndare sökte förhindra den lagfästa pensionen genom attinbördes tävla om överbud på folkpensionerna innebar detta att de på nyttförsökte utkämpa 1930-talets förlorade fältslag samhälle. Lätmig erinra om alt ATP-reformen trädde i kraft och att de förstapensionsförmånerna utbetalades från ATP 1963. har sedan reformenfått allt större betydelse för allt fler människor. utbetalas närmare 15miljarder kronor lill 1,2 miljoner ATP-pensionärer. ATP-systemetär ännu i elt uppbyggnadsskede. För att stärka det ekonomiska grundskyddet fördem som saknar ATP eller har låg sådan pension infördes pensionstillskotten1969. De ökar nu som bekant efter en fastställd plan fram lill , vilketinnebär etl åtagande alt höja gmndförmånerna inom folkpensioneringenuiöver den kompensation för prisstegringarsomerhällsgenom värdesäkringen avpensionerna. Resurserna har således i inte oväsentlig grad koncentrerats tillpensionärsgmpper där behoven av ekonomiska förbättringar har bedömts vara mestframträdande. Detla bidrar i hög grad till utjämning mellan olikapensionärsgrupper. Attskapa en "heltäckande" grundtrygghet och skära ner deinkomstrelaterade Irygghetsanordningarna med kopplingar lill skaltesyslemetoch med inslag av arbetsmotivation, som tydligen vill åsladkomma,pekar i utvecklingens föriängning hän mot ell slags negaliv inkomstskatt. Jagvill rekommendera alt studera betänkandet från socialpolitiskabidragsutredningen, som ingående redovisat vad det skulle innebära om man gavsig på grundläggande förändringar av vårt trygghetssystem. I utredningenredovisas innebörden av s. k. helhetslösningar - bl. a. minimigaranti, allmäntfolkbidrag, negativ inkomstskatt etc. Kom inle sedan och säg, att man medsädana lösningar skulle förbättra grundtryggheten för de många människorna ivårl land! Mennaturiigtvis kan det finnas grupper som inle har samma intresse avinkomstrelaterade trygghetsförmåner som de slora löntagargrupperna. Orsakernahärtill kan vara fiera - förmögenhetsbildning, inkomstförhållanden etc. I detavseendet ger finansutskottets betänkande 1978/79:5 om värdemätning ochförmögenhetsredovisning många intressanta upplysningar. Detsagda innebär, herr talman, givelvis inte att vår socialpolitik är höjd överall kritik. Reformarbetet måste gä vidare. Men moiion är etl direkthot mot stora delar av grundtryggheten. Och nog kan framtiden inge Översynav det sociala trygghetssystemet 9 protokoll 1978/79:125-126 Översynav det sociala trygghetssystemet bekymmer Med etlbudgetunderskott som snart är uppe i blir hotet mot vårsociala trygghet en realitet. Del är den ekonomiska politiken som behöverändras för all del sociala reformarbetet skall vila på en fasl och säker grund.Dessulom visar motion viklen av vakthållningen kring de grundläggandetrygghelsreformer som vi byggt upp och av alt gä vidare dä del gäller allfördjupa och bygga ut tryggheten tor de många människorna i värt land. Med det sagda yrkar jag bifall lill socialförsäkringsulskotletshemställan i dess belänkande nr 19. Jag är ledsen över att både läst vår partimolion illa ochhar lyssnat dåligt på vad jag lidigare sagt från denna talarstol. Om han villanklaga för all misstänkliggöra del sociala trygghetssystemet, riktarhan i sä fall exakt samma angrepp mot LO, som i elt yttrande angåendepensionssystemet klart ullalar sig för all man bör se över ATP-systemet för allförslärka dess fördelningseffekl. Del är precis samma uppfaltning som också vihar i denna fråga. Vidare säger i etl annal yttrande, all del finns starkaskäl pä en rad punkter all analysera bosladsbidragens fördelningspolitiskaeffekier. Jag kan inte tänka mig all LO ställer dessa krav bara för attyttranden skall skrivas, utan organisationen har naluriiglvis saklig grund föralt redovisa dessa uppfattningar. Väljer att kritisera förall misstänkliggöra det sociala trygghetssystemet, riktar han samma kritik motLandsorganisationen, och del är i så fall intressant. SvenAspling försöker göra gällande all det är opportuna åsikter som vi för tilltorgs. Jag tror inle att i grund och bollen vill förneka att mångaföräldrar gör en viklig vårdinsats på olika områden av vårt samhälle, inleminst fÖr sina barn. Det är ovedersägligen så alt partivänner lill i kammaren starkt har kritiserat t. ex. hemmamakeförsäkringen och i motionkrävt en betydande uppräkning av ersättningarna på del området. Det är inlerikligl hederligt att hävda att vi är ute för att försöka misstänkliggöra detsociala Irygghelssyslemel. Jagpekade vidare pä den analys som riksrevisionsverkei gjort av bosladsbidragen,där man påtalar övemlbetalningar pä . måsteantingen underkänna riksrevisionsverkels analys eller tycka att del är rikliglatt systemet skall fungera pä detta sätt. Närdet gäller direktiven försöker göra gällande alt den sociala samordningsutredningenkommer att i slort sett tillgodose de krav vi rest i vår parlimolion. Del sägsockså i ulskollets belänkande. Jag frågar mig: Kan delta vara trovärdigt?Direkliven begränsar Ju i hög grad utredningens handlingsfrihet. Uiredningenhar enligl direktiven alt hälla sig inom de resursramar som vi har förvåra sociala insalser. Hur skall utredningen kunna föreslå väsentligaförbällringar för de sämst ställda gmpperna, om insatserna skall begränsas tillde resurser som redan finns? Då ivingas ju uiredningen all välja den väg somherr Aspling tydligen var fasansfull, nämligen aU: göra omfördelningarinom systemet. Man måste i denna fråga klart redovisa vilkenlinje man vill välja för all stödja de sämst ställda. För att uiredningen skallkunna göra någoniing progressivt krävs ökade resurser. Det skulle varainlressanl aU höra uppfattning om denna sak. .SVENASPLING (s): Jag har en känsla av att jag läst partimolion grundligare änGösta -Jag upplever det i varje fall så. är inle rikligljust i den här debatten, när han försöker förankra sinståndpunkt i LO:s remissyttrande över pensionskommitténs delbetänkande. Delsäll varpå han refererar remissyttrandet är hell missvisande. Menar GöstaAndersson att LO skulle vilja bryta med inkomstbortfallsprincipen inomsocialförsäkringen? Jaghar med mig LO:s remissyttrande. Vi skall väl kanske inle ha alltför myckenhögläsning här, men jag vill slå fast att vad LO pekar på är den nuvarandelöneslmkturen, vilken LO som den slora centrala fackliga organisationensjälvfallet släller i centmm för ålgärderna. Här kommer låglönesatsningen,löneutjämningen, in som ett avgörande instrument. Läs inledningsorden i delstycke som citerade: "Nämndafråga behandlades vid 1976. Där fastslogs att strävandena efterjämlikhet i pensionssystemet först och främst är en lönepolitisk fråga. "LO menar att del vore felaktigt att använda pensionssystemet som en sortsutjämningsinstrument. Man får med andra ord icke resignera då det gäller att pådet lönepolitiska området fortsätla utjämningssträvandena. Delär delta del gäller. Hur kan då en representant för stå i riksdagenstalarstol och försöka pådyvla LO andra åsikter? Centernhar i sin moiion sagt följande: "Vid utformningen av nya socialatrygghetssystem bör man inle bygga pä standardtrygghelsprincipen. I ställetmåste huvuddelen av samhällets resurser för ekonomiska stödåtgärder användasför all skapa ett heltäckande gmndlrygghetssystem." Vadär det dä man är ule efter? Del är ju att rasera de grundläggande principer somvarit avgörande för del sociala trygghetssystemets uppbyggande. Vadskulle det innebära om skulle få realisera sina dunkla, egendomligatankar? Det skulle leda lill alt vi fick etl allmänt syslem efter någon sortsgrundlrygghelsmodell och dämtöver säkeriigen florerande privata försäkringar,som de resursstarka i samhället tog i anspråk för att tillförsäkra sigoförändrad standard - en privatisering av tryggheten. Vad är ule efterär egenlligen fantastiskt: det är att vrida klockan tillbaka. Del är därför,herr talman. Jag har engagerat mig i denna fråga på det här sättet. Jag har blivitminsl sagt överraskad av alt går ul med propåer av detta slag. Nular upp en rad olika ting, bl. a. familjepolitiken. Men vadcentern är ute efter vet vi ju: hell enkelt alt konservera traditionellakönsroller. Vi vill ha en familjepolilik som skapar trygghet för barnen och Översynav det sociala trygghetssystemet Översynav det sociala trygghetssystemet frihet för familjerna ochför kvinnan. Vi får återkomma lill den frågan. och jag harsannerligen ell långt arbele framför oss , när Justfamiljepoliliken och föräldraförsäkringen skall behandlas i utskottet. Somjag har sagt rör det sig här om ett misstänkliggörande. uppenbart inte själv hur han formulerar just detta. Vi har ju byggtupp pensionssystemet på principen av i huvudsak bevarad standard på ålderdomen,men vi har dessulom riktade reformer Just för alt stödja grupper som har delbesväriigi. Bosladsbidragen är ett exempel. Barnbidragen är generella. Vi haren allmän folkpension. Vi har en allmän sjukförsäkring. Hemmamakeförsäkringen -visst kan vi diskutera den, och vi har säkeriigen anledning att i mån avresurser förbättra den försäkringen; den frågan är f ö. nu under utredning. Detavgörande här är ju sätt att hell enkelt försöka rasera gmndläggandeprinciper för hela vårt sociala trygghetssystem. Man blir minsl sagt förvånad. GöstaAnderssons inlägg har egentligen bara understmkil vad Jag anade alt man var uteefter, nämligen alt skjuta in sig på avgörande punkter i det trygghetssystemsom för det svenska folket är av avgörande betydelse. Jag är övertygad om all jag har läst rätt i LO:s yttrande ompensionssystemet. Varken LO eller vill riva upp något pensionssystem,men vi vill båda ge de sämst ställda grupperna förbättringar inompensionssystemet. Det är detla vi vill uppnå och ingenting annal. SvenAspling får faktiskt försöka bestämma sig för vilken fot han skall stå på närdet gäller utformningen av den framtida sociala irygghetspolitiken. Han säger islutet av sitt senaste inlägg all nog finns det skäl alt förbättra för dem somharen hemmamakeförsäkring, och då är han tydligen inne på densocialdemokraliska motionen och även pä den cenlermolion som utskottet lidigarehar behandlat. Om han har den uppfattningen att vi skall salsa på de svagaregrupperna, dä är den här diskussionen alldeles överfiödig. Men vad harvelat åstadkomma är ingenting annat än alt förbällra just för de svagaregrupperna, och då krävs del också alt man är beredd att analysera dettrygghetssystem som fungerar . Jag får en otäck känsla av att inta en attityd som ger intryck av att han är rätt nöjd med desocialpolitiska reformer som utformades . Det lyckerjag är enrätt fariig, självgod attityd. Vill han verkligen försvara ett system som efterbidrag och skatter i vissa fall ger en standardskillnad på nära . perår mellan olika barnfamiljer? Eller tror han inte på den analys som utförts avriksrevisionsverkei? LObörjar tydligen - jag upprepar del ännu en gäng - tvivla pä all bostadsbidragenfår den fördelningspoliiiska effekt som man skulle önska. LO Släller en radväsentliga och kritiskt granskande frågor om bostadsbidragen i sitt yttrandetill . Tycker han allLO redovisar helt okunniga ståndpunkter i fråga om bostadsbidragen?Urjämlikhels- och rättvisesynpunkt är del angelägel att vi får svar pä dessafrågor som LO har redovisat. Jag har i varje fall för min del, herr talman,myckel lätt an ställa upp bakom LO:s yttrande i delta fall. SVENASPLING (s) kort genmäle: Nej, , det går inle alt komma undan i den här debattengenom att försöka göra gällande all LO och har likvärdigaåsikter. Vad Jag diskuterade var LO:s synpunkter i remissyUrandel lillpensionskommittén. Det gällde ATP, den reform som inte minsl LO kämpade för medsin dåvarande ordförande i spetsen. Vad man har pekat på iremissyttrandet är att lönestrukturen måste ändras - och därmed självfalletockså pensionerna och deras materiella innehåll. Det borde lill. Detär självklart att vårt sociala trygghetssystem ständigt måste ses över,utvecklas och förbättras. Jag har ägnat en hel del av mitt liv ål detla. Ochförsök inle göra gällande här attjag skulle inta någon självgod attityd! Del ärmyckel som är ogjort i det här landei. Men man kan inle reformera del socialatrygghetssystemet så som och molionen föreskriver. Visst skallvi analysera. Det ärdel samordningsutredningen har lill uppgift att göra, ochJag har noggrant citerat direkliven. Jag skall inle förlänga debatten mera. Jag vill bara återigen uttalamin stora förvåning över agerande på den här punklen. Del tycks härfinnas med, harjag tillåtit mig all säga, opportuna taktiska skäl. För vårlvidkommande - och jag hänvisar lill arbetarrörelsens hela historia i fråga om socialpolitikoch irygghetspolitik - har del gällt att se lill att de sämst ställdamänniskorna i landet får del bältre och tryggare sä långt resurser ochmöjligheler föreligger. 1930-lalet, 1940-lalel, 1950-lalel, och1970-lalet är fyllda av dylika reformer i olika avseenden. vara medveten om att om ni kommer alt fortsätta den här kampanjen, dethär misstänkliggörandet av grundläggande principer i vårl socialatrygghetssystem, kommer ni alt möla hårt motstånd från hela arbetarrörelsen. Översynav det sociala trygghetssystemet () kortgenmäle: Är det opportunt all försöka rätta till svagheter i det socialaIrygghelssyslemel vill Jag rekommendera alt också bli opportun. LOhar myckel rikligl pekal på ojämlikhelerna i lönesystemet i sittremissyttrande, men man säger alt LO inte kan finna sig i att inväntaetl mer jämlikt lönesystem. Man säger också klart i sitt remissyttrande attdet krävs en översyn av del pensionssystem vi har för all få en siörrejämlikhet inom detta system. Föratt ingen skall tro på försöken au måla mörka bilder över grundtrygghetsmotionvill Jag gärna försäkra alt det inte på en enda punkt i denna motion finnsnågra krav eller några förslag som syftar lill alt rasera del Översynav det sociala trygghetssystemet sociala trygghetssystem vinu har eller försämra det för några grupper. Del vi diskuterar är vad vi inomdetta trygghetssystem kan göra för alt skapa större rättvisa och siörrejämlikhet. Jagvill gärna erkänna att vi i del här landei - det kan vara en komplimang lillSven Aspling - haft en hög ambitionsnivå när del gällt alt anvisa resurser tillutjämning för att skapa social trygghet. har kommit längre än de flestaandra länder - det kan Jag myckel väl understryka. För den skull får vinaturiigtvis inte tro all vi funnii de allra bästa metoderna för att fördelaresurserna. Det har funnits och finns fortfarande en stark solidariletskänslahos det svenska folket. Det gäller för oss att vara rädda om den, och då krävs delatt vi sätter in våra sociala resurser där de bäst behövs i fortsättningen. skall läsa motionen grundligare. Del ni kräver är Ju enomprioriiering inom nuvarande kostnadsramar. Del innebär all man måste försämraför vissa grupper. Man måste ta från några - och del måste vara från löntagarna- för att ge till andra. Del är själva innebörden i molionen. Detär åierigen fel när söker göra gällande all LO skulle riktaangrepp mot de gmndläggande principerna i ATP-systemet. fåen protest från LO på den punkten. Däremoi är det klart att vi ifortsättningen måste se till alt människor i del här landei som fortfarande hardet besväriigi och svårt får sin irygghel utbyggd i olika avseenden. Del är delvi hållit på med. Men då kan man inle följa de vägar som föreslagil isin motion. Då kommer man fel - definitivt. Jagciterade , och del är intressant hur han belyser utvecklingen ivårt land. Ty skall komma ihåg vad del egenlligen var fråga omdå del gällde ATP. Vissa grupper - framför alll vissa tjänstemannagrupper, inleminst de stats- och kommunalanställda - hade tillkämpat sig inkomstrelateradeförmåner på pensionssidan, medan arbetare icke hade del. De fick delgenom en hård strid om ATP, den reform vi nu fört i hamn och som betydersä myckel och kommer att betyda ännu mer för alll fier människor. Skulledet vara ett framsteg, , all vrida klockan tillbaka, alt brytamed de inkomstrelaterade förmånerna? Skulle del skapa en siörre utjämning, enstörte jämlikhet? Om den här debatten har varit värdefull, så är det väl i del avseendetall det nu slår klart all - jag trodde inte del tidigare -fakliskl bärpå avsikter, som tydligen är allvarligt menade, all åstadkomma djupgåendeförändringar i trygghetssystemet, ompriorileringar som måste innebära väsentligaförsämringar för gmpper som efter hård kamp har tillkämpat sig socialatrygghetsförmåner. Del är naluriiglvis rätt meningslöst att och jag för endeball, där vi beskyller varandra för att inle kunna läsa innantill. Jagförstår all del för känns litet obehagligt all tvingas konstateraoch erkänna att del sociala trygghetssystemet har beiydande svagheter, somdrabbar de sämst ställda i samhället. OmSven Aspling läser första ati-salsen i partimoiionen, finner han all del därSlår myckel klart och tydligt all del fortsatta reformarbelel, avseende delsociala trygghetssystemet, skall utgå frän de i motionen angivna riktlinjernaom Ökad gmndtrygghel. Kan vi bli överens om alt de framtida satsningarna bör hadenna inrikining? I så fall är denna debatt överfiödig, ty dä är vi ganska samsi fortsättningen. Det skulle Jag hälsa med stor tillfredsställelse. Översynav det sociala trygghetssystemet SVENASPLING (s): Vi har byggt upp en grundtrygghet här i landet i mänga olika avseenden.Det som oroar mig är att uppenbarlär ute efter att i långa styckenförsämra denna grundtrygghet. Jag har sagt att det finns mycket som är ogjortoch att vi har myckel kvar all göra. Men vi kan inte följa väg efterde riktlinjer som är angivna i motionen. Del är uppenbart inkomslbortfallsprincipen, deinkomstrelaterade förmånerna, som är ute efter. Det skapar ettegendomligt inslag i denna debatt, som jag inle närmare skall gä in pä. Vi fårväl anledning alt återkomma. Men en sak är klar: Skulle verkligen hamöjligheter att realisera de här tankarna, då vet vi vad resultatet skulle blikonkret. Del skulle bli försämringar över slora sociala irygghetsfält. Detskulle drabba väldigt många människor. Ni har inle begärt någraresursförstärkningar i molionen ulan ompriorileringar, och det måste innebäraatt många måste få det sämre. Detla dunkla tal harjag kallat för eltmisstänkliggörande av vårl trygghels-syslem. Och jag finner mig ha fog för del. I och för sig harjag väl inle någon siörre anledning alt lägga mig iden här trätan mellan och . Från början tänkte jaginle heller göra del, men som debatten nu har utformats måste jag göra en kortdeklaration. Vimoderater kan under inga omständigheter rösta på reservation. Den äroklar - den saken är alldeles uppenbar. Del förhäller sig så att GöstaAnderssons partikamrat och jag ingår i den socialpolitiskasamordningsutredning som ulskoltel hänvisar lill och som har fått i uppgift attse över hela vårt socialpolitiska system. Både och jag vet hursvårt det här jobbet är.