prot · G209109 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag skall begränsa mig lill sjöbefälsuibildningarnas lokalisering.Ulskollel har ju för sin del godtagit föredragande statsrådets mening atl delfinns vägande ulbildningspoliiiska och resursmässiga skäl för all anordnasjöbefälsutbildningarna på färre orter än f n. Utskottettar i sina överväganden ett eget initiativ och föreslär all utbildningenförläggs lill tre orter. Egentligen är del ett underligt initiativ, eftersomutbildningsutskottet inle är något lokaliseringsutskott i vanlig mening. Ochjag kan förstå att utbildningsutskottet har haft svan atl välja ul de orter därutbildningen skall läggas ned. Jag vet inte om det är den svårigheten som harlett utskottet lill atl göra det s. k. Alexanderhugget och i stället för altlägga ned två skolor hugga bort grunden för sjöbefälsutbildning på fyra orter. Jagsäger detta därför att när nu sjöbefälsskolorna inordnas i den nya högskolansker det i på etl smidigt sätt, eftersom man har förberettsamgåendet med . En liknande naturlig sammansmältninghade kunnai ske i med Tekniska högskolan. I skulle dennasamordning lika naturligt ha kunnai ske med och dess tekniskahögskola. Däremot irorjag all del blir svårare alt få lill stånd en liknandenaturlig samordning i och . Enligtmin mening är därför utskottets förslag skenbart lokaliseringsvän-ligi. MedGöteborg, och som orter med sjöbefälsskolor blir del iverkligheten så alt eleverna i första hand söker sig lill , därsamarbetet med och närhelen till varvsindustri gerde bästa utvecklingsmöjligheterna. Jag tycker atl eleverna på etl orättmätigtsätt kommer i kläm med utskottets förslag i lokaliseringsfrågan. De ungasjömännen åsamkas extra kostnader genom att de får flytta och skaffa sig egethushåll på annan ort än den där de har sina familjer. Del är bevisligen sä au ca25 96 av Sveriges sjöfolk bor inom och har vardera lika stor del, ochresterande är spridda runt om i landet. Enannan uppgift som bestyrker all är en sjöfarlsbygd liksom västkusienoch Siockholmsområdei är all bara Göieborgs och län. ochSlockholms län har över 2 800 sjömän som belali sjömansskatt - ochGöteborgs och län har över 5 000 sjömän som betalt sjömansskatt. Övrigalän har betydligt lägre antal bosatta sjömän. Uppgifterna är årstaxering. Jagbeklagar att dessa uppgifter - som måste vara kända för utskottet - inte harvarit vägledande för utskottets förslag lill lokalisering av sjöbefälsskolorna.Jag förstår emellertid, herr lalman, all det är meningslöst all mot ett enigtutskott ställa något yrkande i lokaliseringsfrägan. Det skulle ändå falla,trots de starka argument som föreligger för atl bibehålla sjöbefälsutbildningeni i nuvarande omfattning. Däremotanser jag det självklart all här universitets- och högskoleämbetet framöverprövar utbildningen vid sjöbefälsskolorna, så blir resultatet alt det även ifortsättningen kommer all anordnas kurser i för sjöadmini-slratörer fränutvecklingsländer, lankoperaliva kurser saml kurser för drifttekniker ochdriftingenjörer. Utbildningav sjöbefäl samt diifl-och underhållsteknisk personal Jag barden uppfattningen au skolor skall vara lokaliserade på orter därdel finns 1. ett bra elevunderlag, 2. möjligheter alt rekrytera och behålla godalärarkrafter, 3. goda möjligheter au samarbeta med annannäraliggande utbildning och forskning, 4. ett omfattande kunnande inom det aktuellautbildningsområdet, 5. goda materiella och lokalmässiga förhållanden ochförutsättningar för utbildningen. Alladessa förutsättningar är tillgodosedda vad gäller sjöbefälsutbildningen iMalmö. Jagvill erinra om vad sade beträffande fördelningen över landet avdem som betalade sjömansskatt. Av totalt ca 25 000 var ca 6 500 bosatta iSkåne, därav i ca 5 700.1 är det 6 900, iSlockholms län ungefår 2 800, i län 1050 och i ca4(X). Det är siffror som talar. Detförekommer i ett kontinuerligt samarbete med . Vidsjöbefälsskolan i finns en specialutbildning i olycksföre-byggande ochhavsmiljöskyddande ålgärder, en utbildning som genomförts i samförstånd medIMCO och SIDA. Utbildningen har nära anknytning lill sjöbefälsutbildningen iövrigi. Jag är tacksam förden positiva markering som utskottet har gjort närdel gäller möjligheten till fortsatt utbildning i pä det området. Går man av regionpolitiska skäl ifrån de kriterier för lokalisering avutbildning, somjag lidigare har redogjort för, är del lill nackdel Utbildningav sjöbefäl samt drift-och underhållsteknisk personal för rekrytering till ochgenomförande av utbildningen. Jaganser att i bör bibehållas, och jag skulle i och för sigdärför vilja yrka bifall till motionen 1978/79:1918. Men eftersom det gälleratt välja vilken sjöbefälsskola man inte skall acceplera om man accepterarMalmö och jag inte har underlag för au välja mellan de andra-det har jag inlekunnat skaffa mig - har jag inle möjlighel all yrka pä det sättet. Jag vet altGeorg kommer alt ta upp en diskussion om möjligheten att yrka återremissför alt det skall göras en kompletterande utredning av lokaliseringen avsjöbefälsskolorna. Ett sådant yrkande är jag beredd att stödja. Jag kan försäkra kammarens ledamöter all ulbildningsuiskotlelverkligen har arbetat hårt med denna fråga. Proposilionen kom , och vihar haft många sammanträffanden med människorsom är intresserade av de här utbildningsfrågorna och gjort allt vi kunnai föratt komma fram lill en rimlig lösning. Detär alldeles uppenbart, herr lalman, att sjöbefälsutbildningen i idagäröverdimensionerad. Med hänsyn till utvecklingen inom handelsflottanutbildar vi för arbetslöshet om vi inte drar ner utbildningen. Jag vill gärnaerkänna all milt namn finns med på en motion som begär fyra sjöbefälsskolor,men arbetet i utbildningsutskoitel har lärt mig all t. o. m. det är för mycket- del är nödvändigt alt dra ner till tre skolor. Exakt hur stora de skall varaoch hur de olika utbildningslinjerna skall dimensioneras är det inle möjliglall säga , ulan det ingår i ett av de utredningsuppdrag universitets- ochhögskoleämbetet kommer att få. Över huvud taget är väldigt myckel av denkommande sjöbefälsutbildningen remitterat lill UHÄ. pä en väsentlig punkt har ändrat i propositionens förslaggenom atl nämna vilka orter som skall ha utbildningen - i proposilionen villeman hålla frågan öppen ytterligare - är skälet det au vi bedömer det somhederligt mot de orter som får förändrade utbildningar au de får veta detta ilid. Den nya utbildningen skall starta /81. Om vi väntar medlokaliseringsbeslulet till betyder del att orterna icke kommer att harimlig tid för planering. Därför har utbildningsutskottet föreslagit riksdagenall redan nu bestämma hur organisationen beträffande orterna skall se ut. När jag säger all den nautiska utbildningen, sjöbefälsutbildningen, äröverdimensionerad menar jag alt del är andra utbildningar sorn förekommervid sjöbefälsskolorna som kommer att utvecklas, nämligen utbildningen avdrifttekniker och driftingenjörer. Del är utbildning av de människor som finnsi de stora maskinrummen på landbacken, värmecentraler osv. Utskottet säger nuatt de två orter som föriorar den nautiska utbildningen i stället skall fäökade insatser för utbildningen av drifttekniker och driftingenjörer. Jag ärangelägen om alt understryka au jag väl förstår hur man upplever den härsilualionen i och . Men del är ändå sä all del i Slockholmskommun och i Malmö-Lundomrädel finns samman- taget ungefär 70 000utbildningsplatser inom högskoleväsendet, medan det pä andra orter i landetfinns myckel få. Det gör mindre ont för de stora universitetsorterna atlgenomföra en nödvändig minskning än det gör för de små platserna, där enneddragning kommer all få mycket allvarliga konsekvenser. Sådanahär resonemang har spelat en stor roll i utbildningsutskottets bedömningar, mendetta har naturligtvis varit fallet också när del gällt rent utbildningsmässigaaspekter. Vi har kommit fram till all det finns ingenting som säger altsjöbefälsutbildning t. ex. i skulle vara sämre än sjöbefälsutbildningi eller . Motdelta kan man säga, såsom man har gjort frän Skånebänken, att det finns lokalakrav: man vill ha utbildningen sä nära sig som möjligt. Men om vi skulle arbetautifrån sådana utgångspunkter på alla utbildningsområden, dä skulle vi få göraslora förändringar i ulbildningskartan i vårl land, och del kan vi inte göra.Det är ofrånkomligt all somliga studerande måste skaffa sig utbildning pä annanort än hemorten. Det går alltså inte au beakta argumentet atl man skallföriägga sjöbefälsutbildningen lill de orter där flest intresserade studerandefinns. Jagvill också understryka alt vi när del gäller utgått från alt där finnsutbildningar som är speciella, bl. a. inom områden som gäller sjösäkerhet,ålgärder för alt rena havet, osv. Vi räknar med att UHÄ skall möjliggöra allsådan utbildning även fortsättningsvis kan äga rum i , varvid denna knytstill den tekniska högskolan i . Jag har all respekt för den oro som somliga ledamöter av riksdagenkänner just , men jag vill framhålla att etl yrkande om återremiss,om det bifalles, inte kommer att leda till någonting. Utskottet är nämligen -och det är myckel väsentligt, herr talman - enhälligt. Alla olika intressen harfunnits representerade i uibildningsutskotiet under dess arbete, och vi harefter atl ha gått denna länga mödans väg kommit fram lill ett enhälligtutskottsbetänkande. Jagyrkar bifall till ulskoitets hemställan i detta betänkande. Om det framförsyrkanden om återremiss, sä hemställerjag, ber talman, om avslag pä dessayrkanden. Utbildningav sjö-befål samt drift-och underhållsteknisk personal () kongenmäle: Jag förslår att del är svårt alt genomföra stora förändringar i engällande organisation för alt förbättra närhelen till utbildning för elever.Men det är å andra sidan inget argument för au man skall försämra enorganisation där man har närlokaliserade uibildningsansialter. Del framgår jumed önskvärd tydlighet au rekryteringsunderlaget för sjöbefälsuibildning finnsi första hand inom , därefter i och därnäst iStockholmsområdet. Detta förhällande är ett skäl för att inte förändra dennäriokaliserade utbildningen och göra det sämre för eleverna. Utbildningav sjöbefäl samt drift-och underhållsteknisk personal () kongenmäle; Jag vill bara lillägga att del nalurliglvis vore allra enklast förUlbildningsuiskotlel om vi hade kunnai säga att vi skall bibehålla allautbildningsplatser. Dä skulle utbildningsutskotiet bli konung fören dag, somnågon har sagt, och alla skulle tycka alt det är bra. Men del skulle bliallvarliga konsekvenser efteråt. Jagvill erinra herr talmannen och kammarens ledamöter om att del finns de somsysslar med della som tycker atl tre sjöbefälsskolor är alldeles för mycket ochalt man borde koncentrera utbildningen lill en enda. Etl motionsyrkande med ettsådant innehåll har också framförts i , men vi har yrkat avslag pådelta. Vitvingas här i kammaren att dä och dä göra mycket besvärliga ställningstaganden.Deltaäreiisådant,och uibildningsutskotiet harenhälligt konstaterat au man intekunnai komma fram till en lösning på annat sätt än del som föreslås. (vpk); När jag begär ordet är det för att pä uppdrag av vpk:s riksdagsgruppyrka återremiss av del här ärendet. Orsakenlill all vi yrkar återremiss är den märkliga och helt oacceptabla behandlingsom ärendet undergått i utbildningsutskottet. Del är enligt vår mening fel atlkammaren skall sitta och besluta på ett sådant beredningsunderlag som härpresenteras. Hela underiagsmaierialet i detta ärende präglas av motsägelser ochförvirring. Och del är utbildningsuiskotlets betänkande som skapar merparten avdenna förvirring. Det går inte att fatta något vettigt beslut mot en sä dåligbakgrund. Fördet första har universitets- och högskoleämbetet en helt annan syn än bådestatsrådet och utskottet på denna utbildningsorganisation. Ytterst bottnardetta i vad som lydliglvis är i grunden skilda synsätt på utbildningens mål,yrkesfunklionen, utbildningens tidsenlighel och graden av anpassning lillarbelsgivariniressena. Del ärju en orimlighet all begära all kammarensledamöter utan närmare motivering i materialet och utan den minsta analys skallsopa undan landets ämbetsverk för universitets- och högskolefrägoroch medslutna ögon och i raka led ställa sig bakom och iutbildningsutskottet. Fördet andra utgår både proposilionen och utskottsbetänkandet från en mycketbestämd, från början förutsatt, premiss rörande sjöfartens utveckling. Denpremissen går ul pä atl sjöfartens behov av specialpersonal och befäl kommerall minska. Dennapremiss är emellertid i proposition och ulskoitsmalerial inie pä någol sättmotiverad. Den är lagen för given ulan minsta analys. Men hur kan man baragodta detta? Är del vår sak alt förutsätta alt vissa redarintressen villfortsätta all sälja ul eller flagga ui fartyg lill förfång för handelsfloilan?Är del vår sak all i eu uibildningspoliliski sammanhang utgå ifrån en heltannan premiss om sjöfarten och sjötransporternas ulveckling än de långsiktigabedömningar som redovisas i t. ex. .'? måsleorganisera etl stailigi rederi. Ponera att energiproblem och växande bilismframtvingar en utbyggnad av den från många synpunkter sä fördelaktiga ochunderuinyiljade inrikes sjöfarten. Ponera all säkerhei och andra förhällanden iframliden påkallar slörre krav och en annan bemanning. Är del sä givei au vi skallacceplera eu alls icke underbyggl påslående av en minisier och enuiskoiisialesman, vilka inie sysslar med trafikfrågor, och av etl utskott somöver huvud tagel inte tar upp ministerns påstående till någon som helstegenllig analys pä en enda rad i betänkandet? Jag menar alt detta voreorimligt. Fördel tredje: UHÄ har en annan syn pä lokaliseringen av utbildningsenheterna änulskollel, och häri ligger väl den mest påtagliga egendomligheten i ulskoitetsbeteende. Statsrådet har i motsats lill UHÄ velat begränsa antaletutbildningsorter. Han står som nämnts fören mer pessimistisk syn pä sjöfartensutveckling, dock utan närmare motivering. Men han vill ändå all UHÄ skall fäanalysera vilka orter som skall ifrågakomma för förändring, och del är denna uppgiftsom ulskollel av någon egendomlig anledning nu plötsligt vill gripa in i. Undermina år i har jag fåll höra av huråterhållsam bör vara när del gäller att falla fackmyndigheter iämbetet belräffande den här lypen av lokaliseringsfrågor. Men bryter herrAlemyr utan vidare mot den behandlingsprincip som han har hävdat bordegälla, och han tränger sig mellan regeringen och LJHÄ och förordar atl mansläpper och för alt ha kvar och . Vadan dennaplötsliga beskäftighet? Varför plötsligt spela bort tvä slörre hamnstäder medupptagningsområden med mer än 1 miljon invånare vardera och med andra ochtredje platsen när det gäller mantalsskrivna sjömän? Jo, förklaringen ligger jui öppen dag. från och frän län villnalurliglvis ha kvar utbildningen i och i . Nuär det förvisso ingen som missunnar och all ha sin utbildning.Men all som pris för della helt sonika spela bort och och motUHÄ solidarisera sig med den folkpartistiske utbildningsministern är väl ändåi grövsta laget. Någon mätta får det väl ändå vara på hur man bedriver debypoliiiska intrigerna här i kammaren. socialdemokrater borde nog ha varit återhållsammare när det gälltalt koppla pä den folkpartistiske ministerns bedömning av den svenskasjöfartens framlida utveckling. Det må väl räcka med att socialdemokraternakompromissar ihopsig med den folkpartistiske industriministern om att skära nedvarvsjobben med 20 "o efter 1980. Skall man nu kompromissa ihop sig medden folkpartistiske utbildningsministern för atl få tillfälle att förordaKalmar och på bekoslnad av och ? Jag vill varna fördensortens affärer. Korridorsamarbeie av del slaget med i den enafrågan efler den andra gagnar inte ulan skadar svensk arbetarrörelse -delta mer som en anteckning i marginalen. Fördel fjärde, herr talman, vill utskottet au kammaren skall ta ställning tillfrågans kostnadsaspekter - kosinadsargumeniei skymtar egentligen som det tungaargumentet i bakgrunden - och detta utan minsta analys av kostnads- Utbildningav sjöbefäl samt drift-och underhållsteknisk peisonal Utbildningav sjöbefäl samt drift-och underhållsteknisk personal Del ges ingensom helst jämförande bild av hur lägel är belräffande lokaler och utrustning päde olika orterna. Nyinvesteringsbehov och avskrivningstider är omöjliga all fågrepp om när man läser materialet. Frågan om tillgängen på lärarpersonal vidändrade lokaliseringsmönster nämns inte. Samarbeis- och samordningseffekterna irelation till andra delar av utbildningsväsendet tas inie upp till minstaanalys - trots atl de uppenbart har betydelse för en jämförelse mellan t. ex.Kalmar och versus och . F. ö. tycks inte de smånotiser som kan utläsas i propositionen stämma med den information man fhr fränutbildningsenheterna själva. Även pä denna punkt råder en oklarhet och enförvirring som enligl vår mening inte medger ett rikligt beslut. Därtillkommerall den fråga som utskottet ulan analys åberopar till stöd för sillställningstagande - nämligen just kostnadsfrågan - kommer att slå på ett heltnytt sätt därest man verkligen accepterar tesen au utbildningen bör reducerasoch koncentreras. Då kommer man förmodligen lill helt andra slutsatser än utskottet. Omverkligen den tesen skulle visa sig riktig au handelsfiottan minskar, attbehovet av sjöbefäl och annan driflpersonal minskar - dä pekar det alltså påhelt andra lösningar pä sikt än den någol märkliga hybrid utskottet vill kokaihop. Dä kan del tänkas att man skall låta resurserna pä fyra av de fem orternaskrivas av i lugn och ro och salsa pä au ersätta den djupt otillfredsställandesituationen för utbildningen i med en framtida samlad, ultramodernutbildningsenhet, som i sådant fall kan ta hela sjöfartensdriftpersonal-utbildning om hand. Då skall man inie skapa kapitalföriusier ochonödig desorganisation genom att göra koncentrationen i etl slags mellanstegfrån fem till tre utbildningsorter. Om den lypen av framtidsperspektiv säger varkenpropositionen eller utskottet etl dugg. Och innan vi fåll dessa förutsättningarpå klariagda är det olämpligt att lägga ner enheler och delar avutbildningen och förändra organisationsformer bara för atl kunna bedriva illaunderbyggda bypoliiiska bytesaffärer- för del är vad del hela är fråga om närvi klär av det höljet av granna ord och argument. Kammaren behöver i den här frågan som i andra frågor ettbesluisunderiag av allsidig natur, som innefattar verkliga analyser av de verkligaproblemen. Del har vi inte, och därför bör ärendet återremitteras. Jag vill inledningsvis säga all jag ansluter mig lill del enhälligaförslag som föreligger i utskottsbetänkandet. Sedantyckerjag alt borde ha bättre argument än spydigheter om altStig Alemyr och i har bedrivit bypolitik. Han brukarkunna använda sakliga argument, men de bär väl inte den här gången, och därföranvänder han sig av spydigheter. Delär en rad motioner som vi har haft alt behandla i utskottet i detta sammanhang.Jag menar alt det föreligger ett lika starkt behov av atl man behållerhögskoleutbildning när del gäller de båda utbyggnadsorterna ochHärnösand. Del är inle bara Bengl i , och inte bara socialdemokrater, utanockså en rad andra politiker som har motionerat i denna fråga. Jag har begärt ordet för att la upp några speciella frågor kring dettaviktiga problem som behöver klariäggas ytteriigare med anledning av dendiskussion som har uppstått. Det är nödvändigt inför del arbete som skallbedrivas av universitets- och högskoleämbetet, UHÄ, inför framläggandet av ettförslag om maskin- och driflleknikeratbildningen saml om maskin- ochdriftingenjörsulbildningen, vilket skall presenteras för ett förnyat slutligtavgörande här i . många motioner som väckts i anslutning lill proposilionen har också fråganom samordnat resursutnyttjande och behovet av ökad teknikeratbild-ning - främstför arbetsmarknaden lill lands - betonats. Jag avser alt mot den bakgrandenberöra några synpunkier som framkommit i debatten om dessa frågor. För attytteriigare klargöra min syn på dessa vill jag först citera etl par avsnitt iregeringens proposition nr 71. Därsäger utbildningsministern pä s. 6, i anslutning till de ökade säkerhetskravsom har berörts i denna debatt: "Därav följer t. ex. altmaskinbefälsutbildningen - med vilken jag avser utbildning till maskinteknikeroch sjöingenjör - såsom jag kommer alt förorda bör få en utformning sommer än skiljer denna utbildning från driftuibildning-en." Litetlängre fram på samma sida fortsätter utbildningsministern; "De krav somdessa yrken ställer kommer däremot" -jag vill understryka ordet däremot -"att vara sådana att utbildningarna får anses syfta lill skildaarbetsmarknader." Någotlängre ned på samma sida drar utbildningsministern följande slutledning;"Delta leder lill all utbildningarna inom sjö- och drifiområdei måsteplaneras var för sig i fråga om studietidens längd, dimensionering,lokalisering och behov av resurser" Dettakan verka vara en klar läsning i en viss riktning av de här utbildningarna. Mennågra sidor längre fram i proposilionen gör utbildningsministern ettuttalande, som också är det som föranlett milt inlägg här , På s. 8 längstned säger han: "Utbildningarnalill maskintekniker/sjöingenjör och driftiekhiker/drift-ingenjör har, som jagnyss har nämnt, i många delar ett innehållsmässigt nära samband. Vissa kursertorde därför kunna ges samma innehåll så all samläsning kan komma lill stånd.Det ankommer på UHÄ atl utarbeta utbildningsplaner och pä högskoleenheterna attinom ramen för dessa utforma lokala planer och kursplaner. Jag utgår från altberörda myndigheter kommer atl ta till vara de möjligheter som finns lillgemensamt utnyttjande av resurserna för utbildning pä de olika linjerna." Dehär av mig återgivna uttalandena i samma proposition har skapat en visstveksamhet om vad utbildningsministern egentligen har avsell på denna punkt. Vihar också i utskottet missal att klarare ange, hur vi lycker att de härproblemen bör lösas innan förslaget på grundval av UHÄ;s utredningsarbete läggsfram pä som underlag för regeringens kommande proposition. Jag hari del här läget intet annat att göra än all lill protokoll Utbildningav sjöbefäl samt drift-och underhållsteknisk personal 10 protokoll 1978/79:109 Utbildningav sjöbefäl samt drift-och underhålls-teknisk personal ange, hur jag sett pä denhär frågan och hur jag också tolkat att en majoritet i utskottet avsett au denbör prövas. Manhar i det förberedande utredningsarbetet förutsatt en utökning av antaletinlagningsplatser till driftleknikerulbildningen. Man har också bedömt allantalet intagningsplatser lill driftingenjörsulbildningen kan behöva ökas omfyra å . De båda utredningar som jag åberopar - UTSJÖ och DRIFT 73 - harockså påpekat likheten i målsättningarna för utbildningen av maskintekniskpersonal för farlygsdrift och exempelvis för drift av energitekniskalandanläggningar. Det är mot bakgrand av den uppgiften somutbildningsministerns av mig lidigare citerade uttalande i propositionen skapaten viss tvekan. Vad menar man? Man har i debatten frågat sig huruvida inte UHÄ,om man där finner det vara riktigt både ur pedagogisk synvinkel - exempelvis omdel finns möjlighet till samläsning och samutnyttjande av laboratorieresurser- och från ekonomisk synpunkt, kunde pröva frågan om bättre samordning av debåda leknikerutbildningarna. Jag lycker personligen atl del borde vara möjligl,och jag hoppas också all UHÄ bereds tillfälle all pröva denna lanke. Organisatoriskasamordningar borde vara möjliga atl pröva innan förslagel kommer tillbaka tilloss här i . Frågorna om etl effektivt samutnytljande ochutbildningsetappernas längd och innehåll bör enligl min mening få möjlighet allprövas hos den grupp inom UHÄ som skall arbeta med dessa frågor. Ett exempel pävad jag menar är alt maskinteknikerna skall ha en utbildning omfattande 80poäng. De har redan en läng förpraktiktid, som kan beräknas omfatta sammanlagttre är, om man räknar de månader av sjöfartstjänsl som ingår i dennaförpraktik. Driftteknikerna får enligt detta förslag också en utbildningomfattande 80 poäng, men här uppstår en avsevärd skillnad.