prot · G2096 · 1978-12-31 00:00:00 — Vad man kankonstatera är att fler ungdomar än tidigare gårulan jobb som fler ungdomar än någonsin lidigare är föremål föruppehållande sysselsäiiningsåigärder i form av beredskapsarbeten,subventionerade löner eller mer eller mindre (ofta mindre) målinriktadutbildning. Delta är naturiigtvis en i längden fullkomligt ohållbar situation,och del är nödvändigt, som vi frän vpk:s sida gång på gäng hävdat, all medstatliga åtgärder öka den totala sysselsättningen i landet. Ijanuari tillkallades delegationen för ungdomens sysselsättningsfrågor(DELFUS). Direktiven för delegationen är mycket knapphändiga, men som främstasyfte anges att "föreslå åtgärder som bör göra del möjligt att nå detgrundläggande målet att alla ungdomar skall tillförsäkras arbete, praktik ellerutbildning". Det enda rimliga är då atl man utgår från de verkligaorsakerna lill ungdomsarbetslösheten. En förutsättning måste självfallet varaatl ungdomarnas rätt lill arbete inte får tillgodoses pä bekostnad av någonannan grupp av lönearbeiare, exempelvis de äldre på arbetsmarknaden. Vilkaär då orsakerna till ungdomsarbetslösheten? Från borgerligt håll, och frånandra som ser som en huvuduppgift alt slå vakt om del nuvarande ekonomiskasystemet, framhålls olika problem som kan åtgärdas genom tämligen enklaadministrativa ingripanden från samhällets sida eller som ställer stora krav påde arbetslösa ungdomarna när del gäller anpassbarhei. Man finner förklaringarsom atl ungdomarna har för dålig utbildning eller ingen utbildning alls, att debor på fel plats, atl del behövs bättre yrkesvägledning, alt de har för storakrav på jobben, alt trygghetslagarna skrämmer arbelsköparna från att anställaungdomar och att del är den ihållande lågkonjunkiurens fel. Delär förmodligen möjligt atl genom utbildningsinsatser, ivångsförflyii-ningar,yrkesvägledning, utpressning för att tvinga ungdomar atl acceptera lågavlönadejobb i usla arbetsmiljöer och uppluckringav trygghetslagen se till alt någotfler ungdomar kommer i arbete. Men detta kommer inle atl leda lill allungdomsarbetslösheten försvinner, eftersom del inte finns tillräckligt mångajobb. Det finns heller ingen anledning att vänta sig en avgörande förändringom lågkonjunkturen vänds i sin motsats. Vi vet alt utslagningen frånarbetsmarknaden har ökat stadigt , ochungdomsarbetslösheten är en del av denna utslagning. Detta är en trend som harstått sig tämligen opåverkad av tillfälliga konjunktursvängningar, och det ärav allt alt döma inte heller något unikt svenskt fenomen utan har sinmotsvarighet i hela den industrialiserade kapitalistiska väriden. Därför måstedetta ses som en strukturell företeelse, betingad av förändrade föruisänningarför den kapitalistiska produktionen, med vikande sysselsättning som följd. DELFUShar lagt fram elt program i 15 punkter, som sedan legat till grund förregeringens senaste åtgärder mot ungdomsarbetslösheten, vilka i sin tursammanfattats i 18 punkter. Det handlar genomgående om utbildning, praktik,beredskapsarbeten och förstärkningar av arbetsförmedlingarna. Bortsett från ettpar punkter som helt saknar praktiskt innehåll kommer de här åtgärderna attförbättra en del ungdomars möjligheter alt få jobb. Men ingen enda av dessapunkter garanterar varaktigt jobb, och än mindre syftar någon av punkterna lillalt på ett seriöst sätt angripa ungdomsarbetslöshetens orsaker och vända denuppåtgående trenden. Slutsatsernaman måste dra av detta är dels alt den nuvarande ekonomiska maktstrukturen inteförmår att tillgodose ungdomars och andras rätt lill arbete, dels alt denborgeriiga regeringen accepterar en fortsatt arbetslöshet och därmed ocksåungdomsarbetslöshet. Följaktligen måste regeringens åtgärder molungdomsarbetslösheten betraktas som skenmanövrer för alt dölja problemensegentliga karaktär och omfattning. Man försöker få det till att arbetslösheteni huvudsak beror på den arbetslöse själv, och man försöker skyffla undan dearbetslösa i beredskapsarbeten och utbildningar, som för de flesta inle kommeratl vara något annat än återvändsgränder, sä länge det saknas ett långsiktigtperspektiv på hur allas rätt till arbete skall kunna tillgodoses. Förinvandrarungdomen är situationen ännu allvariigare. Förutom den socialaomställning som det innebär all vara invandrare är svårigheterna med språket enytteriigare faktor. Deav dessa ungdomar som är tvingas om de skall lära sig svenska altmedverka i cirkelverksamhel i något bildningsförbund. Cirkelverksamhet är brai och för sig, men för dessa ofta arbetslösa ungdomar löses definitivt inteproblemen. För dem som är erbjuds språkutbildning på AMU, och dåfinns också bidrag till uppehället att tillgå, även om dessa enligt vpk:smening är för små. En möjlighet att något förbättra situationen för dem under20 år är atl ge dem samma möjligheter som de . Beredskapsarbetenär nödvändiga för alt motverka de katastrofala följder som arbetslöshetenannars skulle komma att få. Likaså är utbildningsinsatserna nödvändiga, bl. a.för atl motverka den utslagning som finns inbyggd i skolsystemet. Men bådeberedskapsarbeten och utbildning måste sättas in i en strategi för alt ökasysselsättningen totalt i landet. Vpk har i olika sammanhang pekat på behovetav all statliga basindustrier upprättas liksom av en långsiktig omstruktureringav näringslivet mol en ökad förädlingsgrad. Vihar också hävdat atl kraftfulla insatser måste göras för all bygga uleftersläpande sektorer i samhället, som barnomsorg och sjukvård. Bådei DELFUS förslag och i regeringens åtgärder har alla långsiktigaperspektiv för att komma lill rätta med ungdomsarbetslösheten saknats. Jagvill mol denna bakgrund ställa följande frågor till arbetsmarknadsministern: Hur förklarar regeringen ungdomsarbetslösheten, ochvilken långsiktig målsättning har man inom regeringen för ungdomarnassysselsättning? Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för altskaffa ungdomen bestående jobb? Anser arbetsmarknadsministern atl DELFUS fyller denuppgift som avses i direktiven? Kommer regeringen att förändra bestämmelserna så,att även invandrarungdomen under ges samma möjlighet beträffandespråkundervisningen som invandrarungdom ? 1978/79:26 av Karl-ErikSvartberg (s) till industriministern om sysselsättningsproblemen iGöteborgsregionen: Regeringen tillsatte våren 1977Göteborgsdelegaiionen med uppgift alt behandla dels sysselsättningsproblemen,dels samordningen av den statliga planeringen i regionen. Göteborgsdelegationenskall i det långa perspektivet verka för alt sysselsättningsplaneringen iregionen samordnas. De långsiktiga sysselsättningsfrågorna belyses inomlänsplaneringen. Detta gäller såväl näringslivets utveckling somtillgängligheten till de arbetsplatser som finns. Påkort sikl skall delegationen på länsplaneringens grund belysa de omedelbaraarbetsmarknadspolitiska konsekvenserna av driftinskränkningarna inomvarvsindustrin samt överväga de åtgärder inom regionen i dess helhet som kanerfordras för att förbättra sysselsättningsläget. För den sistnämnda uppgiftenhar till delegationen knutits en särskild arbetsgrupp. , industriminister , anför att de "frågor som har sambandmed de omedelbara sysselsättningsproblemen bör angripas med förtur".Vidare: "Förslag till konkreta åtgärder som kan förbättra sysselsättningsproblemeni bör lämnas efter hand. Denna del av arbete bör läggas uppså att verksamheten kan avslutas ." Så långt direktiven. Göteborgsdelegationenhar bl, a. genom skrivelser till regeringen agerat för atl olika konkretaprojekt bör genomföras i eller lokaliseras till . Tarregeringen fasta på de förslag som kommer? Enviss osäkerhet råder i fackliga och politiska kretsar redan när det gällerdelegationens möjligheter alt arbeta. Osäkerheten synes vara ännu större närdet gäller regeringens uppföljning av delegationens arbete. Delegationensoch därmed regeringens uppgift är alt förbättra sysselsättningsläget iGöteborgsregionen. Trots detta kan man konstatera alt arbets- marknadssituationengenomgått en dramatisk försämring underden . Medhänvisning till del anförda vill jag till industriministern ställa följandefrågor: 1, Vilka konkreta åtgärder för att förbättrasysselsättningsläget har regeringen vidtagit på förslag avGöteborgsdelegationen? 2, Hur många nya sysselsättningstillfällen har skapatsi genom dessa åtgärder? 3, Är Göteborgsdelegationens verksamhet avslutad vadavser de akuta sysselsättningsproblemen i ? 1978/79:27 av LennartAndersson (s) till statsrådet om hemspråksundervisningen förinvandrarbarnen: påbörjades den s. k,hemspråksreformen, som bl. a. innebär en skyldighet för kommunerna atl erbjudaeleverna undervisning i och på sitt hemspråk. Statsbidrag ställdes tillkommunernas förfogande för sådan undervisning liksom för hemspråksträning i denallmänna förskolan. Undervåren har kritik mot reformen förekommit i massmedia, varvid bl. a. uttalatsatt reformen inte har genomförts enligt intentionerna eller inte har fåttavsedd effekt. Motdenna bakgrund vill jag till statsrådet ställa följande frågor: 1, Anser regeringen atl reformen har fått delgenomslag som kunde förväntas under del första året? 2, I hur många fall har kommuner befriats frånskyldigheten aU anordna hemspråksundervisning och vad har varit skälen tilldella? 3, Hur stor andel av invandrarbarnen med behov avhemspråksundervisning/träning berörs av befrielsen från skyldigheten attanordna sådan verksamhet? 4, Vilka åtgärder planeras inom skolövesiyrelsen,och regeringen i syfte atl öka reformens genomslagskrafi? 5, Planeras några ytterligare åtgärder för atlförbättra invandrarbarnens ställning i förskola och skola? 1978/79:28av () lill statsrådet om skolor: Maranalarörelsenhar i olika delar av landet startat s, k. pilgrimsskolor. Av rörelsens ledareges genom massmedia beskedet att barnens lärare är mestmeriterade genom att sakna lärarutbildning, att man inte eftersträvarnågon objektivitet som i de vanliga skolorna, att elt fritt val förbarnen inte existerar, att aga ingår som en delav skolans uppfostran, attbarnen uppmanas uppla kamp mol fackföreningsrörelsen och folkrörelserna och att könsrollsfrågor aldrigdiskuteras i skolan. Samlidigtmed detta gives genom beskeden attskolminister anser att det råder en dålig arbetsdisciplin iskolorna, att del daltas för myckelmed eleverna, att dagens skola är enelitskola, att bestämmelserna förprivatskolorna bör preciseras. Motbakgrund av dessa uttalanden, som verkar passa bra in i varandra, anhåller jagalt till statsrådet få ställa följande frågor: Anser statsrådet atl skoloröverensstämmer med § 35 i skollagen? Vilka åtgärder avser i annat fall statsrådetvidtaga? § 24 Meddelande omfrågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1978/79:24av Siure () till kommunikationsministern om ökad säkerhet vidlandsvägstransporter av farligt gods: hotades av enallvarlig giftolycka, då en billast med natriumhydrosulfit fattade eld inomstadens tätbebyggda område. Vilkaåtgärder är statsrådet beredd all vidta för atl skydda människor utefter våratransportledet mot framtida risker av detta slag? 1978/79:25av () till kommunikationsministern om bemanningen avRödkallens fyr: En betydande rationalisering sker f n, inom lots-och fyrväsendet för all hålla kostnader nere. planeras enavbemanning av Rödkallens fyr i . Den modell som presenteras för alluppskatta kostnaderna och konsekvenserna för en avbemanning av nämnda fyr måstebetraktas som tvivelaktig, från samhällsekonomisk synpunkt. Det är ytterstosäkert om avbemanning av Rödkallen medför någon reell vinstför statsverket eller om del enbart blir en överflyttning av kostnaderna tillandra verk. En avbemanning av Rödkallen betyder avsevärda ölägenheter föryrkesfiskarna i . Vidare har Rödkallen med sill läge vid inloppetlill en av största hamnar stor betydelse för sjöfarten. För fiyget påKallax är fyrplalsen av stor betydelse och för är den en av de viktigasteutsjöplatserna. Jagvill därför ställa följande fråga till chefen för : beredd att vidta åtgärder för en fortsatt året-runl-bemanning avRödkallen? 1978/79:26 av () lill jordbruksministern om förbudet mot användning av DDT i skogsbruket: råder förbud mol attanvända DDT i skogsbruket. har dock uppgifter framkommit somtyder på att försök görs alt smygvägen använda DDT i skogsbruket. Användande avförbjudna preparat måsle betraktas som allvariigl. Försök atl smygvägen användaDDT, ulan alt den som hanterar det vet all del gäller förbjudna preparat, måstebedömas som helt otillständiga. Medanledning av detta vill jag lill jordbruksministern framställa följande fråga: Vilkaåtgärder är statsrådet beredd vidta för atl se till all förbudet mol attanvända DDT i skogsbruket efterlevs? 1978/79:27 av () till försvarsministern om lidigareläggning av planerade leveranser tillförsvaret: Enligtuppgifter i pressen skulle försvaret planera kraftiga nedskärningar ibeställningar av kläder och skor för arméns räkning. Dessa nedskärningar skullefrån sysselsättningssynpunkt få svåra konsekvenser för vissa orter. Jag villmot den bakgrunden ställa följande fråga lill försvarsministern: statsrådetvillig medverka till en lidigareläggning av planerade leveranser tillförsvaret av kläder och skor, så alt sysselsättningen inte äventyras vid deförelag som berörs av aviserade nedskärningar? 1978/79:28av Bförn () till jordbruksministern om hälsoriskerna vid användningav fenoxisyror: Under en lång följd av år har riskerna beträffandeanvändningen av fenoxisyror diskuterats. De utgör den dominerande gruppen avherbicider och används både inom jord- och skogsbruket. Del råder fortfarandestor osäkerhet hos allmänheten om dessa preparats hälso- och miljöeffekter,trots att riskerna enligt berörda myndigheter är försumbara. vetenskaplig undersökning i visar emellertid nu på ell samband mellanmänniskors kontakter med fenoxisyror och cancer. Sambandet är alltsåvetenskapligt belagt. Undersökningen är i högsta grad alarmerande. Förutomsvårbedömda ekologiska effekler visar undersökningen alt de som handskas medfenoxisyror i jord-och skogsbruk utsätter sig för allvarliga hälsorisker. Motbakgrund av detta anhåller jag att få rikta följande fråga tilljordbruksministern: Vilkaåtgärder avser jordbruksministern alt vidta med anledning av den nupresenterade nya undersökningen? 1978/79:29av () till jordbruksministern om kalhuggningen av skogsmark iStockholms omgivningar: Skogarna i omedelbara närhet har storbetydelse som friiids-och rekreationsområden. Trots detta förekommer s. k.slutavverkning, dvs. kalhuggning, i flera av kranskommuner. Underde närmaste tre åren (1979-1981) planerar domänverket alt kalhugga 68 hektarskogsmark i , i kommun, i Vallentunakommun och i kommun. Skogsvårdsslyrelseni skall ha uppsikt över den avverkning som sker. Planeradekalhyggen måste anmälas till . Samma myndighet disponeraremellertid själv kronomark på Bogesunds-landet i och har där iegen regi genomfört kalhuggning. Medanledning av dessa uppgifter ber jag alt få ställa följande frågor tilljordbruksministern: Anser jordbruksministern att kalhuggning är enlämplig avverkningsmetod i omedelbara omgivningar? Anser jordbruksministern att det är lämpligt atlden myndighet som har att öva uppsikt över bl. a. kalhuggning också genomförkalhuggning i egen regi? 1978/79:30av () lill socialministern om lagstiftning rörande säkerhetenvid brunnar: Desenaste sex åren har, enligt uppgift från samarbeiskommittén motbarnolycksfall, elt 50-tal bam ramlat ned i brunnar utan säkerhetslock. Åtta avdem har dött. a. finns del en särskild brunnslag som reglerarsäkerheten. Någon motsvarighet härtill finns inte i . Med della sombakgrund hemställer jag om alt få ställa följande fråga: Överväger statsrådetatt ta initiativ till en lagstiftning som reglerar säkerheten vid brunnar? 1978/79:31 av Per-AxelNilsson (s) till kommunikationsministern om utläggningen av beställning av nyaGotlandsfärjor: Enligt uppgifter i dagspressen har Gotlandsbolagelför avsikt att nybeställa två färjor för alt på ett bättre sätt kunna genomföratransporterna mellan Golland och fastlandet. Av pressuppgifterna framgår vidareatl bolaget har för avsikt att beställa dessa färjor från varv i ellerJapan. DåGotlandsbolagel är garanterat betydande del av sina inkomster genom statligabidrag och då staten genom styrelserepresenlation i bolaget är medansvarig förbolagets upphandling, är det av ett allmänt intresse att få visshet om statengenom kommer all medverka till att den svenskavarvsindustrin kan erhålla uppdraget att för Gollandsbolagets räkning bygga deplanerade färjorna. RiksdagsledamotenThage G. har i ett brev, dagtecknat , frågatkommunikationsministern om regeringen kommer att ta några initiativ som kanleda till att sysselsättningen med de två Gotlandsfärjorna hamnar vid svenskavarv. Något svar har . ännu inle erhållit, varför jag villställa följande frågor till kommunikationsministern: Har kommunikationsministern lagil några sådanainitiativ? Om så inte är fallet, kommerkommunikationsministern alt medverka till att överläggningar kommer till ståndså att den svenska varvsindustrin kan få dessa beställningar? 1978/79:32 av Hans AIsén(s) till försvarsministern om den framtida användningen av Upplandssignalregemenles anläggningar i : I anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:50beslutade att flytta (SI) och staben för försvarsområde (FO 47/48) från lillEnköping. S-ledamöterna på Uppsalalänsbänken påtalade i motion 1974:1780, bl.a. mol bakgrund av del besvärliga sysselsättningsläget i ,nödvändigheten av att statsmakterna ordnade med annan verksamhet i deledigblivna lokalerna. Försvarsutskottetanförde i sitt betänkande 1974:25 bl. a. följande: "Utskottet vill pånytt understryka behovet av skyndsamma åtgärder i syfte atl finna lämpliganvändning för marken och byggnaderna. Utskottet förutsätter att sådanaåtgärder vidlas, varför någon framställning från inle torde varaerforderiig." Enärdet varit oroande tyst i delta ärende ber jag alt medhänvisning till del anförda få fråga försvarsministern: Vilkaåtgärder har regeringen vidtagit och när kan de förväntas ge resultat vadbeträffar lokalisering av annan verksamhet lill S l:s nuvarande anläggningar iUppsala? §25 Kammaren åtskildes .