prot · G209143 · 1978-12-31 00:00:00 — gav en av mina repliker en välvilliglolkning, och sådanl är jag inte bortskämd med. Men jag måste ändå rälla sak i anförande. Han log upp mitt resonemang om all beslutetom den ena eller andra flygplanstypen skulle ha kunnal bli ell annal, om manhade kunnal jämföra de olika alternativen vid etl och samma tillfälle. Hans Lindbladtrodde att detta skulle ha varit försvarsutredning. Del var inle dellaJag avsåg. Då skulle man ta ställning till om man uiöver Viggenprojektei, somman redan hade, skulle la fram ytterligare ett kostsamt projekt eller om maninte skulle göra del. Den lidpunki då man möjligen hade kunnal välja annorlundalåg redan långt tillbaka i tiden. partivänner stödde dåViggenprogrammet, och det var inle fråga om att jämföra med nägol annal, t. ex.del som sedan blev B3LA. När vi kom fram lill försvarsutredning fannsinte denna valfrihet. Den valmöjlighet vi då hade var om vi skulle ulnyUja vadvi hade eller om vi i stället skulle ge oss in på en koslnadsmässigupprustning. HANS () kortgenmäle: Milt enda försvar för all Jag pratade om tekniska frågor är alt dettaärende gäller tekniska frågor. Sålill frågan om när vi skulle ha haft en valsituation. Den socialdemokratiskaregeringen menade väl ändå någonting när den gav myndigheterna direkliv attundersöka möjligheterna all la fram ett lättare system. Del som sedan blevB3LA-konceplet var inle någonting som myndigheterna hittade pä själva. AttViggen gjordes som eU aiiackflygplan men ocksä var tänkt som en enhelsplaltformför även spaning och jakl sades från början. Försvarspolitiken,m. efternågra ärändå en seriös granskning i den då akluella försvarsulredningen för aUse om vi verkligen skulle ta JA-versionen eller om vi i stället skulle köpaulifrån. Då fanns det inga tankar på all del också skulle bli en tredjegeneration , alltså en allackversion efter jaktflygplanet definierades trodde väl ingen att del skulle leda lill all vi skullefortsätta att bygga den maskinen långl in och använda den ocksåom . Tanken all skulle bli sin egen efterträdare kom fram och gavrubriker omkring 1974-1975. Jag hävdar alltså bestämt att det funnils enmöjlighel all väga A 20 mot lällare syslem. Jagär ledsen över att Bengl all han inle kunde la emol del berömsom jag gav honom. Mycket har redan sagts i dagens deball om del ödesdigra beslul rörandemöjlighelen till fortsatt svensk produktion av mililära fiygplan som riksdagenslår i begrepp att falla. Ytteriigare myckel skulle behöva sägas om man hademöjlighel att med argument övertyga folkparlirepresenlanler-na i omdel felakliga i den oheliga allians som folkpartiregeringen har ingått medsocialdemokraterna. Vi löper risk all för all framlid rasera möjlighelerna lillsvensk utveckling av avancerade militärflygplan. fröjdar sigi sin himmel, där hon befinner sig, långt borta från den kalla verklighetenssnåla vindar, och tar försvarsministern varmt i sin famn. Detborde mana folkpartisterna lill eftertanke. Deltaland är fantastiskt. Vi har inle råd all bygga flygplan för landets försvar,men vi har råd all skänka i u-hjälp lill ländersom för krig ulanför sina egna gränser. Vihar inle råd att producera flygplan till landels försvar, men vi är beredda allanslå miljarder för att kärnkraftverk inte kan las i bmk. Vihar inte - därför all vi inte anser oss kunna exportera av värförsvarsindustris produkter - råd all producera flygplan, medan alla sloraindustrinationer världen över tävlar på exportmarknaden. Vi skall tydligenimportera flygplan i slällel. Hur går det dä, , medbudgetunderskottet, som är så angelägen om att minska? Blirinle del större, när vi skall köpa ulifrån? Avdebatten framgår klart all socialdemokrater och folkpartister på hellolika sätt tolkar sin kompromiss i ulskotlsmajoritetens skrivning på dennapunkt. Socialdemokraterna trycker hårt på all vad i en framlidskall producera är skolflygplan, som lill nöds skall kunna bära vapen. Del färinle heller bli fler flygplan än vad som behövs för den renautbildningsverksamheten. är klart utsagt. ,i varje fall försvarsminislern, lycks tro all porten fortfarande hålls öppenför all ulveckla ett flygplan med möjligheler alt utföra allackuppgifter i enhård stridsmiljö. Jagvill ställa en direkt fräga, som vi inie har fåll svar på, till försvarsminislern:Kommer överbefälhavaren alt kunna utreda flygplanet 105:15? Del är nödvändigiall vi fär klara besked om vad kompromissen innebär. Dagensdebatt har hela liden visal alt man tolkar in olika saker i kompromissbeslutet.Jag skulle därför vilja fräga försvarsminislern och : Gerdenna överenskommelse några möjligheler lill utveckling av svenska kvalificerade stridsflygplan i en framlid? alt 1982 ha någon väsenllig kapacitet kvar för konstmktion och utveckling av moderna stridsflygplan? Hurbedömer försvarsminislern och Bengl kostnaderna i en framlid för köp ufifrän i relation till kostnaderna fören inhemsk tillverkning av aitackplan? Den tredje frågan rikiarjag enbart lill försvarsminstern: Varfördrog försvarsminislern undan mattan för den överenskommelse som de facto fanns mellan och , den överenskommelse som han hade godkänt? Eller jag kanske skall fråga: Vem var det som höll i matlfransarna? Del slår klart att vi för vårt aiiackflyg inle har behov avnågon flygande matta. Vivel all egenlligen är starkt splittrat i denna fråga. Jag skullevilja argumentera, vädja lill och övertala de försvarsposiliva inomfolkpartiet. Kunde viskningar eller rop hjälpa, skulle jag vilja viska lillnågra och ropa lill andra: Tänk er för! Gör en klar markering till förmån förfortsatt svensk flygproduklion! önskade sig ell regimskifte efter årels val. Del gör jag också,. Lät oss dä fl lillbaka en stark ireparliregering. Del vorebra för försvarei, och det vore bra för möjlighelerna alt fä etl vettigtattackflyg i delta land. Hade vi haft kvar trepartiregeringen, är jagövertygad om all del beslut som vi kommer att falla rörande svenskiattackflyg hade varit mer positivt än det vi lydligen kommer att falla. Försvarspolitiken,m. (vpk): "Utskottet vill för sin del understryka viklen av aklivasamhälleliga insalser på detta område. Del är angelägel alt regeringen låterutarbeta etl program för omställning lill civil produklion inom flygindustrin.Vad utskollel nu har anfört bör som sin mening ge regeringen lillkänna." Såskriver försvarsutskottet beträffande molionskraven pä åtgärder för övergängtill civil produklion inom flygindustrin. Mot bakgrund av hur de årligenåterkommande vpk-kraven tidigare avvisats är della ställningstagande ettframsteg, vilket enbart kan glädja den som motionerat i frågan. Närman läser försvarsulskotlels betänkande finner man dock en viss inkonsekvens.Hemslällan omfattar såväl vpk-molionen som en moiion från socialdemokraternaoch en frän . Däremot söker utskottet hänga upp sitt resonemang enbartpä de tvä sistnämnda moiionerna och hänvisar lill alt en vpk-motion om alt ettprogram för övergäng lill civil produklion avslogs av . Förklaringen lillunderlighelerna står att finna i näringsulskottets yttrande Försvarspohtiken,m. I delta utskott har man intill del löjligas gräns sökl leka med ordför att konslmera en motsättning mellan kraven på speciella åtgärder förflygindustrin och åtgärder för omställning av krigsindustrin i övrigl. "Detre nämnda motionerna kan förefalla att i här aktuella delar ha likartadinnebörd. I själva verket är emellertid skillnaden mellan dem avsevärd.Motionen 1978/79:2242 (vpk) vidgar på ett i sammanhanget obefogat sätt frågantill alt gälla krigsmalerielindustrin i dess helhet", skriver näringsulskottel. Vad är della för nonsens? Denmest konkreta och omedelbara insatsen måste göras inom flygplans-industrin.Därom handlar moiion 2242 i motsvarande del, som det bmkar heta påriksdagsspråk, och därom har också tidigare motioner handlat - även den moiionsom avslogs av på näringsulskottets förslag. "Dennamotion log särskill sikte på flygindustrins situation", noleras i enavvikande mening lill näringsulskollels yttrande från de folkpartistiska ochmoderata ledamöterna. Dessa tar emellertid näringsulskollels lidigare ställningstagandenlill inläkt för all man inle bör göra någon framslällning lill regeringen, enståndpunkt som bestämt måste avvisas. Delgår inle att komma ifrån all näringsulskottel genom sitt agerande under hela1970-lalet försall sig i en omöjlig situation. flr inte minst IngvarSvanberg och socialdemokraterna lida för att de tillsammans med de borgeriigapartierna envist avvisat kraven på åtgärder för övergång lill civil produktion.Nu försöker man konstruera en motsättning som inte finns mellan behovet avkraftfulla åtgärder för flygindustrin och likartade åtgärder förkrigsindustrin i övrigt i elt senare skede. Sanningenär all både socialdemokraterna och vissa borgerliga poliliker motvilligtoch under trycket av en växande opinion och ofrånkomliga politiska realitetertvingats retirera undan för undan från negativa attityder. Sanningenär all kommunisterna under hela 1970-lalel drivit kravei påålgärder för övergång från militär till civil produklion och all hela tidenflygindustrin och utgjort den mest konkrela frågeställningen. Eltstudium av vpk-molionerna och näringsulskottets ställningstaganden ärintressant Lät mig erinra om hur ulskotlel drivits lill reträtt men hela tidenintagit en negaliv hållning. Enberedskap för omställning till civil produktion torde för tillverkarna avkrigsmateriel vara ell naturiigl inslag i förelagspolitiken, anfördes 1971 somskäl för att avstyrka kraven på övergång till civil produktion. Industridepartementetlillsammans med övriga berörda departement följer utvecklingen och övervägervilka äigärdersom kan bli nödvändiga, anfördes 1972. Motionärernahar aktualiserat en väsenllig fråga, hette del 1973, men utskottet ansåg attdel primära ansvaret för förelagens produktionsinriktning måste åvila förelagensjälva. Del kan dock vara motiverat från samhällets sida att delta i en planeringoch eventuellt i speciella fall bidra till att underlätta övergångentill civil produklion, anfördes. Den positionen intog man etl par år. Behovav en långsiktig, samordnad planering för alternativt uinyujande avförsvarsindustrins resurser - observera försvarsindustrins och inle enbartflyginduslrins - uttalades . Ensärskild utredning för att undersöka koslnader, meioder och ansvarsfördelningför en alternativ produktionsplanering för krigsmalerielindustrin, vågade mansig på att begära 1978. Regeringenhar tillkallat en delegation för att inventera möjlighelerna för berördpersonal vid flygindustrin till civil sysselsättning och har även beslutat omen särskild uiredare som skall ge förslag till alternativ produktions- ochsysselsällningsplanering inom försvarsmaterielindustrin i övrigl, skrevutskottet lidigare . Avdella framgår hur näringsulskottel tvingats till reträtter men hur man helatiden sökt komma från kraven på verkliga ålgärder. Tanken på all utarbeta etloffensivt program för övergången har lydligen varil näringsutskottet heltfrämmande. Anledningarnalill attjag i sä höggrad uppehållit mig vid näringsulskottets roll, trots alldel är försvarsutskottets betänkanden som behandlas, är främst två. Näringsulskottets yttrandespelar en stor roll för försvarsutskottets behandling av frågan om civilproduklion. På försvarsutskottets pluskonto skall dock noteras att dellautskott baserar sitt tillkännagivande på samtliga motioner i ärendet, medannäringsulskoltel avstyrkt vpk-motionen. Näringsulskottel har hela lidensom frågan om civil produklion aktualiserats agerat pä ett myckel märkliglsäll. Delta utskott bär stort ansvar för att inget blivit gjort för att möladen silualion som råder vid i . Del är pä dettautskotts inrådan årefter år avvisat vpk-kraven om elt program förövergången från militär lill civil produktion. Densituation som råder vid hade inie behövt råda. Del hade inte varilnödvändigt att slå så tomhänt inför den omställning och nedgång i den militäraflygplanstillverkningen som man nu gör. Del hade varil fulll möjligt att ha ettannal alternativ än arbetslöshet för arbetare och tjänstemän i denna silualion.Del hade varil möjligt alt ha etl färdigt program för utnyttjande av deresurser som frigörs vid en nedskärning av den militära produktionen. Regeringoch riksdag har elt stort ansvar för försummelserna i fråga om planering föralternativ produktion. Införde anställda som känner djup oro för framliden kan aldrig den passiva ochavvisande hållningen försvaras. Detär ett viktigl framsteg all försvarsutskottet uttalar: "Det ärangeläget alt regeringen låter utarbeta etl program för omställning lill civilproduktion inom flygindustrin." Men, herr lalman, det hade varil ännubättre om ett sådant uttalande gjorts , som vi från vpkkrävt. Då kunde det ha funnils ell program. Då kunde anställda vidSaab-Scania haft meningsfulla arbelsuppgifler som väntat på deras insatser närflygplans- Försvarspolitiken,m. Nr 143 tillverkningen minskar eller upphör. Fredaeenden '** större tillförsikt pä den framtidaulvecklingen. 11 mai 1979 Försummelsernai det förgångna är svåra all reparera. melser bärregeringar och riksdag ansvar gemensaml med förelaget. Försvarspolitiken ' ' beslutsamt agera för alt etl program äntligen utarbetas för övergång lill fjj ly civil produklion. är del brådskande! Försvarsutskottetsställningstagande ligger alltså i linje med vpk:s krav och innebär elt steg iden riktning vi länge förordat. Med hänsyn till att yrkande 4 i vpk-motionen2242 därmed väsentligen kan anses tillgodosett skall jag inte nu framslällanågol annal yrkande på denna punkl än utskottets. Delfinns begränsningar i försvarsulskotlels syn på vilka områden som bör kunnakomma i fräga för alternativ produklion. Betydligt fler än de som ulskotlelpekar pä är säkert möjliga. Vi har lidigare angett flera områden såsom energi,miljö, kollektivtrafik och sjukvård. Det finns också skäl att betona alt ellriksdagsuiialande lill regeringen måste följas upp med krav på alt ett programverkligen utarbetas och alt della blir offensivt. Del är illavarslande attregeringspartiets företrädare i försvarsutskoitet förenat sig med ien reservation som yrkar avslag på motioner som kräver ålgärder för civiltutnyttjande av industriella resurser. Folkpartielsagerande är så anmärkningsvärt all Jag kräver etl besked av någon förelrädareför delta parti om motiven för dess handlande. Del beskedel intresserar säkertockså de anslällda vid i . Jaginbillar mig inle för elt ögonblick alt man kan slå sig till ro och hoppas påett program för övergång lill civil produktion. Den politiska och fackligaopinionen måste fortsätta. Den har dock vunnit en framgång som det gäller allgå vidare på. måste man kräva omedelbara åtgärdet Närdel gäller yrkande nr 5 i vpk-motionen, om att bör uttala attpersonalen vid under omställningen till annan produklion skallgaranteras anställning vid företagel, släller sig försvarsutskottet avvisande.Denna hållning grundar ulskoltel på vad näringsutskoiiet anförl, Näringsulskottellyckas dock inte framlägga några vägande skäl mot förslaget. Man har tidigareavvisat krav på sysselsätlningsgaranti i andra branscher. Vissa stödformer finns.Anställningstryggheten skall lillgodoses genom lönsam ny produklion och inlegenom statliga stödåtgärder. Detta är vad utskottet anför. Mennär ulskoltel anför utredningsarbete med sikte på alternativ sysselsätlningsom skäl mot alt personalen garanteras anställning till dess att sådanproduklion kommer lill stånd, då måste man fräga sig om inte utskottet trasslarin sig i sitt egel resonemang. Vad det handlar om är attännu finns inle någon alternativ sysselsättning. Vi kräver att sådan skallskapas. Men vi kräver också all de som sysselsätts med militärflygplanstillverkning skall garanteras sysselsätlning under omställningen lillannan produktion. Kravei på sådan garantihar framförts från personalhåll och är fulll rimligt. 94 Hur olika partier ställer sig lill denna fråga blir elt svar på deöppna brev som riklatstill politikerna från fackliga organisaiioner. Vänslerparliel kommunisternatvekar inle pä denna punkl. De anställda måste få en sådan garanti, detta avflera skäl. Arbetare och fiänsleman hargenom sina arbetsinsatser säkrat alt statliga beslul har kunnal förverkligas.Därför har också staten elt särskilt ansvar när del gälleranslällningslrygghelen i samband med nya statliga beslut. Om man vill salsa på alternativproduklion, där resurseroch kunskaper från den nuvarande produktionenlillvaralas, då måste del ocksä vara vikiigi att personalen kan delta iomställningsprocessen. Del mäsle finnas en rad angelägna områden som behöversåväl de resurser som det kunnande som binds till militärflygplansproduklion. Då bör också personalen kunna garanteras anställning underen omställning lill annan produklion. Uppenbarligenkrävs det även här en växande opinion för att bryta en negativ inställning ochell motstånd. Del är beklagligt om detla krav skall mötas av samma negativismsom kraven pä planering för civil produklion har mött. De som drabbas av dennahållning är de anslällda inom flygindustrin. Jagyrkar bifall till motionen 1978/79:2242 yrkande 5 om all ultalarattpersonalen vid underomslällningsprocessen lill annan produkliongaranteras anställning vid företaget. Jag vill yrka bifall tillpunkterna 1, 2 och 3 i samma moiion. Slutligen,herr talman, villjag ta upp ytteriigare en vpk-motion, nämligen nr 354 angåendeden militära underrätielsefiänslen. Det har länge funnils skäl att kritiseranuvarande ordning på della område. Trols de avslöjanden som gjordes i sambandmed den s. k. IB-affären har ingen förändring skett. är dennaverksamhei ställd ulanför nödvändig insyn. Del är naturligtvis vikiigi för vårnationella säkerhet med en väl fungerande säkerhelsfiänsl. Vpk menar dock alldenna bör fungera som elt civilt organ direkt under försvarsdepartementet. Jag yrkat herr lalman, ianslutning lill molionen 1978/79:354 all hemställer hosregeringen om förslag lill omorganisation av underrättelsetjänsten till ellcivilt organ, som skall lyda direkt under försvarsdepartementet, att uttalar sig fören omorganisation av underräilelsenämnden, som innebär representation församtliga riksdagspartier saml all nämnden görs ansvarig inför ochdess konslitulionsutskolt, att , om yrkandenaunder punklerna I och 2 inle bifalls, avslår yrkandet i budgetpropositionenbil. om Insaisberedskap m. m. på . Försvarspolitiken,m. Underdella anförande övertog andre vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Försvarspolitiken,m. PER-OLOFSTRINDBERG (m): belänkande 1978/79:23, som behandlas, är om inlelill omflnget så dock till innehållet elt omfattande och betydelsefulltaktstycke. Av tidsskäl skall jag inte gå in på alla de områden där jag har haftanledning all väcka motioner, utan jag skall i stort sell begränsa mig lill delavsnitt som berör flygplansfrågan. Docknågra ord om de motioner som jag och mina medmolionärer väckt beträffandeförsvarets ekonomi och syslem för kompensation för prisstegringar. Del är etthelt orimligt förhållande att gång efter annan lägger faslmålsättningen för försvaret, men all dessa beslut inte kan förverkligas därföralt försvarets utgifter för bl. a. löner stiger snabbare än den kompensationsom försvaret erhåller för iniräffade löne- och kostnadsstegringar i övrigt.Della innebär att vi är får en försämring av försvarets ekonomi,vilket resulterar i minskad försvarseffekl. Försvarethar genom fortlöpande rationaliseringar, nedläggning av fredsförband och enkraftig minskning av den fasl anslällda personalen sökl nedbringa kosinadernaför fredsorganisationen. I alla andra sammanhang är det den offenlliga sektornsom skall expandera för alt bl. a. klara sysselsättningen. Dennarationalisering inom försvarei kan inte drivas hur långl som helst. Även de iförsvaret anställda behöver ha en rimlig arbetssituation och en godarbetsmiljö. Jag sätter värde på att utskottet så seriöst har tagit uppmotionen om behovet av ökade insatser inom personalvården. Det är alldelesofrånkomligt all det måste skapas möjlighet lill förbättringar pä detta område.Rationaliseringar och personalinskränkningar skapar nämligen betydande personalvärdsproblem. Detbeslul, som här skall fattas, om den framtida anskaffningen av attack-och skolfiygplan är etl frän försvarspolitisk, industripolitisk ochsamhällsekonomisk synpunki utomordentligt viktigt ställningstagande.Folkpartiregeringen avvisar såväl ulvecklingen av flygplanet som av SK38/A 38. Regeringen säger sig göra della av ekonomiska skäl. Föredragandestatsråd anför att han inte finner det försvarbart att binda sig för projeklsom kan komma alt äventyra förutsättningarna alt upprätthålla ett balanseratförsvat Utskoltsmajoriteten går i stort sett på samma linje. Ja,såviu jag förstår, så är ändock alla - bortsett kanske från vpk - ense om attvi även i framliden skall ha ell försvar och att vi även skall ha ettflygvapen. Vad jag saknar i regeringsförslaget liksom i utskottsbetänkandet ärhur anskaffningen av flygplan skall ske med beaktande av bevaradtrovärdighet för svensk neutralitetspolitik. Vi byggde upp en svensk flygindustri. Vi gjordedet inle utan skäl. Såväl försvarsutredning som 1933 årsflygkommission var eniga om nödvändigheten av alt vi inom landet skulle kunnautveckla och producera stridsflygplan. Bakom detla låg i första hand ensäkerhetspolitisk bedömning. Såvitt jag förstår finns det inga nya faktorer somkan ha påverkal och förändrat en sådan bedömning. Svenskteknologi har haft internationellt högt anseende. Detta gäller inleminsl på flygets område. Många svenska konstmktörer har ägnat sigudigt åt flygplansutveckling, men när vi på allvar började fillverkastridsflygplan åren före kriget var vi ändock tvungna att ta in etl stort antalamerikanska tekniker. rekryterar amerikanarna experter i Sverige.Saab-Scanias flygdivision är nu även internationellt sett en industri med högtteknologiskt kunnande. Del är delta förelag som allvarligt hotas främsl påutvecklingssidan av att en majoritet av ledamöier synes vilja salsapå skolflygplanei Ulltotten -jag har hört det benämnas så, och det låter juinte speciellt avskräckande - i stället för pä SK 38/A 38 eller motsvarande.Eller vad är del -jag vill upprepa den fråga som ställde -egentligen som kompromissen innebär? Del är utomordentligt oklart, och detlycks vara utomordentligt svårt att fl ell klart besked. Försvarsministernfrågade på tal om och sysselsättningen där: Vilkenannan industri kan uppvisa en orderbeläggning för tio är framåt? Han ville pådet viset låta påskina att sysselsättningen vid Saab-Scanias flygdivision inteskulle beröras. Ja, den sysselsättning som del här gäller under lio år liggerpå verksladssidan, men det stora antal kvalificerade tekniker som arbetar påutvecklingssidan berörs snabbt, om inte bestämmer sig för utvecklingav etl avancerat stridsflygplan . Jag tycker att man skall ha det iminnet. Allahoppas vi att inte skall komma i krig, men det är som en framståendemilitär en gång uttryckte det: "Frågan är, vad vi i vårt land är bereddaatt betala för något, som förmodligen inte händer, men som om det händer, flrfmklansvärda konsekvenset" Ja, det är en allvariig fråga, och svarel fårinle avgöras av tillfälliga samhällsekonomiska problem. Det vi är beredda attsatsa på försvaret måste alltid ytterst bli beroende inte bara av dagsläget iväriden - vilket är oroande nog - utan även av länkbara utvecklingslinjer i enoviss framtid, där del gäller att vara mera realist än optimist. Detverkar av den förda debatten som om flygplanstillverkningen endast vore ensamhällsekonomisk belastning. Så ärju ingalunda fallet. I ett läge då svenskinduslri genomgår en inle minst för samhället dyrbar omslmkturering är delviktigt att slå vakt om och siödja utvecklingsindusirier. Jag har i motionen2271 redovisat vad flygindustrin betytt och betyder för utveckling av produkterpå det civila området, exempelvis inom vindkraftsenergin, på det submarinaområdet, när det gäller medicinsk teknik och civil elektronik liksom påbilområdel och på civilflygsområdel. Det är ett utvecklingsarbete som beiydermycket inle minsl samhällsekonomiskt.