prot · G209148 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:148 Ombeskattningen av vissa landstings-anställda danska läkare §3 Om beskattningen av vissa landstingsanställda danska läkare Statsrådet erhöll ordet för aubesvara () anmälda fråga, 1978/79:513, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder Jag avser att vidta föratt de landsting som har ett flertal danska läkare anställda inte skallkomma i en ohållbar situation. Densom arbetar i utan atl vara bosalt här taxerades tidigare i det förhela landet gemensamma taxeringsdistriklel i . Han hade inte rätt tillallmänna avdrag och grundavdrag. Å andra sidan påfördes han kommunalskattefter mot normall . Efter riksdagsbeslut taxerassådana personer fr. o. m. inkomst på i princip samma sätt sominkomsttagare som är bosatta i . De har alltså rätt till allmänna avdragoch grundavdrag och påförs kommunalskatt efter den procentsats som gäller förvanliga inkomsttagare. Lagändringenmotiverades av aU de äldre bestämmelserna var svåra att följa i praktiken förbåde inkomsttagare och myndigheter. De gav därför ett ojämnt och i många fallorättvist resultat. De nya reglerna innebär att alla skattskyldiga - det måvara svenska eller utländska medborgare - som vistas lillfölligt i Sverigekommer att behandlas lika. Den nya lagstiftningen har således åstadkommit ökad likformighetoch rättvisa vid beskattningen. Danska läkare och medicinestuderande har här i landet - särskilt under O/nbeskattningen av vissa landstingsanställda danska läkare sommarmånaderna -uppehållit vikariat på läkartjänster, i de flesta fall korttidsvikariat påtjänster inom den öppna vården. danska läkarstuderandenaanser alt de ändrade skattebestämmelserna innebär en försämring för dessavikarier, och föreningen har därför blockerat vikariaten fr. o. m.den iår. Detärbeklagligt att så skett, då dessa vikarier varit och är ett välkommettillskott till vår sjukvård, särskilt då våra egnaläkarresurser är ansträngda. Frånsocialstyrelsen och har jag inhämtat atl man kontinuerligtföljer läkarsituationen med uppmärksamhet. Man arbetar där gemensamt med enmera långsiktig planering och fördelning av läkarresurserna så att huvudmännensuccessivt skall bli mindre beroende av tillgången på tillfälliga vikarier. Denökade svenska läkarutbildningen kommer att skapa förutsättningar härför. Det äremellertid i första hand de som har den dagliga personalplaneringen om hand somnu måste vidta de omdispositioner som situationen kan komma att kräva. Jagär övertygad om att sjukvårdshuvudmännen genom atl se över sina samladeresurser inom såväl sluten som öppen vård vidta alla de åtgärder -omfördelningav läkarresurser, spridning av semestrar, anställning av icke färdigutbildadeläkare m. m. - som är möjliga för att även under den kommande sommaren erbjudaallmänheten en så god sjukvård som möjligt. Under detta anförande övertog tredje vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jagber att fö tacka statsrådet för ett mycket långt och ordrikt men ack så sakligtinnehållslöst svar. Fråganär föranledd av den oro som de ansvariga sjukvårdshuvudmännen känner inför denstundande semesterperioden. De sydliga länen i vårt land har imånga fall fått förlita sig på de mänga danska läkare som upprätthållit ettstort antal tjänster. Det beslut som har fattat när det gällerbeskattningen av de danska läkarna med ikraftträdande gör altdessa läkare nu stannar hemma i , vilket får rent katastrofala följderför exempelvis län, som är det län Jag bäst känner till. Vadsjukvårdshuvudmännen nu vill veta är om regeringen inle alls kunde förutse dekonsekvenser som beslutet innebär. Del skulle ta alt här redovisaalla tjänster och orter som berörs av beslutet. Låt mig därför bara nämna någraexempel från län, där situationen för exempelvis Hässleholmssjukvårdsområde är följande: IPerstorp har man totalt två läkartjänster som upprätthålls av två danskaläkare. Dessa två läkare försvinner - där är det med andra ord stängt, ITyringe försvinner en läkartjänst av totalt två, I upprätthålls endasten av de totalt tre tjänster som del skulle vara på den orten, och den tjänstenförsvinner , I försvinner två tjänster av sju, I finns en tjänst, likaså i ,men där behövs semeslervikarier, och sjukvårdshuvudmännen kan inte lovaalt man kan få någon sådan, I Simrishamnssjukvårdsområde är situationen den här: ITomelilla är en tjänst besatt av totalt tre, I är två besatta avtotalt fyra, och där kommer endast en läkare att vara i tjänst , ,och är enläkarstationer, och där finns ingasemestervikarier att tillgå. Tilldelta kommer Jouriäkartjänsterna, som lill tre fjärdedelar varit besatta avdanska läkare. Denhär listan skulle kunna göras lång, men tiden medger inte alt Jag relaterarfier exempel, ulan vi får nöja oss med detta. Jag tror all det kommer att visasig alt sjukvården i län denna sommar inte bara är ett problem -den kan bli en kalastrof Detsvar som statsrådet har lämnat är mer än lovligt blåögt. Det vittnar om enfullständig okunnighet om problemen och om nonchalans mot sjukvårdshuvudmännen. Jagvill fråga: Vilka besked vill statsrådet ge de människor som denna sommarkanske sitter i väntrummen på en fyriäkarstalion, där endast en läkare är itjänst, eller på en enläkarstation, där del står: Slängt på grund av semester? 285000 invånare i län väntar med spänning på statsrådets svar. Om beskattningen av vissa landstingsanställda danskaläkare är väldigt upprörd - det förstår Jag av hans sätt altreplikera mig - och Jag vill nu svara med all komma med en myckel lugn replik. Somframgått av mitt svar har så sent som tagitbeslutet om ändringar i kommunalskattelagen. Ändringsförslaget i den nuaktuella skattefrågan föranledde inga invändningar i . Det varettenigt skatteutskott som lade fram betänkandet. Jag har heller inte sett någonmotion i ärendet. Tyvärrhar situationen nu utvecklats så atl blockaden från de danskaläkarstuderandenas förening har utvidgats till alt omfatta även de yngre danskaläkarna. Detta är givetvis mycket beklagligt, men vi kunde naturiigtvis inteförutse att dessa ändrade skatteregler skulle leda till en sådan här blockad.Vi har inle heller föll några som helst propåer från huvudmannahåll. Dethela är, som sagt, myckel beklagligt, och Jag kan förstå att sjukvårdshuvudmännenmed den korta tid som de nu har till sitt förfogande måste få svårigheter atthinna vidta de åtgärder som behövs för alt fö en fungerande sjukvård undersommaren. Jag är övertygad om atl de gör allt de kan för alt så mycket sommöjligt undvika att väntetiderna för läkarbesök blir längre och atl resvägarnatill tjänstgörande läkare blir alltför långa. Jag vill emellertid ocksåpåminna om att har givit ett ganska Om beskattningen av vissa landstingsanställda danskaläkare vidsträckt bemyndigandetill huvudmännen när det gäller all på vikariat anställa ännu icke legitimeradeläkare. Låtmig ytterligare belysa vad statsrådet egentligen har sagt eller inte sagt. Isvarets näst sista stycke står det på de sista raderna: "Den ökade svenskaläkarutbildningen kommer alt skapa förutsättningar härför." Det är alltsåför att klara nylillströmningen. "Det är emellertid i första hand de som dagliga personalplaneringen om hand som måste vidta de omdispositionersom situationen kommer att kräva." Detär Just det som är problemet: de människor som handlägger detta och somskall göra dessa omdispositioner har inte några att omdisponera. Del finnsalltså inga, och då är det alt göra del väldigt lätt för sig att säga att manskall göra omdispositioner. Denökade svenska läkartillströmningen hälsar vi med tillfredsställelse, och Jaghoppas självfallet atl vi kan täcka hela vårt behov med endast svenska läkare.Men jag frågar statsrådet: När går detta att genomföra? Dagens problem måstelösas , och då inle bara med tanke på den stundande semesterperioden dåproblemen blir särskilt besvärliga, utan för liden närmast efter semestern.Såvitt Jag har kunnat inhämta enligt den information jag fått kommer vi inteatt kunna lösa problemen . Detär rikligt atl har fattat det här beslutet om nya skatteregler, menden som sitter i ett läkarväntrum och inle kan få någon hjälp, hanstruntar i beslut vare sig de är rikliga eller felaktiga. Han ärinte intresserad av den saken utan av atl få hjälp för sina krämpor. Vi ärsatta atl sköta även den saken och inte att bara fatta beslut vad gällerskattesystem. Statsrådetsade alt hon beklagar och att man inle kunde fömtse utvecklingen. Men är detinle en regerings uppgift atl förutse vad som kan hända, när den fattar ettbeslut som för så vittgående konsekvenser för så många människor? Det är som har fattat detta beslut. Regeringen kunde faktisktinte förutse denna blockad. Jag tycker att frågeställaren begär litet förmycket. Lagen är så pass ny, men självfallet kommer vi att göra en utvärdering.Sedan är det ändå som skall ta initiativ, och jag har ickefött någon propå från huvudmännen. Iså fall är sjukvårdsministern den ende som är i salig okunnighet omsjukvårdshuvudmännens problem. Problemen har påpekats vid ett otal tillfällen,och många politiker från den här landsändan har uppvaktals. Det är tydligenbara så, att informationen inle har nått in i kanslihuset,vilket Jag beklagar. Sedanvill Jag la fasta på det svar som statsrådet har givit, dvs. att man inte kundeförutse någonting. Jag menar att del hör lill en regerings uppgifter atlförutse situationer när den fattar beslut. Om regeringen nu inle kunde förutsedetta vill Jag fråga: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för all komma lillrätta med del som man inte kunde förutse och som är ett problem? Jag är faktiskt i mycket inlim kontakt med svenska folket: genom brev,telefon och mig tillsända tidningsurklipp. Så problemen ute hos huvudmännen ärverkligen inte okända för mig. Dessutomharjag och mitt departement varit i förbindelse med , så vihar bevakat frågan. Men jag anser att absoluta och aktuella initiativ bör lasav och huvudmän. Jagskall vara mycket observant när det gäller frågan om semeslervikarier, men kan Jag absolut inle göra någonting i egenskap av sjukvårdsminister. Nuskall vi klara ut det här, statsrådet. Vad är det nu som gäller? Skedde detmånga kontakter med de människor som känner oro? Eller är det det första svaretsom gäller i vilket statsrådet sade atl hon inte hade märkt någonting av detta?Vilket är det som gäller? Är det det sista? I så fall hoppas jag atl statsrådetlar ett initiativ, ty när semesterperioden väl har börjat och det sitter enmängd människor i väntrummen utan att kunna fö någon hjälp är det mycket svårtatt kunna göra någonting. F. ö. har vi riksdagsmän, som kan ställa frågor omaktuella problem och eventuellt få ett svar och förhoppningsvis ett merapositivt svar än delta, lämnat eftersom riksmötetslutar . Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om tillsättningen av skolledartjänster Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:527, och anförde: Mot bakgrund av de uttalanden som regering och riksdag tidigare gjortrörande den vikt som bör tillmätas den lokala skolstyrelsens förord vidtillsättning av skolledartjänst har frågat mig om Jag inle anseratt riksdagsultalanden behöver följas. Tillgrund för tillsättning av statlig tjänst ligger regeringsformens bestämmelseromalt avseende skall fästas endast vid sakliga grunder såsom förtjänst ochskicklighet. Också arbetsmarknadspolitiska hänsyn kan enligt förarbetena tillregeringsformen vägas in som saklig grund. Strävan atl exempelvis åstadkomma enjämnare fördelning mellan kvinnor och män inom olika tjänstekategorierkan därför enligt gällande uppfattning vara saklig grund i regeringsformensmening. Regeringsformensregler skall enligt lagen om offentlig anställ ning (4 kap. 3 §) tillämpas ävenvid tillsättning av icke statlig tjänst. Sombefordringsgrund för tjänst som skolledare gäller enligt skolförordningen (17kap, 15 §) särskilt insikter, erfarenhet och övriga egenskaper som fordras föratt utöva tjänsten. Vid tillsättning av skolledartjänst skall regeringen vidareenligt uttalande tillmäta skolstyrelsens förord stor vikt. Deregler som Jag redogjort för innebär att regeringen normall följerskolstyrelsens förord om det kan bedömas vara sakligt grundat. Det kanemellertid inträffa fall där enligt regeringens mening markant överlägsenhet ifråga om förtjänst och skicklighet bör få väga tyngre än del lokala förordet, Iett aktuellt fall har regeringen frångått skolstyrelsens förord vidtillsättning av en skoldireklörstjänst. Regeringen har i detta fall tillsatt enkvinnlig sökande, som skolstyrelsen förbigått vid sitt förord trots att hon ifråga om såväl utbildning som lärar- och skolledarljänstgöring var den avskolstyrelsen förordade överlägsen, Skolledartjänsternaär ett klart mansdomineral område av skolan. Det framgår t, ex, av att endast 5av 90 skolchefstjänster tillsattes medkvinnor. Det är därför nödvändigt att medvetet sträva efter att öka inslaget avkvinnor på ledande befattningar inom skolan, Samma uppfattning gav ocksåriksdagen uttryck för i samband med behandlingen av proposiiionen om skolansinre arbete m, m. Som en följd härav tillsatte också min företrädare enkommitté (U 1977:03) med uppgift att öka andelen kvinnor på skolledandebefattning. Föratt det skall vara möjligt att öka antalet kvinnliga skolledare är det ettminimikrav att man i de fall då en kvinna är mest meriterad till tjänsten nogabeaktar Jämslälldhetsprincipen. Vid tillsättning av skolledare måste dennasynpunkt vägas in tillsammans med det av skolstyrelsen avgivna förordet. Ettsådant bedömningssätt står enligt min mening i överensstämmelse med såvälregeringsformens stadganden som uttalanden. 1anständighetens namn tackar Jag statsrådet försvaret. Jagar lika missnöjd medsvaret som jag är över denna miniregerings politik. Det är {. ö, inget svar påmin fråga, som kort och enkelt löd: Anser skolministern att riksdagsuttalandenbehöver följas? 1stället för att svara på frågan försöker gömma sig bakomJämställdhetens täckmantel. Det är inte lite fräckt, därför alt denna regeringägnat denna vikliga fråga ringa uppmärksamhet. Och det gäller inte minstjämställdheten inom skolans område, BirgitRodhe nämner förvisso de socialdemokratiska initiativ som tagits och densärskilda kommitté som ett av de socialdemokratiska initiativen ledde till. Deförslag som denna kommitté lämnade till regeringen innebar bl,a, anordnande av särskilda fortbildnings- och förberedelsekurser för attunderlätta och stimulera en ökning av andelen kvinnor på skolledandebefattningar. Vad har gjort med dessa förslag? Inle ett dugg. Mennu passar del atl använda Jämställdhelsfrågan, Detfinns egentligen bara en sak jag kan hälla med om i svar på minfråga, nämligen all anledningen lill denna bl, a, är tillsättandet avskoldirektörstjänsten i kommun i . Det som ärallvariigast med dennaregerings handlande i delta avseende är att man dels åsidosätter riksdagenstidigare gjorda uttalande, dels sätter den kommunala demokratin ur spel, Närdetgäller denna upprörande nonchalans mot förutsätter Jag att BirgitRodhes och regeringens handlande blir föremål för konstitutionsutskottetsgranskning. Det är att beklaga att när denna granskning skersannolikt är statsråd, så att hon kan motta den prickning avstatsrådet som måste bli följden, BirgitRodhes totala nonchalans för underordnade instansers enhälliga beslut, somenligt skall tillmätas stor vikt, är djupt oroande. Den visarenförakt för parlamentarismens idéer. Till saken hör också att jag får läsaBirgit Rodhes sakståndspunkter i en tidning innan de skall bli föremål fördiskussion här i kammaren. Det är sådant som vi har fält vänja oss vid fråndenna regering. Det är ytterligare ett exempel på folkpartiregeringensnonchalans. Det är inget annat än ett försök att blanda ihop korten, Ibrevet från till regeringen har man redogjort för hur man ser påhandläggningen av detta ärende och hur anmärkningsvärd man har funnit den vara.En enhällig skolstyrelse, en enhällig länsskolnämnd och en enigskolöverstyrelse har alla uttalat sig för en och samma sökande. När BirgitRodhe för hand om ärendet fattar hon ett beslut som går helt emot dessainstanser. Detta är helt unikt. Hur tror att de förtroendevalda,tjänstemännen samt de fackliga organisationer som varit berörda upplever detta?I när den kommunala kompetensen och den kommunala demokratin behövervidgas går ål motsatt håll. Jag kan naturiigtvis ge ett myckel kort och enkelt svar på den frågasom ställer. Jag upprepar att den ursprungliga frågan var omriksdagens uttalanden skall följas. De skall naturligtvis följas, men då fårman också läsa innantill vad som står i dem och vad de innebär. Medanledning av påstående alt regeringen i det aktuellatillsättningsärendet skulle ha gått emot uttalande villJag erinra om alt vid detta tilltalle slog fast, att stor vikt skallfästas vid skolstyrelsens förord. sade alltså inte atl det endast ärskolstyrelsens bedömning som skall vara utslagsgivande. Den är en av flerafaktorer som skall vara utslagsgivande för del slutliga ställningstagandet. Närregeringen har tagit ställning, har den föst stor vikt vid det lokala förordetmen också sett till att de sökandes meriter har vägts in och bedömts. Den harvidare fäst vikt vid de uttalanden som gjort om behovet av Om tillsättningen av skolledartjänster all öka antalet kvinnliga skolledare. Det är genom atlväga samman dessa faktorer som regeringen har kommit fram till sittställningstagande i del aktuella fallet, säger att riksdagensuttalanden skall följas, men då har Ju handlat fel, Istatsulskotlels utlåtande framhålls följande: "Särskilt villutskottet framhålla viklen av alt det i praktiken verkligen blir så som departementschefenavsett, nämligen all skolsiyrelsens förord lillmäies stor vikt vidtillsättningen av skol-ledarbefattningarna. Utskottet anser det önskvärt, atldenna uppfattning kommer till klart uttryck i blivande författningsbestämmelseri ämnet," Sedan är det faktiskt så, , alt här gäller detinte bara en enig skolstyrelse, utan del gäller en enig länsskolnämnd och enenig skolöverstyrelse. Personalorganisationerna har varit lika eniga ochställt upp i det aktuella beslutet. Det här är ingenting annat än ett försök att dribbla bortvad sakfrågan egentligen gäller, nämligen att en regering skall följa och harespekt för de uttalanden som en riksdag har gjort. Det är också allvarligt-detnämnde Jag i mitt förra inlägg - när man försöker vidga den kommunalademokratin, att går den motsaua vägen. Jag vill kort citera vad sade i denna kammareden : "Jagkan försäkra---- att vi i tar frågan om närdemokrati i högstagrad på allvar och all vi också kommer all på alla punkter fullfölja vårpolitik i det avseendet. Men Jag måste ändå se det så alt närdemokrali framförallt innebär, att besluten skall fattas nära människorna, dvs. att det lokalaställningstagandet i skolstyrelsen måste vara avgörande," Tala om ord ochhandling. Detta säger ifrågavarande statsråd innan honavgör ett ärende tvärtemot vad hon uttalat i . När det gäller bedömningen av självasakfrågan vill Jag först och främst hänvisa lill vad Jag harsagt. Också när det gäller citaten ur både propositionen och av slatsutskoltetsuttalande är det fråga om att detta skall tillmälasstor vikt, detharjag inte förnekat. Men vad jag har understrukit är alt också andraomständigheter skall tillmätas vikt. Sakfrågan gäller här också all en kvinnlig sökande inteskall förbigås när hon har bättre meriter än den som skolstyrelsen förordar. hänvisar till de fackliga organisationernasuttalanden. Några sådana uttalanden har inle redovisats. Skolstyrelsen harheller inte i beslutsprotokoll motiverat sitt ställningstagande i övrigt. Denhar uppgivit att de fackliga organisationerna bereits tillfälle atl följa ärendet,men mer har man inte sagt. BirgitRodhe talar om andra omständigheter. Det skulle kanske vara välgörande fördenna kammare atl de omständigheterna redovisades, därför alt det går inte -somjag har framhållit här tidigare -att gömma sig bakom den i och för sig mycketviktiga Jämställdhetsfrågan. Här handlar det om att ha respekt för riksdagenstidigare gjorda uttalande och alt låta de lokala och regionala instansernas förordväga tungt vid avgörandet av ärenden av denna typ. Ibrevet från skolstyreLsen från kommun, som har fått,framhålls den ingående prövning som skolstyrelsen och dess presidium har gjort.Där framhålls samrådet med de fackliga organisationerna. Där framhålls att debesvär, som de medsökande anfört över skolstyrelsens förord, för skolstyrelsenär väl kända och sakligt prövade. Likväl hävdar här andraomständigheter, som hon inte klart har kunnat redovisa. De andra omständigheter som Jag hänvisar till - och som torde haframgått av mina tidigare yttranden - är alltså meriterna ochjämställdhetsaspekten. Jag skulle gärna vilja vela -Jag finner atl liden ärinne alt ställa den frågan nu - vad det är som menar attskolstyrelsen grundar sitt ställningslagande på, men som Jag inte skulle hatagit hänsyn till. EGONJACOBSSON (s): Jag försökte i mitt tidigare inlägg redogöra för den mycket seriösaprövning som har gjorts i den skolstyrelse som här diskuteras. Samma seriösaprövning har skett i länsskolnämnden och i , Alla instanserhar lika enhälligt uttalat sig efter denna seriösa och ingående prövning. Jagmåste hävda en gång lill: Dribbla inle bort sakfrågan genom att försöka gömmaer bakom jämställdhetens täckmantel! Det är falskt, eftersom det här handlar omrespekt för och om respekt för den kommunala demokratin. Jag har, som jag har betygat förut, självfallet respekt för riksdagensuttalanden. Det är emellertid nödvändigt att väga samman olika uttalanden somriksdagen har gjort. Del är det som regeringen har gjort i det här fallet. Jaghar givetvis också respekt för den kommunala demokratin -och känna mig tillräckligt väl för att veta att jag har del. Menar EgonJacobsson alltså att man skall förbigå en kvinna i del fall då hon är den mestmeriterade och göra det - såsom man här från skolstyrelsens sida har gjort -utan annan hänvisning än all man anser att en annan sökande är mera lämplig?Någon Jämförande motivering har inte gjorts i skolstyrelsens förord. Omanvändningen av reklam som läromedel i skolan Det som är så fantastiskt är Just att jag känner frånskolväriden . Jag vet inle vad som händer när man blirstatsråd i en folkpartistisk regering, men alt det är något märkligt sominträffar harjag i alla fall fåll fullt klart för mig; annars skullejag aldrigha ställt denna fråga. Låtmig slutligen, herr talman, säga att Jag tycker att borde funderanärmare över sitt handlande och försöka dra konsekvenserna av detsamma. Överläggningen varhärmed slutad. § 5 Om användningen avreklam som läromedel i skolan Statsrådet erhöll ordet för altbesvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:535, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ändrapå förhållandet att skolan ofta använder reklammaterial som läromedel, vilketframkommit i en rapport från nordiska ämbetsmannakommit-tén förkonsumentfrågor. Bakgrundsmaterialtill den aktuella rapporten är bl, a. ett antal intervjuer med lärare ihemkunskap, barnkunskap, samhällskunskap och ekonomi samt - i mindreutsträckning - intervjuer med mellanstadielärare. Av rapporten framgår att del av de tillfrågade lärarna i hade använt kommersiellt materialunder året närmast före undersökningen. Som skäl lill alt de använde kommersielltmaterial hade lärarna bl. a, uppgivit att materialet är aktuellt och alt dethar en intresseväckande och attraktiv utformning. Jaganser att den situation som rapporten ger en bild av är otillfredsställande.Detsamma gäller uppgiften att hälften av lärarna, som använder kommersielltmaterial, avstår från all med eleverna ta upp en diskussion om materialetskommersiella inriktning. Alt materialets karaktär inte klargörs iundervisningen är olyckligt från konsumenlpolitisk synpunkt. Motbakgrund av undersökningens resultat rekommenderar utredningen bl. a. att man iläramtbildningen systematiskt bör föra in moment om reklam, bl, a, för att gelärarna beredskap att på ett medvetet sätt hantera kommersiellt material.