prot · G20952 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligt vad arbetsgruppen harsagt i sin promemoria, och såvitt jag förstår överensstämmer den med propositionen,gäller det arten och omfattningen av kriminaliteten, utfallet av tidigarepermissioner, beteenden i olika situationer på och utom anstalter, alkohol-ochnarkotikavanor m. m. Vadligger då i det nya begreppel "påtaglig fara för fortsatt brottsligverksamhet"? Det framgår ju direkt av propositionen alt den väsentligastefaktorn är utfallet av tidigare permissioner. Det är alltså inte så särskiltmyckel nytt som ligger bakom. Då menar jag, atl om man begränsar del här nyabegreppet och skriver "påtaglig fara för fortsatt brottslighet", ärdel viss risk atl begreppet inte för någon självständig belydelse och i varjefall atl man inte når just den grupp kriminellt aktiva som vi alla vill nå. Vivill fortfarande stryka under alt vi inte hävdar att många fler bör falla underden här cykeln, ulan förslaget gäller främst gmppen på 200-300. Men vi villvara säkra på alt nå hela den gruppen. Permissionsregiernafor intagna vid kriminalvårdsanstalter () kortgenmäle: Till vill jag säga att jag bara kan svara ja på frågan, omvi har läst Röda korsets ulredning. Vi har i.o. m. diskuterat förslagel i vårulskottsgrupp. Närdet gäller inställningen till det föreliggande ulskottsförslaget bör man läggamärke lill alt håller på alt utarbeta elt vårdcirkulärenligt de anvisningar som har giviis i arbetsgruppens rapport och i delföreliggande betänkandet. Man brukar ha en mycket god kontakt med de ansvarigainom kriminalvården, och jag är övertygad om att lagändringarna kommer atlföljas upp och alt man allmänt kommer att bli belåten med dem. Tillherr vill jag bara säga atl jag inle är någon jurist, men mitt sundaförnuft säger mig, atl om man lar bort "påtaglig fara" och i ställetbara 10 protokoll 1978/79:51-52 Permissionsreglernaför intagna vid kriminalvårdsanstalter skriver "fara",blir det en tänjbar gummiparagraf, som kan användas mot väsentligt fler än vadsom åsyftas i det föreliggande lagförslaget. HÅKANWINBERG (m) kort genmäle: Hur man skall använda den här lagbestämmelsen beror ju helt och hålletpå vad som står i motiven,och i motivskrivningen i vår motion och ireservationen har vi gjort en avgränsning, som skulle hindra alt del blir enutvidgning till att omfatta många fler. HANSPETERSSON i (fp); Dagens beslut i detta ärende kommer alt betyda att kretsen som kanvägras korttidspermission utökas och atl kretsen intagna på slutna anstalterblir något större. Från kriminalvårdspolitisk synpunkt kan del förefallatvivelaktigt, om detta är den riktiga metoden för återanpassning tillsamhällel. Mol detta skall emellertid ställas det slora antal grova brott somen begränsad grupp gör sig skyldig till under permissionerna. Jag ställer migdärför hell bakom den avvägning som gjorts av såväl departementschefen somutskottsmajoriteten. Samiidigisomjag yrkar bifall lill utskottets hemställan tyckerjag all det kan varaangelägel att framföra en reflexion, vari jag föreställer mig atl de flesta kaninstämma. Detär lika beklagligt var gång vi tvingas ulvidga kretsen av dem som skallplaceras på sluten anstalt, och det är kanske än mera beklagligt när ,om än av nödvändighet, måste skärpa permissionsreglerna. Varje gång detta skerär del, som jag ser del, något av elt nederlag för den humana kriminalvården -den kriminalvård som ju bygger på tesen att de intagna skall ha möjlighet attkunna anpassas till samhället. Permissionssystemet ärju det kanske främstainslaget i strävandena till återanpassning. Varje gång vi i görinskränkningar i detta syslem bidrar vi till alt hos dem del berör skapa eltökal hat mol det samhälle som vi själva värnar om och lill att försvåra eller nästanomöjliggöra återanpassningen lill detta samhälle. Medtillfredsställelse kanjag däremoi konstatera atl departementschefens förslagvad gäller lokalanslalter och öppna riksanstalter verkar i motsatt riktning.Genom delta förslag skapas möjlighet till permission vid fler tillföllen än fn. Jag tror att detta är den väg som vi i fortsättningen måste vandra för att ivårt land kunna fö en kriminalvård som är värd namnet. Förslagen i reservationerna vid utskottets belänkande innebär jämfört medutskottsmajoritetens förslag en ytteriigare utökning av anlalel intagna påsluten anstalt och än mer skärpta permissionsregler. Jag kan därför intebiträda dem. Jag yrkar avslag på reservationerna 1 och 2. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 165 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr15 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 165 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då BertilMåbrink begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resullat: Ja- 293 Nej - 13 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avBertil m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr15 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 1 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då GunillaAndré begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 180 Nej - 125 Permissionsreglernaför intagna vid kriminalvårdsanstalter Propositionergavs på bifall lill dels uiskottets hemställan, dels reservalionen nr 2 avBertil m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Permissionsreglernaför intagna vid kriminalvårdsanstalter Den som vill att kammarenbifaller jusiitieuiskotteis hemställan i betänkandet nr 15 mom. 5 röstar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöterha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 184 Nej - 121 Propositionergavs på bifall lill dels uiskottets hemställan, dels moiionen nr 165 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i belänkandet nr15 mom. 6 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 165 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då BertilMåbrink begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 292 Nej - 13 Kammarenbiföll vad ulskotlet i dessa momeni hemställt. Proposilioner gavs på bifall lill dels utskoltelshemställan, dels moiionen nr 165 av m. fl. i moisvarande del, ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. SedanBertil Måbrink begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller justitieutskottets hemställan i belänkandel nr 15 mom. 9-11 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 165 av m. fl. i moisvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöterha röstat förja-proposilionen. Då BertilMåbrink begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 293 Nej - 13 §18 Fortsatt giltighet av spaningslagen Föredrogs jusiitieuiskotteis belänkande 1978/79:14med anledning av proposilionen 1978/79:29 om fortsatt giltighet av lagen(1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfle i vissa fall jämte motion. I proposilionen 1978/79:29 hade regeringen() föreslagit alt anta förslag till lagom fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfle ivissa fall. Förslaget innebar att spaningslagen fick fortsattgiltighet till utgången av . I detta sammanhang hade behandlats motionen1978/79:42 av m. fi. (vpk), vari yrkats atl skulle avslåproposilionen. Utskottethemställde aU med bifall till propositionen 1978/79:29 och med avslagpå motionen 1978/79:42 skulle anta det genom propositionen framlagda förslagettill lag om fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder ispaningssyfte i vissa fall. (vpk); kommunisterna har alltid bekämpat den s. k.terroristlagstiftningen. Våra skäl härtill har i huvudsak varil fyra. Några avdessa skäl har kraftigt stärkts på senasle år. Terrorisilagsliftningen aren undantagslag. Den bryter på en radpunkier mol normala rättsstatliga krav och förhållanden. Den lämnar utrymme förett räitsgodtycke som icke accepteras i övrig svensk lagstiftning. Ingenledamot av denna kammare har någonsin bestritt att delta är enundantagslagstiftning. Vi skall inte ha undantagslagstiftningar här i landet-åtminstone inte så länge landet inte är i krig. Terrorism i betydelsen utpressning och repressalier mol personligenoskyldig tredje part skall bekämpas. Svensk lagstiftning innehåller omfattandeoch ulföriiga bestämmelser om hur förberedelser till terrorisiiska brott kanbekämpas. Terroristbestämmelserna däremot är elt hinder för bekämpande avtenorismen. Varför är de del? Därför att de skapar förvirring och osäkerhet. Deleder till starkt ökade befogenheter för sådana myndigheleroch tjänstemän som saknar politisk urskiljning eller juridiskt ansvar. Terroristbestämmelsernastillämpning har bevisligen inneburit, all ett fiertal hell oskyldiga människorutvisats ur landei eller på orimliga grunder blivit misstänkta och föremål föråtgärder -som verkliga terrorister går fria. Myndigheterna har skapatförvirring genom att blanda sig i en rad hell irrelevanta fall, somman försummar att bevaka personer och grupper som verkligen är knutna tillpotentiell lerrorislisk verksamhel. Denkanske mest groteska detaljen i terrorislbestämmelserna är från dennautgångspunkt utvisningsbestämmelsernas godtycklighet. Man kan utvisa enmänniska i stället för att gripa och lagföra vederbörande. Om då personen äroskyldig, har man alltså drabbal en enskild, som sedan aldrig kan söka rättelseoch som blivit stämplad. Och om den utvisade personen verkligenär tertorist -ja, då skickar man också ut vederbörande - dvs. man påbördar ulannärmare undersökning ett annat land en människa med lerrorislisk inriktning.Och detla har man mage atl påstå skulle vara alt bekämpa tenorismen. Det är isjälva verkei motsatsen. Allt della visar att luddiga bestämmelser ochgodtyckliga, klumpiga åtgärder jusl är sådant som slipade, verkliga terroristerkan begagna. Terrorisilagsliftningen används i stor stil för atl föra riksdagenbakom ljuset. Under trycket av den offentliga kritiken mot lagen, somförekommit , beslöt den socialdemokratiska regeringen altgöra vissa modifikationer i lillämpningen. Principenom indirekt skuld, s. k. guilt by association, skulle t. ex. inte få förekommalängre. Den misstänkte skulle få lillfälle alt ta del av alll som anfördes mothonom. De organisationer som bedömdes som terrorisiiska klassificerades ochuppräknades. Inför har såväl förra statsrådet som nuvarandestatsminister förklarat att dessa principer gäller i tillämpningen avlagen. Detäremellertid nu fullständigt klart vid en rad enskilda rättsfall all ingen avde nämnda principerna tillämpas. I upprepade fall har nämligen utvisningsbeslutgrundats jusl på "guilt by association". I fall som aktualiserats iden senaste s. k. terroristaffären har man utvisat människor, som icke i normalmening kunnal bindas vid något brott eller förberedelse till något sådant. Manhar utvisat dem med hänvisning till alt de haft kontakter med organisation, somicke tillhör dem som klassals som terrorisiiska. Statsminister haralltså först ställt sig bakom en viss definition av vad enterrorislorganisation är. Sedan har han som ansvarigt statsråd godkäntutvisningar med hänvisning till kontakter med en hell annan organisation,verksam i en helt annan del av väriden, en organisation som aldrig begåttterrorisiiska handlingar och aldrig kämpat med vapen utanför det egna landet.Och sedan har han dessulom offentligen sagt atl regeringen inte tar ställningtill huruvida den nämnda organisationen är lerrorislisk eller ej. Han haralltså intagit tre juridiskt och politiskt helt oförenliga ståndpunkter, avvilka två dessulom är oförenliga med de uttalanden och försäkringar somansvariga regeringstalesmän gjort inför rik.sdagen när det gällerreglerna för lagens tillämpning. har i ell interpellationssvar påstått att en enligtlerroristbestämmelserna misstänkt alltid får ta del av anklagelsematerialel ochbemöta detsamma. Detta har i en rad fall både under den socialdemokraliska ochunder den borgeriiga regeringen visals vara felaktigt. Klagomål häröver harframställls av de anklagades juridiska ombud, som hävdat att normala principeroch rättigheter för del juridiska försvaret satts åsido. Var och en som gåttigenom material frän sådana fall har kunnat konstatera att anklagelsematerialetgång på gång innehåller avgörande uppgifter, som aldrig bestyrks utanbeträffande vilka man hänvisar till hemliga rapportörer. Det finns ingamöjligheter att fastställa när de påstådda belastande händelserna ellerhandlingarna ägt rum eller vem som lämnat uppgift om dem. Följaktligen finnsdel heller inga möjligheter atl förhöra uppgiftslämnare i vanlig ordning.Polisens uppgiftslämnare är hemliga, skyddade. De kan påstå vad som helst.Regeringen tolererar att de skyddas pä della sätt och har samiidigi som dentolererar denna praxis skamlöshelen alt inför påstå att den anklagadefår la del av dessa hemliga uppgifter. Vad är detla för spel? Vad är delta för respektlöshet och kurragömmalekmed ? Vilken syn på rättens och juridikens principer har politiker,som kan spela ett sådanl dubbelspel? Har vi inte rätt här i landet att ikänsliga rättssaker ha politiker som talar sanning inför ? Har vi rättatl beklaga oss över politikers dåliga anseende bland folket, när det öppetvisas all ledande poliliska personer inte bryr sig om vad som är rättsligtkorrekt eller rättsligt felaktigt, inte bryr sig om vad som är sant ellerfalskt, inle bryr sig om huruvida gmndlagen följs eller inle följs, ulan alltidgriper lill sådana påståenden som för tillfället passar dem? Mot bakgrund av vad jag här harsagt lidigare anklagar jag öppetförra statsrådet och statsminister för alt de i förekommandesammanhang lämnat medvetet felaktiga uppgifter om lagens tillämpning införriksdagen. Jag uppmanar dem att offentligen gå i svaromål mot min anklagelse.Jag uppmanar dem att exempelvis rättsligt visa atl åtgärderna mol GonzalesCarillo, Fuenles , Okusone och andra var gmndade pade principerde själva inför påstått gälla. Och jag anser att brotten mot dessaprinciper i sig själva borde stämma ledamöter till ett sådant måttav kritiskt tänkande och omsorg om rätten atl de äntligen beslutar att röstabort terrorislbestämmelserna ur svensk lagstiftning. Jagvill, herr talman, också ställa tre raka frågor till justitieutskottetstalesman. Ipolisens material över utvisningen av och Fuenles Correapåstås att de har kunnat antas verka för organisation som här i riket kanbefaras använda våld för poliliska syften, för alt direkt använda dennaunderbara, slappa och diffusa formulering som gäller i sådana här sammanhang.Den enda organisation som nämns i polisens redogörelse för dessa fall är JCR,Junta de Coordinaciön Revolucionaria, en latinamerikansk samarbetsorganisation,som består av en rad politiska rörelser, alla verksamma i ländermed fascistiska diktaturer. Denna organisation har aldrig begått någravåldshandlingar utanför det territorium där de fascislregeringar styr vilka manbekämpar. Denna organisation har heller aldrig i något uttalande eller dokumentfrån och riksdag klassats som lerrorislisk. Jagfrågar-och jag vill ha ett rakt svar, inle så som senast när vi diskuterade deninskränkta åtalsrällen mot ämbetsmän: Anser utskoltels talesman atl JCR är enlerrorislisk organisation? Betraktar justitieutskottets talesman organisalionersom bedriver väpnad kamp i de latinamerikanska diktaturerna såsom a prioriterrorisiiska? Vidare:I polisens dokument påstås - och det spelar en roll för skuldfrågan och förutvisningarna - att den internationella terrorismen understöds av de sovjetiskaoch kubanska underrättelsetjänsterna. Detta,kammarledamöter, är ett oerhört vittgående och politiskt ömtåligt påstående somgörs i svenska polisiära handlingar. Jag frågar därför utskottets talesman; Ärdet utskottets uppfattning alt och understöder deninternationella terrorismen? Om detla inle är utskoltels uppfattning, hur kan dåutskoitei godkänna en laglillämpning som innebär att människor utvisas urSverige med detla som motivering? Också dessa frågor vill jag ha svar på, Ytteriigare;Om utskottets talesman anser atl svensk säkerhetspolis handlal korrekt iförekommande fall, måste han också anse att de uppgifter som ligger lill grundför nämnda utvisningar var korrekla. Då blir min fråga: Sedan när betraktar mani svenskt rättsväsende uppgifter som härrör från argentinska, bolivianska ellerchilenska myndigheter som bevismaterial mot politiska fiyktingar från dessaländer här i ? Sedan när har militärjuntorna och derasunderrättelsetjänster i fått en sådan status här i landei? Dessafrågor vill jag alltså ha svar på. Jag skall sammanfatta. Del finns en mer vidsträckt orsak till att vifrån vpk så skarpt kritiserar lerroristbestämmelserna. De är inte bara i sigrättsligt otillfredsställande och utgör elt faktiskt hinder i den förnuftigaoch effektiva kampen mol den verkliga terrorismen utan deras praktiskatillämpning, del godtycke de speglar, ingår tyvärr i ett mera allmäntutvecklingsmönster. Detär nämligen inte svårl för en vaken medborgare här i att se hurrättstillståndet i landet försämras. Korruption och skandaler har blivitvanligare. Godtycke från myndigheler, opåkallade tvångsåtgärder, likgiltighetför lagen, alll större svårigheter för enskilda att få sin rätt - det ärtydliga tecken. Genom sin likgiltighet för rättsproblemet har lyvärr ocksåriksdagen bidragit till detla försämrade lillslånd. Riksdagenbeslutar atl ge de högre ämbetsmännen i landei ökat skydd mot åtal från vanligamedborgare. Regeringen vägrar skattemyndigheten att offentliggöra vem som fältextra privata frikort på SAS. Fyra partiledare i är överens om atlförhindra granskning av den uppseendeväckande s. k. bordellaffären. presenteras förde mest uppenbara rättsliga felaktigheter,men kan ändå inle erkänna att felaktigheter begåtts. Minislrar visar sig vara ekonomiska intressenter i stor stil i industrikomplexsom understöds av staten. Vanliga medborgare, som blivit utsatta förfelaktigheter av myndigheter, söker förgäves hjälp men får inle rättelsenågonstans. Dethar enligt vår mening vuxit fram en tendens lill upplösning av och likgiltighetinför skyddet av de medborgeriiga fri- och rättigheterna. Man skyddar de höga isamhället och ser mellan fingrarna med de tilltagande övergreppen mol derättsligt och sociall sämst ställda. Idetla oroande mönster - låt mig säga - detta preussiska, detta västtyskamönster ulgör terroristbestämmelserna och deras tillämpning en del. Fördensom inte vill ha en västtysk ulveckling här i landei är därför svarei givet:terrorislbestämmelserna i sin nuvarande form skall bort. Jag yrkarbifall till motion nr 42. Underdelta anförande överlog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. anförande övertygar mig om att han - trots att dettaämne har diskuterats i ett flertal gånger-ännu inte fattat vad delrör sig om. har vi en proposilion alt behandla som gäller föriängdgiltighet för spaningslagen. Del gäller inte någon bestämmelse i utlänningslagen,som lill har uppehållit sig vid - i resten av anförandettalade han om sina idéer om kormption. har knappasl med ett ord berört den lag - spaningslagen -som äraktuell och som föreslås få föriängd giltighet under elt år till. Det är ettärende som återkommit på bord nu av den anledningenatt , för att vara säker på atl spaningslagen icke tillämpas på ettoriktigt sätt, vill ha en redovisning av vad som hänt under del gångna årel.Det är den saken vi haft att ta ställning till i justitieutskottet, där vienhälligt kommit fram till att denna lagstiftning bör föriängas att gälla underytterligare . Jagskulle vilja underslryka all spaningslagen på sitt sätt är sekundär iförhållande till utlänningslagens bestämmelser om avvisning eller utvisning avutlänning som på visst sätt är tillräckligt kvalificerad eller belastad - mankan välja vilket språkbruk man vill. Utlänningslagens bestämmelser lar sikteenbari på utlänningar som tillhör eller verkar för sådana grupper ellerorganisalioner som genom sin tidigare verksamhet visat atl de utanför sitthemland systematiskt använder våld för politiska syften och därför kan befarasgöra det i också. Nukan det naturiigtvis hända alt en sådan utlänning, som kommer till vårt land,kan göra gällande att om han skulle avvisas till del land han kommer ifrån sålöper han risk för politisk förföljelse eller kommer att vidarebefordras tillelt land där sådan förföljelse skulle kunna ifrågakomma. I det läget tarnaturiigtvis vår allmänt erkända inställning lill politisk förföljelse över gentemotett förvisningsbeslul, och vederbörande bereds en sorts politisk asyl i vårtland. Men hans eventuella farlighet, den som föranleddedel utvisningsbeslul eller förvisningsbeslut som inte kunde effektueras,kvarstår ju. Och i det läget är del rimligt att det svenska samhället garderarsig mol denna fariighet genom atl uppställa vissa regler för hans vistelse irikel. Och det är i delta läge och endast i detta läge som spaningslagen, somvi nu har aktuell, kommer in. Och vill den som del gäller inte underkasta sigspaningslagens bestämmelser är det ju ingenting som hindrar att han ger sig iväg till något annat land-han är väl förmodligen inte politiskt förföljdöverallt. kommunistiska motion som ligger till grund för yrkande harman talat om utlänningsförakl. Jag skall inte la ställning till ordvalet. Jagmåste dock säga alt vill man försöka härleda detta s. k. förakt till någonlagbestämmelse så är det inte i spaningslagen man skall söka utan naturiigtvisi utlänningslagen. Såvitt jag kan erinra mig - men där kan jag naturiigtvis hafel - har kommunisterna emellertid inte angripit just den lagstiftningen,förslagsvis 20 eller 34 §§ uUänningslagen. Då hade man kanske kunnat föra endiskussion på del sätt som gjort här . Här har vi nämligende egentliga diskrimineringsbestämmelserna, och de går ytterst lillbaka påfolkrättsliga principer, som i princip innebär alt ett land icke är förpliktatatt inom sill territorium mottaga medborgare från andra länder, samt våra egnagrundlagsbestämmelser, som förbjuder atl svenska medborgare förvisas ur rikel.Där har vi diskrimineringsbestämmelser, och när de fullföljs iutlänningslagstiftningen för de lill konsekvens ungefär de bestämmelser som vinu har där. När jag använder ordet diskriminering vill jag, för alt undvikaalla missförstånd, säga alt jag använder det enbart i betydelsen utskilja. Omspaningslagens effektivitet kan vi naturligtvis ha olika uppfattning. Någonaktuell erfarenhei av spaningslagen har varken eller jag. Av denredogörelse som har fått i annat sammanhang framgår nämligen att deninte har tillämpats och bara i två fall.