prot · G20966 · 1978-12-31 00:00:00 — Arbetetmed den av förra regeringen utlovade kunskapsöversikten har påbörjats inom dedepartement som berörs av frågan, och etl preliminärt underlag för regeringensöverväganden bör kunna föreligga . Då räknar jag också med att detskall vara möjligl alt ange i vilka former och i vilken takt ett eventuelltfortsatt arbete skall bedrivas. 6 protokoll 1978/79:62-66 Omrätten att äga lägenhet i flerfamiljshus Jagvill i sammanhanget också nämna alt det även inom andra områden pågår arbetesom har betydelse när del gäller alt bedöma behovet och lämpligheten av atlföra in institutet äganderätt till lägenheter i flerbostadshus. Jag tänker bl.a. pade tillkallade kommittéerna om underhåll av hyres- och bostadsrätlsfasligheter(Bo 1978:05), om ökad användning av bostadsrätt inom bostadsbeståndet (Bo1978:06) och om real beskattning av räntor och kapitalinkomster, m. m. (B1978:07). STAFFANBURENSTAM (): Jag ber att få tacka statsrådet för svarel på deninterpellation jag ställt. Denviktigaste delen av mina frågor i den inlerpellationen var i vad månfolkpartiregeringen för sin del planerar några "snara initiativ" föratt sprida ägandet av lägenheter i flerfamiljshus. Jag förstår av svaret attnågra "snara" initiativ blir del under alla förhållanden inte. Jagförslår också all del är högst oklart i vad mån det i en framlid alls blirnågra initiativ. Utredningsmaskineriet skall först mala alldeles väldigt. Frånmoderat sida kominer vi därför att ta initiativ i för atl försöka fåfart på dessa beslut. Deandra partiernas passivitet är beklaglig. Hur man kan ordna sin bostad är enbetydelsefull fråga för familjen. Hur bosladsägandel utformas är också enviktig fråga för samhällsekonomin. Atl vi från moderat sida vill möjliggöra fördem som hyr att i stället äga sin lägenhet finns det flera motiv för. Fördel första: Del ger ökad valfrihet. Många finner alt de hellre vill äga sinbostad än all vara "gäst" i den. Att öka valfriheten är någol vimoderater lycker är bra. Fördel andra: Äger man sin bostad har man större ;>7/7v?anö'e på den. Delarmärkvärdigt att när politiker talar om vidgat medbestämmande gällerdet inle såofta medbestämmande för de enskilda människorna i den egna tillvaron, t. ex.vad gäller bostäder. Ändå är del här som medbestämmande är som vikligasl, ochdet är här var och en av oss har slörre fömlsällningar all utöva etl bättreinflylande än andra. Jag är t. ex. övertygad om alt hyresgäster som kunnai seunderhållet av bostadsbeståndet eftersättas anser alt detta är tokigt. Deskulle inte ha fallal sådana beslut om de själva ägt sin bostad. Låtmig citera i en tidningsartikel i den 20 oktober1977: "Eftersom hyresgästerna än står utanför det ekonomiskabeslutsfattandet om sina bostäder har emellertid protest mol hyreshöjningarförblivit den enda aktiviteten. En förnedrande situation." Jag undrar ominle egentligen tycker del också. Fördel tredje: Äger man sin bostad finns del möjlighel alt sänka boendekostnaden.Det finns flera anledningar lill alt det är möjligt. Äger man sin bostad vårdarman den antagligen bättre. Onödigt slitage och förstörelse utgör en stigandekostnad i hyreslägenheterna. Vidare får man på etl helt annat säll möjlighetoch intresse all hålla nere de mycket vikliga uppvärm-ningskoslnaderna. Man kanockså själv sköta en del av fastighetsförvaltningen i stället för atl heltförlita sig på allt dyrare servicepersonal. För det fjärde: Bättrevård av bostäderna ger också större trivsel i själva Obehagligaförhållanden råder i många flerfamiljshus, och inte ens stora volymer av lal om"kollektiv gemenskap" rår på detta. Ägde man i större utsträckningsin bostad fick alla etl slörre eget intresse av god vård, och den gemensammatrivseln skulle därmed också bli förbättrad. Inomdet s. k. allmännyttiga bostadsbeståndet råder grava missförhållanden. Dessaförelag är mer eller mindre på ruinens brant och stöds av skattemedel. Istället för alt fortsätta allt djupare in i denna återvändsgränd vore del braatl försöka minska problemen genom atl låta de boende så långt möjligl övertasina lägenheter. Det är svårt att förslå de andra partiernas passivitet vad gäller allförsöka privatisera bostadsbeståndet med tanke på de stora fördelar som finnsalt hämta. Del har gjorts gällande av t. ex. och signaturen NES iDagens Nyheter atl en förklaring kan vara atl organisationerna på detta områdefungerar mera för sin egen välfärd än för de boendes. , ochhyresgäströrelsen och med dem allierade parter har alldeles särskildaegeninlressen och är effektiva pålryckare. Men jag kan inle tro alt fruFriggebo på sådana grunder förhåller sig passiv när det gäller att ökavalfrihet och förbättra ekonomi och trivsel i boendel. Jag beklagar attstatsrådet inle visar större aktivitet på del här området. Omrätten att äga lägenhet i flerfamiljshus (vpk): Den här frågan är av sådan vikt och betydelse all den sanneriigenförtjänar att diskuteras. Statsrådet har inle i sitt svar egentligengett några besked som kan föra diskussionen väsentligt framåt. Grundläggandeför en social bostadspolitik är att de boende i flerbostads-husområdena har eltverkligt inflytande över sina boendeförhållanden, över förvaltning och service.Kraven på ökat boendeinflytande har som bekant ställts med allt slörre skärpaunder senare år. Dessakrav lar fasta på flera led i boendet. Det gäller utformning av och påverkan påden inre boendemiljön, gemensamma utrymmen, service och förvaltning. Vidare harkraven gälll planering och produktion av bostaden och bostadsområden, där detsärskilt uppmärksammats alt de blivande hyresgästernas möjligheler lillinflylande och medbestämmande över utformningen av kommande bebyggelse är otillräckliga.Kritiken mol begränsade och otillräckliga möjligheter för hyresgästerna atlbestämma över sina egna boendeförhållanden gäller även i samband medbostadssanering, såväl vid ombyggnad som vid rivning och nybyggnad. Frånborgeriigl håll har kraven på boendeinflytande, boendedemokrati, mötts medförslag om all föra över hyresrättslägenheter lill bostadsrätter. Del ärriktigt atl den som äger sin bostad eller som bor med bostadsrätt har etlinflylande över sin bostad och sin boendemiljö, medan den som bor med hyresrätthar mycket lilet eller inget inflylande. Men det vore en kapitulation ochfelaktig utgångspunkt att hävda det privata, individuella ägandet av bostadensom en avgörande förutsättning för inflytande och boendedemokrati. Del viktigasteär vilka medel som de boende har till sitt förfogande för alt kollektivt kunnabestämma över sin boendemiljö. Omrätten att äga lägenhet i flerfamiljshus Föratl man ytterst skall kunna förverkliga kravet på boendedemokrati måsle andrareformer på bostadspolitikens område genomföras än de som . a. här har förespråkat. Det gäller t. ex. all effektivt motverka privatvinstjakt, ägande och spekulation på bostadsmarknaden och i stället görabostaden lill en social rättighet. F.n. ger bostadsrätten det bästa inflytandet förde boende. Men hyresrätten somupplålelseform behöver inte avskaffas eller utbytas för att man skall kunnautveckla boendedemokratin. Den förvaltningsform som tillämpas ibosladskooperationen bör kunna kombineras med elt kommunalt ägande. Vissaerfarenheter från försöksverksamhet med boendeinflytande visar att del ärmöjligl all inom de allmännyttiga företagens ram med bibehållen centralförvaltning och administration ge hyresgästerna ett visst ansvar förförvaltningen av sill hus eller kvarter. Det gäller den yttre miljön ochgemensamma utrymmen liksom vissa underhållsåtgärder i lägenheterna. Menfortfarande är inflytandet, som jag har sagt, för de boende starkt begränsat. Isaneringsprocessen finns elt visst mått av boendeinflytande, men erfarenheternaav della visar atl ett enat hyresgästkollekliv kan nå vissa framgångar när detgäller alt bestämma över planlösningar, utformning och standard vid enombyggnad. Men den rätt lill hyresgästinflytande över saneringen som finns ibostadssaneringslagen är fortfarande beroende av fastighetsägarens godtycke -rätlen att besluta om själva saneringen ligger i allt väsentligt hos fastighetsägaren.Och vid rivning och nybyggnad finns över huvud tagel ingen lagsladgad rätt lillinflytande för hyresgästerna. En successiv övergång till andra former för förvaltning av hyreshusenmed ökat inflytande för de boende kan motverka privatisering och stimulera tillgemensamma aktiviteter. Flerbostadshusens möjligheter lill kollektivt boendekan därigenom las till vara på elt bättre säll. Del ger större möjligheter altla sig an de bostadshus som redan finns, atl fylla dem med liv och ge dem etlbättre innehåll. Etlverkligt boendeinflytande kan på längre sikl inte uppnås med ett bibehållandeav privatägda hyreshus. En fördjupad och långl gående boendedemokrati blirmöjlig försl genom all den privata äganderätten till hyreshus upphävs. Husenmåsle överföras i ägo och ställas under förvaltning avhyresgästkollektivet. Den försöksverksamhet, de ramavtal och deöverenskommelser som flnns mellan de allmännyttiga bostadsföretagen ochhyresgästföreningarna på en del orter i landet har visat att del är en möjligoch framkomlig väg när del gäller atl öka boendeinflytandet. Delär ytterst angeläget att motverka den borgerliga offensiven som bl. a. föreslåröverförande av delar av hyreshusbeståndet lill bostadsrätter. En utveckling iden riktningen skulle innebära att bostadsmarknaden i allt högre grad skullepräglas av privatisering, segregering och spekulation. Därför måste alla sådanaåtgärder motverkas och förhindras - i hyresgästernas, de boendes, intressen. Utgångspunkten för diskussionen om olika upplålelseformer måste enligtmin mening vara hur man skall klara inflytandet i boendet och hur del skallkunna organiseras och uppnås under bosladssocialt acceptabla former. Det ärockså utgångspunkten för de tre utredningar som regeringen under del senasteåret har tillsatt och som redovisas i mitt interpellationssvar. Underhållsfonderkan öka inflytandet för hyresgästerna. Omvandling av hyreslägenheter lillbostadsrätt ökar också inflytandet. Utredningen om real beskattning av räntoroch kapitalinkomster m. m. rör den ekonomiska rättvisan, främst mellanlångivare och låntagare men också mellan olika upplålelseformer. Varjeargument för ägarlägenheler som tar sin utgångspunkt i lagfartsmöjligheter förlägenheter och användandet av lägenheter som kreditunderiag hör inte hemma i enbostadspolitisk debatt. Atl tro atl ägandet i sig skulle lösa svåra socialaproblem i vissa av våra bostadsområden lorde varaganska ensam om - han antyder delta i sin interpellation. Vadärdet förfel, , på bostadsrätten när del gällerinflylande och ansvar? Under alla förhållanden måste någon form av kollektivtägarskap och beslutsfallande till för de gemensamma anordningarna, vare sigdel är fråga om etl direkt ägande eller elt kollektivt ägande. Allade fördelar med ägarlägenheler som tog fram ges ocksåmed bostadsrättens form. Del måste alltså vara någonting annat som StaffanBurenslam är ule efter, ochjag vill därför la upp ell påstående somStaffan Burenslam gör i sin interpellation och som han också antydde isitt anförande. Han säger alt boende med äganderätt lill lägenheter iflerbostadshus skulle bli billigare för samhället än del nuvarandehyreshusboendet. Detta är en av de centrala frågor som skall belysas i detfortsatta arbetet med kunskapsöversikten, men det är alldeles klart att enallmän övergång lill äganderättsinstitul i flerbostadshus skulle medföra eltbetydande skallebortfall för samhället och då främst för staten. Ett sådantskattebortfall kan beräknas medföra betydligt större kostnader för staten änvad som f n. är fallet när det gäller hyresbostäder. Vadär del som gör alt exempelvis en bosladsrättsfastighel med s. k. strimlade lånhar ell marknadsvärde som överstiger värdet av en hyresfastighet med 50-100 %1Jo, självfallet det förmånliga stöd som skaltesubven-lionen utgör.Räntebidragen - det generella stöd som utgår från statens sida - tillhyreshus kostar ca 1,5 miljarder. Med ägandelägenheter och villavillkor, som jumoderaterna vill ha, torde skatlesubvenlionen uppgå till storleksordningen 2,5miljarder. Och har man ändå inte tagit hänsyn till den framlida belåningenav exempelvis inflationsvinster. Jagmenar atl del behövs en hyfsning av den här debatten, och då kommer denkunskapsöversikt som vi nu jobbar fram väl lill pass. Syftet med översikten ärjust alt få fram mer kunskap, inle atl la fram förslag om införande avägariägenheter. Detta är skillnaden mellan kunskapsöversikten Omrätten att äga lägenhet i flerfamiljshus Omrätten att äga lägenhet i flerfamiljshus och exempelvis utredningenom bostadsrätt, som har lill uppgift alt ta fram förslag om hur antaletbostadsrätter skall kunna ökas under bosladssocialt acceptabla former. Menjag vill hålla med om ell av hans påståenden, nämligenatt det finns organisationer och politiska partier som för debatten omexempelvis boendeinflytande mindre utifrån bostadspolitiska mål och mer medhänsyn lill redan etablerade organisationsstrukturer. I delsocialdemokratiska bosladsprogrammel sägs del bl. a. alt man skall ökaboendeinflytandet, och detta skall då läggas fast i samverkan mellan socialdemokraternaoch hyresgäströrelsen. Men i programmet finns inget konkret förslag till hurman skall kunna gå vidare för all lösa jusl den viktiga bostadspolitiska fråganom boendeinflytandet. Enligl vad sade är den centrala frågan hur man skall klarainflytandet när det gäller boendet. Det är alldeles riktigt. Den frågan är enmyckel viktig fråga. Och inflytandet är förvisso avsevärt mycket större om manäger sin bostad än om man t. ex. är hyresgäst i ell hus som ägs av ettallmännyttigt förelag, så iakttagelse i det avseendet borde redanden ha leU henne till en betydligt mera positiv inställning till de förslag somjag har framfört. Men det var inga positiva förslag från fm sida.Såvitt jag förslår var del en lista på argument som skulle visa atl del arentokig idé atl göra del möjligt för de många människorna all i valfrihetens namnäga en egen bostad. sade att det var bara som villedel här. Jag vel inte om man blir döv, om man sitter länge i ,men för min del har jag förstått att det förs en ganska omfattande debatt långt utanför kretsarnär det gäller fördelarna med detta system.Jag har, herr lalman, inle hafl den minsta svårighet att i debatten hörasocialdemokrater framföra sådana här tankar. Inte heller har jag haft någonsvårighet alt tdigare studera även folkpartistiska motioner som hafl det härsyftet. Jag har inte heller hafl någon svårighet atl se all civilulskoltet förnågra år sedan föreslog just detta. Sedan gick man emellertid vidvoteringen i kammaren mol förslaget. Sådel är alldeles klart atl den här inställningen tyvärr inte är någol som vi moderaterhar privilegium på - åtminstone inte inom del svenska folkel. Om driva de mycket negativa uppfattningar som hon här har givit uttryck förkan det kanske komma att bli så, att vi blir de enda som framför de härtankarna. I så fall skall vi göra det med stor glädje, . Därförförslår jag inte heller talet om att ägarlägenheler inte hör hemma ibostadsdebatten. Jag har fallat det så, att de under den senaste liden i allrahögsta grad har hört hemma i bostadsdebatten. Numenar atl allt vad som kan göras med ägarlägenheler kan lika välåstadkommas inom ramen för en vidgad bostadsrätt. Jag tror inle att deltastämmer. Många människor i Slockholmsområdel, som vill skaffa sig enbostadsrätt och som märker atl det är avsevärda kostnader förenade med delta -man får lov att köpa bostadsrätten - finner snart all del är svårt alt belåna bostadsrätten påsamma sätl som ell egel hus. Därför lycker de inle alls alt del är samma sak. Vidaretror jag atl det i själva faslighetslagsliftningen finns en hel del institut,t. ex. beträffande expropriation, som i olika former ger bättre skydd för denenskilde vid äganderätt än när det bara finns en bostadsrätt. Sedantror jag att detta att folk gärna vill äga sin egen bostad i sig självt äretlargument för att del kan vara fördelaktigt jämfört med en ren bostadsrätt.Alldeles bortsett från de ekonomiska överväganden som kom med somen förklaring till varför folk vill ha äganderätt, tror jag atl det finns godamotiv lill varför folk föredrar ett direkt egel ägande framför en bostadsrätt.Det är i sig självt etl bra argument. Vore del nu så, herr lalman, all mankunde uppnå allting med bostadsrätt, och del är huvudargument,måsle det innebära all fr. o. m. nu driver idén atl småhus meddirekt ägande - 35 000 - inte längre skall byggas. Del är mer ellermindre asocialt att tänka sig detta. Enskilt ägande hör inte hemma ibostadsdebatten, utan del skall vara bostadsrätt. Är delta nyalinje, så är det bra om det blir klargjort. Låtoss sedan etl ögonblick se på ekonomin. menade ju all jag hadenågra andra och dolda motiv till varför jag ville försvara ägariägenheler. Delskulle vara så oerhört fördelaktigt för de enskilda människorna på grund avskatteregler och annat att ha detta syslem. Av de olika utredningarna och allaskriverier har jag förstått alt man genom gynnsammare ränleregler har försöktatl neutralisera boendekostnaden vid olika typer av boendeformer. Jag lyckermig t. o. m. ha läst artiklar av , där del görs gällande att dennaskillnad väsentligen är utjämnad. Jag var därför förvånad över hennespåpekande. Alldeles särskilt var jag förvånad över alt det sades alt dellaskulle vara alldeles för dyrt för samhället. Det skulle nämligen vara kostsamt,framför allt för slaten, att vidga möjligheterna till avdrag. Jaghar svårt all förstå det resonemanget. De stora räntesubventionerna kostarmyckel pengar liksom också vanvården av del allmännyttiga bostadsbeståndet.Det innebär dessutom all staten får lov atl ingripa med subventioner av olikaslag. Adderar man alla dessa olika kostnader, finner man alt del syslemsom jag föreslår är bättre. Omrätten att äga lägenhet i flerfamiljshus (vpk): Jag vill försl säga, med anledning av alt diskussionen nu också harkommit all omfatta småhusbyggandet och -ägandet, atl gemensamt för det ökadesmåhusbyggandet och omvandlingen av hyreslägenheter till bosiadsrältslägenheterär elt ökat inslag av privat ägande. Delta skall enligl de borgeriiga gehyresgästerna lägre kostnader, bättre miljö och inflylande över den egnabostadssituationen. Ytligt sett kan det förefalla vara rikligt i vad gällerkostnaderna, men orsakerna lill del är bl. a. å ena sidan skatteförmåner försmåhusägandet och för andelslägenheler och å andra sidan de ökade kostnadernaför de allmännyttiga bostadsföretagen, som bl. a. har lagil etl socialt ansvar.Del är alltså fråga om skillnader som inte främst har sin grund i reellakostnader. Omrätten att äga lägenhet i flerfamiljshus Vi har från vpk:ssida i och i olikasammanhang fört fram krav på en ny bostadspolitik, som bl. a. skulle innebäralägre hyror för hyresgästerna och också slörre inflytande för dessa. Jag är överensmed statsrådet på en del punkter. Del gäller uppfattningen alt ägandeti sig inte löser några problem, hennes värderingar då del gäller skallebortfallvid ökat ägande och hennes kritik i vad det gäller de s. k. strimlade lånen. StatsrådetFriggebo framhåller vidare att olika poliliska partier diskuterarboendeinflytandet men säger väldigt litet om hur det konkret skall utformas.För atl jag inte som skall hamna i samma fålla vill jag bara erinra omnågra av de konkreta förslag som vpk lidigare och också har upprepat idessa sammanhang. Vihar pekat på atl vad som behövs bl. a. är planering av bostadsbebyggelsetillsammans med dem som kommer all bo i denna och deras organisationer. Delbehövs i del sammanhanget en förhandlingsskyldighet för faslighels-ägarna närdet gäller alla förändringar i boendeförhållandena. Det behövs en rätt förhyresgästerna atl ta del av fastighetsägarnas räkenskaper, skyldighet förfastighetsägarna all i samband med förhandlingar genomföra de utredningar somhyresgästerna begär och vetorätt för hyresgästerna mol privata fastighetsägaresförvärv av hyreshus. Vidare skall de berörda hyresgästerna kollektivt ha etlavgörande inflytande över utformning, förändring och förvaltning av bostädernaoch närmiljön. De kommunala planerna för bostadsbyggande och sanering måsleutarbetas under aktiv medverkan av och i samförstånd med områdets hyresgäster.Vid sanering skall alla hyresgäster ha kvarboenderätt eller återflytlningsrättlill i första hand samma lägenhet, i andra hand samma hus och i sista handsamma kvarter eller bostadsområde. Man måste också ha ett hyresgästvelo molfasiighetsägande, ombyggnad och rivning. Vihar också från vpk i många sammanhang mera konkret angivit under vilka formeroch på vilket sätl della skulle kunna lösas. Låt mig i delta sammanhang baraupprepa att jag tror att del är möjligt att klara detta inom ramen för denverksamhet som bedrivs på detta område - då del gäller ökat boendeinflytande -av hyresgäströrelsen, i samråd och i samarbete och efter avtal ochöverenskommelser med de allmännyttiga bostadsföretagen. Gårdel inte, får man överväga andra möjligheler för atl åstadkomma vad som är såväsentligt, nämligen etl reellt och avgörande inflytande för hyresgästerna. ville missförstå vad jag sade i mittanförande. Han hade inte förstått speciellt mycket av poängen med del, och hansade alt det inle fanns några som helst positiva förslag i del. Miltanförande visade tvärtom alt del tagils flera initiativ som verkligen ärpositiva förslag för alt utöka boendeinflytandet. Men man måste också se vilkaeffekter de tekniska förslag som läggs fram ger. Jag skall gärna medge, och detär jag inle ensam om i milt parti - folkpartiels landsmöte har dessutom uttalat sig fördet -alt jag inle har någonting emot ell direkt ägande. Men i avvaktan på altvi får sådana ekonomiska villkor all vi kan upprällhålla jämvikten mellan deolika upplåielseformerna - vi utgår nämligen från all del fortsättningsvisockså kommer att finnas hyresbostäder kvar - är vi inle beredda alt ta aktivasteg för att genomföra etl ägarlägenhelssystem. Jaghar inle sagl alt debatten om ägariägenheler inle hör hemma i denbostadspolitiska debatten. Jag lycker det är bra alt vi har den här debatten.Men vad jag sade var all de argument som har sin utgångspunkt i de frågor somrör lagfartsmöjlighel för lägenheterna och möjligheler lill belåning avlägenheter inte hör hemma i den bostadspolitiska debatten. StaffanBurenstam refererar till någol som civilutskottet skulle ha gjort förnågra år sedan. Del var närmare bestämt 1976, då lagutskottets majoritetbegärde en utredning om ägarlägenheler. Men utgångspunkten låg jusl i de härfrågorna, nämligen hur man tekniskt skulle kunna lösa frågan om lagfart m. m.Man log inte med den andra bilen, om hur det i etl större bostadspolitisktsammanhang hänger ihop. Jagtycker att vi skall fortsätta all bygga många småhus med äganderätt. Del äralldeles rikligt atl vi har en relativt god jämvikt mellan de olikaupplåielseformerna när det gäller de ekonomiska villkoren och kostnaderna, justnär lägenheterna och fastigheterna är nybyggda. Men del är frågan om vad somhänder sedan som är del intressanta. Frågan är alltså här om vi skall föra inett nytt stort bestånd av lägenheter under de ekonomiska villkor som i daggäller för de olika upplåtelseformerna, ulan all vi vet vad del har förprivalekonomiska konsekvenser i första hand, men också vad del har församhällsekonomiska konsekvenser. StaffanBurenslam säger all han inle förslår att det skall bli dyrare församhället. Jag pekade på några siffror, som visserligen är myckel överslagsmässiglframräknade, men det är alldeles uppenbart all det behövs väsentligt ökadkunskap, innan man över huvud taget kan la några vidare steg i denna fråga. Sedanantyder all jag skulle ha sagl atl systemet ärsynnerligen fördelaktigt för de enskilda människorna på grund av möjligheternalill avdragsräll och annat. Det har jag inle sagl. Det stora statliga stöd somskatiesubvenlionerna innebär driver tvärtom upp priserna på lägenheterna, ochdärmed får de boende inle ul effekterna av det här goda statliga stödet.