prot · G209113 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag tror all om man serigenom av bestämmelser när det gäller ea-dagarna skall man snart finnaatl missnöjet bland eleverna är berättigat. Varförskall man exempelvis begränsa skälen för ea-dagar pä det sätt som görs, istället för att som lidigare faktiskt gällde låta eleverna ta ut ea-dagarnautan atl ange närmare skäl? Del förhållandet all ea-dagarna i fortsättningenskall läggas lill kurstiden och inte drabba utbildningen tyckerjag också lalarför alt man skall avskaffa krånglet därvidlag. Jaglycker alt elever som vill la ut ea-dagar i anslutning lill anhörigas semesierbör få göra det, i stället för alt som tvingas atl anpassa uttaget lilllärares semesterledighet. Del är angeläget, när man ser på dessa frågor somgäller villkoren för eleverna över huvud laget - inte bara hur man formelltskall ordna anknytningen lill semestern -atl man rensar bort alla bestämmelsersom kan verka kränkande för eleverna. Överläggningen var härmedsluiad. Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i § 9 Om åtgärder för attförbättra sysselsättningen i Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda interpellation,1978/79:158, lill industriministern, och anförde; har frågal industriministern om han är beredd au vidtaåtgärder för att påskynda ett positivt beslut om Slora Kopparberg-Bergviksansökan om ett journalpappersbruk i , om industriministern är bereddall vidta sädana näringspolitiska åtgärder som syftar lill en tryggadsysselsättning för de anställda vid samt slutligen om vilka åtgärdersom han i övrigi är beredd atl vidta för all förbättra sysselsättningen på konoch läng sikt i . Arbetetinom regeringen är fördelat så alt det är jag som skall svara påinierpellationen. Densvenska massa- och pappersindustrin har under lång lid genomgått en omfattandestrukturell omvandling, varvid ett stort anlal mindre enheter med svagkonkurrenskraft har lagts ned. har en successiv utbyggnad skell imodern och effektiv produktionsteknik i slörre enheler. Det lorde råda en bredenighet i uppfattningen atl denna omvandling är nödvändig för all den svenskaskogsindustrin, och då framförallt massa-och pappersindustrin, skall kunnastärka sin internationella konkurrenskraft. Vadgäller Söderhamnsregionen föreligger, som nämner i sininterpellation, både planerade investeringar och nedläggningar. Jag vill ikorthet beröra del aktuella läget. diskuterar lillbaka med ()eil delägande i NCB:s anläggning i vik. I dettasammanhang har nämnts möjligheten att förlägga den planerade pappersmaskinenlill i stället för lill . Detta skulle kräva en ny ansökan omtillstånd enligt 136 a § i bygglagen (1947:385) och förnyad prövning av regeringen. Samtidigtpågår emellertid förhandlingar mellan staten och NCB om etl eventuellt statligtengagemang i NCB. Därvid har förutsaus att inte avyttras innanförhandlingarna är avslutade. Detär således f n. oklart var del planerade pappersbruket skall placeras. Eftersamråd med statsråden , och kan jag ge beskedet all fråganom Stora Kopparberg-Bergviks ansökan inte kommerall föreläggas regeringen förbeslut förrän dels förhandlingarna mellan staten och NCB har slutförts, dels enöverblick över den framtida strukturen inom såväl NCB som Söderhamnsregionenkan erhållas. Vadgäller situationen i har jag inhämtat från förelaget alt produktionenläggs ner innevarande vecka. Företaget har dock i samråd med de anställdasorganisaiioner garanterat slörre delen av personalen inkomst-trygghet fram lillden 1 september 1979och fören mindre del av personalen fram till årets utgång.Företaget arbelar också i samverkan med , länsarbetsnämnden ochulvecklingsfonden i med etl anlal projekt för all få framersäliningsverksamhel lill regionen. Företaget har vidare erbjudit personalenanställning vid andra anläggningar i koncernen, både i regionen och i andralän. Regeringenär väl medveten om problemen i , och vi har gott hopp om allvi relativt snart skall finna lösningar med lämplig ersäliningsverksamhel tillregionen för den verksamhel som läggs ned i . Jagvill slutligen också beröra insatserna i övrigi förGävleborgs län. Regeringenhar i den induslripolitiska proposilionen lagt fram förslag omförstärkning av stödet lill mindre och medelstora företag med 300 milj. kr. regionalpoliliska proposilionen, som regeringen beslutadelägga fram för , föresläs en kraftig förstärkning av detregionalpoliliska stödet. Dessa satsningar berör påtagligt kommuner och företagi . Beträffande det regionalpoliliska stödet föresläsförbättringar av stödvillkoren för samtliga kommuner. Det kommer med de häråtgärderna all finnas bättre förulsättningar för en ulveckling i näringslivet iGävleborgs län. Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Jag blev enaning förvånad när den interpellation som jag har framställt lillindustriministern skulle besvaras av . De frågor som jag har ställthar, som jag ser det, typiskt näringspolitisk innebörd. Del kan bli svårt alldebattera strukturfrågor och ålgärder inom exempelvis plywoodinduslrin medarbetsmarknadsministern, när sådana frågor naturiigen handläggs avindustriministern. Det kan också bli svårt alt debattera frågor som rör board-,spånskive- och skogsmaskinbranschen, men jag får väl göra etl försök. När det gäller läget i stort pä sysselsättningsområdet kan man inletolka svaret pä annat sätt än all när en from förhoppning altförslagen i den regionalpoliliska proposilionen, som det hänvisas lill isvarei, skall klara ul de problem som vi har i länet. Det är naturligtvis mycketsvårt för mig att över huvud tagel diskutera innehållet i den regionalpoliliskapropositionen, eftersom den mig veterligen ännu inte har lagts på riksdagensbord. Men om man tror all den skall lösa problemen, har man inle gjort klartför sig hur allvariigt lägel är i länet. Det står nämligen klan att deregionalpolitiska stödåtgärderna inte räcker lill ulan atl det måste lillalldeles speciella närings- och industripolitiska insatser. Anledningen tilldel skall jag närmare gä in på. Viär nu på väg in i en högkonjunktur, vilket gör atl arbetsmarknadssituationenförbättras pä många häll i landet. Men läget pä arbetsmarknaden i Gävleborgslän är fortfarande myckel dystert och pä vissa håll rent katastrofalt. Omvi tittar på antalet arbetslösa i febraari , finner vi att antalet ärungefär 5 000. Det aren ökning med 300 . Av dearbetslösa är över 1 500, eller 30 96, ungdomar . 6 protokoll 1978/79:112-113 Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Gävle-boigs län ökning med 100 jämfört medförra året. I beredskapsarbete har vi över 3 000 personer. Det är en ökning med1 000 personer . Över 2 200, dvs. 75 /6, av dem som är iberedskapsarbeie är ungdomar . Delar också en ökning med ungefär 1000 personer . I arbetsmarknadsutbildning har vi över 2 200personer. Det är en ökning med ca 1 100 . Vihar tillhopa över 10 000 människor som på ett eller annat säu slår ulanför denreguljära arbeismarknaden. Dessa människor skall konkurrera om ca 1 700 ledigaplatser. Det går alltså fem sökande på varje ledig plats. Som en jämförelse kanvi ta , där del finns lika många lediga platser somarbetssökande. Dellaär dagens situation i länet i ett nötskal. Därtill kommer altsysselsättningsnivån rent allmänt är mycket låg i länet. Om vi skall komma upptill genomsnittet för riket, behöver över 20 000 arbetstillfällen tillskapasfram lill 1985. Dehelt dominerande basnäringarna i länet är järn- och stålindustri samtskogsindustri. De strukturella förändringar som skett har redan slagit hårt päflera orter. De förändringar som kommer au ske kommer också att slå myckelhårt, om inte alldeles speciella regional- och näringspolitiska insatser sättsin. Inomjärn- och slälsektorn är över 24 000 människor direkl eller indirektsysselsatta. i och Axel kommer alt närmareberöra den sektorn. Därför skall jag inle gä in på den, utanjag skall ägna migåt skogsnäringen och de problem som vi där har. Ilänet är mer än 35 000 människor direkt eller indirekt sysselsatta inomskogsnäringen. Detta är av de yrkesverksamma i länet. För riket i desshelhet är motsvarande siffra II %. Där ser man vilken ofantlig betydelseskogsnäringen och dess ulveckling har för länet. Förändringar inom den näringenfår givetvis mot denna bakgrund myckel slora konsekvenser. Eftersom detta ärdel län som har de flesta anställda inom del områdei är det viktigt attsamhället aklivi engagerar sig i dessa frågor, så att de strukturförändringarsom är nödvändiga sker i socialt acceptabla former. Ett grundläggande kravmåsle vara all ersättningsjobb ordnas ät dem som drabbas, men i det avseendetär regeringen tyvärr ganska passiv. Jag skall ge exempel på delta. Avde sju plywoodfabriker vi har i landet finns fyra i värt län. De flesta ägs av storaskogsbolag och betraktas som små besvärande enheler som man helst vill bli avmed. Intresset atl investera för alt utveckla den tillverkningen ärobeflntligt. Produktionen har under de senasie åren legal på 97 000 m\ 1977uppgick exporten lill 25 000 m\ medan importen var hela 87 000 m När inte enshälften av det svenska behovet tillverkas i borde möjlighelerna varagoda fören utökning av kapaciteten. Detta är under förutsättning all vi menarallvar med strävan efter en vidareförädling av skogsråvaran. Au det finnsmöjligheler att utveckla plywoodinduslrin har också utredningar visat. Mennu sitter i stället flera företag med avancerade nedläggningsplaner på grund avatl det inte flnns någon samordning när del gäller den framtida strukturen inom dennabransch. Jag ser all industriministern sitter här i kammaren , och jag hadeen debatt med honom om just denna fråga fören lid sedan. Men jag kunde inletolka industriminisiern på annat sätt än atl han för sin del ansåg atl de friamarknadskrafterna i stor utsträckning själva skulle lösa problemet, och denuppfattningen kan jag av naturliga skäl inle ansluta mig till. Bådeboard- och spänskiveindustri med ungefär samma ägarstruktur finns i länet. Ävenhär är förhållandet ungefär detsamma. När del gäller boardinduslrin hade detfunnits möjligheler att fullfölja den Åkermanska Ulredningen, som hade en planför hur man skulle strukturera boardinduslrin för framtiden. Men den ulredningenhar mig veterligt ännu ingen greppat tag i, och del är synd. Iskogsmaskinbranschen har vi ca 1 500 anställda. Jag vet att industriministernhar engagerat sig kanske speciellt i skogsmaskinbranschen, och den har i dagstora strukturella och ekonomiska besvärligheter. F. n. finns överkapacitet iförhållande till efterfrågan, men pä sikt har branschen godautvecklingsmöjligheter, framför allt på den internationella marknaden. enligt förslaget i den proposition som lagts fram 50 milj.kr. för att läcka ;s beräknade förlust samt förviss soliditetshöjning. Det är bra, men del finns fortfarande problem. Likaviktigt är det nämligen atl ägaransvaret omgående flyttas över på Statsföretag.Som det är nu går det omvägen över Kockumskoncernens gamla styrelse, och detinnebär alt en viss form av handlingsförlamning inträder. Det är också viktigtatt en ny VD utses. Jag vet att del har utsetts en tillförordnad , och det är naturligtvis etl steg i rätt riktning. Men del viktigastei della sammanhang är att del sker en samordning av branschen, i enlighet medvad de fackliga organisaiionerna föreslagit, samt all ytterligare kapacitet-jag menar naturiigtvis ekonomisk kapacitet - ställs lill förfogande, så au mankan satsa offensivt . Det är viktigt att en strukturplan för dessa näringar snarastutarbetas. Inom massainduslrin är situationen på vissa håll rent katastrofal.De exempel på detta jag kommer alt ge innebär inga överdrifter. Nusenast har det aviserats om en nedläggning av iSandviken med över 200 anställda. Jag vet att efter denhär interpellationsdebalten kommer att få svar på en fråga som rördeitaavindustriministern,och jag går därförinlenärmarein på den frågan. 1Söderhamnsområdet är strukturen särskilt besvärlig. av deyrkesverksamma är direkt eller indirekt sysselsatta inom skogsnäringen. Man kansäga att kommunen står och faller med utvecklingen inom skogsnäringen. Vi harfyra små enheler inom kommunen: Delär först med en kapacitet på sulfatmassa. Där finns 450anställda. Om man kan finna någon form för ett samarbete med NCB i ,kommer driften vid massafabriken enligl uppgifter från företagsledningen altupphöra i slutet av 1980-lalei eller i samband med att den andra maskineninstalleras i . Då berörs 350 personer. Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i tillverkningen ochdestillaiionsverkei utgör däremot sådana delar av fabriken som ärutvecklingsbara - där sysselsätts ungefär 100 personer. Vihar vidare med en kapacitet på 110 000 lon sulfatmassa. Där finns360 anställda. Framliden för är oviss. 30 man varslades i dagarnapå grund av att blöimassan i rorlsättningen skall fraktas lill . Ifabriken i ligger kapaciteten på 175 000 lon sulfatmassa, och där harman 375 anställda. Det har sagts i olika sammanhang att skulle varanågot slags guldägg, men jag kan nämna att bidrog med 21miljonerlillNCB:s förlust 1978. Naturiigtvis är vik någonting att salsapå, men en förutsättning är då all fabriken får utvecklas. Sedanhar vi med en kapacitet på 80 000 lon sulfiimassa. Där hade man 230anställda. Allaenheter med en produklion under kan betraktas som små ochkan därmed få problem. Den enda enheten i kommunen som ligger inärheten av delta är vik. Strukturen är således myckel besvärande. Enligtmin uppfattning behövs del ingen vidlyftigare ulredning för all konstateradetta förhällande. Betecknandeför dessa fyra enheler är att var och en av dem ligger pä små bruksorter, därmassafabriken är den enda industrin. Läggs fabriken ned, dä dör orten, om inteersättningsjobb tillskapas. Vikan la exemplel Vannsäier. Där upphörde driften i går. Sisia massabalen lämnadefabriken. Delta innebar att driften vid världens äldsta sulfitfabrik upphörde,en drift som pågått i mer än hundra är. Hela orten är uppbyggd kring den härfabriken. 219 personer är nu friställda. Del är givet att dessa människorupplever sin situation som fruktansvärd. Den här fabriken var ju deras endaarbetsplats. Dessamänniskor skall nu konkurrera med alla andra som går arbetslösa i Söderhamn.Det aren liten kommun med 32 000 invånare. F. n. finns det 575 arbetslösa där.Av dem är 169 ungdomar. 404 personer går i beredskapsarbeie. Det aren ökningmed mer än 200 i förhållande lill antalet för motsvarande lid . Avdem är 314, eller , ungdomar . Det är också en mycket kraftigökning i förhållande till antalet . 200 personergår i AMS-utbildning. Till delta kommer då de 219 friställda i Vannsäier. Vihar alltså i den här lilla kommunen över 1 400 personer, som står utanförden reguljära arbeismarknaden. Dessa 1 400 personer skall konkurrera om 52 lillarbetsförmedlingen anmälda lediga platser. Del är situationen. Jag vill säga,herr talman, alt Slora , som äger , har skött avvecklingenpå ett minst sagt dåligt sätt. Menjag tvingas också konstatera atl inte heller regeringen har tagit itu med denhär frågan som den borde ha gjort. Redan under trepartiregeringens tidinformerade jag de ansvariga statsråden om vad som höll pä atl hända iVannsäter. Det är en ringa tröst för de friställda au förelaget sägs arbetatillsammans med , länsarbetsnämnden och ulvecklingsfonden med etlanlal objekt för att fä fram ersättningsjobb. Jag ärövertygad om all deanställda har svårt att ta det här på allvar, ty trots alt beslutet omnedläggning har varit känt i tvä ärhar det ännu inie ordnats elt enda ersättningsjobb i . Visserligen harvissa blivit erbjudna andra jobb inm koncernen, men 150 av dessa människortvingas då att flytta till andra län. Detta kan vara svårt, på grund av ålderoch andra omständigheier, eftersom många av de här människorna är hårtorlsbundna. Det är klart atl man i vissa fall måsle acceplera strukturförändringar,men då måsle det ske i socialt acceptabla former. Vad som skett i Vannsäterbetraktar jag själv som en skandal. Över 200 anställda har mer eller mindrelämnats åt sitt öde. Här måste givelvis i första hand företaget ta sitt ansvar,men även regeringen. En kommun har här mycket små möjligheter all påverkautvecklingen. Enligtbolaget var det meningen au de som blev friställda i successivtskulle flyttas över lill , när den första pappersmaskinen blev klar.Under liden skulle de utbildas. Detta förutsatte all bolagets ansökan om atl fäbygga etl pappersbruk i skulle fä en skyndsam behandling. Men trotsatt man lämnade in ansökan för elt helt år sedan, har man ännu inle fält någolbesked. är möjligheterna delvis -jag säger endasl delvis - borta. Del berorgivetvis på hur diskussionerna går när del gäller . Jag vet all delsedan en lid lillbaka har förts diskussioner mellan och NCB omett delägarskap i och om att pappersmaskinen skulle placeras där. Omett blivande LWC-bruk kommer att ligga i eller i vik är för migegalt. Del viktigaste äratt vi fåren utvecklingsbar enhet i . Med denstruktur som vi har och som jag har redogjort för är della etllivsvillkor, om skogsnäringen pä sikt skall kunna överleva i kommunen. Avsvaret framgår del alt del inte kommer alt ges något besked med anledning avStora Kopparbergs ansökan förrän förhandlingarna mellan staten och NCBslutförts och en överblick över den framlida strukturen inom såväl NCB somSöderhamnsområdel kunnai erhållas. Herrialman!Jag tolkar ändå svarei posilivi sä lill vida att jag är övertygad om att bådeindustriminisiern och arbetsmarknadsministern är posilivi inställda till allsalsa pä en utvecklingsbar enhet i Söderhamnsområdel. Jag har lagil del av deninterpellalionsdebatt som fördes här i kammaren i går. Jag kunde inte tolkaindustriministerns inlägg pä annat sätt än att han är positiv lill den härsatsningen. Detär givet alt en strukturplan för skogsnäringen skall utarbetas för hela landet,men man får inte under den liden gripas av någon form av handlingsförlamningutan man måsle i slällel vara öppen för dellösningar. Kan man klara struktureninom vissa områden måste man göra del! Genom etl samarbete mellan slalen, NCB -eller vad det kommer au heta i fortsättningen -och i Vallvikär jag övertygad om alt man skapar slora möjligheter där, och del är en utvägsom man allvariigt bör pröva. Men det är bråttom när det gäller atl komma lösning, och en sådan behöver inte rycka undan möjligheterna på andra håll ilandet. Närarbetsmarknadsministern i sitt svar säger alt man skall skaffa sig överblicköver den framtida strukturen inom såväl NCB som Söderhamnsområdel, innan ålgärdervidtas, inger det ändå vissa farhågor när det gäller Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Därförskulle jag vilja fråga om han närmare vill precisera tidpunkten förnär arbetet med alt skaffa denna överblick kan vara slutfört, så att seriösaförhandlingar kan återupptas med om ulveckling av ettpappersbruk i . Molbakgrund av den situation jag har tecknat när del gäller vill jagockså fråga , sedan han fått lyssna lill min redogörelse för denallvarliga situationen i Vannsäier, vilka åtgärder han är beredd alt vidta förall man bättre än skall kunna klara ut den katastrofala situationendär. Samtidigtkan man klart konstatera att de regionalpoliliska stödåtgärderna i länet interäcker till. Då kan man ställa frågan: Vilka näringspolitiska ålgärder är RolfWirtén beredd att vidta? Delär också viktigt att man greppar tag i skivindustrin -jag tänker pä board,plywood och spänskivor-påett bättre sätt än , så all man fårenomstrukturering av den näringen under socialt acceptabla former. Min frågalyder: Är arbetsmarknadsministern beredd att ta kraftigare tag än närdel gäller den branschen? Slutligenvill jag ställa en fråga när det gäller skogsmaskinbranschen: Är ni frånregeringens sida beredda atl ta lag i den branschen och se lill att det blir ensamordning, så all branschen kan utvecklas ? Inte bara jag utan deflesta andra är nämligen helt övertygade om att branschen har godautvecklingsmöjligheter. Underdella anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk): Jag skallinte tala så länge som föregående talare. Delfinns ingen anledning atl ifrågasätta de siffror presenteradeangående situationen på arbetsmarknaden i och för Söderhamnskommun. Det är bara all konstatera: Så dyster är bilden. Den blir än dystraremed lanke på att den negativa utvecklingen skall fortsätta. Gävleborgslän är som bekant ett rött län. Det är också ett rikt län. Felet är alt del ärså dominerat av storfinansen. Det är två finansfamiljer som är de tongivandenär det gäller industriproduktionen, och / . Länetär också i stor utsträckning dominerat av processindustri. Dessutom är de storaföretagen i länet multinationella. Jagvill också säga all nedläggningarna och minskningen av antalet jobb ochinduslrier i länet inte har påbörjats de senasie tvä åren. Tvärtom har dettapågått under hela 1970-lalet. Under de senasie åren har denna utveckling dockgått myckel snabbt. Fråganär nu hur man skall göra för alt vända denna negativa utveckling i länet. Avarbetsmarknadsministerns svar kan man ju inte bli sä väldigl optimistisk. Delär de vanliga standardfraserna som man hön sä mänga gånger och som bara fåttlill resultat nya nedläggningar och nya avskedanden, flera i omskolning, fleraförtidspensionerade och flera i tillfälliga beredskaps- "Regeringenär väl medveten om problemen i och vi har gott hopp om atlvi relativt snart skall finna lösningar med lämplig ersätlningsverksanihet lillregionen för den verksamhel som läggs ned i Vansäier", säger innebär delta? Är det förläggandet av pappersmaskinen till som dethandlar om? Detta är naturligtvis bra -om del nu kommer till stånd, vilket vihoppas. Men detta projekt kompenserar ju inte mera jobb än vad som försvinner iVannsäier. Men vad kommer i slällel för alla de hundratals jobb som tidigareförsvunnit i och i länet och i slällel för alla dem som kommer auförsvinna? Det gäller bl. a. Sandarnefabriken, ochplywoodiillverkningen i . Vadkommer till länet? Tänker medverka lill all exempelvisGästrike-Hammarby utanför inte läggs ned? Tänker all , och plywoodiillverkningen i inteläggs ned? Dessa induslrier går bevisligen med vinst. Om nu intearbetsmarknadsministern har makt alt förhindra della, tänker han dä medverkalill alt innan nedläggning får företas ersättningsindustrier garanteras dedrabbade orterna? Detär naturligtvis bra om regeringen nu förhindrar att kapar ät sigNCB:s . Men delta är inle tillräckligt för all klara problemen iSöderhamn och länet. RolfWirtén hänvisar lill industriproposiiionen, där del bl. a. föreslås all stödeitill små och medelstora förelag skall förstärkas. Ja, resultatet av delta kanmöjligen bli alt dessa förelag kommer all leva kvar och kanske utvecklas något.Rolf hänvisar också lill den regionalpoliliska propositionen, sominnehåller förslag lill förbättringar eller förstärkningar av det regionalpoliliskastödet. Vi har visseriigen inte sett propositionen, men jag ifrågasätter iallra högsia grad huruvida dess förslag kommerall utveckla länet, della medtanke på hur lilet som det nuvarande regionalpoliliska stödet har bidragit tillnågon utveckling, trots enorma bidragssummor. Uppgiftenatt skapa nya jobb och au behälla de som finns kvar skall alltså överiåtasåt storfinansens godtycke också i fortsättningen, dvs. lill de krafter som harmisshandlat länet under sä mänga år. Vad som saknas är en långsiktig näringspolitik, som bygger upp de nyaarbetsplatser som måste finnas där den dag när mänga av de gamlaarbetsplatserna faller bort. Det behövs en politik som säkrar framliden förmänniskorna och förhindrar ulslagning frän arbeismarknaden av de unga ochmedelålders. Denpolitiken måste innebära att samhället går in och skapar arbeten i nyaindustrigrenar, utarbetade efter de behov som gagnar den samhälleligautvecklingen. Exempel pä sädana grenar är utbyggnaden av kollektivtrafiken,ökat bostadsbyggande, satsningar pä byggandet av barnstugor och fritidshem samtinsatser för all förbättra den inre och den yttre miljön.