prot · G209163 · 1978-12-31 00:00:00 — överskotlsproduklionen avJordbruksbaserade livsmedel och därför kan acceptera en form avetableringskonlroll för att få en bälire planerad hushållning, sä kan vi integodkänna den form av etableringskonlroll som föreslås av i moiionen469 och endast vill slå vakl om och gynna en viss företagsform.Socialdemokraterna vill i stället ha en rationell jordbruksproduktion för atlfå låga livsmedelspriser, och en bättre planerad hushållning inom Jordbruk ochinom livsmedelsindustri. Det är kanske att vi i börjar tala mera om enlivsmedelspolitik än om jordbrukspolitik. Låt mig försl i anledning av anförande bara nämna atl vadgäller kravet på rationalitet och effektivitet så råder inga delade meningar.Men del förhåller sig sä att inom produktionen av såväl fläsk som ägg ochbroiler uppnår man högsla möjliga rationalitet ulan all ha enormt stora fabriksmässigaanläggningar. Man kan med t. ex. I 000 eller 2 000 höns uppnå precis sammaeffektivitet och rationalitet som i en slörre anläggning. Man kan vid omkring 1000 grisplatser helt och hållet utnyttja den nu kända tekniken som germöjlighet lill den billigaste produkiionen. Det finns därför ingen anledningatt uppmuntra atl en och samma företagare lägger elt stort antal sådana enhetervid sidan om varandra. Delta inle minst mol bakgrunden alt del ofta leder snedbalans i produkiionen, som i sin lur ger negativa effekter päsysselsättningen i området. Det finns här en rad andra faktoreratl la hänsyntill,såsom omgivningshygienen, frågan om gödselhantering, frågan om djurenssituation i anläggningen och djurskyddet. Allt del här måsle man ha med i helhetsbildenoch ta hänsyn lill nar man tar ställning till dessa frågor. Detsvenska Jordbrukets ekonomiska och sociala situation är en angelägenhet i helafolkets intresse. Jagär mycket glad över atl det bland allmänheten och i den politiska debatten råderen så posiliv och enhetlig inställning som vi nu har, även om litet pliktskyldigt ger några pekpinnar om vad jordbrukarna borde lära sig.Om det rör sig om ca 200 miljarder, som är totalinkomsten för svenskamedborgare, går av dessa pengar 6 miljarder till råvaruledei. beloppskall täcka alla kostnader för markpris, konstgödsel, arbete och allt somJordbrukarna för betala för. Jag säger inte något om huruvida detlaär mycket eller litet, men det ger i alla fall en bild av vad det kan betyda idet enskilda hushållet. Närjag nu uttrycker min glädje överden enigheten och överden centrala plats somdet svenska Jordbruket fött i allmänhetens intresse, konstaterar Jag atl dennaproposition enligt god tradition följer upp de överenskommelser som träffatsmellan jordbrukets förhandlingsdelegation och staten. Utskotiet har naturiigtnog inte heller haft anledning alt föreslå besluta annorlunda än vadsom föreslås i denna proposition. På etl par punkter har vi emellertid gjortett par skrivningar, som redan nämnts här av . Jag vill dockhänvisa till de skrivningar som finns i betänkandet, så all man inte läser ut förmyckel av detta. Ulskotlei säger inte någonting om att Sockerbolaget skulleförstatligas. Belräffande Karpalund i län uttrycker vi vårtillfredsställelse över att man efter förhandlingar med regeringen lyckaistrygga verksamheien och odlingen i nämnda område . Motbakgrunden av denna skrivning i betänkandet och anförda synpunkter i övriglnöjer sig utskotiet med att säga alt det finns anledning atl företa en meraövergripande ulredning om den svenska sockernäringens framtida organisation ochstruktur. Beträffandeden andra skrivningen som gäller en mera allsidig redovisning av pågåendeöverväganden rörande livsmedelssubventionernas effekter påkonsumtionsinriktningen vill jag även där hänvisa till de formuleringar somfinns i utskottsbetänkandel. Del kanske inte rikligt täcker de förväntningar avredovisningen som uttalade här. 1reservationen I följer upp sitt krav om viss styrning avanimalieprodukiionens utbyggnad, dvs. atl etableringskonlroll skulle ingå sometl kompletterande styrmedel. För tids vinnande vill Jag hänvisa till motionoch reservation. Jag beklagar bara alt vi t. v. står ensamma i denna ambition. Ireservationen 2 för socialdemokraterna elt resonemang, där man, litetförenklat, säger atl differentierade slakidjursavgifter är bra, om de är bra.Det har man Ju ingen anledning att invända emot, men i sin beskäftiga nit attkomma ät gör man en felaktig redovisning, då man säger altslakthusavgifierna tillkom framför allt pä förslag av . Hur vill manförklara detta påstående? I vane fall vet Jag att det inte förhöll sig så. Jagber, herr lalman,att med dessa ord fö yrka bifall lill reservationen 1 och iövrigt bifall lill utskottets hemställan. Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, m. m. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. GRETHELUNDBLAD (s) kort genmäle: säger att Jag kommit mednågra pekpinnar åt Jordbruket. Jag har försökt att ordagrant läsa urpropositionen om vilket gränsskydd vi har. Med hänvisning till den i övriglallmänna kostnadskamp som förs mol ökade kostnader inom andra näringar här iriksdagen är del väl ändå anmärkningsvärt att vi på detta område accepterar enså slor skillnad mellan kostnader inom landei och motsvarande kostnaderutomlands. Vi har varil överens om detla. Dä måste det vara osssocialdemokrater tillätet alt försöka begränsa en ytteriigare kostnadsexplosiongenom atl försöka se lill att produktionen i inle beläggs medytterligareavgifter,som kan medföra atl priserna på våra vikliga livsmedelstiger ännu mer. (vpk): kommunisternas krav pä atl mervärdeskatten pä livsmedelskall slopas är fortfarande högaktuellt. Trols att inflationen inte varit fulltså våldsam som ,7,3 resp. 13,0 96 ökning av Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. den allmänna prisnivån, säär den fortfarande så hög alt den åstadkommer en minskningav reallönerna fördenslora massan av löntagare. Detta påpekas Ju också i proposiiionen i avsnittetom livsmedelssubventionernas effekter. Denkraftiga prisökningen på livsmedel - - har ersattsav en lägre ökningstakt pä . Men när det gäller baslivsmedel, sä hardessa trols subventionerna ökat mera i prisan varor i allmänhet -med hela 8,396. Denutvärdering av livsmedelssubventionernas effekter som gjorts avjordbruksnämnden visar också all subventionerna, utom då det gäller mjölken,inte pä långt när kompenserar momseffekten. För ost, fläsk och kött liggersubventionerna på - della att Jämföra med en momseffekt pä nära21 96. understryker också att de gjorda beräkningarna av hurkonsumtionen påverkas av subventionerna endast kan betraktas som grovauppskattningar. Så har mjölken exempelvis subventionerats med 44 96, menkonsumlionsökningen uppskattas till endast 11 96. drarslutsatsen atl konsumtionen av mjölk är nästan hell okänslig förprisförändringar. Även för övriga subventionerade baslivsmedel ärkonsumtionsstabiliieten påfallande. Dettastämmer väl överens med vad kommunisterna alltid har hävdat.Varje familj behöver en viss kvantitet grundläggande livsmedel. Denna kvantitetmäste inhandlas även om priserna varierar inom ganska vida gränser. Högalivsmedelspriser medför att en slörre del av inkomsten går åt lill mat. Julägre den sammanlagda familjeinkomsten är, desto större relativ betydelse förmatkontot. Del finns således fö områden inom skattesystemet där orättvisanmellan olika inkomstgrupper är mera uppenbar än på livsmedelsområdet. Eltavskaffande av mervärdeskallen pä livsmedel eller ökade subventioner för atlerhålla samma effekt är därför åtgärder som får direkt omfördelande verkanmellan olika inkomstgrupper. Sedanär det inle riktigt korrekt, som del slår i ulskottsbetänkandet, atl vpkbegärtatt mervärdeskatten på livsmedel skall tas bort fr. o. m.den 1 juli 1979.Vi har begärt att momsen på baslivsmedel skall bort eller all motsvarandesubventioner skall införas från detta datum -della Just med hänsyn lill denstora vikt som dessa livsmedel har. Det är varor som folk måste ha, och därförär en sänkning av priserna i just den varugruppen viktig. bör allmervärdeskatt pä livsmedel tas bort, och det är vårt andra krav i den härfrågan. Delär ett dåligt argument som skalleulskoliei använder och som jordbruksulskollelhänvisar till, au den här förändringen är olämplig alt genomföra på grund avatt det skulle försvära mera långsiktiga överväganden om en reformering avskattelagstiftningen. Sä oöverskådligt som värt skattesystem är och sä litetsom har kommit ut av de skalteutredningar vi haft torde del aldrig bli lämpligtom man, som skatteutskottet föreslår, skall vänta tills man för en bättreöverblick. Att man alltid har avvisat vpk:s förslag med samma motivering görinte argumentet bättre. Det finns andra länder där man Just undantagitlivsmedel från mervärdeskatt, så skattetekniskt är det ingen omöjlighet. Delfinns, som Jag sagt tidigare, fä om ens några områden inom skattesystemel därman mera direkt kan bedöma verkan av en reform an när del gäller att avskaffamomsen på mat. Vpkhar också i en särskild motion yrkat att begreppet baslivsmedel skall breddastill aU omfatta nya varugrupper, t. ex. fisk. Det kravet finns ocksä med iparlimotionen i anslutning till den här aktuella proposiiionen. Utskottet har idet här sammanhanget relativt utförligt behandlat detta krav i samband medövriga motioner, där det krävs atl livsmedelssubventionerna skall utnyttjastill att åstadkomma bättre kostvanor. Man harockså uttalat att den lillsaitaberedningen för livsmedels- och näringsfrågor bör uppmärksamma frågan och altdet är önskvärt att får en allsidig redovisning rörandelivsmedelssubveniionernas effekter på k-onsumtionsinriktning och kostvanor. Viser detta som etl framsteg och avvaktar därför resultatet av denna redovisning,som bör kunna ge nytt underiag för kravel på en breddning ay vad som skallräknas lill baslivsmedel. Jag vill härmed yrkabifall till motionen 2675 yrkandena I och 2. Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, tn. I regeringens proposilion 1978/79:208 läggs fram förslag lill dennärmare utformningen av prisregleringen på Jordbruksprodukter /80. Regeringsförslaget överensstämmer med vad statensJordbruksnämnd i samförstånd med lantbrukarnas förhandlingsdelegation ochnämndens konsumentdelegation förordat. Utskottet biträder regeringens förslagtill alla delar. Medanledning av motionen 1978/79:1001 och den i proposiiionen föreslagnaprövningen av de tekniska och ekonomiska möjligheterna att tillvarata etanol ursockerbetor finner utskotiet att del vore av värde med en mera övergripandeutredning om den svenska sockernäringens framlida organisation och struktur. Livsmedelssubventionernasinverkan på våra kostvanor tas upp i flera motioner. I propositionen redovisasjordbruksnämndens undersökningar och försök till analys av hur konsumtionen avvissa livsmedel kan ha påverkats av livsmedelssubventionerna. Vidare söker manbelysa skillnaden mellan det totala subveniionsbeloppel och hur mycketkonsumenternas utgifter för subventionerade livsmedel kan ha minskat. Utskottetpåminner om att regeringen tillsatt en beredning för livsmedels- ochnäringsfrågor. bör få en redovisning av beredningens arbete, anserutskottet, varvid också livsmedelssubventionernas inverkan påkonsumlionsinriktning och kostvanor förhoppningsvis ytteriigare kan belysas. betänkande är fogade tre reservationer, varav en fråncenterpariiledamöterna i utskottet. I denna tar man upp frågan om e.able-ringskontrollför alt förhindra alltför snabb utbyggnad av animalieproduktio-nen i landet. Genom1977 års beslut i om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken öppnadesmöjligheter för att genom särskilda åtgärder åstadkomma en styrning av animalieprodukiionensutbyggnad. beslut innebäratt differentierade avgifter skall tas utinom slaktsvins- och äggproduklionen i Nr 163 lägen dä pristryckande överskott föreligger. Torsdaeenden °" redovisas i proposiiionen harJordbruksnämnden beslutat atl fr. o. m. 31 mai 1979 '"' ta ut en differentierad avgift på innehav av värphöns. anmält alt det i samband med utarbetandet av Reslerine av pri- 'system med differentierade produklionsavgifter på fläsk visat sig atl de serna nå /'ordbruks- administrativa svårigheterna har varit större än vad man tidigare hade kunnat produkter iv tv förutse.Jag anser atl del är av vikt att systemet med differentierade avgifter, som detju finnsprincipbeslut om, försl får prövas som produkiionsdämpan- Motionsyrkandenom etableringskonlroll fanns med även vid behandlingen av riktlinjer förden framtida Jordbrukspolitiken. Dessa yrkanden avvisades då. Något nytt harknappast framkommit som motiverar alt nu skall beslula ireservationens riktiiing. Jag yrkar bifall lill utskottets hemslällan undermom. 4 och avslag pä reservalionen 1. 1reservationen 2 frän de socialdemokratiska ledamöterna i utskottet framhållsalt noggranna överväganden måsle föregå utarbetandet av det system meddifferentierade produktionsavgifter på fläsk som man avser alt tillämpa närpristryckande överskoll finns på marknaden. vill man ge regeringen lillkänna. Somtidigare sagts harjordbruksnämnden redovisat alt det finns svårigheter, närman går i närkamp med dessa frågor. Jag vill påstå att socialdemokraternasönskemål om noggranna överväganden motsvaras av det arbele som av allt att dömapågår i jordbruksnämnden. Reservationen avstyrks således. Belräffandereservationen 3 från socialdemokraterna i utskottet, vari föreslås en minskningmed 100 milj. kr. av anslaget lill prisreglerande åtgärder påjordbrukeisområde, vill Jag påpeka alt en sådan minskning av anslaget skulle ta merpartenav den anslagshöjning som regeringen har föreslagil i förhållande lillinnevarande budgetår. Det kan inte vara rimligt att minska anslaget, om man ärmed pä att godkänna vad regeringen i övrigt föreslår påJordbruksprisregleringens område. Jag yrkar beträffande betänkande 1978/ 79:36 bifalllill utskottets hemslällan i dess helhet. ERICHOLMQVIST (s): Låt mig först säga atijag inte är någon vän av detaljregleringar inomnäringslivet, varken inom jordbruket eller på annat håll. Undermin lid som Jordbruksminister - del ligger Ju rätt långt tillbaka i tiden -försökte jag så långt möjligt att utveckla samma förutsättningar för jordbruketsom för näringslivel i övrigt. Av många skäl är vi ändå överens om atl vi måsteacceptera ett prisregleringssystem. Del har lagts ned stora ansträngningar påalt göra det så ändamålsenligt som möjligt. Underden tid då jag sysslade med de här frågorna var utgångspunkterna tre: sysiemel skulle medverka till atl ge konsumenterna tillgång till bra livsmedel lil! skäliga priser, jordbrukels utövare skulle tillförsäkras enskälig 218 levnadsstandard och en effekiivisering inomnäringen skulle eftersträvas. Jagbeklagar att under den borgerliga regeringspolitikens lid -en epok som vihoppas snart är slut - har konsumentintressena skjutits åt sidan på elt ganskauppseendeväckande sätt. Vivet Ju alla alt när det nya Jordbruksbeslulet fattades uttalade sig majoritetenför ett enda huvudmål, nämligen att Jordbrukarna skulle beredas skäligainkomster. Del andra var så atl säga underordnade mål. Jag beklagar att dennuvarande jordbruksministern inle har varit så vidsynt atl han återställt den, enligtmin mening, naturliga balans som rimligtvis bör finnas mellan konsumenternasoch producenternas intressen på del här området. Därför kan Jag instämma medGrethe när hon beklagade att inte folkpartister och moderater harfunnii anledning att vid uiskoilsbehandlingen ta ställning för konsumenterna. Detär onekligen motiverat att orientera sig om hur del här nya och ingripandeteoretiska systemet beträffande äggproduktionen verkar. Som kan del när det gäller de slörre företagen inom produktionen betyda enkostnadsbelasiningpä 25 ä per kilo. För mig är kanske inte detla detallvariigaste. Redan då det gäller etl familjeföretag där man och hustrugemensamt arbetar och produkiionen är specialiserad kan sysiemel drabba myckethårt. Ta etl fall då en person har en besättning på 5 000 värphönor. Det ärinte så märkvärdigt, ulan rör sig om ell relativt lilet familjeföretag. I dettafall blir det en merkostnad på ca . Jag föreställer mig atldel kan vara ganska svårt för denna producent atl ulan vidare acceptera sädanakostnadsökningar. Den som inte har någon rationell produktion utan bedriveräggproduklion vid sidan av Jordbruk eller annan verksamhet slipper däremot hellatt bidra till finansieringen av överskottet, vilket Ju är meningen. Ärdet nu meningen? Det ar för mig litei oklart. Man har sagt all man vill bidralill alt begränsa överskottet, men del förefaller av diskussionen som omsystemet skall vara sä utformat alt det pressar vissa företag men gynnar andratyper av företag. 1någon tidning läste jag etl uttalande atl systemet var misslyckat, därför atlman inte hade kunnai stoppa de slora producenterna utan de levde kvar. Ärsyftet i så fall atl slå ut de största och effektiva företagen? Syftar systemettill alt göra del verkligt svårt och omöjligt för de producenterna ochavskräcka andra från atl utvidga sina företag eller gå in för specialiseradproduktion? Dessa frågor har vi ställt i en motion, som samtligasocialdemokraier från har skrivit under. Det är ingenling nytt medspecialiserad produktion i vårt land. Vi har i moiionen pekat på hur detskånska Jordbruket varil en inkörsport för ny teknik, för nya grödor och inteminst för specialiserad produktion inom jordbruksnäringen. Vad jordbruksutskottetnu hariagit upp lill behandling är mer eller mindre raffinerade metoder förattstoppa en sådan utveckling . Delsom har skrivits i den skånska moiionen är ingalunda till föratt komma ålfamiljeföretagen - del vill Jag betona. Mycket få företag ligger egentligenuianför familjeföretagens ram på delta område. Somjag redan har konstateratkommer många familjeföretag att drabbas hårt av detla förslag. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. IV. Nr 163 De flesta specialiserade företagen finns i inom ägg- ochfläskpro- Delta är ingenting nytt. Såsom Jordbruksminister för 15 årsedan 31 mai 1979 hadejag tillfälle alt besöka mänga av dessa förelag, specialuppfödare och producenter.Man kan därför fråga sig om avgiften verkligen är lill för atl sälta Regleringav pri- 'PP f*"" s" verksamhei. serna nå iordbivks- '-' s också att systemet är ett led i strävan alt skydda familjejordbruk produkter m m °" fö'' ' regionalpolitiken. I bygder med begränsade möjligheter skall man tydligen få bättreföruisältningar för produktion på dessa områden. Produkiionen skall ske imindre skala såsom elt komplement eller tillskott till Möjligenkan det bli så, men är det verkligen den rätta vägen atl driva regionalpolitik?Hittills harju förhandlingarna om priserna pä Jordbruksprodukter inle haft ettsådant syfte. Såvitt jag kan se är inle heller någonslans i lidigare besluluttalat all della skall inrymmas inom prispolilikens ram. Varförskall förutseende och handlingskraftiga jordbrukare -jag kan säga i mendet gäller också pä andra håll - bära kostnaderna för regionalpolitiken? Hurmånga kommer etl sådant här system att flytta över från skånskaJordbruk till svaga bygder? Det vore intressant atl fö veta det. Att del rörsig om belopp pä är helt klart. Frågan är bara hur mångamiljoner det rör sig om. Nog hade del väl funnits viss anledning.Jordbruksministern och ordföranden i jordbruksutskottet, att ge oss besked påden punkten? Tycker ni verkligen inle alt det skulle vara av visst intresse atlfö veta vilka verkningar man fött i det avseendet? här moiionen tar vi också upp frågan om samverkan mellan jordbrukspolitik,förädlingsindustrier, iransporikedjor, handel och forskning saml därtill ocksåfrågan om konsumentrepresentationen i Jordbruksnämnder och olikaregleringsföreningar. Jag skall självfallet inle gå in på de frågorna, eftersomde skall behandlas under nästa punkt pä dagordningen. Men jag vill säga all vimotionärer ser elt samband mellan regleringsåtgärderna och det svenskanäringslivets förutsättningar all kunna utvecklas och hävda sig inte minst iinternationell konkurrens. Vår uppfattning är nämligen, och med det skall Jagsluta, atl vi i detta trots allt lilla land med begränsade resurser måste selill att vi på alla områden lar till vara utveckling och förutsäuningar lillframsleg. Del är fel atl se problemen från snäva gruppintressen - det må varaförmenta Jordbrukarintressen eller intressen för andra grupper. Försök interasera etl förelag, därför all det är för effektivt och därför all del uigörför hård konkurrens mol eu annal företag. Det finns andra vägar alt gå om manskall lösa det problemet. Ställ i stället frågan hur vi skall kunna ordna så,atl resurserna blir lill varaiagna för slora och små förelag och för olikaföretagstyper samt hur vi skall kunna åstadkomma effektivitet och möjlighetertill överlevnad för vårt näringsliv. Jag har, låt mig säga del,herr lalman, inte så stora förhoppningar atl de borgerliga ledamöterna närvi diskuterar dessa frågor vill tillämpa del synsätt som exempelvis GöstaBohman gav uttryck för i denna talarstol när vi för några lim mar sedandiskuterade principer för näringslivel och önskvärdheten 220 av frihet för utvecklingen. Jag har inte förhoppningen all del härskall övertyga så många, utantror att man är ganska hårt uppbunden av de ställningstaganden som gjorts iutskottet, vilket Jag beklagar. Jagber all få yrka bifall lill reservalionen 2, som har avgivits av SvanieLundkvist m. fl. EINARLARSSON (c) kort genmäle: Jag förslär mycket väl att imponerats av effektivitetenoch rationaliteten närdel gälleranimalieprodukiion i siorskala. Del kan finnasanledning till del. Jag tror inte atl Jag här har någon möjlighet atl ta urhonom den övertygelse som han här gett uttryck för. Jag vill ändå i samband medEric anförande peka pä några fakta som jag tycker bör vara med i denhär bilden. Jagiroratt det är hell rikiigi all tillvarata rationalitet,effektivitet och vidareutveckling. Låt mig slå fast della för att undvika missförstånd. Men för mycketoch för litet skämmeralll. Man måste ta hänsyn till helhetsbilden. En alltförlångt driven animalieproduktion i fabriksmässig skala för ändå med sig en delnackdelar. nämner själv önskemålet om bra livsmedel. Det är intehell säkert all konsumenterna längre accepterar hela skalan av produkter somrikligt bra livsmedel. Den debatten ärju i gång och man bör ta hänsyn till den,men Jag skall inle ge mig in iden . Det är inte hell säkert alt djurvännernai alla lägen accepterar dessa principer, vilket man inte kan bortse ifrån. Denregionalpolitiska bedömningen, säger , hör inte hemma här. Jo,det gör den. De senasle besluten som fattats angående Jordbruket - del gällersåväl besluiel om nya rikllinjer som andra beslut -genomsyras av den nyaprincipen alt de regionala myndigheterna skall ha en helhetsbild, så alt manäven vid ställningstagandet till statligt kredilstöd eller rätten alt förvärvamark fär med den regionalpoliliska bedömningen. Låtmig också kortfattat kommentera tal om att man genom dettaraserar förelag. Det handlar inle om att rasera företag. Även de sloraföretagen är ju intresserade av en jämn prisbildning, och därför accepterar deocksä, om de är förnuftiga, atl de måste avsätta vissa medel lill en fond somskall kunna Jämna ut svackorna i prisutvecklingen. Vihar redan sett avskräckande exempel på hur utvecklingen kan bli. Exempelvisbroilernäringen, som Ju gick ifrån del akiiva familjejordbruket, fick utvecklaslill atl nästan helt och hållel driva produktionen i fabriksmässig skala. Vifick plötsligt en myckel stor tillgäng på denna produkt, som inte var sååtråvärd som man hade räknat med. Det innebar våldsamma prisfall ochutomordentligt stora bekymmer för hela denna stora näring, vilket slutligenledde till att samhället fick gå in med stöd i olika sammanhang föratt klarasysselsättningen på de orter som berördes. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Jag vill helt kortfattat kommentera anförande i dedelar det gällde styrningen av animalieproduktionen. inleddesitt anförande med atl säga all han icke var någon Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m.