prot · G20940 · 1978-12-31 00:00:00 — a. hjälpa förarna alt styra ochbromsa in bussen mjukt vid stationerna och underlätta på- och avstigning genomatt bussen angör hållplatser i samma nivå som bussens golv. I en andra etapp avförsöket kommer elt nytt miljövänligt och energisnålt drivsystem att testas. Jagvill också nämna statens engagemang via förenade fabriksverken i utvecklingenav stiriingmotorn, via slyrelsen för teknisk ulveckling i fråga omdatoriserade busstrafikledningssyslem och via transporlforskningsdelegationengenom bl. a. analyser av hur ett busslinjenäl på bästa sätt konstrueras. Ifråga om irådbusstrafiken i dess mer konventionella form finns erfarenheterbåde i och i utlandet. Även i fråga om kombinerade batteri/ trådbussarfinns erfarenheler. Vi kan anta alt trådbussen när den väl är i drift drarmindre energi än dieselbussen, alt den i vissa fall är tystare och att den integer ifrån sig avgaser. Detla är naturiigtvis mycket värdefulla egenskaper. SomUlla Tilländer påpekar krävs dock avsevärda investeringar för alt upprättairådbusslrafik. Kapitalkostnaderna blir höga och driftkostnaderna, inkl. räntaoch avskrivningar, högre än dieselbussarnas. Genom att dessulom mycket kapitali elt irådbussyslem binds i fasta anläggningar blir systemet svårt atl ändra.Detla är självklart ett problem, eftersom mycket lyder på att andra bussystemnu håller pä att tas fram, som - förutom att de kan bli belydligl billigare äntrådbussarna - har trådbussens miljö- och energifördelar. Energikommissionenhar i sitt betänkande bl. a. föreslagit atl frågan om införande av trådbussar istörre tätorter utreds. Betänkandet har remissbehandlals, och fråganbereds f n. inom . Först sedan denna beredning har slutförtskommer jag att vara beredd att föreslå regeringen de åtgärder som kan visa siglämpliga. Givetvis ärjag positiv lill en utveckling av energisnålare ochmiljövänligare trafikmedel. Jag ber atl få lacka statsrådet för svaret på min interpellation.Samtidigt måste jag uttrycka en viss besvikelse över all svarei blev som detblev. Dennafråga har ju ställts tidigare, och det svar som förre kommunikationsministerngav innehöll en klart positiv grundlon. Han sade uttryckligen alt han ställdesig positiv till trådbussar. Det framgick också av all han initieradeförsöksverksamhet. Man kan säga att frågan föll framåt. Dörten lämnades öppenockså förändra kommuner än att komma in med ansökningarom bidrag tillkommunal försöksverksamhet. Min förhoppning var, när jag ställde frågan, altden inställning som förre kommunikationsministern uttryckte skulle bekräftasav den nuvarande. Ikommunikationsminister svar betonas de invändningar moltrådbussysiemel som man ofta hör. Det kan inte hjälpas att man för intrycket av- även om del inle direkt utsägs - atl en slörre tveksamhet ligger bakomformuleringarna. Man kan naturiigtvis alltid peka på andra alternativ för utvecklingen pä dettransporitekniska området - en ulveckling som naturligtvis aldrig kommer allupphöra. Men om en sådan tveksamhet hade funnits tidigare skulle varkenSlockholm eller ha haft sina trafiksystem. Vissakommuner har besväriiga miljöproblem jusl när del gäller avgaser, som ocksåstatsrådet säger i svarei. Både buller och luftföroreningar överskrider istorstädernas centrala delar det hälsovådligas gräns. För mänga kommuner är delaktuellt atl på nytt bedöma sina kollekliva trafiksystem. Och i irådbussystemetföreligger ett väl utprovat kollektivtrafiksystem, som erbjuder en lösning päde nämnda akuta miljö- och kollektivirafikproblemen och som kanvidareutvecklas. Dessulom skulle statens engagemang innebära altinitialkostnaderna skulle subventioneras på samma sätt som skett i ochStockholm. Mankan konstatera atl intresset för trädbussarna på nyll ökat på grund avmiljöfrågornas allt slörre betydelse. Nya trådbusstyper med modernare leknikhar börjat tillverkas. Flera kommuner, som tidigare haft trådbusstrafik,överväger alt pä nytt införa trådbussar, naturligtvis under förutsättning attstaten engagerar sig. Blandde länder där trådbussen upplever en renässans märks , ,, , och . Mest uppmärksammad är utvecklingen iSchweiz, där trådbussar varil en uppskattad driftform hostrafikföreiagen. Trådbussdrift finns i 18 städer i , och utvecklingengår där snabbi framåt för trådbusstekniken. Så goll som samtliga befintligairådbussnät i förbereder utvidgningar . Äveni kan man notera ett ökat intresse för trådbussar. Frågan om elektrisktdrivna bussar har diskuterats i flera kommuner, bl. , ,, , , och . Ettav de främsta skälen till atl ännu inget trafikföretag beslutat alt införaeller återinföra trådbussdrift har sannolikt varit de höga investeringskostnadernai initialskedet. Merkoslnadema beror på atl en trådbuss är dyrare i inköp än endieselbuss och att del krävs en fast anläggning i form av upptagningsledning,kabel och omformarstation. Man kan lättare förstå atl många kommunalabeslutsfattare är något tveksamma lill trådbussdrift, särskilt mol bakgrund avdet besväriiga ekonomiska läge som många kommuner befinner sig i. Nusäger statsrådet att driftkostnaderna, inkl. ränta och avskrivningar, blirhögre än för dieselbussar. Men del stora investeringsbehovet i initialskedetbetyder inte atl trådbussen blir dyrare i drift än en dieselbuss. Trådbussenoch i synnerhet den fasta anläggningen har en avsevärt längre livslängd än endieselbuss. Den ekonomiska livslängden för trådbussen brukar anges till 15 ä 20år mol 10 ä för dieselbussen. För de fasta anläggningarna är avskrivningstiden25 ä 30 är. De lolala årskostnaderna brukar endast obetydligt överskrida dieselbussens. Erfarenheterna frän tyder pä alt trådbussen på slarkitrafikerade linjer blir billigare än dieselbussen. Om man inle räknar inkapitalkostnaderna ulan bara ser på driftkostnaderna är Omvidgad försöksverksamhet med trådbussar Omvidgcid försöksverksamhet med trådbussar trådbussen klartfördelaktigare än dieselbussen, och står staten för kostnaden för den fastaanläggningen så blir driftkostnaderna lika höga eller t. o. m. något lägre förtrådbussen. Dekommuner som i första hand skulle vara aktuella för irådbusslrafik är sådanadär busstrafiken betjänar ett stort antal kringboende och på långa sträckortrafikerar bostadsgalor där antalet bussar är slorl och där det är kortaavstånd mellan hållplatserna. Kommuner som bör vara aktuella är ,, , , , , , ,och de tre storstäderna. Slalsrådelnämner i interpellationssvaret också alt kapitalkostnaderna blir höga, menjämfört med spårtrafik kräver eltrådbussen relativt små investeringar i fastaanläggningar. De fasta anläggningarna beslår av konlaktled-ningar, malarkabeloch omformarslationer. För spårväg kan anläggningskostnaderna beräknas lill ,/m dubbelspår, och motsvarande kostnad för trådbuss är mellan 400 och500 kr./m fyrtrådig konlaktledning. Del är således minst tio gånger dyrare altanlägga ett spårvägsnät, och för tunnelbana är kostnaden ännu högre. Slalsmaklernakan här alltså direkt bidra till skapandet av en bältre miljö i de slörretätorterna. Ett tungt vägande skäl för slalligl stöd är eldrivna fordonsfördelar - det vill jag underslryka - från såväl miljö- som energisynpunkt.Från luftföroreningssynpunki är trädbussen vida överiägsen dieselbussen. Ävenom man hypotetiskt skulle länka sig alt all elektricitet jusl för trädbussdriftskulle framställas i oljeeldade kraftvärmeverk skulle oljeäl-gången bli 40 å 5096 mindre än om oljan förbrändes i bussarna. Den uppskattade åriigaoljeförbmkningen fören trådbuss kan slällas mot en förbrukning av 22 ä25 m per dieselbuss. För oljeförbränningen i kraftverk går det enklare atlordna en effektiv avgasrening, och avgaserna från de höga skorstenarna hamnarinte bland ett stort antal människor i ett relalivi inslängt gaturum. Trafikbullretär ett alllmer lilltagande miljöproblem i städerna. Trots trafiksaneringar ochandra åtgärder fortsätter bullersituationen tolall sett att försämras som enresultat av den ökande motorfordonslrafiken. Trådbussen avger mindre störandebuller, eftersom elmotorn är belydligl tystare än dieselmotorn. Detta gällersärskill i samband med start från hållplats, varför trädbussdrift frånbullersynpunkt liksom från luftföroreningssynpunkt är särskill gynnsam iinnerstäder. Del är angeläget atl del görs något snart och att kommunerna fårresurser, eftersom nedsmutsningen från trafiken ökar - som ocksåmedvetenheten därom ökar. Det hinder som föreligger är den ekonomiska flaskhalssom själva anläggningskostnaderna utgör. Man kan förslå all beredningen lar sintid, men när saken är angelägen vill man gärna au det skyndas pä. Där skullejag lill slut vilja fråga om statsrädel är beredd atl göra något snart,eftersom liden är ganska knapp. KommunikationsministernANITHA : Herr talman! Jag vill göra några klarlägganden beträffande deeventuella försöken med Irådbusslrafik i . tog styrelsenför elt initiativ i den frågan. SL har på styrelsensuppdrag därefter gjort flera uiredningar om irådbusstrafiken. Inom SL pågår fn. en utredning om möjligheterna att anordna försök med irådbusslrafik. Någotuppdrag har däremot inle lämnats lill SL från den lidigare regeringen. Menjag är, liksom , mycket intresserad av atl finna energisnålareoch miljövänligare trafikmedel för tätortstrafiken, och staten är redan påolika sätt engagerad i dessa strävanden. Innan jag vill ta ställning tilleventuellt statligt engagemang i fråga om trådbussar vill jag avvaktautredningen inom SL och den beredning av förslag som nusker inom . ömvidgad försöksverksamhet med trådbussar I och för sig är det bra med de insatser som slalsrådel pekar på isvaret och som görs för en miljövänligare trafik över huvud taget. Men vi måstese på vilka typer av bussar vi skall ha , om vi skall hadieselbussar eller övergå till någon annan driftform. Visstkan del vara bra att vara avvaktande och invänta resultat, kanske särskilt dåmånga alternativ erbjuder sig. Men del förutsätter egentligen två förhållandensom inte föreligger . Fördet första för det inle brådska med beslutet och inte finnas några svåra, akutaproblem i fråga om nedsmutsning, buller och bristande bekvämlighet. Man bör haklart för sig att det måste göras något snabbt och att länghalning inte är påsin plats. Fördet andra fömtsatts alt det inte skulle föreligga något fördelaktigt alternativsom är värt att salsa på och som det finns erfarenheter av inte bara frånSverige ulan också från åtskilliga andra länder. Men om man känner lilltrådbussens alla fördelar, dess förhållandevis få nackdelar och hur skyhögtbättre den är än dieselbussen med alla dess problem tyckerjag att man - om maninte ställer sig positiv till en utvidgad försöksverksamhet i flera kommuner,kanske med annan stmkiur än - måste ha orealistiska krav på ettkommande kollektivt transportmedel. Förmin del trorjag alt trådbussen är ell kommande kollektivt transportmedel. Denfinns redan utprovad och i drift på mänga ställen. Och den löser problem somredan är akula. Därför är det skada alt den inte kanintroduceras som försöksverksamhei i flera kommuner som är villiga till detta. Överläggningenvar härmed slutad. 2 protokoll 1978/79:40-43 ömsysselsättningen vid i , m. m. §4 Om sysselsättningen vid i , m. m. Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför all i elt sammanhang besvara dels () den 26 oktoberanmälda interpellation, 1978/79:57, dels (vpk) den 7 novemberanmälda fråga, 1978/79:98, till industriministern, och anförde: har frågat mig dels vilka villkor som utfärdades då AMSoch regeringen godkände fusionen mellan beträffandeinneliggande lokaliseringslån vid samt slutligen vilka åtgärderregeringen länker vidta för att tillse atl inte minskarsysselsättningen vid . EvaHjelmsiröm har frägal industriministern dels vilka åtgärder han avser vidta föratt rädda jobben vid Ero-Frys, dels vad han avser alt göra åt monopoliseringeninom kylskåpsindustrin. Frågan har överlämnats lill mig. Jag besvararinlerpellationen och frågan i ett sammanhang. Föralt ge en bakgrund till utvecklingen vid Ero-Frys har jag inhämtat följandeupplysningar. När Ero-Frys etablerades i slutet av 1950-lalet fanns elt stortantal tillverkare inom kyl- och frysområdel. Stmklurraiionalise-ringen harsedan dess varit mycket omfattande i denna bransch. Ero-Frys köptes avHusqvarna. Anlalel anslällda var då 140 personer och årsproduktionen ca 5 000enheter. Efter Husqvarnas övertagande genomfördes en successiv uibyggnad ochmodernisering av anläggningarna i som även innebar en kapacitetsökning.Under perioden 1968-1977 har förelaget erhållit statligt lokaliseringsstöd medsammanlagt ca 13,5 milj. kr., varav ca 9 milj. kr. i form av lån.Sysselsäuningen vid Ero-Frys har efter Husqvarnas övertagande ökal med nära 300personer. Ero-Frys har ca 420 anställda och producerar bl. a. ca 90 000s. k. högskåp för hushållen saml vissa produkter inom del kommersiellakylområdet. Underär 1977 uppvisade verksamheten inom en förlusl av ca 35milj. Resultatet för beräknas bli ännu något sämre. Förlusternaunder har därmed i princip motsvarat nästan helaakliekapilalet i Husqvarna, vars fortbestånd därmed skulle ha kunnat hamna ifara. Svårigheterna för ell förelag av Husqvarnas storlek alt hävda sig iinternationell konkunens bidrog lill atl sammanslagningen med komlill stånd. Underår 1978 har studerat olika möjligheter atl eliminera föriusterna iHusqvarna genom sådana omstruktureringar som skulle kunna bidra till all görahela koncernen mera konkurrenskraftig. Ensådan omstrukturering är den nu diskuterade som berör . I Mariestadtillverkar ca 450 000 högskåp per är av samma slag somproduceras vid Ero-Frys. Vid flyttning av den nuvarande högskåpsiill-verkningenfrån-Arvika lill , kan ca 110 personer i Marieslad producera de 90 000enheter som annars kräver 300 anställda i . Elecirolux uppger atl dennaförändring skulle förbättra Husqvarnas resullat med ca 12 milj. kr. åriigen.Den förbätirade effektivitet som omflyttningen innebär är också viktigför au bibehålla den svenska kylskäpsindustrins internationellakonkurrenskraft. På den svenska marknaden är andelen importerade kyl- ochfrysskåp . De svensktillverkade högskäpen säljs i stor utsträckningutomlands, i konkurrens med utländska producenter, av vilka de största har entotal årskapacitet kring 2 miljoner enheter. Genomden omstrukturering av tillverkningen som diskuteras uppger atlca 300 arbetstillfällen vid Ero-Frys skulle komma atl bortfalla tidigast år1980. planerar koncernen emellertid att från produktionsenheterutomlands överflytta tillverkningen av vissa kommersiella kylprodukterlillArvika. Denna produkiion sysselsätter ca 120 personer i Arvika.Electrolux har uppgivit att man räknar med att ytteriigare ca 100-150 personerskall kunna sysselsättas i produktion av kommersiella kylprodukter i ,varvid den faktiska minskningen av sysselsättningen vid Ero-Frys skulle kunnabegränsas till 150-200 personer. Låtmig understryka atl del är väsentligt att förelagen vidtar sådanaomstmktureringsåtgärder som stärker deras inlernationellakonkurrenskraft och därmed tryggar sysselsätlningen. Detta är naturligtvisspecielll viktigt i slora koncerner, som dessa i allmänhet har godafömtsällningar för atl genom omflyttningar inom koncernen se lill att inteenskilda enheter och orter drabbas av drastiska sysselsättningsförändringar. Som svar på vill jag anföra följande. Delförhållandet att Ero-Frys erhållit lokaliseringsstöd ochfortfarande har utestående lokaliseringslån har inte inneburit att regeringen,eller annan myndighet behövt lämna medgivande tillfusionen mellan . Något sådant ställningstagande medsärskilda villkor beträffande de nämnda lokaliseringslånen har ej hellergjorts. Däremotankommer det på arbelsmarknadsstyrelsen alt utöva löpande tillsyn över atl lokaliseringsstödutnyttjas för avsett ändamål och i överensstämmelse med föreskrivna villkor.Om det skulle visa sig att fömlsättningar som gälll när lokaliseringsstödbeviljats senare inte blir uppfyllda, t. ex. i fråga om sysselsätlningen, hararbetsmarknadsstyrelsen möjlighet alt efter prövning återkräva viss del avutgivet lokaliseringsbidrag samt säga upp uteslående lokaliseringslån. Isamband med atl informerade de fackliga organisationerna på berördaorter om behovet av att omstmkturera produktionen av kyl- och frysprodukier förhushållsbmk informerades även regeringen. Några diskus-.sioner mellan förelagetoch regeringen om dessa planer har inte ägt mm tidigare. Somsvar på och frågor om vad regeringen avserattgöra föralt rädda jobben vid Ero-Frys villjag understryka an vi kommer atlfölja utvecklingen. I första hand ämnar vi avvakta resultaten av pågåendeöverläggningar mellan och berörda fackliga organisationer. Om denplanerade omslmktureringen av kyl- och fryspro-duklionen skulle komma attgenomföras räknar jag med att , på det ömsysselsättningen vid i , m. m. Omsysselsättningen vid i , m. m. sättsom man delvis redan utlovat, placerar annan produkiion i som ersättningför den som flyttas därifrån, så alt sysselsättningen vid Ero-Frys i störstamöjliga utsträckning kan räddas. Närdet gäller fråga angående konkurrensförhållandena inomkylskåpsindustrin harjag samrått med handelsminislern. Ibörjan av är 1978 granskade () fusionen mellanElectrolux och Husqvarna. NO ansåg att detta samgående ledde till en förstärktmarknadsdominans för Elecirolux. Förhållandet att företaget även ifortsättningen kommer att vara utsatt för internationell konkurrens, inte minstpä sina utländska marknader, talade enligt NO för att företagel även framöverkommer alt upprätthålla en hög rationalitet. NO motsatte sig därför inteförvärvet. Eftersom ärendet prövats av vederbörande myndighet finns det ingenanledning för regeringen alt vidta särskilda åtgärder. Jag lackar för svaret pä min interpellation. Av svaret framgår altarbetsmarknadsministern har försökt alt göra en hisloriebeskrivning avulvecklingen lor Ero-Frys i . Men del fattas en bit i Ero-Frys historia,nämligen den allra första om när företaget kom till. Det skedde innan del fannsnågra lokaliseringsstöd eller andra arbetsmarknadspolitiska reformer av den typvi har . Ibörjan av upplevde dels slora permitteringar vidArvikaverken, dels lades två gamla Arvikaföretag ner, ullspinneri och-väfveri och redskapsfabrik. Kommunen tog då initiativ och gick in ochstödde en företagare som ville starta kylindustri i . Förelaget hette dåViko och ombildades till Ero-Frys, som sedan köptes av Husqvarna,som sedan köptes av . Jaghar velat nämna delta för atl därigenom klargöra atl en reducering avarbetsstyrkan av den storieksordning som nu aviserat innebär att manriver ner många års strävanden frän både kommunen och arbetsmarknadsmyndigheternaför att förbättra sysselsäitningssituaiionen i . Ero-Fryshar alltså två gånger fusionerals med annat företag, och vid varje tillfällehar det sagts atl fusionen var bra för den skulle ge tryggare jobb. Det hargjort det i viss utsträckning, men när företaget har kommii i händerna påjätten visar det sig att den koncernen inte kan klara sysselsätlningenvid förelaget. Sysselsätlningssiluationen i Arvikaområdel är, som jag vidtidigare tillfällen påtalat här i kammaren och för arbetsmarknadsministern,sådan att vi just nu inte har råd att föriora ett enda arbetstillfälle i denregionen. Jaghar i min interpellation ställt tre frågor till arbetsmarknadsministern. Avhans svar framgår att det praktiskt laget står fritt att vidta ettbortrövande av 200 jobb i utan alt regeringen ingriper-del barden i allafall inle gjort hiuills. Arbetsmarknadsministernpåpekar atl del pågår överläggningar mellan facket och företaget och attregeringen skall följa ulvecklingen av dessa överiäggningar. Det förstårjag atlman måste göra även omjag personligen. med den ganska ingåendekännedom jag härom företaget, inte troratt dessa överläggningar kommer attutmynna i något annat än att fullföljer sina planer. harjugett sådana möjligheter till både och andra storföretag när manavvisat bl. a. socialdemokratiska förslag om inskränkningar i företagensrättigheter att hantera människor på det här viset. Arbetsmarknadsministernhänvisar också i sitt svar lill alt Husqvarnadelen inom hargått meden föriust på 35 milj. kr. Det är kanske riktigt, menElectroluxkoncernens totala vinsl var 530 milj. kr. Det är en ökningmed 76 miljoner sedan föregående år. Då tycker man alt Elecirolux i en lid somnu, då sysselsätlningen minskat inom industrin, skulle kunna ha råd atl ta enföriust på Husqvarnadelen och inte säga upp arbetskraften eller över huvudlaget oroa den i det här läget. Detkan inle få vara sä, att koncerner skall fö bortse från sysselsättningsfrågornaoch skära bort bilar utan att anvisa nya jobb. De bästa möjligheterna att skapanya jobb har Elecirolux. Även om de anställda och platsledningen i nugår igenom de analyser som Electroluxledningen har presenterat, så vet vi att islutänden är det ändock förelagsledningen som bestämmer. Har den nu bestämt sigför att flytta bort den här tillverkningen och göra 200 arbetslösa, kommer delsäkert också att bli så, om inte regeringen är beredd att ingripa. Jaghar ingen anledning all föriänga mitt inlägg med några särskilda kommentarer lillallt del som arbetsmarknadsministern har sagt i sitt svar, men någraklariägganden måste jag ändå få. Arbetsmarknadsministern säger alt regeringenännu inte har tagit några initiativ till kontakter med angåendeEro-Frys, utan man skall avvakta förhandlingarna. Jag menar att det är ganskabråttom , och därför skulle jag vilja veta om arbetsmarknadsministern medbeaktande av den här frågans aktualitet just nu är beredd att ta några snabbainitiativ till kontakter med . Ominte är villigt att ordna ersättningsjobb i full utsträckning, hurtänker ni i sä fall ifrån regeringens sida attackera detta? Skall de som blirulan jobb tubbas att flytta bort från orten, eller kan regeringen garantera nyajobb eller i varje fall ta initiativ till nya jobb i ? Viminns andra fall där har varit inblandat, t. ex. , därElectrolux övertalades alt gå in med hjälp av statliga subventioner. Dåträffades ett avtal, som jag inle känner lill hela innebörden av, men jag har imin interpellation ändock frågat om det eventuellt kan finnas någraöverenskommelser med i fråga om andra företag, som innebär att manskulle få rätt att dra ner exempelvis verksamheten i . Jag hoppas att detinte har getts några sådana löften i avtalet med , för del skullevara olyckligt. Men delta kanske arbetsmarknadsministern kan upplysa mig ochkammaren om. Omsysselsättningen vid i , m. m. (vpk): Jag har ställt tvä enkla och raka frågor till . Den förstavar; Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta föratt rädda jobben vid Ero- Omsysselsättningen vid i , m. m. Det är enfråga som de anställda lika väl som alla de som bor i västra har rällalt fä svar på. Tyvärr ges inget besked i interpellationssvaret. Förstadelen av arbetsmarknadsministerns svar verkar vara hämtad ur en reklambroschyrför Eleclroluxkoncernen och är del sannolikt också. I den andra delen sägerherr att regeringen kommer att följa ulvecklingen. Följautvecklingen-vad innebär då det? Innebär det från regeringens sidastillatigande kommer atl se hur ytteriigare en hel ort utarmas på sinatillfällen till jobb och blir ännu ett offer för storföretagens cyniska spelmed människors arbele och framtid? Attdöma av inledningen till arbetsmarknadsministerns svar är det så. Där geskortfattat en förskönad omskrivning av planlösheien i svensk ekonomi -hurföretagen kunde göra sig snabba profiter på kyl-frysområdel,hur koncentrationen och monopoliseringen gått alll snabbare. Mindreföretag har köpts av stöne och sedan lagts ner, inle därför alt de inle varillönsamma utan därför att de inle varit tillräckligt lönsamma förkupongklipparna. Eller också har företagen vandrat i väg lill staten för att fåpengar för atl fortsätta driften, pengar som sedan använts för att ytteriigarerationalisera och minska antalet arbetstillfällen-om nu inle företagen harföripengarna ul ur landei. Bara pumpade man in ca 45 miljarder inäringslivet i form av gåvor, lån eller kreditgarantier, och förelagen svarademed att ytteriigare öka kapitalexporten, som är uppe i över 5 miljarderkronor.