prot · G209168 · 1978-12-31 00:00:00 — Motbakgrund av den argumentation som folkpartiregeringen fört är delanmärkningsvärt, tycker jag, all man är beredd att gå så långt i fortsattoljeberoende som man har visat i propositionen. Jag hade på den punkten väntatmig alt man skulle vidta konkreta åtgärder så snabbt som möjligt, ochmöjligheter till sådana finns -jag har nämnt en del av dem. Med delta yrkar jag bifall lill cenlerreservationerna inäringsutskoltets betänkanden nr 60 och 62 och i övrigt till utskottels hemställan. Många av de åtgärder som gick igenom har jag ingenerinran emof, de stämmer väl såväl med del som har gjorts av den här regeringensom med vad som redovisats i propositionen. Möjligen känner jag inte alltidrikligt igen mig i skildringen av de strålande segrar som vanns under den tidsom var energiminister. Deti stort sett färdiga Norgeavtal som enligt skulle ha legat ikanslihuset kunde i varje fall inte vi hitta och inteheller den norska regeringen. 1 själva verket kvarstod många stora och viktigafrågor; del gällide bl. a. timmerfrågorna, där man från svensk sida tidigareställt ut en del väl oförsiktiga växlar. Resultatet av detta blev en uppgörelsesom de svenska och norska regeringarna stod för och som - det underströks mångagånger av den - skulle ha varit till stor fördel förSverige, ja, för båda länderna. a. oljeavtalet med motiveringen alt del var olyckligt förSverige att binda sig för ett fast, adminislralivi satt pris när man skullekunna ha fördelar av att köpa på den internationella marknaden. Man sade altdet skulle bli dyrare för på . Bara några månader senarevisade det sig vilka risker del innebär för svensk del att vara beroende av deninternationella dagsmarknaden. Oljeavtalav det här slaget är nödvändiga för . Regeringen går vidare i intensivadiskussioner med den norska regeringen liksom med andra länder. Vi harsannertigen inte givit upp tanken att utveckla det nordiska samarbetet på dethär området. Jag vet alt också den norska regeringen har en likartadinställning. Del svenska oljeberoendet är, som vi bådaunderströk, stort. I propositionen anges metoder för all pressa nedoljeberoendet till ungefär en tredjedel av den totala mängd som vi nuimporterar. Jag blev en aning förvånad över vad sade omförbrukningstakten. Han sade all anser alt förbrukningstakten förframtiden kan hållas väsentligt lägre än . Ja, tacka fördet! I själva verket innebär den ökningstakt som regeringen räknar med ensynnertigen obetydlig artig ökning- mellan 0,4 och 1 96. annatindustrialiserat land har så låg ökningstakt. Centernhar inte heller i sin motion kunnat föreslå några åtgärder som väsentligtskulle kunna reducera den ökningslakten. Man talar luftigt om önskemålet omnolltillväxt. Vem har inte del önskemålet, förutsatt att nolltillväxt kanförenas med en ekonomisk och social utveckling i landet? Men här gäller del juinte bara att önska sig saker utan också all se till all de kan genomföras. Dåkan vi konstatera att vi på många punkter är överens om vad som skall göras -berörde det. Vi är exempelvis överens om satsningen på deförnybara energikällorna, och det är en viktig del av detta. Ävenmed den stora satsning som görs på solvärmesidan - och den är verkligenbetydande - måste vi konstatera alt solvärmen omkring , underförutsättning att den här satsningen lyckas, ändå bara kommer att stå för någrafå procent av den totala uppvärmningen. Men senare under 1990-lalet och fram påandra sidan om , dvs. om , kan dessa energikällor verkligenge betydande tillskott till den svenska energiförsörjningen. Här bör man välfölja den princip som själv alldeles riktigt, tycker jag, angavi sitt inledande anförande, nämligen att vi skall satsa på många olikaenergikällor och inte planera på basis av alltför osäkra kunskaper och satsa pågrundval av dem. Det är precis vad jag vill säga. Vi skall alltså satsa påolika nya energikällor, men vi skall inte i vår planering utgå från att definns där. Självfalletmåste vi också utnyttja andra alternativ. Dit hör kol och kolteknik. Men detgäller naturligtvis att salsa pä en kolteknik som kan bli mer miljövänlig ändagens. Ett sådant projekt har regeringen aviserat i sin proposition. Underde närmaste 20 åren måste vi utnyttja tillgängliga alternativ till oljan, ochkolet är ett tillgängligt alternativ. Takten i den introduktion av kolet som vimåste göra bestäms bl. a. av om vi kan utnyttja kärnkraften eller inte. Isin redovisning av de oljebesparande insatserna, som förordade,glömde han bort all säga att vi, om kärnkraften avvecklas ,måste utnyttja mer såväl olja som kol. Den oljemängd som vi måste utnyttja istället för kärnkraften blir beroende av hur snabbt vi lyckas introducera kol istället. Under alla omständigheter rör det sig om avsevärda mängder. Deberäkningar som gjorts av , och som såvitt jag vet inte harbeslritts av någon, innebär alt vi omkrtng , även med en mycketoptimistisk bedömning av de förnyelsebara energikällorna, ulan kärnkraft skulletvingas förbruka 5 å 6 miljoner lon olja mer årtigen, och det är Energipolitiken, in. Nr 168 självfallet mycket. Det skulle i förhållande till den förbrukningsnivåsom den regeringennu räknar med innebära ett tillägg på ca en fjärdedel. rdet så gäller den akuta försörjningssituationen på oljeområdet så medgerOlof , och det är också i och för sig innebörden i utskottets Energipolitiken, betänkande,att del inte går att som botemedel mot dagens försörjningspro- ffj ffj blem bara acceptera en ökning av priserna. Självfallet måste det också kompletteras med åtgärdersom stärker försörjningen, Ipraktiskt taget alla västeuropeiska länder har man energiförsörjningskriserav ett eller annat slag. Även i , som ändå producerar en stor del av sinolja från egna falt, har man en akut krissituation. Vilkaåtgärder kan då vidtas i ett land som som är så beroende avspotmarknaden, ett beroende som f ö. har ökat ? Jo, vi kanfå till stånd långsikliga avtal. Statens eget bolag på området. ,arbetar för alt uppnå detta. Jag hoppas att det skall ge goda resultat, och detfinns en del som tyder på det. Vimåste också göra uppköp, och därför har överstyrelsen för ekonomiskt försvarfilt medel för all göra råoljeuppköp, också genom . Vi måstevidare diskutera med oljebolagen för att uppnå en ökad leverans av olja lillSverige, som av olika omständigheter, som ingen regering kan råda över, harensärskilt utsatt position. Sådana förhandlingar har även tagits upp och kommer allfullföljas. Vi måste självfallet också hushålla med oljan under del kommandeåret. Men situationen understryker ju det som också står angivet ipropositionen, nämligen hur allvartigt del är för att vara inte baraoljeberoende i största allmänhet utan också beroende av en internationellspotmarknad. Tillsist vill jag helt kort säga några ord om naturgasen. Regeringen harsjälvfallet ingenting emot en import av naturgas, förutsatt att den kan ske pårimliga ekonomiska villkor och bidra till vår försörjningstrygghet. Men viskall ha klart för oss att naturgasen inte är någon energikälla, somnödvändigtvis ger oss denna ökade försörjningstrygghel. Den är mindre uthålligän oljan. Naturgasreserverna är mindre än oljereserverna. Naturgasenproduceras väsentligen i samma regioner som oljan, och kommer attkraftigt öka sin import av naturgas under 1980-talel. Prismässigtfinns det all anledning att räkna med att gaspriserna kommer att stiga mer änoljepriserna . Del kommer alt bli särskilt ekonomisktbetungande förde länder som i likhet med nu skall satsa pade dyrbararörinvesteringarna och bygga upp hela systemet. Praktiskt taget inte något landhar byggt upp ett naturgassystem enbart på grundval av import. Men,som sagt, om man kan uppfylla dessa krav, ökad försörjningstrygghel och rimligaekonomiska villkor, är regeringen självfallet beredd alt satsa på naturgas.Delta har vi givit uttryck för i propositionen, och det har utskottet nu ställtsig bakom. OLOFJOHANSSON (c) kort genmäle: Först vill jag beröra . försökte halvt skämtabort att han inte hittade några papper på det området. Sanningen är ju aUförhandlingarna var i det närmaste klara, men den sista hopknytningen avpaketet återstod. På energiområdet har jag även efter regeringsupplösningenhaft kontakter med norrmännen. Utan att nämna några namn vill jag framhålla attdet också därifrån riktas en viss kritik mot vad de uppfattar såsom enpassivare hållning till delta avtal än . Jagblev förvånad över att ingenting sades på detta område och jag vill därförfråga: Varför klargjordes inte bidragssituationen när det gälleroljeprospektering för och , innan beslut fattades påbolagsstämman? Eller fördes de diskussionerna bara i slutna rum så att dealdrig kom till offentligheten? Varför hade inte den någotintresse av att tillsammans med den norska regeringen ta fram ett alternativ,om stämman skulle gå emot avtalet? Jag har en stark känsla av att den norskaregeringen var intresserad av ett sådant alternativ. Beträffandeönskemålet om nolltillväxt och påståendet om ett allmänt tal om lägreenergiförbrukning vill jag svara: Nej, det är inte fråga om allmänt tal. Vibegär nu ett åtgärdsprogram, medan propositionen bara hänvisar till utredninginom DFE, dvs. delegationen för energiforskning. CartTham talade om den stora satsningen på solvärme. Ungefär 1 96 av investeringskostnadenför en reaktor går till solvärmen. Jag tycker att del är bra att det görs, menman skall inte försöka sig på att glamourisera denna satsning. Så stor är deninte resursmässigt sett. Viktigare är däremot att man inte spärrar ut solvärmenför framtiden utan satsar på de Hexibla uppvärmningssystemen. Där bordeåtgärder ha vidtagits för att ge solvärmen en chans för framliden. CartTham förordade en kolsatsning. Ja, också vi kan tänka oss kol, men viförutsätter då att man har möjlighet att reglera den tidpunkt vid vilken mankan göra denna slörre satsning på kol, dvs. den tidpunkt då man kan bemästramiljöproblemen. Därför kommer naturgasprojektet in i bilden. Med hjälp av dettakan man klara försörjningssituationen och skjutakolanvändningen fram. Meddetta har jag i realiteten också bemött kalkylerna som energikommissionenräknade fram om hur mycket oljekondens - och därmed hur mycket olja - somskulle behövas vid en avveckling av kärnkraften . Detsom är förvånande när det gäller försörjningskrisen är att åtgärderna harvidtagits så sent. ÖEF har ju först fått de nämndauppdragen. Jagnoterar att det har skett en omvändelse i kanslihuset i fråga om naturgasen,men tyvärr har den kommit efter påtryckningar. Jag hoppas att den haren reellinnebörd, för från början ville ni ju helt avskaffa Swedegas och den möjlighetsom del bolaget erbjuder för framtiden. Energipolitiken,tn. Energipolitiken,in. Del är nalurtigtvis något sent att vid del här laget diskuteraNorgeavtalet. Låt mig bara helt kort klargöra tre saker. Alla väsentliga frågor varfortfarande öppna för diskussion mellan den svenska och den norska regeringennär folkpartiregeringen tillträdde. Vi noterade snabbt atl dennorska regeringen hade fåll uppfattningen att kunde gå mycket långt närdel gällde att garantera timmerleveranser lill . Det klargjorde vi att viinte kunde göra. Den norska regeringen hadeinget intresse av att vid del tillfället diskutera alternativ, och det har jagfull förståelse för, eftersom del gällde ett konkret projekt som man villegenomföra. Vilyckades efter myckel intensiva förhandlingar knyta ihop den här säcken. Närdet gäller avtal mellan nationer finns alltid fördelar och nackdelar, och jagtror att det avtal som förelåg var bra för del. Del var synd att detinte kunde genomföras, men vi ger inte tappt. Vi kommer atl fortsätta för attfå långsiktiga avtal som kan gynna utvecklingen såväl i som i . Vivet sedan gammalt alt man i , beroende på alt man är så oerhörtangelägen om atl bli kvitt kärnkraften, inte vill låtsas om alt en avvecklingav kärnkraften i själva verket innebär väsentliga nackdelar för frånförsörjningssynpunkt, alt en avveckling ofrånkomligen medför all man måsteersätta kärnkraften med olja eller kol eller båda dessa saker i förening. Inteens vill göra gällande att de gasprojekt som äraktuella nu skulle kunna vara någon ersättning för kärnkraften. Swedegasordförande, förre statssekreteraren , har också påpekat att frågornakring naturgasen inte har något samband med kärnkraften. Jag håller med om del.Här gäller det en praktisk avvägningsfråga av ekonomisk och försörj-ningsmässignatur. Omman inte utnyttjar kärnkraften, tvingas vi alltså att öka vår oljeförbrukning.Man kan vara för eller mot kärnkraft, man kan göra olika bedömningar avriskerna, men man skall inte ge ett intryck av att en avveckling kan ske utanuppoffringar för del svenska försörjningsläget. Det är bara den saken som jag idet här sammanhanget vill ha sagt. Närdel så lill sist gäller kol så är det klart all del bör vara ett önskemål attvi skall kunna introducera kol först då vi verkligen har en godoch säker miljöteknik. Jag är ganska optimistisk på den punkten. Jag tror atlvi skall kunna komma ganska långt när det gäller att bemästra koletsmiljöproblem. Menvår energiförsörjning styrs inte bara av våra önskemål. Vi är också i hög gradstyrda av omvärlden. förbrukar vi, för alt ta eu enda exempel, för bostadsuppvärmningungefär . Av dessa står oljan för ungefär 125. Detta är ju enoerhörd svaghet,en oerhörd sårbarhet, i hela vår energiförsörjning. Och jagtror au det kan bli nödvändigt, alldeles oavseU hur vi gör med kärnkraften, attintroducera kol - eller också nalurtigtvis, om det går, andra fasta bränslen-som ersättning för oljan i uppvärmningssystemen. Vifår då använda den miljöteknik som finns till hands för alt så långt möjligtbegränsa miljöriskerna. Menvi kan inte acceptera att bygga nya krafivärmeverk som är baserade enbart påolja och där den framtida övergången till fasta bränslen eller kol är ställd iutsikt men inte faktisk. Det gårinle atl acceptera. Det skulle helt strida mot vårasträvanden atl minska vårt oljeberoende. Somsagt: Jag delar uppfattning att på många av de punkter vidiskuterar här är enigheten mellan våra partier ganska betydande.Centerns reservationer gäller ju i fiertalet fall mer marginella ting. Och inågra andra sammanhang gäller de mer luftiga krav på planer och liknande, somman gärna för fram när man inte har någonting konkret att komma med. Det gällerexempelvis just på förbrukningsområdet. Därförtror jag att det är värdefullt för den kommande folkomröstningsdebatten omkärnkraften att vi är ense om en rad ting, bl. a. just att vi skall hushållamed energi, salsa på förnybara energikällor samt också, under den lid som vikan överblicka, , utnyttja tillgängliga alternativ som ärekonomiskt och försörjningsmässigi försvarbara. EnergipoliUken, in. () kortgenmäle: Först det här med naturgasen: Jag tycker atl förde ett någotbesynnerligt resonemang kring detta. Dessutom har det gjorts en del uttalandensom irriterat vår omvärld. Ett av de mer fantastiska hörde jag härommorgonennär del plötsligt rapporterades ifrån eller att vi möjligenskulle få naturgas därifrån. avvisar man kontrakt på mycket närmarehåll och talar om atl köpa olja från . Det kan man naturligtvis göra omman får direktavtal på hyggliga villkor. Men del är någonting som inte stämmer.Man har tydligen inte på det här området hunnit sortera ut tankarna riktigt iregeringskansliet eller i varje fall inte i regeringen. Naturligtviskan naturgasens uthållighet diskuteras. Men naturgasen är betydligt mindreprospekterad och letad efter än oljan. Därför räknar de fiesta experter med attdet finns betydligt större resurser på del här området än vad man hittillsupptäckt. De sovjetiska fynden är ju enorma och likaså de i . Dethär är viktigt för alt veta när man kan salsa på kolet. Kolet är ju en så storoch uthållig energikälla atl vi måste komma fram till den. Men varför då intemed naturgasens hjälp brygga över den här osäkra perioden innan man vet om mankan klara detta? Detta borde inte vara svårt att bestämma sig för , ochdel är bråttom atl bestämma sig om vi vill ha ett nordiskt samarbete. Viförutsätter atl den delkompromiss om naturgasen som vi kommit fram till iutskottet också leder till aktiviteter från regeringens sida sä alt mangenomför förhandlingar med och når fram till positiva resultat omsamarbete. Det gäller t. ex. dimensioneringen av rörgasledningaroch anknytningarlill kontinenten. Vi förutsätter också att man inte gör bort sig iförhållande till tänkbara leverantörer, t. ex. i . Ytterligare beträffandekolet förvånade mig några formuleringar i propo- Energipolitiken,in. sitionen.Av dem föreföll det som om man skulle kunna godta kolet även om det hade sammamiljöeffekter som ijockoljan har . Men i så fall har man ju inte vunnitnågonting. Det står faktiskt på ett ställe i propositionen - även om detmotsägs på andra - att man skulle kunna länka sig denna låga ambitionsnivå närdet gäller kolet. Men jag förslår inte hur man kan vara så säker all man vågarsatsa på 600 MW-anläggningar i det lägel och räkna med detta i en kraftbalans. Låloss sedan vara överens i de här övningarna med statistik om hur mycket olja somgår åt för atl ersätta kärnkraft och annat. När man räknar med sämsta möjligautnyttjande,dvs. oljekondens, som ersättningsmöjlighet så är man ju intefullständig, för all uttrycka sig försiktigt, i den faktaredovisning man gör.Del är viktigt alt vi klargör all här finns det också andra möjligheter. Ingenfrån vårsida har talat om att vi skulle bygga kraft värmeverk som bara satsadepå olja. Fierbränsleeldade anläggningar måste vi ha för framliden. Delär riktigt att nya fynd kan göras när det gäller naturgasen, del är t. o. m.sannolikt. Detta gällerockså olja och andra energilillgångar. Kanske man intekan veta så mycket därom, men vad man säkert vet är att måste öka singasimport , att man där redan har byggt ut sina system pågrundval av inhemska nationella tillgångar och au man måste öka importen föratt kunna tillgodose de marginella tillskott man behöver för att kunna klaraförsörjningen. Det är dessa importmängder som i hög grad kommer att bestämmapriset på naturgasen i det europeiska systemet och framförallt . När man diskuterar huruvida man skall gå in för naturgaseller inte, är del viktigt att man tar hänsyn till dessa faktorer. För svensktvidkommande liggerdetjusåtill att vi inte i likhet med vad som gäller förkärnkraften har byggt någonting, vars användande eller inte vi nu diskuterar. Ifråga om naturgasen måste vi bestämma oss för om vi skall göra storainvesteringar eller inte. I så fall måste vi veta om dessa investeringar kommeratt ge oss ökad försörjningstrygghet till rimliga priser. Inte minst dagenssituation på oljeområdet visar att det inte räcker med att det finns tillgångpå en viss energiråvara; ett land måste också ha råd att köpa den. Om det blirså att gasen går upp i pris på det sätt som många tror, då kan det bli fråga omen mycket dyrbar satsning för del, alltför dyrbar jämförd med andraenergikällor - även med hänsyn tagen till miljöåtgärderna. Detbehöver inte nödvändigtvis vara på det sättet. Jag talar bara om de aktuellaprojekt som föreligger och som regeringen i likhet med utskottet finner intetillgodoser föreliggande krav. Därmed inte sagt - det har heller aldrig varitvår tanke - att vi inte skulle kunna utveckla andra möjligheter på det området.Jag ställer mig skeptisk till LNG-import i stor skala, eftersom detta bl. a.innebär en försörjningsmässigi myckel osäker transport. Den är heller inte heltriskfri försörjningsmässigi och ekonomiskt, även om riskerna för myckel storaolyckor nalurtigtvis är ganska små. Del är alltid svårt altexakt bestämma de mängder olja och kol som behövs föratt ersätta kärnkraften. Alt det rör sig om ansenliga mängder är dock heltklart. När jag nämner siffran 5-6 miljoner lon olja omkring 1990, bygger dettaantagande på ett intensivt utnyttjande av såväl kraftvärme som förnybaraenergikällor, i det senare fallet orealistiskt utnyttjat enligt många bedömningar. Tillsist vill jag säga, herr talman, att jag tror att del är viktigt att vi när vi diskuterar dessa frågor också ser dem i ett internationellt sammanhang. Vad gör eller inte gör på energiområdet påverkar naturligtvis omvärlden bara marginellt, men trots allt vill vi handla så som vi tycker att också andra nationer skall handla. Om andra länder skulle följa det exempel som många vill att skall bli, del land som helt avvecklar kärnkraften , skulle det för JEA-ländernas del omkring 1990 innebära ökad oljeförbrukning på minst 12 miljoner fat olja per dag, dvs. en ökning med ungefär 25 96 i förhållande till vad man eljest skulle förbruka. För dessa länder gäller att del måste förbrukas i oljekondens, för där finns praktiskt taget ingen kraftvärme. Det innebär naturligtvis en enorm påfrestning på den internationella oljemarknaden, även om siffran skulle kunna reduceras med utnyttjande av kol. ' Vikan naturligtvis säga alt det här är saker som inte den svenska utvecklingen påverkar.Men jag tror ändå att det är viktigt atl vi har perspektivet klart för oss. Omvi nämligen menar allvar med au vi skall föra en energipolitik som ligger ilinje med vad vi anser att väriden i övrigt skall följa, så måste vi ocksåbedöma den här saken. Jagupprepar att om vi finner, vid en förnyad prövning, att kärnkraften kan medförasådana risker alt den är oacceptabel, då får vi ta dessa konsekvenser, och dåfår vi hoppas att världen i övrigt gör detsamma. Men vi skall vara medvetna omatt det faktiskt får konsekvenser. Det är bara det jag tror är viktigt alt vipå detta stadium i debatten är överens om. Energipolitiken, in. Alla nu tillgängliga energislag är förenade med risker- miljö-ochhälsorisker. I olika studier har man vägt oljans och kolets risker gentemotkärnkraftens, men osäkerhetsmarginalerna blir stora då vi rör oss med så mångasvåruppskallade faktorer. Säkert är emellertid att i den allmänna debatten harkärnkraftens risker kommit att ensidigt uppmärksammas. Delta är egentligenanmärkningsvärt, då det framför allt är oljeberoendet som hotar vårmiljö: svavlet och blyet i luften, försurningen av våra sjöar, oljehotel motvåra kuster. Den i stor kvantitet tillgängliga energikälla som alla tycks varaöverens om måste komma att ersätta oljan, nämligen kolet, är med nu känd teknikförenad med stora miljöproblem. Sverigesallvarligaste problem på energiområdet är vårt även vid internationelljämförelse enorma beroende av importerad olja. Våra möjligheter atl fortsättaalt leva gott på billig importerad Mellanösternolja är nu slut.Sötebrödsdagarna är över. Oljan blir allt dyrare, knappheten blir alltmerapåtaglig, vårt försörjningsläge är som alla vet vanskligt. Ochsom jag tidigare varit inne på - vi kan inte längre blunda föroljeanvändningens Nr 168 skadeverkningar på människor och djur. Vägen ur detta dilemmaskisseras av den energikommissionensmajoritet som en satsning på många olika energikällor, °"" sökande efter olika vägar och därmed också en riskspridning. andrabenet vi har alt slå på är en minskning av energianvändningen. Energipolitiken slösarmed energi i - visst gör vi det. Den vilja till hushållning med ,f ffj resurser som jag tror i hög grad finns hos svenska folket måste vi med omedelbar verkan göragällande på energiområdet. Det lar emellertid tid innan sparinsatserna fåreffekt. Vi får vara glada om vi kanhäWaigen ökningen av energiförbrukningen, ivarje fall om vi vill upprätthålla vår levnadsstandard, vilket jag tror deflesta svenskar vill. Enligtmoderat uppfattning innehåller den energiproposition som vi till dels behandlarhär i huvudsak bra riktlinjer för den framtida energipolitiken. Vi tyckeralt det vore ett ofantligt slöseri med samhällets resurser att inte använda dekärnkraftverk som är färdiga eller nästan färdiga. Vitillstyrker satsningen på forskning och utveckling av alternativa energikällor,och vi vill ha ett kraftfullt energisparprogram. Del jag tycker saknas arenavvecklingsplan föroljan, men den kanske tvingarsig fram av sig själv. I utskottethar vi intagit en positivare attityd lill naturgasen än man gör ipropositionen.