prot · G209139 · 1978-12-31 00:00:00 — Menom oljan nätt kuslen, som den gjorl vid den härolyckan i , blir saneringenmyckel arbetskrävande och skadorna på stränder, växt- och djurliv myckelomfattande. Därför vore det naluriiglvis oerhört viktigt om man vid sädana härolyckor hade möjlighel att fånga oljan innan den nått kusten. Och härframkommer vikten av all vi har spanande ögon som kan rapportera oljansrörelser ute lill sjöss. Jag syftar pä möjlighelen all ge fyr- ochlolsplatspersonalen saml ortsbefolkningen bältre möjligheter all snabbi gripain i bekämpningsarbeiel. Här saknar jag svar pä min interpellation. Det harjublivit allt vanligare all vi avbemannar fyr- och lotsplatserna, och därmedförsvinner våra vakande ögon ute lill havs. Har inle kommunminislern någonsynpunki på della? Aukommunerna svarar för saneringen på land anser Jag vara riktigt Problemet meddel systemet är bara att om kommunerna skall ha en fullgod beredskap föroljesaneringsändamål, blir del en beiydande kostnadspost för kustkommunerna,särskill sådana med omfattande skärgård, exempelvis min egen hemkommunNorrtälje. Sådana kommuner har i viss mån turism som födkrok. Del är risk föralt den inkomstkällan spolieras vid en sådan här olycka - i varje fall under ensäsong, och det kan bli fler. Därför räcker del inle med alt kommunerna fårekonomisk ersäitning för de direkta kostnaderna vid saneringen efter enoljekatasirof De måste ocksä ersättas för del långsiktiga arbetet ochplaneringen för en oljesanering. Kommunerna måste ha en uppbyggd organisalionför all saneringen skall bli effektiv vid en inträffad olycka. Har man inle rådall hålla en sådan organisalion, ja, då måste kommunen plocka ihop folk främslfrån , och detta leder då lill att brandskyddetunder denna lid blir försvagat Därför anser Jag au beredskapen i kustkommunernamot oljekalastrofer måste höjas och att staten måste ha det ekonomiska ansvarelhärför. Enligltidningsuppgifter sker del i genomsnitt ell oljeutsläpp per dag iÖstersjön. Tillsammans gav detla ca 40 000 lon olja under föregående år. Allltalar alltså för alt beredskapen ule i kommunerna måste höjas. Men kommunernaorkar som sagt inle med del själva ulan måste ha ekonomisk ersättning. Jag ber att fl tacka kommunministern för svaret pä min interpellation. Iblandär det litet otrevligt att bli sannspådd. När vi debatterade denoljekatasirof som drabbade gav Jag uitryck för denförvåning som bohuslänningarna kände över radions och de båda TV-kanalernasnyhetsbevakning av det inträffade - några enstaka notiser och reportage var delhela. Jag tillfogade: "Vi bohuslänningar undrar ibland vilket hojtande detskulle ha blivit om man haft samma oljehelvele i skärgärd sedanmillen av november mellan exempelvis och . Det är en lika långkusisträcka som den drabbade delen av ." Jag sade vidare altmassmedia nog skulle ha sett lill att det hade blivit hetare om öronen päregeringen om det hade varil skärgärd som drabbals. Bekräftelsenpå mina föraningar kom snabbt, för lyvärr drabbades också Stockholms skärgårdav olja. Och vi fick belägg för hur ensidig nyhetsförmedlingen är. I praktisktlagel varje nyhetssändning fick vi dag för dag följa oljans väg och hur denslog lill i . Men vi har inte denna interpellationsdebatlför all diskulera den Siockholmsdominerade nyhetsbevakningen i radio och TV -den får vi väl la upp i ell annat sammanhang -ulan för all diskulera våroljeskyddsberedskap och hur den eventuellt styrs av massmedia. Innanjag går in pä kommunministerns svar, villjag ägna äl denfördebatl som kommunminislern har förl via . I den25 april har kommunministern lagit upp min interpellation med följandeformulering: "Detär väl lättförklariigt alt jag reagerar slarkl, när riksdagsmän som Karl-ErikSvartberg (s) frän öppel framlräder med insinuationer och säger attregeringen ställt på undanlag då del gäller oljesaneringen." Vilkeninsinuation harjag kommil med? Om kommunminislern läser min interpellation,skall han finna alt där inle förekommer några insinuationer alls. Jag redovisarbara de faktiska förhållandena i . Jag skall illustrera detta med hjälpav två ledare. "Nuhar kommunminislern ryckt ut, ställt stora militära styrkor lill förfogande påstatens bekostnad. Det är en intressant utveckling, i synnerhet frånBohusläns horisont eftersom det stora utsläppet i höslas, som inte hinner blifärdigsanerai lill sommarens turistsäsong, inte alls föranledde motsvarandepådrag." Jag kan också citera urGöteborgs-Posten : "Detmeddelas alt också kommunministern inspirerats med handlingskraft och begärtalt 500-700 man militär skall hjälpa till med saneringen på ostkusten närisarna börjar gä upp. Där jobbar f ö. redan flera hundra man från flottan ochkustartilleriet så svetten rinner." Litet längre ner i ledarenstår det: "Menbåde bohusläningar och andra har rätt att kräva att inte stockholmskanyhelsvärderingar förieder dem som har alt falla beslut omsanerings-insatserna." Dettahar jag redovisat i min interpellation, därjag framhåller att "värre äratt mänga bibringats den uppfattningen att obalansen i nyhetsbevakningenpåverkat regeringens och berörda myndigheters åtgärder". Delär en helt korrekl beskrivning av hur saken har uppfattats i . Så nogfanns det, , fog för del jag skrev i min interpellation. Det varingen insinuation frän min sida. Nuvill vi i självfallet inte bygga upp några molsällningar mellanostkust och västkust, inte spela ut den ene mot den andre. På den punklenhåller jag helt med . Vi slåss förvår miljö i påsamma sätt som ni slåss i . Del skall vi naturiigtvisfortsätta med. Vi har bara en önskan, nämligen all slippa oljekalastrofersädana som den som drabbade och den som drabbade Stockholmsskärgård nu . Härnere i pågår en liten skärmutställning om oljekalaslrofen iBohuslän. Den beslår av bara tre skärmar. Man fick inte plats med flera. Men desäger litet grand om denna katastrof Dem som har möjlighel vill jag i likhetmed Märla hänvisa lill den utställning som konstnärer, fotografer,författare, marinbiologer och föreningar har jobbat fram på iBohuslän. Den utställningen aren verklig tankeställare. Man blir deprimerad närman ser oljans verkningar på Bohuskuslen. Man blir deprimerad när man går utmedkusten och ser på de icke sanerade delarna men också när man ser på de delarsom redan är grovsanerade och vel vilket fruktansvärt arbete som återstår innanman kan anse del hela avklarat. Samtidigtsom man blir deprimerad, blir man också imponerad av deljobb som har ulförts.Etl verkligt fint arbeie har gjorls ule i kommunerna, trots all de inle fickdel stöd uppifrån som de begärde. De fyra drabbade kommunerna begärde detla viden uppvaktning hos regeringen . De fick etl kortfatiat svardå: Ni gör jobbet - vi betalar. F. ö. har de inte ens fltt svar på denskrivelse som de lämnade fram i detla sammanhang. Manblir imponerad när man ser jobbet, och man imponeras också av det finasamarbetet med kusibevakningen. Del var därför som man på Bohuskuslen ilsknadelill när de fartyg som man använde i saneringsarbelel drogs bort lillStockholms skärgård. Jag har full förståelse för alt del behövdes insalser iStockholms skärgård, men det behövs alltså fortfarande massor av Därför får man försöka balansera insatserna litet grand. Vihar häckningssäsongen alldeles inpå oss, och vi vel au massor av fåglar kommerall slryka med därför au man inle ännu har sanerat Mänga delar är iniefinsanerade, och mänga delar är inie heller grovsanerade. Här mäsle del alltsålas kraftlag. Vi häri Bohuslän-jag nämner della för alt ge exempel på vad oljansläller lill med - uppskattat all 15 000 fåglar har avlivats eller direktoljedödats, och från fylke kommer en rapport om ylleriigare 3 000.Detla är bara en av de många detaljerna i sammanhanget - även om detaljenalltså är 18 000 flglat Isaneringsarbelel har kusibevakningen enligl kommunerna gjorl utomordentligainsalser för att hjälpa kommunerna. Men del har uppstått en diskussion omsaneringsarbelel. Räddningsfiänsten skall skötas av kommunerna, men statensbrandnämnd har meddelal kommunerna direkt, vid överläggningar ule i ,all saneringsarbelel enligl brandlagen inte åvilar kommunerna. Då måste jagfråga kommunminislern: Hur är del med detla? Är del kommunernas skyldighetenligl brandlagen all svara för saneringsarbelel och sedan skicka räkning lillregeringen? Ikampen mot oljan ser jag tre led. Jag är alltså delvis pä samma linje somCarl-Henrik här. Del gäller helt naturiigl all förhindra alt oljakommer lös. Kommer olja lös på havet så skall den bekämpas säsnart den upptäcks. Någonstans flyter den ju i land, om den inte sjunker ochförstör livet i havet och pä havsbottnen. Om olja drabbar skärgården och kuslen trots deinsalser man gjort i tidigare led, då måste del finnas en regional landbaseradorganisalion som kan sättas in i bekämpning och sanering. Jagmåste som säga att det finns kolossalt myckel förregeringen all la ilu med direkt. Del går inte längre all bara hänvisa lillulredningar som sitter och jobbar. Del finns redan nu förslag på hur man kanagera. Och vi måste naluriiglvis ställa oss frågan: Kan vi räkna med allberedskapen fungerar om della skulle hända igen? Vi måste ju tyvärr räkna medatt vi har fiera oljekalastrofer inpå oss. Visocialdemokrater i har i en ganska omfattande moiion omoljeskyddsberedskapen, som vi lämnade in , tagit upp dessa tre led ikampen mot oljan och pekal pä hur vikiigi det är all fl en internationellövervakning av oljeulvinningen i . Vi har i väldigt svårt altförlila oss pä den nationella övervakningen. Vi anser att är etlvikiigi hav, och vi vel hur oljeutsläpp från plattformarna kan drabba oss. Jaghar en bild på en flaskpost, som jag ber att få visa pä kammarens TV-skärm. Delaren fiaskpost frän oljeplallformen Bravo. Den har påträffats i fyraveckor efter del att den släpptes i från Bravo. ger klart belägg för attnär en flaskpost kan nå Bohuskuslen så kan också olja göra det. Vidiskuierade i interpellationsdebatten rapporteringsskyldighetbeträffande iakttagelser av oljebälten på havet. Jag fick då svarel att Nordsjööverenskommelsenålägger befälhavare på fartyg och fiygplan all rapportera. Ja, del är korrekl.Men jag fick ocksä under debatten vetskap om all den svenska lagstiftning somär nödvändig för au denna överenskommelse skall bli gällande ännu inle hariräil i kraft. Vi bad all den frågan skulle påskyndas, och den har påskyndats -för nu har jordbruksutskottet all behandla regeringens proposilion om dennarapponskyldighei för all Nordsjööverenskommelsen skall kunna träda i kraft Detär bra all della kommer fram som etl resultat av de påtryckningar vi kommilmed. Andra förslag från oss har gällt registrering av oljetankfartygsfärdvägar- och har varit inne på sammalinje - parlikelmärkning av alla oljelaster, lotspliki, kännbara ekonomiskasanktioner osv. Närdetsedan gäller att bekämpa olja på havet -det andra ledet -sä måste vi åsladkommaen internationell samverkan för all kunna klara de slora oljeutsläppen ule påhavet. Det räcker inte med enskilda länders resurser. Och kusibevakningen måsteocksä ha lillräckliga resurser föratt kunna bekämpa oljan. Vi har fltt rader avhänvisningar - både från kommunministern och frän gränschefen, chefen förkusibevakningen - om att man har all känd leknik. Men där har vi nu-genomkommunministerns svar-fåll beskedom all det är myckel som ålerslår att göra förall förse kusibevakningen med resurser. På den punklen hardet skell entillnyktring, skulle Jag vilja säga. Låt oss sedan se lill alt de resursernakommer. Och uiöver de siörre resurserna för all bekämpa olja ute pä havetbehöver vi grundgående arbelsbälar för all kunna bekämpa ofia i vikarna. Sometl iredje led har vi sedan den regionala landbaserade beredskapsorganisalionen. Låtoss nu hoppas alt kommunministern tar med dessa förslag och ser till allregeringen direkt lar ilu med frågorna sä att vi inle står lika handfallna närnästa oljeutsläpp drabbar svensk kust Kommunministerns svar innehåller en hel del intressant informalion, menändå kvarstår mänga oklarheier och frågetecken. fick informalion försl den 12 marsvia . Varför hörde inle av sig lidigare än - nära treveckor efter olyckan? Har regeringen framfört klagomål om della lillSovjetunionen? Kommer all kunna kräva skadestånd från ? Ännu bedömdes enliglinterpellationssvaret all del inle "förelåg ett omedelbarl hol mot densvenska ostkusten". Detla menar Jag är anmärkningsvärt Tidningarna varredan då fulla av rapporter om oljehotei mot våra kuster. Minfräga till kommunminislern väckies . Del verkar som om myndighelernahar reagerat lika långsamt som kommunminislern, som har tagit på sigför all besvara min fräga här i . Vilkaexakta förberedelser vidiogs egenlligen mellan och , dåoljan drabbade öarna? Man kommer inle ifrån intrycket all myndigheternaklart underskattat riskerna och otillräckligt utnyttjat tiden mellan den 12mars och - det var hela . Varför sattes exempelvis inlemilitär in lidigare och i siörre skala? Del enda som fungerade varjufrivilliginsalserna, och de människor som använde sin påskhelg till att kämpamot oljan i skärgärden är verkligen värda etl slort lack. Alloljan fanns visste vi frän , men man kunde inte veta värden skullehamna, och man kunde då knappast heller begära att alla kommuner medkuslslräckor skulle ha börjat vidta förberedelser. Däremot borde regeringen ochlänsstyrelserna ha kunnat förstå att det fanns beiydande risk för att oljanskulle komma alt drabba någon del av kusten. En slutsals av detta somkommunminislern också borde vara förmögen all dra är att ansvaret för de tidigaförberedelserna måste ligga på en central instans, en högre instans änkommunerna - den kan då vara på regional eller på central nivå. Kommunernakan få "ersäitning av statsmedel med ett visst mindre avdrag", sägerkommunministern i svarel. Hur slort är avdraget? Kan det vara rimligt altkommunerna skall vara ansvariga fören del av kostnaderna? Måste inle della varaen sak som hela landei skall bidra till? Vore del inte riktigt all exempelvisinrälla någon form av katastroffond för ändamål som detta? Detakluella ryska utsläppet sägs ha varit på olja. Vad hade hänl om delhade varil eil ston oljefartyg som sprungit läck? Vad hade hänt om del skellnärmare vår kust och gett ännu mindre tid för förberedelser? Vad hade hänl omolyckan inträffat en månad senare, när alla sjöfåglar återvänt till sina häckningsplaiser?Del finns anledning au konstalera all del internationella samarbetet runtÖstersjön inte fungeral i del här sammanhanget och att vår beredskap är dålig -också på så säll alt del lydligen fattas redskap och ulruslning för all viskall kunna bekämpa ofian. Varv har tacknämligt fått visa sinbehövlighel genom all i all hast bygga en oljeponlon. Skall del behöva vara pådet här sätlel, att myndigheterna reagerat långsamt och otillräckligt och alldelia relativi lilla oljeutsläpp om 5 000 lon lell lill en synnerligenbesväriig situation? Kommunminislernmeddelar i svaret att han gett oljeskyddskommiiié i uppdrag altgranska och utvärdera händelserna såväl i skärgärd som vidBohuskusten samt alt "föreslå alla de åtgärder av organisatorisk,resursmässig eller annan art som kan befinnas motiverade averfarenheterna". Detla är bra, men jag hoppas att kommunminislern tillagtalt della uppdrag måste utföras skyndsamt. Det brådskari Dagens osäkerhel ifråga om hur vi skall trygga vår energiförsörjning ger inget hopp om att visnart skall komma ifrån vårt stora oljeberoende. Det är därför helt nödvändigtall vi skaffar oss en effekliv organisalion för oljebekämpning, som snabbi kanträda i kraft, och att denna organisation förses med tillfredsställanderesurser. Oljeutsläppen väntar inle på några ulredningar! GUSTAVLORENTZON (vpk): Även Jag villlacka kommunministern för svarel. Påmin fräga, vilka åtgärder kommunministern tänker vidla för all skapa fullgodberedskap mot oljekalastrofer samt för all pä grund av gjorda erfarenheler selill alt oljeutsläppen tas om hand till sjöss innan de nätt kusten, svararkommunminislern följande -Jag citerar direkt ur svarel: "för oljebekämpning till havs och i kuslvatinen ärfortfarande under uppbyggnad. Planerad anskaffning av materiel har sålunda ännuinle kunnat verkställas i full omfattning, och den fortgående tekniskautvecklingen medför all ny och bättre materiel successivi kan tillförasorganisationen." Detär alltså hell andra ljud i skällan än vad vi lidigare hört från statsrådet idebatter dä oljeutsläpp i havet varil föremål för behandling i . I dagerkänns - och någol annal går inle all göra - all del egenlligen inle finnsnågon effekliv beredskapsorganisalion för bekämpning av olja lill havs och ikustvatten, trols att del i denna riksdag under mänga är har förts debatter omjusl möjligheterna att få en effektiv beredskapsorganisation för all bekämpaoljeutsläppen lill havs. Det skulle alltså behövas tvä omfattande oljeutsläpp-del ena som spolades upp i Bohusläns kustland och del andra i Stockholmsskärgård - med katastrofala följder för all del skulle las mera allvarligt påfrågan! Svarelsom kommunminislern avgivit här trorjag faktiskt är allvarligt menat,liksom jag tror att kommunminislern lar seriöst på frågan om oljeutsläppen lillsjöss. Följande slår också i svarel: "Det är regeringens uppfattning allskyddet för våra hav och kuster mot oljeskador mäsle ges en ökadprioritet" Del är klart all dylikt hälsas med tillfredsställelse -förutsatt givelvis all del blir en effekliv uppföljning, så att del inle baraärell löfte i ett svar som avges i . Delär egenlligen ell onödigt påhäng som kommunminislern gör i slulet av svarel,där han förutsätter all det kan råda enighet mellan frågeslällarna ochregeringen om att skyddei av våra hav och kuster mot oljeskador skall gesprioritet, då nu kommunministern uttalar sig som han har gjorl. Del är Justdella - att skyddei av landets hav och kuster mot oljeskador skall ägnasbetydligt större uppmärksamhet än vad som varit fallel och ges prioritet - somgång pä gäng och vid olika tillfällen aktualiserats i frågor från riksdagsledamötertill regeringen som gäll - alltså inle endast till den regeringsom nu innehar regeringstaburetterna, ulan även lill lidigare regeringar. nuvarande regeringen lycks vara ense med interpellanier och frågeställareär givelvis en framgång. På mig verkar det också som om kommunministern i ochmed del yttrande som han avgivit i vill ha slut pä heladebatten. Denuppfattningen bibringas man även då man tar del av avslutningen i kommunministernssvar, där han hänvisar lill de tre kommittéer som varil i verksamhei sedan år1977. Dessa kommittéer har dock ännu inte kommil med sina betänkanden. Vi börge oss lill tåls, menar tydligen kommunministern. Kommunminisiernslöfte, att regeringens avsikt är att skyndsamt behandla förslagen från dessakommittéer och lägga fram ell handlingsprogram för , alll i syfte allförhindra oljeolyckor, kan egenlligen bara vara en tröst för ett tigerhjärta.Trots den långa tid dessa kommittéer haft på sig har ännu ingel belänkande settdagens ljus. Därtill bör las med i sammanhanget hur de frågor som vi i dagdebatterar lidigare har behandlals av regeringar av olika politiska kulörer.Desvarsom tidigare a vgelts harju mestadels gått ul på all haren godberedskap. Sä var fallel redan i början av 1970-lalet vid omfattande debatter idenna kammare. Detvä senasle oljeutsläppen, del ena ulanför Bohuskuslen, det andra i ,som båda drabbat de svenska kusterna så svårt, reser frågan om allvar bakomkraven på åtgärder. Au under nuvarande förhållanden avslöja vem eller vilka somgjorl sig skyldiga lill oljeutsläpp och därmed orsakade vattenföroreningar hari de flesta fall ställt sig omöjligt Sverigeär omgivet av avgränsade vatten. är etl innanhav. Även om Kattegattoch Skagerak avslutas i kan det sägas att samma förhållanden råder därsom i . Dessa förhållanden måste innebära au lillsammans medangränsande kustländer kan överenskomma om au skriva tillämpliga regler försjöfarten på dessa . Kustländernavid liksom vid och Skagerak borde, för att råda bot pärådande missförhållanden, överenskomma all inte la emot annan olja än sådan somär parlikelmärkt Detta har gång på gäng framkommit i debatter lidigare här iriksdagen och del har framförts även . Jag vill understryka vikten avdella. Kustländerna vid och Skagerak mäsle träffa en sådanöverenskommelse. Det skulle troligen sälla stopp för forlsalla ansvarslösautsläpp, då dessa säkeriigen skulle avslöja den ansvarige. Ävenom utsläppen inte är orsakade av uppenbar vårdslöshet - exempel härpå flnns nusenasl från - bleve del inga diskussioner om vilka fartyg som orsakatoljeutsläppen, om oljan varit parlikelmärkt. Dekatastrofer som drabbat vid två lillfållen på kort lid borde varaSlarka argument då förhandlingar skall föras med andra näraliggande kustländeri denna fråga. Vidaresker oljeiransporter över vatten vid landets kuster utan de kontroller ochbegränsningar som borde vara självklara. Varför inle ha särskilda korridorerför oljefraklare lill sjöss? Dylika korridorer finnsju när del gällerluftfarten. Flygplanen får inle lämna sina kurser ulan föregående anmälan,detla av säkerheisskäl. Med flygpairullering kan sädana fartygskorridorerkonirolleras. Oljeuisläpp skulle bli lättare all upptäcka. Därtill skulle detockså vara lällare all fastställa vilken oljefraklare som vid den akluellalidpunkten befann sig i området. Sedankan trots alll omfattande oljeutsläpp lill sjöss ske långl frän de svenska kusterna.Jag tänker närmasi pä vad som kan drabba vid utsläpp i exempelvisEngelska kanalen eller vid Nordsjöfällen. Varifrån oljan vid den senasteoljekalaslrofen vid Bohuskuslen kom är ännu inle fastställt Här borde delinternationella samarbetet utökas och överenskom- melsernabli mera restriktiva. De multinationella oljebolagen, som driveroljeborrningarna i , är sannerligen inte bäsla barn. Vad somberättas i böcker som utkommit i under den sista liden och vad som iflera program visals i Norsk FJernsyn om dessa multinationella förelagsuppträdande i Nordsjöfältel är sannerligen avskräckande och borde vara lämpligläsning för kommunminisler. Detär min personliga uppfattning all den fräga vi diskuterar inle är betjäntav att den görs lill en partipolitisk stridsfråga. Det är en stor fråga och ellstort problem som angår hela den svenska nationen, även om det i första handkan lyckas gälla kustbefolkningen. Men del gäller också de många andramänniskor som har anknytning lill havet och landets kuster. Det gäller också,och inle minsl, om del livet vid landets kuster skall ha möjligheler attöverieva. Sverigemed sina långsträckta kuster är särskilt utsatt när del gäller oljeskador.Della bör särskill framhållas vid förhandlingar med angränsande kusinalioner,för all bärande överenskommelser med dessa länder skall nås. De senasteoljekatastroferna är exempel härpå. F. ö. tycks dessa kusinalioner ha en lika dålig- för all inle säga sämre - beredskap än att möta oljeutsläpp lillhavs. Jagskulle förmoda, herr lalman, au dessa länders regeringar lar del av vad som förderas del är inlressanl och som är föremål för behandling i riksdag.Om nu dessa länder gång på gäng får höra frän ansvarigt statsråd au Sverigesberedskap är god för all möta oljeutsläpp lill havs, men troligen vel alt såinle är fallel, gör inte heller dessa länder någol för all lösa problemet Delär ju i stort sell en gemensam uppgift för kusinaiionerna. Därförhjälper del föga - snarare är del lill nackdel när del gäller all föra frågannärmare dess lösning - att söka ställa Slockholmsinlressen mot bohuslänskaeller vice versa. Likasåhjälper del föga och är snarare lill nackdel, då sialsräd från olika regeringarunder åren förklararall landels oljeberedskap lill sjöss är god men kan görasbälire, eller att den är god men under ytterligare utbyggnad, som det harsagts. Eller som när ell statsråd i en deball i denna kammaren för flera årsedan på fulll allvar förklarade "all dispergeringsmetoden, räu använd, ärden i många fall enda rationella metoden att skydda kuster och stränder motoljeskador". Om denna melod skulle få vara avgörande, har man naturligtvisinle anledning all bygga ut någon effekliv oljeberedskap.