prot · G20953 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan på samtligapunkter. (vpk) kortgenmäle: Jag lycker inte atl ulskottstalesmannen har ordentligl motiveratutskottets ståndpunkter i de punkter jag skall la upp. Jag skulle därför viljaslälla elt par direkta frågor lill . Manförsöker nu förbättra möjlighelerna atl få jämkning av underhållsbidrag; manhar alltså det som syfte. Tycker då all del är logiskt altbehålla en ordning, när det gäller bestridande av rättegångskostnader, sominnebär att, om den underhållsskyldige av domstolen rättvist befinnes skola haett nedsatt underhåll, hela den ekonomiska effekten av detta under kanske ettpar år framåt skall fullständigt undanröjas bara därför alt del inte finnsnågon som bestrider rättegångskostnader, utan den underhållsskyldige får göradel själv? Är del rätt atl säga alt man är ute för att förbättra situationennär man gör denna förbättring till en ren pappersseger, som betyder atl denunderhållsskyldige i annan form får betala det belopp som han enligldomstolsulslagel skulle åtnjuta själv? Tycker verkligen atldet är rim och reson? Här är del en konflikt mellan den formella rättvisan ochden materiella. Är det inle rimligare atl låta den materiella rättvisan haföreträde? Antag, för resonemangets skull, att jag är värdnadshavare och atl jaglämnar över mitt barn lill barnets mamma kl. 7 för att hon skall habarnet hela den dagen och hela påföljande natt. Tycker då atldet är rätt och rimligl all uppmuntra mig att skadeglatt säga till barnets moralt trots del arbete hon lagt ned , trols all hon har varit bunden avalt barnet har varit hos henne påföljande natt skall hon inle få göra någraavdrag? har bestämt, skulle jag då säga, att du inte får göraavdrag för detla arbete. Om mamma tar över barnet kl. 7 - då mammas klocka är 7är pappas klocka som regel också 7, så någon slörre tvist på den punktenbehöver inle råda - kräver all praktisk rim och reson atl hon också skall fåersättning för det arbete hon utför. Är man en förnuftig människa med sinne förrättvisa är del alllid lättare atl anpassa sådana här ekonomiska bestämmelserlill den prakliska verkligheten än till abstrakta dygnsprinciper, som dessbällre mycket få människor lever efter. Underhåll lill barn och frånskilda, m. m. () kortgenmäle: Det är möjligt att lycker att jag har dåligamotiveringar. Jag skall inle belala med samma mynt. Jag lycker alt var och enfår tala för sina motiveringar. Jaganser emellertid atl del finns möjlighet för lagstiftarna att se över frågan omrättegångskostnaderna med anledning av utskottets uttalande om motionen 36. OmJörn slår upp s. 79 i uiskottets betänkande kan han mitl på sidan läsaföljande stycke: "Medhänsyn till det anförda kan utskotlet ansluta sig till den i moiionen 36framförda uppfattningen alt de nuvarande reglerna om rättegångskostnad iunderhållsmål inle är helt tillfredsställande. Enligt utskottets mening börbestämmelserna därför bli föremål för översyn. Det får ankomma på regeringenall närmare överväga i vilken ordning en sådan översyn skall ske. Underhåll lill barn och frånskilda, m. m. Vad utskottet nu anförtmed anledning av motionen bör ges regeringen lill känna." Deltauttalande avser visserligen inle molion utan en motion av MartinOlsson m. fl. (c), men frågan om rättegångskostnaderna kommer ändå att sesöver. Och enligt praxis brukar man i sådana sammanhang titta på samtligamotioner och utskottets uttalanden. Närdet gäller dygnsprincipen vill jag säga alt del kan förefalla orimligt allbörja räkna . Men jag vidhåller ändå uppfattningen att det kommer attbli oerhört svårt alt beräkna avdraget om man har att utgå från alla möjligatider och om man dessulom inte kan komma överens om vid vilkenlidpunkt barnet hämtats och lämnats. Jagvill än en gång betona atl jag inte tror att kommer att tvista omdet när han lämnar över sitt barn och inle många andra heller. Men averfarenhei vet jag alt del tyvärr finns anledning lill tvister.Låt oss därför först se hur denna regel verkar. Om det blir otympligt får väldenna liksom annan lagstiftning ses över och reformeras. (vpk) kortgenmäle: Detta varju mycket tacknämliga och nyanserade synpunkler. Jag vill dockgöra uppmärksam på att om man är beredd att diskutera enändring av bestämmelsen när del gäller rättegångskostnaden i jämkningsmål, dåmåsle man också vara beredd alt uppge den princip som utskottet försvarar. Utskottetsäger att man inte tycker att det är rimligt att man ålägger en personrättegångskostnader som inle formellt är part i målet. Vi hävdaratt vi kan göradet, därför att vederbörande reellt är part i målet. Del är den principen somutskottet hakat upp sig på. Om man , som , är beredd att iframtiden gå reformslrävandena på denna punkl till mötes måste man uppge dennaformella princip - del kommer man inte ifrån. Sedanlill principerna för dygnsberäkningen. Om man har syftet - som utskottetuttryckligen påstår sig ha - atl försöka underlätta för människor, atl försökaundvika att de råkar i tvist, då måste det väl ändå-del vidhåller jag, och dettrorjag inle öppet vågar förneka -vara bättre med regler somså nära som möjligt ansluter till en normal praktisk verklighets krav och intelaborera med teoretiska och abstrakta beräkningsprinciper, som av de berördakan uppfattas som både opraktiska och orättvisa och som därför kan leda lilltvist; de överensstämmer inte med en normal dygnsrytm. förordar innebär t. ex. atl för all fö avdrag för måste mani praktiken ha barnet . Och om man har barnet myckel ofta men varjeperiod mindre än för man inget avdrag alls. Man kan med den härprincipen ha barnet myckel och åsamkas slora kostnader för del utan att fönågot avdrag alls. Då skall man i särskild ordning begära alt fö sådanl ellerföra särskilda resonemang om det, i stället för att fö lagens slöd förprincipen att man skall ha avdrag. Vpk har föreslagit att man skall fö avdragäven än . Vi föreslår att avdragsrätten skall inträda redan efter tre faktiskadygn, 3 x 24 limmar. Då får föräldrarna slörre frihet all göra upp om umgängetmed barnet, och samlidigt följer avdragsbeslämmel-serna på elt relativt smidigtsätt den faktiska verkligheten. Detla måsle leda till tvister i mindreutsträckning och därmed vara gynnsamt för det syfte som utskottet påslår sigvilja främja men i praktiken icke främjar med sina abstrakta beräkningar. MARGOTHÅKANSSON (fp) kort genmäle: Formellt eller icke formellt -del jag harsagt om att man i en framtidalagstiftning givetvis kan se över alll del här är väl kanske tillräckligt. Jagär inle beredd att ge upp de synpunkter jag här har framfört. Jag vidhållerutskottets uppfattning i den frågan. Närdet gäller dygnsprincipen kanjag lill viss del hålla med om atldet är orimligl alt räkna till 24.00, Men ur rättslig ochpraktisk synpunkt kan det vara värt atl se om inte denna reform kommer att föramed sig det bästa resultatet. Att beräkna avdraget från väldigt olika lider pådygnet trorjag kan leda till stora svårigheter. Skulle motsatsen visa sig fördet väl ske en översyn. Iutskoltsbetänkandet liksom i proposilionen har man kommit lill resultatet altdel är praktiskt ogenomförbart att medge avdrag på underhållet för så kort tidsom . Jag håller med om alt det är orättvist att de underhållsskyldigaföräldrar som har en tät och nära konlakl med sina barn och som ofta har demhemma hos sig inte får göra något avdrag. Men den underhållsskyldige som har enså tät och nära kontakt med sina barn bör inle ha någon större svårighet altupprätta elt särskilt avtal med vårdnadshavaren om avdrag i underhållsplikten. Jagtror aUtså det är litet onödigt all göra detta lill en konfliktorsak. Men enallmän regel om avdragsrätt i sådana fall tror jag skulle medföra slorabekymmer och besvär, inte minst för dem som skall räkna ut avdraget. Reformenmåste ju vara sådan att den fungerar i framliden. EVERTSVENSSON (s): Jag betraktade frågan om de underhällsskyldigas förmåga att betala sittunderhåll som familjelagssakkunnigas viktigaste fråga när vi hade atl behandladelta komplex. Vårt förslag på det områdei var också del viktigaste i detbetänkande som lades fram. Jag vidhåller naturiigtvis den uppfattningen nu närlagutskottet har kommii med siU betänkande, vilket vi skall ta ställning lill . Dettalas mycket om de utslagna i dagens samhälle, och vi vet att det finns mångasådana människor. Bland de politiskt faltiga, som vi brukar kalla dem, ochbland dem som har del ekonomiski svårl finns del de som faktiskt går under. Vårviktigaste uppgift här i i delta sammanhang är all försöka komma tillrätta med problemen, med färre utslagna och mindre bekymmer som följd. När vi ifamiljelagssakkunniga satte oss ned och försökte finna en lösning på dettaproblem började vi med alt se på bidragsförskotlslagen och återkraven därifrån.Det är där som huvudpro- Underhålltill barn och frånskilda, m. m. Underhåll lill barn och frånskilda, m. m. De som hardet besväriigt begär bidragsförskott, varpå samhället iräder in somåterkravsberättigad part. Det hela blir alltså en ekonomisk fråga mellansamhällel och den underhållsskyldige. Närvi funderade över hur man rättsligt kunde gå lill väga sade vi oss att undanlagredan hade gjorts för de bidragsberälligade. Bidragsförskott ulgår till dem sominte har något fastställt underhåll på grund av alt faderskapet inte ärfastställt. Det ges också utfyllnadsbidrag till dem som har ett underhåll somär mindre än bidragsförskottet, vilket har uppgått lill 40 96av basbeloppet. Alltså hade man för den bidragsberälligade gjort en särskillnadmellan avtal och dom å ena sidan och bidragsförskott å andra sidan. Då ärgivelvis steget inle så förfärligt långt till alt fråga; Kan man inle göradetsamma när del gäller den underhållsskyldige? Det var den underhållsskyldigessituation del framför alll gällde och del var också della som begärdei sin skrivelse till regeringen . Viframlade elt sådant förslag, som i stort sett gick ul på atl försäkringskassorna,som har hand om bidragsförskottet sedan ett tag tillbaka, skall göra enfortlöpande prövning efter en viss ekonomisk norm. Den kan man diskuleraoch den har diskuterats . Familjelagssakkunniga angav en modell. Del fannsockså en motion från socialdemokratiskt håll om det s. k. förbehållsbeloppet. Idet föreliggande förslaget kommer det atl ha betydelse när del gäller att fastställaunderhållsbidrag via avtal och dom. Däremoi biträder proposilionen ochutskottsmajoriteten inte del som jag betraktar såsom elt huvudförslag, nämligenalt lägga prövningen pä försäkringskassorna. Delta förslag fick ganska gottgensvar från remissinstanserna. Även justitieministern har anslutit sig iprincip till delta förslag men sägeratl man f n. inle kan biträda detsamma ochalt frågan utreds av den kommitté som sysslar med de ensamståendes ekonomiskaproblem. Detfinns två hakar i della resonemang. Den ena var vi hell på del klara med ifamiljelagssakkunniga, vilket även gäller reservationen 5. Jag tänker på denadministrativa biten. Har försäkringskassorna i dagens läge personal ochadministrativa möjligheter all klara detta? Vi har förklarat: Det har de inle fn. De sakkunniga sade att detla bör utredas vidare, vilket i och för sig intebehöver ta så . Det bör vara klart . Till slut blir frågan:Vill man göra det eller inle? Mananar emellertid även andra moliv bakom, framför allt ekonomiska. Majoriteten ärinle beredd aU falla ett sådant beslut. står tvisten mellan om riksdageninte skall göra något särskill påpekande i en skrivelse lill regeringen, ellerom vi skall biträda reservationen, som säger atl i en skrivelse tillregeringen skall begära tilläggsdirektiv. Del betyder i stort sett alt denkommitté som skall syssla med samhällsstödet till de ensamstående för avge ettdelbetänkande. upp deUa med förtur. Isocialdemokraternas reservation nr 5 till lagutskottets betänkande föreslås alten skrivelse skall avges till regeringen om att detla ärende las upp medförtur. Jag vill naturiigtvis yrka bifall till detla förslag. Del gäller attförbättra situationen för dem som har del svårast i samhällel. Vi kan inteacceptera att denna utslagning fortsätter, och detla är elt förslag som skulle kunna lösa det problemet. Majoritetenhar ett annat motiv också, och del är alt man naturligtvis kan ändra domeneller avtalet. Javissi, men det fordras ju ell initiativ för detta, och de somhar samlat på sig stora skulder, de som har gått ner sig i träsket, för atl taytterligheten här, går inte till domstol och väcker talan, utan de sitter fasti eländet. Det förslag som föreligger om ändring av avtal och domtillfredsställer därför egentligen bara de människor som har kraft nog altsjälva ta ett initiativ, medan vårt förslag går ul på att försäkringskassanfortlöpande skall pröva den underhållsskyldiges ekonomiska situation och bedömahur myckel han eller hon kan belala i del givna ögonblicket. Jagyrkar bifall, herr lalman, lill reservalionen 5 vid lagutskottets betänkande nr9. Underhåll lill barn och frånskilda, m. m. I inledningen till den proposilion som vi nu behandlar står det heltkort atl reformen innefattar en fullsländig revision av de civilräilsligareglerna i och men också berör annanlagstiftning. Det är naturiigtvis rikligl, även om det här inte gäller eltslutgiltigt ställningstagande till utformande. Heltnaturligt har debatten här i kammaren kommii atl i första hand beröra dedelar av proposilionen och de i anledning av denna avgivna motionerna därledamöterna av lagutskottet har haft olika uppfattning och i vilka frågorreservaiion har avgivits. Jag skall därför uppehålla mig lilet mera allmänt vidde förändringar som kommer lill stånd och som kanske kan väntas komma tillstånd . Lagstiftningenom underhåll har ändrats men kan i sina huvuddrag föraslillbaka till de lagar på familjerättens område som kom lill omkring 1920.Förändringarna i samhället därefter har fört med sig att defamiljerättsliga underhållsbestämmelserna inle längre har riktigt sammabetydelse för den enskildes trygghet och ekonomiska siluation. Samhällel hargenom stöd i olika former till barn och ungdomar lagit över en del av dekosinader som förut måste täckas genom underhållsbidrag. Kvinnornas ökadeekonomiska självständighet har också fött till följd all de nu för liden merasällan är hänvisade till del underhåll som de kan erhålla från make. Ändåstår del klart att lagstiftningen om underhåll spelar en mycket stor roll idagens samhälle. Andra drag i ulvecklingen än de nämnda har medverkat lilldelta. Här har förut påpekats aU anlalel äktenskapsskillnader har ökalbetydligt, och del har blivit vanligare aU män och kvinnor bor tillsammans ochbildar familj utan att vara gifta. Åtskilliga av dessa samboendeförhållandenblir inte heller bestående, och följden harblivit att de fall då frågan omunderhåll till barn aktualiseras numera är mångdubbelt fler än lidigare. Föruti dag har nämnts siffran en halv miljon barn lill föräldrar som inle är giftamed varandra och som inte lever lillsammans. Efter1973 års reform är tämligen sönderslagen. Tre kapitel har hellulgåU: 1 kap. om trolovning, 10 kap. om återgång och 14 kap. Underhåll till barn och frånskilda, m. ni. Redan dettahar medfört förändringar i balken. giftermålsbalk var så disponeradatl man i princip följde ell äktenskap från börian lill slut. Efter trolovning,äkienskapshinder, lysning/hindersprövning och vigsel följde ett antal kapitelsom angav vad som under äktenskapels bestånd gällde i fråga om personliga och ekonomiskarättsverkningar. Därefter följde de olika upplösningsinstilulen - återgång,hem- och äktenskapsskillnad,dödsfall-saml det gemensamma bodelningskapiilet.Sisl gavs bestämmelser om rättegången. Denhär dispositionen har medfört vissa nackdelar. Den innebär bl, a. altbestämmelserom de ekonomiska rättsverkningarna återfinns på ftera ställen. Manfinner t. ex. bestämmelser om underhåll under äktenskapets bestånd i 5 kap. ochbestämmelser om underhåll efter äktenskapsskillnad i 11 kap. Underhållet underbetänketiden bestäms alltså enligl regler i 5 kap. och underhållet under tidenefter upplösningen enligt regler i 11 kap. Också i många andra fall ledersystematiken, som den nu är, till vissa upprepningar. 1det fortsatta arbetet kommer naturiigtvis familjelagssakkunniga att ta hänsynlill kravet på en förbättrad systematik. Man kan naturiigtvis tänka sig enavdelning, i vilken man sammanför de beslämmelser som avser ingående ochupplösning av äktenskap, och en annan avdelning, där man lar upp bestämmelserom de ekonomiska rättsverkningarna, uppdelade på skilda kapitel, t. ex.Underhåll, Makars bostad och bohag. Delningsgrunden vid bodelning. Registrering av gåva, osv. Ensådan mer saklig uppdelning kan sägas innebära ett närmande till dansk ochnorsk lag, där man behandlar de formella reglerna om ingående och upplösning ien lag och reglerna om äktenskapets rättsverkningar i en annan. Jag vill härgärna betona angelägenheten av all del sker elt sådanl närmande inom den nordiskalagstiftningen. Många påstår alt kontakterna mellan familjelagssakkunniga iSverige och moisvarande utredningar i de andra nordiska länderna inte ärlillräckliga. Man har övergivit alla krav på överensstämmelse i lagstiftningeni de olika nordiska länderna, sägs det. Jag vill gärna att del kommer lillprotokollet alt jag inte delar uppfattningen all kontakten är dålig. Införprakliskl taget varje ställningstagande låter sig familjelagssakkunnigaunderrättas om förhållandena i de andra nordiska länderna och vilkaförändringar som övervägs i dessa länder av de utredningar som arbeiar medliknande eller i många fall samma frågor som vi behandlar inomfamiljelagssakkunniga. Delvar naturiigtvis glädjande alt kunna konstatera all familjelagssakkunnigasförslag fick ett så gynnsamt mottagande under remissbehandlingen och att man påmånga håll betonat viklen av alt del sker en översyn av lagstiftningen i dessafrågor och av alt föreslagna ändringarockså kommer till slånd. Riksdagensbegäran om en delreform av reglerna för underhållsbidrag lill barn hade singrund i elt konstaterande all nuvarande regelsystem vid tillämpningen oftaleder till belydande svårigheter för de underhållsskyldiga. Del har framhållitsi praktiskt taget varje anförande . Men jag vill erinra om - ochlala om för - att innan framställde denna begäran,hade frågan väckts internt inom familjelagssakkunniga, där vi alla, precis somLennart , varil föremål för påtryckningar från socialarbetare,kamrerare ute i bygderna och enskilda människor, som kände sig gravtmisshandlade av den gällande lagstiftningen. Vi varalltså inomfamiljelagssakkunniga medvetna om dessa problem och tog upp dem till internadiskussioner redan innan begäran kom. Flerapunkter i det förslag som vi nu diskuierar syftar till all förbättra deunderhållsskyldigas situation. Hit hör förslagel att lagfösta principen altunderhållsskyldigheten inle är ovillkoriig, all förkorta preskriptionstiden förfordringar på underhållsbidrag och att dämpa indexhöjningarna av bidragen. Jagskulle vilja rikta två personliga varningar för framliden med anledning av vadsom kommii fram i debatten här och med anledning av vad jag funnit vid läsningav propositionen. Dettalas så mycket om bidragsförskott atl man nästan börjar tro att del jämställsmed barnbidrag och betraktas som ett bidrag som det vore en förmån för varjebarn som icke har sammanboende föräldrar aU fö. Del är alldeles riktigt attbarnet har rätt lill bidragsförskott, men det primära är föräldrarnas egenunderhållsskyldighet gentemot barnen. Vi måste komma ihåg att bidragsförskottetär lill för all hjälpa dem som inte kan betala underhållet till barnen. Men delär trots allt många som betalar underhåll, och dem skall vi inle glömma bort.Det är antagligen majoriteten som betalar underhåll utan att behöva utnyttjabidragsförskott och de regler som är förknippade med detla. En annan sak som börnämnas -och den frågan hardiskuterats påolika håll - är avdragen när barnetvistas hos den förälder som inle har vårdnaden om barnet. Man kan ha kommitöverens om aU barnet skall hämtas vid en viss tidpunkl, men sedan görs inte detlai realiteten, utan för aU man skall fö eU avdrag hämtas barnet senare,osv.Detla är naturiigtvis en sak som kammaren inte kan göra någonting åt, men delför inte bli så atl föräldrar, när barnen skall vistas hos den ena eller denandra av dem, i första hand anlägger ekonomiska bedömningar: om jag har kvarbarnet till, eller om jag hämtar del lidigare, ijänar jag på det.Jag vill ultala en varning för del förfaringssättet, eftersom del verkligeninle vore riktigt i lagens mening. Vi har i utredningen försöki komma fram lillregler som skall verka till familjens bästa, och vi för hoppas alt ekonomiskabedömningar inle skall bli avgörande för barnens möjligheter au varatillsammans med sina föräldrar. Jag skulle vilja beröra en endafråga till. , när familjelagssakkunnigas belänkande behandlades ikammaren och de ändrade reglerna för äktenskapets ingående och upplösningantogs av , föreslogs bl. a. av majoriteten i familjelagssakkunniga -ulredningen hade alltså föreslagit det - aU I § i 5 kap.icke skulle vara kvar. Remissinstanserna biträdde emellertid inle deltaförslag, och föredragande statsrådet anförde också alt det inte förelåg någotpåtagligt Underhåll till barn och frånskilda, m. m. Underhåll till barn och frånskilda, m. in. behov av alt slopabestämmelserna i 5 kap. 1 § vid en partiell reform av . Sedanframställdes kravei på all man skulle byta ul orden alt man och hustru ärskyldiga varandra "trohet och bistånd" mot orden "lojalitet ochhänsyn". Majoriteten i familjelagssakkunniga har i del betänkande somligger till grund för dagens behandling föreslagit all 5 kap. 1 § skall lyda:"Man och hustru skall visa varandra lojalitet och hänsyn. De skall gemensaml värda hem och barn och i samråd verka för familjens bästa." 1propositionen finns inle delta förslag med, vilket jag tacksamt noterar, eftersomjag hade reserverat mig på den punkten. Ännu mer glädjande är del att desocialdemokraliska ledamöterna i lagutskottet icke har fört fram krav på ensådan förändring i en reservation. Jag tar delta som ett teckeninför framliden på atl den nuvarande justitieministern och hans efterföljare iframtiden inte längre behöver känna sig bundna av ett upprepat riksdagsbeslut idenna fråga. Jag har själv ansett alt paragrafen skall ha denutformning som den nu har. Del gör jag därför atl jag tror all den lydelse somden nu för i sin djupaste innebörd är väl förenlig med den uppfattning sommajoriteten av värt folk hyser. Trohetskravel uttrycker i första hand en etiskvärdering och omfattar myckel mer än den sexuella samlevnaden. Del är makarnasjälva som lägger sin egen innebörd i orden om äktenskapet, och del är derasvilja och förmåga som ulgör grunden för utvecklingen av deras personligagemenskap. Ett borttagande av trohetskravet ur äktenskapslagsliftningen skullekunna påverka människor till uppfattningen atl det räcker med lojalitet ochhänsyn och därmed bidra till atl försvåra samlevnaden makar emellan. Del har också belydelse för människor vilken inställning lagstiftningen har ochvilken syn på äktenskapet de möter hos omgivningen. Därtill kommer attlojalitet och hänsyn inte är för äktenskapet specifika yttringar, ulan ulgörföreteelser som borde återfinnas i alla relationer människor emellan. Om sådanaallmänna handlingsregler tyckerjag inte det finns skäl alt lagstifta. Arbetet med översyn av den familjerällsliga lagstiftningen är på intetsäll avslutat. Familjelagssakkunnigahåller på med frågor berörande ekonomiska rättsverkningar såväl för gifta somför samboende och vad som skall ske med deras egendom vid upplösning av derasfamiljegemenskap. Del gäller detla och del gäller arvsrällsliga regler,bodelningsregler, successionsfrågor och mycket mera. Vetskapenom atl de förändringar som kommeratt bli följden av vårt arbele kommer attbehandlas på samma noggranna sätt som har skett både i jusiiiiedeparlemenioch i lagutskott gör arbetet i familjelagssakkunniga, med den nyare ochmodernare utformningen av den familjerällsliga lagstiftningen, iniressani ochinspirerande.