prot · G20968 · 1978-12-31 00:00:00 — Beiräffandemöjligheterna atl öka utbildningen vill jag nämna all polisutredningkommer all lämna sitt principbetänkande i . Där behandlas bl. Del är naturiigt atl man i del sammanhanget ocksåtar upp frågan om man yllerligare kan öka antalet platser vidpolisulbildningen. Närdetgäller vilka åtgärder som kan vidtas på andra områden villjag gärna framhållaall trafikföretagel i är väl med velel om atl del måste vidta ålgärder- inle bara ropa på polis - för all på sikl fö bort våldet. Del har skeil genomsamarbele med Göieborgspolisen, och en rad brottsförebyggande åtgärder harvidtagits. 1 det sammanhanget kommer man in pä de allmännabrottsförebyggande åtgärderna. Det finns nuen hel rad utredningar somundersöker vad man från samhällets sida pä sikl kan göra för att förbällranuvarande läge. Jag fäste mig vid alt inle heller kan säganågon konkret åtgärd som man kan vidta och som hjälper upp lägel. 1 det senaste svarel uppehöll sig justitieministern återigen vid deålgärder som kan verka snabbt. Jag tycker att det är väldigt viktigt ati mantänker i de banorna. Men jag tyckeralt man skall sälla in ytteriigarekrafter-del är där som våra uppfattningar skiljer sig ål. Omåtgärder JÖr attJÖrbättra ordningen på bussar och spåiyagnar i Påfrågan hur justitieministern ser på mitt påslående alt vi måste gä till grundenmed problemen, böria med barnen och sedan fortsätta uppåt, eftersom det inlegår all bara angripa verkningarna av problemen, svarar jusiiiieministern allinle heller jag har kunnai komma med några uppslag. Om jag får återvända lilljusiilieministerns egna domäner kan jag berätta alt del är en allmänuppfattning all del råder slapphet efter del all ell broll har begålls - manhar ell låtgåsystem. Jag kan berätta för jusiiiieministern all vi iungdomsfängelseutredningen ofta var ule på anstalterna och talade med del ungaklienlelel. Del som slog mig dä var bl. a. del svarjag fick när jag frågade demvad de tyckte all man skulle vidta för åtgärder. Svarel var väldigt ofta alldel hade varit bra om del hade häni någonting pä etl lidigare stadium. T. o. m.de lycker all del skall komma en reaktion på etl betydligt lidigare siadium. Mankan också fråga sig om man skall låla syslemel med åtalseftergift fortgå somdel nu är. Bådejuslilieminisiern och jag vel atl man kan finna fall där del äretl liolal ålalseftergifter och del så att säga inle blivit någon reaktion frånsamhällels sida. Jag iror all del också är vikligl all ingripa lilet snabbare. Frånmoderata samlingspartiet har vi för räll länge sedan fört fram tanken påjourdomstolar. Del är viktigt ur den synpunkten all en reaktion bör följamycket snabbt på en gärning. Man skall inle behöva gå och vänta på atl delhänder någonting när man har gjort sig skyldig till någol. Jag vel mycket välatt en utredning sysslar med det här. men jag vel inle vad justitieministerntycker om sådana ålgärder som ålalseftergifter och jourdomslolar och allsamhället reagerar litet snabbare än del gör . FöraltIbrtsäliaatlge uppslag,somjustitieminislernju efterlyste,skulle jag vilja sägaall från moderata samlingspartiet har vi också ton fram all vi gärnaskulle vilja se nya påföljder som community service, samhälls-Ijänsl. Jagvet inle hur justitieministern ser på det uppslaget, men från min synpunktlycker jag all del är väldigt viktigt att det finns en påföljd som gör all 1.ex. den som går runt och pangar rutor också färgöra rätt för sig. Han bör fälära sig all ta elt ansvar, och del skulle också stärka hans självkänsla. Pådel sättet kan han inlemmas i exempelvis elt ideellt sammanhang där han sedanär kvar och därigenom återförs till ett mer laglydigt handlande. Somgammal domare har justitieministern haft god inblick i sådana här förhållanden,och del är väl så alt en domare väldigt ofta har anledning alt fundera över vadman kan och bör göra. Ofta känner man väl en viss begränsning därför att endomares möjligheler all göra någonting meningsfullt inte är så stora i detslags fall som vi nu diskuterar. Men har jusiiiieministern verkligenmöjlighel all sälta sina tankar och funderingar i verket, och jag skulle gärnavilja veta jusiilieminisierns personliga uppfattning pä de punkier som jag härhar berört som exempel på hur man snabbt skall kunna komma till rätla medbroll. Del finns ingen anledning atl i det här sammanhanget komma in på enallmän kriminalpolilisk debali. När del gäller vad sade omolika åtgärder -jourdomstolar, åtalseftergifter o. d. - vill jag hänvisa tillbudgetpropositionen. Där finns angivet hur dessa frågor skall behandlas iforlsällningen. Jagtycker att förhållandena i inle ger anledning all la någon speciellslåndpunkl ål vare sig ena eller andra hållet i den allmänna kriminalpolitiken.Det är en annan sak atl förhållandena i visar att det är angelägel pä sikl för lill slånd ålgärder som skulle kunna motverka del ökade våldeii samhället. Beiräffandedel sade om alt åtgärder i hade ogillats frånpolishåll vill jag framhålla att det förslag som regeringen lade fram när detgäller lakliskl möttes av en mycket positiv reaklion från polisenssida. Vad polisen ställde sig negaliv till var all ordningsvakter skulleanvändas i stället för poliser. Jaganser principiellt all här ifrågavarande uppgifter skall handhas av polis, mendetta är ell exempel på alt man måste göra vad man kan för atl försöka kommalill rälla med ell akut läge som man inte anser all man kan godla. Omåtgärder för atl förbättra ordningen på bussar och spåiyagnar 1 Jag kan hålla med justitieministern om all del är möjligl all man inteskall gå in för djupt i alla frågor här. Vadbeträffar de frågor som jag log upp harjusiitieminisiern redovisat vilkautredningar som pågår, osv. Men del är nalurliglvis intressant atl vela vilkeninslällningjuslilieministern själv och den övriga regeringen har i dessafrågor. Jag menar alt vi för litet vel hur jusliiieminislern tänker och tyckeri dessa sammanhang. Justitieministernsäger all han noggrant skall följa utvecklingen på detta område. Det lycker jag är bra. Fär jag då föreslå all justitieministern kommer till och åker med våra bussar och spårvagnar. Del är bra atl själv konstatera sädana här saker, atl känna atmosfären, känna den oro som ligger i luften och den avvaktande spänningen och vara med om alt del plötsligt händer någonting. Jag var ule och åkte med poliserna pä kvällen och på nallen ochjag åkte också spårvagn. Även omjag som göteborgare är van vid våra allmänna kommunikationsmedel måste jag säga atl det gav mig goda inblickar. ' Jagvel inte hur myckeijustitieministern åkerallmänna kommunikationsmedel, men såmyckel kan jag säga att vi skulle uppskatta om jusliiieminislern kom och medegna ögon konstaterade hur det är. Jag vill sluta della meningsutbyte med allönska jusliiieminislern välkommen lill . Omåtgärder mot det tilltagande våldet Jag vill bara säga all jag har varii och besökl polisen i ochhön mig för om dess arbete, och jag är myckel väl insiälld på all göra del engång lill. Överläggningenvar härmed slutad. § 16 Om åtgärder mot dettilltagande våldet Justitieministern erhöll ordet för atl besvara () den 12 decemberanmälda fråga, 1978/79:230, och anförde: Herr lalman! 1, omjag överväger någon åtgärd mol det tilltagande våldei mot enskilda och gamla, 2. vilkensäkerhet som kan erbjudas personalen på våra socialvårdsbyråer och inrättningar. Depreliminära uppgifter om antalet anmälda brott som föreligger för lyderpä atl en del former av våldsbrolt har fortsatt atl öka, Våldsbrotts-lighelenutgör oivivelakiigl ell oroande inslag i samhällsbilden. Delfinns emellertid anledning all fästa uppmärksamheten på all del stora flertaletvåldsbrott förekommer inom familjer och bland personer som är bekanta medvarandra, Broll som förövas ulomhus av en for offret okänd person ulgör endasten förhållandevis liten del av den sammanlagda våldsbroUsUghelen, En s. k,offerundersökning som har publicerat visar atl riskenför en vanlig medborgare atl bli utsatt för gatuvåld är myckel liten totaltsett och allra minst för åldersgruppen . Vivel emellertid fortfarande alltför litet om de faktorer som utlöser våld.Rikspolisstyrelsen har tillkallat en arbetsgrupp med uppgift allanalysera olika typer av våldsbrott och föreslå motåtgärder. Vid utvecklingsenheteninom brottsförebyggande rådei bedrivs ell projekt med liknandeinriktning. Min förhoppning är all resultaten av dessa undersökningar kommerati inte bara öka vår kunskap på området utan också ge underlag för ytterligarekonkreta åtgärder. 1de senaste årens uttalanden om prioriteringar av polisens insatser harväldsbrollslighelen alltid getts en framskjuten plats. Förebyggande åtgärdermol s. k. åldringsbrott, dvs. brott där gärningsmän ulnylijar fysisk ellerpsykisk svaghet hos äldre och handikappade, har också utgjort en viktig del avpolisens verksamhet pådeibrollsförebyggandeområdei. Delärenligi min meningangeläget alt förebyggande verksamhet av detta slag görs mer effektiv genom fastare förankras i organisationen. Som jag har angelt ibudgetpropositionen, avser jag därför atl föreslå regeringen att särskildabrottsförebyggande rollar fr, o. m. nästa budgetår inrättas i de 17 störstapolisdistriklen. När del gäller GundeRaneskogs andra fråga vill jag framhålla alt jag är väl medveten om att inslag avoch tillbud till våld vid socialbyråer, sjukvårdsinrättningar och liknande utgör ett problem. Detta är också föremål för uppmärksamhet från delallmännas sida. Bland de åtgärder som har vidtagits kan nämnas den utredningsom f n, bedrivs av sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut i samarbele med bl, a, ,brottsförebyggande rådet, och personalorganisationerna.Utredningen har redan resulterat i etl antal åtgärder, bl. a. personalinformation,en marknadsinvenlering av bärbara överfallslarm och en karlläggning avbefogenheterna för personalen och eventuellt anlitade ordningsvakter ellerväktare. Om åtgärder mot det tilllagande våldet Jag ber allfö lacka jusliiieminislern för svaret. Vissaålgärder som omnämns i svarel lyder på all försök görs all hindra våld, menmänniskor har redan kommil fram till förskräckelsen och lever i den. Och somantyds i svarel ökar brolien med 8-10 96 -så har del varit . Dettaär elt hot mol människans säkerhet. Del stämmer också med den verklighet sommänniskorna upplever-framför alll gamla människor. Oron ökar,oftast i samband med all den gamla människan känner sig allt svagare ochhjälplösare. Enpensionär berättade för sedan om hur en tonåring ser på våldsproblemet.Ynglingen var i färd med all slå in fönster i den gamles hus. När dengamleslällersig hindrande i vägen får han av ynglingen höra: "Du fär inleröra mig, men jag har räll alt smälla lill dig." Vad har hänl i rällsvårdennär unga människor upplever, från skolan och hela vägen upp i tonåren, atl defår göra som de vill? Enförskjutning i rättslänkandelärpå väg,då framförallt barn och ungdom har föttför sig alt de kan göra som de vill. Äldre skall bara åse det hela och liga. Ensocial vårdare skri ver till mig för några dagarsedan: "Silualionen ärsvår. Vanliga medborgare för alll svårare all gä ul närdet blir mörkt. Det arenfara för liv och lem atl vistas på gator och torg, all gå lill möten ochsammankomsler. Allt fler gamla människor, ja, t. m. medelålders avhållersig från gemenskap för de är rädda. Vi har inle längregalufrid, lorgfrid och kvinnofrid." Vidareskriver han: "Inom socialvården i vår lilla stad upplever vi förhållandenamyckel olillfredsslällande. Vi har inte längre fullgod säkerhet i jobben. "Brevet slutar: "Jag tror inte svenska folket vill ha del så här." Fråganär: Skall ålderdomen bli en skräckupplevelse? Här har svenska folkel arbetatför atl få en trygg och bekymmerslös ålderdom. Vi har skrutit med vår välfärd,och undertiden haren ny rättslöshet växt fram som härlett till den allraallvarligaste utvecklingen, nämligen hotet mot individen. Brollsgruppenskadegörare växer visserligen ännu fortare än gruppen våldsverkare, men denriktar sig i sin skadegörelse främst mol döda ting. Milt i all välfärd står nuden stackars människan med skräck för all bli Omåtgärder mot det tilltagande våldet gammal, skräck för angreppfrån ungdom och andra våldsverkare. Och det allra senaste förfärliga härrörfrån långvården i : skräck föratt komma in på sjukhus. Vaddel gäller människovården socialt och psykiskt, så har svårigheterna blivii såstora atl del redan finns landsting som tränar sina arbetare i självförsvar.Efiersom våld i vården inle anmäls och regislreras vel ingen hur utbrettvåldet är. Inte heller finns del någon slalislik på yrkesskador som har uppslångenom våld. Jagvill slälla en fråga lill herr jusliiieminislern: Finns del effektiva ålgärdersom ännu inle är kungjorda för oss? Jag har med spänning lyssnat lill denföregående debatten, och jag tycker del är svåri au finna konkreta förslag. Minfråga till justitieministern är faktiskt atl belrakla som ell nödrop. Jag vill svara all vilka ålgärder man pä sikl skallvidla för all motverka del tilllagande våldet är inte läll all säga. Vi saknarkunskap som skulle göra all vi kunde förklara vad som hänl, när väldsbrollslighelenökar. Del är därför vi måsle skaffa oss mera kunskap och därmed la underlag föråtgärder. Vad vi skall göra när del gäller omedelbaraålgärder är också svårt all ange. Man kan inle bara säga atl vi skall ha flerpoliser. Den otrygghet som de äldre känner är ell faktum, och det är alldelesklartall vi bör göra vad vi kan på det här området för all förhindravåldsbrotlsligheien. Men vi har tyvärr mycket små möjligheler all anvisalösningar över hela linjen. Däremot kan vi säga att del är alldeles klart altnarkotikamissbruket ligger i bakgrunden. Där har vi också satt in ålgärder, ochvi satsar betydande resurser för all komma åt del. Om man med liknande ålgärderkan komma ål våldsbrotlsligheien är del bara all hälsa med tillfredsställelse,men vi måste - som jag har belönat i svarel -först och främst skaffa ossfördjupad kunskap om orsakerna lill det. Jag är lacksam för den sisla kommentaren som jusliiieminislern gjorde. Jagtror all jag vill förena mig med i vissa frågeställningar somrör hur man skall åstadkomma ålgärder. Ingen vågar nalurliglvis stiga fram ochsäga sig vara expert på det här området och tala om hur man skall lösaproblemen -jag håller fullständigl med jusliiieminislern om delta -men möjligenskall vi böna med all ställa oss frågan om del har gåtl snett i hemmen, iskolan och i ungdomsgängen. Jag funderar själ v allvarligt på della, ochjag hörinte lill dem som i första hand ropar på polis. Jag tror all delta arenundervisningsfråga och i långa stycken en föredömesfråga. Men det är frågor somär mycket långsikliga, och man kan inte förvänta sig att i en kritisk silualionhasligl kunna vända uivecklingen - det är jag medveten om. Jaglycker emellertid alt det är beklämmande all behöva konstalera alt vi harlyckats med del mesta inom tekniken och när del gäller materiell och kulturellutveckling men all vi har misslyckats med människan. fråga om en medvetenförsummelse sä är del så mycket allvarligare. Likaså om vi tror att utvecklingär delsamma som förbättrade människor. Del är beklämmande all inle dessa tingföljs åi, och det är synnerligen allvarligt all som utvecklingen påalla områden går framåt så bakåt för oss stackars människor. Jagharockså funderat över om inle en justitieminister tänker djupare än deflestapädehärfrågorna. Jag tror alt väldigt många förväntar sig elt föriösandeord och ett ord av vägledning i de här sammanhangen av justitieministern. Densom ständigt arbetar med brotlsjuridik måsle ju ändå vara mer hemma på området. Jagläste ell referat frän den kommitté om brollsminskning och socialrättvisa som har arbetat och ställt frågor lill 1 500 människor omorsakerna lill brottsligt förfarande. Man ställde därvid frågan så: Vem äransvarig förden ökade brottsligheten? Från av de tillfrågade blev svarel:Del är samhället. Delta om någol är väl någol all ta fasta på för som styr samhället. Ommedelstilldelningen till polisens brottsövervakning 1 anledning av del som nu sade vill jag upplysa om alldel inom brottsförebyggande rådet också finns en grupp som arbetar just medbarn- och ungdomsproblemaliken. Syftet är all fö fram förslag lill ålgärder motbl. a. våld och skadegörelse från de ungas sida. Jag tror all om man kan lyckaspå den punkten, så åstadkommer man etl väsenlligi bidrag lill förbällring av demissförhållanden som här har talats om. GUNDERANESKOG (c): Jag ärväldigl lacksam för dessa påpekanden. Jaghar läst den del av budgetpropositionen som avser justitiedepartementetsverksamhetsområde och noterat en del positivt där, men jag skulle viljaunderstryka all det vi här lalar om lorde vara en del av broiislighelen somkräver särskilda åtgärder. Människor skulle med mycket slor lacksamhel välkomnaspeciella ålgärder här och kanske även en liten uppräkning av medlen. Överläggningenvar härmed slutad. § 17 Ommedelstilldelningen till polisens brottsövervakning JusliiieminislernSVEN erhöll ordet för all besvara Wiggn Komsiedis {m) den 12 decemberanmälda fråga. 1978/79:234. och anförde: har uppgetl atl del har framkommil all vissapolisdistrikt inle kan utföra en tillfredsställande brottsövervakning på grundav alt medelstilldelningen lill bl. a. drivmedel lill polisens fordon ärnedskuren. Med hänvisning härtill har frågat mig om jag Ommedelstilldelningen till polisens brottsöveiyakning anser deltillfredsställande alt, som han ullrycker del, allmänhetens rättstrygghetytterligare försämras på grund av viss medelsnedskärning samt, om svarel ärnej, vad jag avser alt vidta för ålgärder. a, drivmedel lill polisens fordon beräknas under etl förslagsanslag somför innevarande budgetår är upptaget lill . Anslaget är uppdelatpå tvä anslagsposter, varav den första. Underhåll och drift av fordon m. m., ärupplagen lill . Frånrikspolisstyrelsen har jag inhämtat följande. Vid den ekonomiska planeringenför innevarande budgetår konstaterade att anslagspostenUnderhåll och drift av fordon m. m. kunde beräknas bli överskriden med ca 7milj. om körsträckan blev oförändrad i förhållande lill föregåendebudgetår. Styrelsen ansåg därför all besparingsfrämjande ålgärder borde vidtas.Härvid bedömdes en begränsning av drivmedelsförbrukningen vara lämpligast,eftersom den lätt kan följas upp av de enskilda polisdistriklen. I skrivelseden lill alla länsstyrelser och polisstyrelser meddelade därförrikspolisstyrelsen all drivmedelsförbruk-ningen måste minskas med omkring 1096. Styrelsen uppdrog ät länspolischefer och polisstyrelser atl planera ochvidla nödvändiga besparingsåtgärder. 1 komplellerande budgeiföreskrifter den 31juli 1978, vari medelsramar meddelades, framhöll styrelsen uttryckligen all denminskning av drivmedelsförbrukningen som erfordras inle fär innebära altpolisverksamheten påverkas negativt. Planeringen borde enligl föreskrifterna iförsta hand avse ell mera rationellt nyttjande av fordonen samt bättreutnyttjande av möjligheterna lill samåkning och av kollekliva färdmedel. Medanledning av de prishöjningar på drivmedel som har skett harstyrelsen beslutat öka polisdistriktens medelsramar med omkring 8 96. Länsstyrelserna ochpolisstyrelserna har underrättats om detta. Jagvill understryka all - som jag har angelt i del föregående -del här rör sig omett förslagsanslag. Därav följer alt regeringen ulan hörande fårmedge all anslagsposlen överskrids. Regeringen harockså i regleringsbrevei förtupp poslen "förslagsvis". Jagfinner del naturligt och angelägel all myndigheterna gör alll vad som ärmöjligl för atl hålla sin anslagsförbrukning inom de ramar som statsmakternahar higi fast. Som har framgått av del föregående får detta inte gå ut överpolisverksamheten. Någraåtgärder frän min sida med avseende på den aktuella anslagsposlen är enligl minmening inle påkallade. Jag ber atl få lacka justitieministern för svaret på min fråga. På desisla raderna i svarel säger justitieministern dess värre del som justitieministrari har lämnat som svar då det framförtsfarhågor om utvecklingen på brollsområdet i vårt land, nämligen: Några ålgärderfrän min sida är enligl min mening icke påkallade. Del är en standardfras somstått där . Därför har vi också en utveckling som vi inte minst i densenaste debatten här kunnai få höra om. Polisensarbetsuppgifter är av skiftande slag, och det är alldeles självklart all det ärsvårt all prioritera. Men kanske är ändå den verksamhet som har med övervakningalt göra den mest angelägna, beroende på att när polisen syns ule i samhällethar det en preventiv effekt. 1ell kärvt ekonomiskt klimat är del naturligt all man skall försöka spara påalla områden, men atl gä så långt som lydligen blev fallet under senare delenav 1978 kan inle vara bra förordningen i värt land. Det som då hände var atlminskningen av medelstilldelningen för bl. a. bilkörning och telefon börjadeall märkas i polisens arbete. Enligt de uppgifter som jag har tillgängligakunde polisen inle åka ut annat än i verkliga nödfall. Del kan inle vara braför det allmänna rättsmedvetandet alt del blir känt all polisen inle hartillräckliga resurser alt upprällhålla en tillfredsställande service som juallmänheten har räll alt kräva. Ivissa fall kan de här begränsnings- och sparåtgärderna medföra yllerligarekomplikationer på de orter där den lokala skallemyndigheten, kronofogden ochåklagarmyndigheten använder samma telefonväxel. Ringer dessa myndigheter extramyckel, är del fara värt all det går ul över polisens verksamhet, och delta ärdefinitivt inle bra. Delär värt all notera att bensinanslagel under senaste budgetåret varit nedskuretmed 10 96 i förhållande till anslaget under föregående budgetår sombensinpriset steg med ca per liter. Förstatligandetav polisen och därmed hård central styrning innebar för många tätorterbemanning bara under kontorstid, vilkel automatiskt innebär all polisen måsteköra myckel mer med bil för alt komma lill de orter som under större delen avdygnet inte har någon personal. Jaghar i min fråga tagit upp statsmakternas märkliga agerande, nämligen att desamtidigt som vi gör inskränkningar i budgeten och säger all denna inle färöverskridas förklarar alt della inle fär gå ut över verksamheten. Jag undrarvar logiken finns i della. säger justitieministern i svaret att det gjortsen uppräkning, men della har tydligen inle nätt ul till de enskilda polisdistriklen,vilkel är myckel märkligt. Jag vill fråga justitieministern om han, med tankepå de konsekvenser som jag här har redovisat, anser atl man här gett sig in påetl lämpligt spårområde. Ommedelstilldelningen till polisens brottsövervakning Det har angivits i anvisningarna alt den sparsamhel som man här böriaktta inte fär gå ul över den egentliga polisverksamheten. Del bör därför inleföreligga någon risk för aU allmänhetens trygghet minskas lill följd av dessaföreskrifter. Om nu polismyndigheten finner atl del trots de besparingar ochden planering som gjorts inte är möjligl all bedriva polisverksamheten, fårpolismyndigheten begära ytterligare medel hos . Det är alltsåutsagt alt besparingarna inle fär gå ul över polisverksamhetens bedrivande. Rikspolisstyrelsenhar uppgetl att besparingsålgärderna har haft positiva effekler. Som exempelhar polisstyrelser uppgett: bättre planering, utökad 7 protokoll 1978/79:67-69 Ommedelstilldelningen till polisens brottsövervakning samåkningvid transporter samt bättre planering och uppföljning när del gälleranvändningen av polisbilarna, vilkel bl. a. medför en mer omfattandefolpalrullering. Atl jag sagl att någon vidare åtgärd frän min sida inte ärpåkallad beror jusl på alt man planerat bätire och inbesparal utgifter utan alldärmed försämra polisverksamhelen. WIGGOKOMSTEDT (m): Det är ändå sä, herr justitieminister, atl enskilda polisdistrikt harframhållit att de fåll myckel begränsade möjligheter alt bedriva den här verksamhetenule i samhället, vilken ändå tillhör deras uppgifter. Detstår i svaret alt anslaget Underhäll och drift av fordon m. m. kunde beräknasbli överskridet med ca 7 milj. kr., om körsträckan blev oförändrad iförhållande lill föregående budgetår.