prot · G20990 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag såg för ett lag sedan ett sådant uttalande omatt värnpliktsliden eventuellt skulle kunna sänkas . Jag skulledärför vilja fråga försvarsministern: ni att del skulle medverka lill allminska olycksriskerna? I slällel säger man pä militärt håll attutbildningstiden nu är för kort, alt del är för stressigt och atl ävenövningarna påverkas av stressen, eftersom militären är ålagd alt genomföra eltvissl utbildningsprogram. skall vi emellertid inte klandra den militäraledningen för - del ärju vi politiker som begär alt de skall se till alt vi fåretl slarki försvar. Ombärgningen av utländskt fartyg inom militärt skyddsområde Uttalandet om fem månaders grundutbildning för vissa kategorier avvärnpliktiga gjordes av mig i en diskussion om en bok som heter åsikter omförsvaret. Det måste ju vara rimligt atl om man beställer en sådan bok, får mansedan vara beredd att diskutera innehållet i den boken, och del var vad jaggjorde i det där fallet. Någonutredning om en så kort utbildningstid föreligger inle, och en sådan kommerheller inte alt påbörias, utan del är en fråga för sittande försvars-kommittéatl diskutera differentierad utbildningstid för värnpliktiga. SVEN-GÖSTASIGNELL (s): Då är det bekräftat all det icke finns någon tanke på att sänkavärnpliktsliden. Många värnpliktiga har kanske setl fram mol della. Men när delgäller utbildning vid de förband vi har talat om, ärjag ändock nöjd med svaretatt någon sänkning inte är aktuell. Jag tror atl det skulle ytteriigare ökastressen och göra det ännu besvärligare vid övningarna. Det var intressant att föden här upplysningen av försvarsministern. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om bärgningen av utländskt fartyg inom militärtskyddsområde Försvarsministem erhöll ordet för atlbesvara () den 15 febmari anmälda fråga, 1978/79:349, ochanförde: har med anledning av att tvä ryska fartyg gick på grundvid frågat mig om det är lämpligt all främmande makt själv får handhabärgningen av fartyg i etl militärt skyddsområde och omjag anser att detta kanpågå . Tillatl böria med vill jag påpeka att den plats där de ryska fartygen grundstötteinle ligger inom något militärt skydds- eller kontrollområde. Vidgrundstölningstillfället fanns inga svenska bärgningsresurser av erforderligkapacitet tillgängliga. Sovjetiska fartyg gavs därför tillstånd att lämna hjälplill de grundstötla fartygen. Bärgningsarbetethar kraftigt försvårats på grund av den svära väderieks-situation som rätt ändasedan årsskiftet. De tillstånd som givits är begränsade lill lid ochplals. Det som gäller löper ut . Jagber atl fö tacka försvarsministern försvaret pä min fräga, även om jag tror altSovjetunionen har slörre anledning lill lacksamhel i det här fallet. Detär en självklarhet alt alla nödställda som finns lill havs skall ha hjälp närsä erfordras. Del finns heller inte någon erinran mot hjälpen till de tvä sovjetiska fartygen ochderas besättningar efter grundstötningen ulanför Kivikskuslen sistlidnanyårsnat.l. Del som upprör människorna och gör dem undrande och förvånadeframgår av mina frågor lill försvarsministern. Del som sker är nämligen all enhel flolta ryska bogser- och assislansfartyg fortfarande ligger kvar inom deltakänsliga område ulan atl någon slörre aktiviiel ulövas. 1 del aktuella områdetflnns anläggningar - vilkel vi hoppas försvarsminislern känner lill - somkanske inle bör studeras av främmande länder. Del är därför jag anser all detär synnerligen besvärande att de sovjetiska fartygen ligger kvar vecka eftervecka, och av svaret atl döma lydligen . Nusäger försvarsminislern all della inte är något skyddsområde ellerkonlrollområde. Jag har studerat de kartor som finns över detla område och settde olika färgerna och betydelserna av dessa. är kanske inle det mestintressanta området i och för sig, men pä Slenshuvud strax ovanför finnsradarstationer med bemanning dygnet runt. De kan vara intressanta. Vi harRavlundafällel, som är etl övningsområde för flera olika förband, strax intill. Försvarsministernsäger i sill svar atl bärgningsarbetet har försvårats kraftigi på grund avväderieksförhållanden. Det är rikligt. Det har varit besvärliga förhållanden påÖsterienkusien den här vintern. Men ryssarna hade väldigt brått atl ta bort delslörre fartyget Jag kan inte se orsaken, bara slälla frågan: Varför? Det lycks inlevara sä brått med det mindre bogserfartygei, som ligger kvar och bevakas avden ryska flotta jag har beskrivit. Försvarsminislernsäger vidare alt bärgningstillståndel gär ut . Del kommer alllsä attta . Min följdfråga blir därför: Är försvarsministern nöjd med detförhållandet? Fär jag tolka silualionen så all försvarsminislern är hell lillfreds med alt en Warszawapaklsmakl ligger något utanför densvenska kusten med anläggningar av det slag jag här beskrivit? den 27 februairi 1979 Om bärgningen av utländskt fartyg inom militärtskyddsområde kan vara övertygad om atl jag inle är nöjd med altbålarna ligger kvar. Men del äretl fysiskt faklum all det i inle flnnsetl sädani anlal bogserbålar alt vare sig den stora eller den lilla båten kundeha dragits loss. Del har alltså inle funnits några svenska bärgningsförelag medledig kapacitet som kunnat dra loss bålarna. Del måste i alla fall vara avsvenski intresse alt de här båtarna kommer bort sä fort som möjligl. De ulgören miljörisk där de ligger, och vi måste försöka fö bort dem så fort sig göralåter. Närherr Komsledl säger alt de för röra sig fritt vill jag påpeka atl innan någonbål rör sig ursvensk hamn måsle kaptenen sex limmar i förväg anmäla all denskall röra sig och få tillstånd atl röra sig innan den får löpa ul. Del äralltså en från svensk sida kontrollerad verksamhet det rör sig om. Kontrollenkostar pengar, så även därför är del angeläget att vi blir av medbåtarna så fort som möjligt. 4Riksdagens protokoll 1978/79:89-90 Om bärgningen av utländskt fartyg inom militärtskyddsområde Vad beträffar fräga om anledningen till atlden mindre bålen ligger kvar irorjag det är etl rent fysiskl fenomen all så ärfallet. Den ligger nästan pä land. Den är svårt nedisad, och ulanför ligger ellpackisbälle. Del har alltså hiuills varit praktiskt omöjligt alt fö loss den. Slutligen vill jag göra ell påpekande. Enligt det svar somhar givits i den här frågan här vi bibehållit full handlingsfrihet efterdel alt nuvarande tillstånd går ul. Vi kan alllsä dä avböja vidare räll lillbärgning med utländska bogserbålar. Den uppgift som försvarsministernnu lämnat atl anlalel bogserfartyg i inle räckte lill är säkert korrektmen det flnns kanske andra lösningar pä del problemel. Vi som bor i den berördabygden och som är försvarsvänner har kanske ändå rätt att reagera mot allbärgningen lar sä läng lid. Vi frågar oss om man inle borde ha kompletterat de sovjetiskabärgningsbåtarna med de svenska fartyg som fanns tillgängliga. När det gäller frågan huruvida de sovjetiska fartygen fårröra sig fritt eller inte säger försvarsministern all de måsle ha tillstånd,innan de för lämna hamn. Fartygen ligger emellertid mestadels utanför kusten.De besöker strängt tagel inle någon hamn. Såviujag vel hardel bara skett enenda gång, då de gick in för atl hämta färskvallen. Vidare var besällningeninkvarterad på i med direktiv all icke lämna hotelletDetta till trots log besällningen sig ul lill - således ulan tillstånd.Del är ell observandum, herr försvarsminister. Packisen ligger nu hårt på, säger försvarsminislern. gjorde den inle vid det lillfälle då man hade dragit loss den slörre båten,vilkel experterna bedömt vara den svåraste biten av bärgningsarbetet Den båtenbärgades ganska fort, medan den andra bålen fortfarande ligger kvar sedan tideninnan packisen fanns. Vad har de här fartygen för utrustning? Del är en frägasom mänga människor ställer sig - med all rätt. Vet försvarsminislern vilkenulruslning de har? Jag vill ocksä fräga om försvarsministern anser all tremånader är en rimlig lid för bärgning av den mindre båten, när bärgningen avdet svåra objektet kunde ske sä snabbi. Jag lycker inle all i och för sigär en rimlig lid, men med hänsyn till det väder som varit rådande i den härlandsändan måste den liden accepteras. Det är inle så förfärligt mänga båtar det gäller - del ärf n. tre bogserbålar och en fiskebåt De fär bara gä in i hamn. Medetl enda undanlag har de följt av svenska myndigheier utfärdade bestämmelser. Hela frågan om bärgningsavtal i är myckelkomplicerad. har bärgningsavtal bara med . Förhandlingarna om ettgemensami bärgningsavtal för hela har inle kunnai slutföras. nämnalill att del svenska förslaget vid dessa förhandlingar var atlman skulle ha rätt all bärga på annans vatten - givetvis efter anmälan. Vi haralltså i denna fråga levt så som vi önskat lära i det avtal man har förhandlatom och som innebar atl makt, som fick fartyg strandat pä annans kust, skulleefter anmälan ha rätt att bärga skeppet. Anlalelfartyg har varierat, herr försvarsminister. Det har varit ell större anlal, ochdel har varit elt mindre antal. F. n. är del del minsta antal fartyg som delvarit . Del gör ocksä del hela intressant. Varför sätter man inlelill alla resurser? är isförhållandena inle svåra inne vid kusten. Viär alltså överens om atl inte är en rimlig lid, och dä menar jagatt man kanske skulle kunna ompröva den frågan och ta upp en diskussion medSovjelunionen. Man borde inle behöva hålla på med bärgningsarbetet ylleriigareen månad. Men jag är övertygad om all man kommer att hålla på med arbetel sälänge som tillståndet gäller, oavsett vilken tid man egentligen behöver förbärgningen. Del är regeringens sak att göra vad den anser behöver göras. Viförsvarsvänner anser atl förhållandena icke är tillfredsställande. Del är trols allt så atl det från svensk synpunkt är angelägel att föbort den här bålen från vår kust, och vi har icke lekniska resurser i Sverigeför alt klara av den saken, Därför tyckerjag att det är motiverat atl ryssarnaför arbeta med bärgningen sä alt båten försvinner från vår kust. Det finnsanledning all förmoda atl de ,inle håller på längre än vad som är absolutnödvändigl. Jag har påpekat alt det givna tillståndet har försetts med sådanabestämmelser all det inte behöver förnyas, Överiäggningenvar härmed slulad. §7 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:143om gymnasiestudier kombinerade med elitidron På grund av resor harjag inte inom föreskriven lid lillfälle aU besvaraden av ställda interpellationen om gymnasiestudier kombinerademed elitidrott Jag har med interpellanten överenskommit alt besvarainterpellationen . § 8 Om högstadieskolornas elevunderlag Statsrådet erhöll ordel för altbesvara () anmälda fräga, 1978/79:361, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka lill altstatsbidragsreglerna ändras så atl det blir möjligt au driva högstadieskolormed mindre elevunderlag än som gäller och till alt förslag däromframläggs i sä god tid alt behandling kan ske under vårriksdagen. Inomregeringskansliet förbereds f n, en proposilion som skall behandla bl. a.frågan om en flexiblare skolplanering. Därvid kommer högstadieskolornasstorlek atl tas upp. Proposilionen kommer dock sannolikt ej att hinnaföreläggas i sådan lid atl behandling kan ske under vårriksdagen. RUNEGUSTAVSSON (c): Jag tackarstatsrådet för svaret. Jagbeklagar atl del här synes bli elt ytterligare dröjsmål. Den här frågan är avstor vikt. Bakgrunden lill all jag har tagit upp den är två aktuella fall imitt eget län. Man har där vänlal länge på all fö elt positivt besked. Viser skolplaneringen som en viklig del av det regionalpoliliska arbetet. Jaghoppas att den tid är förbi då vi planerade stora anonyma skolor, där trivselninte alltid blev den bäsla. Vihar nu i mill län reseavstånd som innebär att eleverna får åka upp lill 10 milper dag lill och från skolan. Sädana resor är oerhört tröttande, ocharbetsdagen för eleverna blir mycket lång. Jag vill därför fräga statsrådet: del ingamöjligheler all forcera det här arbetet så att man kan fö fram ett förslag ochdärmed en behandling och etl beslui under vårriksdagen? Jag delar den grundsyn i fråga om de små högstadieskolornas situalionsom givit ullryck för. Jag känner till de fall i Kronoberjgslän som är akluella och som anspelar på. Jag kommer pä fredagall besöka kommun och även Lammhull, som är den ena av de skolor del härgäller, och ingående sälla mig in i de konkrela frägorsomjusl den skolan ochdärmed kommun haraii ta slällning till. Det finns lyvärr en skrivelsefrän 1975, om jag är rält underräiiad, från kommun i detla ärende.Jag hoppas kunna bidra lill all den snart skall bli besvarad. Emellertidingår delta, som frägaren också anger, i ell beiydligi slörre sammanhang. Vihar ambitionerna all så snart som möjligl komma fram lill en proposition i delärendet. Del har emellertid visal sig all del problemkomplex det här gällerrymmer betydligt slörre ekonomiska och administrativa delproblem än man hadeförutsett Det är därför som jag inle med bestämdhet vägar lova attpropositionen skall kunna framläggas i så god lidall behandling kan ske under vårriksdagen. Men eftersom jag finner självafrågorna uiomordeniligi angelägna, vill jag nalurliglvis göra alll vad på migankommer för atl fö fram proposilionen sä fort som möjligl. RUNEGUSTAVSSON (c): Jag hoppas all slalsrådels besök pä fredag i skall ge delresultatet all statsrådet för möjlighet au påverka della arbete. Detär riktigt alt denna fråga aktualiserades för länge sedan, exempelvis iframställningen från kommun. Den lidigare regeringen hade jnte möjlighetatl falla ell positivt beslut i denna fräga, och del var därför som den loginitiativ till de förändringar som vi nu väntar på. Änen gäng: Jag hoppas all statsrådets besök skall ge ell posilivare resultat ändel min fråga har givit . OmSJ.s trafikområde med huvudorten Överiäggningenvar härmed slulad. §9 Om SJ:s trafikområde med huvudorten KommunikationsministernANITHA erhöll ordet för aU besvara () den 9 febmarianmälda fräga, 1978/79:337, och anförde: har med anledning av pressuppgifter om atl del finnsplaner på all slopa del trafikområde inom SJ som har Ange som huvudort frågatmig vilken grund dessa uppgifter har och om del enligl min mening finns sådanaskäl som gör del befogal alt över huvud taget överväga en indragning avtrafikområdet Uppgifternai pressen om all Ange trafikområde skall dras in grundar sig inie på någotbeslut, uttalande eller annal iniliativ från SJ:s sida. Enligl vad som framgårav pressuppgifterna har de sin grund i en diskussion inom om SJ:s lolala organisation. Resultatet av denna diskussion har inlepresenterats för SJ, 1 den mån SJ-ledningen finner atl de överväganden somgjoris inom bör föranleda beslut som kräver regeringenseller medverkan, förutsätter jag atl SJ kommer atl presentera ellsädani underlag atl regering och riksdag kan göra väl underbyggda bedömningar.Eftersom ell sädani underlag inte har lämnats, vill jag inle ullala mig ifrågan, HÅKANWINBERG (m): Ange kommun i västra ligger i det inre stödområdet Del är enkommun med läg sysselsättningsgrad. Kommunen i allmänhet och centralorten isynnerhet är i hög grad beroende av den verksamhet som olika organ inomsamfärdselområdet har lokaliserat dit. I försia hand gäller det SJ ochpostverket. Vidolika tillfällen och på olika säll har nödvändigheten av all bevara denstatliga verksamheten i Ange aktualiserats här i . Om åtgärder mot olaga yrkesmässig trafik har - isamband med förslag om ändrad regional organisation av SJ -sagt altregionalpoliliska synpunkler måsle vederbörligen beaklas närdet gäller i har slälll sig bakom dessa yttranden. Jagtror inte all trafikulskoilei hargjort sä markerade ullalanden omregionalpolitiska hänsyn för någon annan plats som just för Ange. Jag berkommunikalionsministern notera att det är trafikulskoltel som har uttalat sig.Del är hell naturligt med tanke på kommunikationsverkens stora belydelse förkommunen. Varieplan all dra in trafikområdet eller i övrigl reducera SJ:s verksamhel i Angeförslärker kommunens bekymmer. Delta är bakgrunden tillmin fråga. Nusäger statsrådet i svarel - vilkel jag beratl fö lacka för -alt uppgifterna ipressen inlegrundarsigpå något beslut, uttalande eller iniliaiiv frän SJ:ssida. De har sin grund i förslag frän . Jag må dåkonstatera att del är märkligt att en facklig organisation som skall företrädade anslällda planerar neddragning av verksamhet och borlflyiining av mängaarbetstillfällen utan alt vederbörande förelag känner lill delta. Det ger mig,herr talman, anledning lill en principiell reflexion över del ökandekorporaliva inslaget i den offenlliga verksamhelen. 1 detla fall har detansvariga affärsdrivande verkels ledning inte kännedom om nägra planer. Detansvariga statsrådet känner inte heller till några planer. Men den fackligaorganisationen, den - för alt citera en tidning - "självutnämndautrednings-instansen", som skall tillvarata de anställdas intressen,föreslär en kraftig neddragning av personalen. Dettabör noteras - jusl den motsättning som uppkommit mellan den fackligaorganisationens centrala organ och den lokala avdelningen, som har sagttvärtemot här. Och del är intressant alt konstatera delta när fackligaorganisationer säger sig arbeta för ökad företagsdemokrati och för ökalinflylande på arbetsplatsen för den anställde. Deltahar nu vållat stor oro bland de anslällda och befolkningen. Jag hoppas nu atldet inte blir någonting av förslagel utan att del bara är en dålig idé, somkastas i papperskorgen. Vad som i slällel behövs är att SJ för salsa på Angeför framtiden, göra erforderiiga investeringar, bygga en vagnverkslad, rustaupp bangården osv. Och jag tillåter mig hoppas på kommunikationsministernsengagemang i den här frågan. Överiäggningenvar härmed slutad. §10 Om åtgärder mot olaga yrkesmässig trafik KommunikationsministernANITHA erhöll ordet för au besvara () den 13febmari anmälda fråga, 1978/79:344, och anförde: har, mot bakgrund av den laxilrafik som bedrivs utantillstånd, frågat mig vilka åtgärder jag är beredd atl vidta föratl minskaolaga yrkesmässig irafik. Olikafrågor rörande laxilrafiken övervägs f n. av laxiulredningen (K 1978:09).Enligl uppgift kommer ulredningen också att behandla den olaga trafiken ochslraffet för denna lyp av broll. Ulredningen kommer senare i vår all redovisaresuliaiel av sill arbele. Föregen del kanjag hålla med om all de påföljder som kan bliakluella för den här lypen av överträdelser ibland inle framstår somtillräckligt kännbara. Alldriva yrkesmässig irafik utan tillstånd eller all bryla mol de bestämmelsersom gäller för trafiken kan innebära avsevärda ekonomiska fördelar. Dennuvarande påföljden dagsböter är inte utformad så atl den alllid effeklivlmolverkar ell sådanl ekonomiskl motiv. S.k. svartäkning bedrivs i stor utsträckning av enskilda personer, men delförekommer ocksä i inle obetydlig omfallning svartäkning som ulförs avföretagare. 1 det sammanhanget vill jag erinra om del arbete som pågår inomjustiliedeparlemenlet rörande införandel av ell syslem med s. k. företagsböter.Arbetel går ul på all underiätta etl kommande ställningstagande lill frågan ommöjligheterna att använda en sådan form av ekonomiskt verkande sanktioner somalternativ lill andra påföljder vid vissa typer av brott Särskilt har pekats påsädana brott som medför ekonomisk för gärningsmannen. Som exempel påområden där företagsböter skulle kunna ha belydelse har nämnts bl. Jagär alllsä väl medvelen om de problem som den s. k. svarläkningen utgör inombåde laxilrafiken och andra former av yrkesmässig trafik. Ålgärder kommer ocksåau övervägas när laxiutredningens förslag föreligger. Omåtgärder mot olaga yrkesmässig trafik Jag lackarkommunikationsministern för svaret. Iframför allt de slörre städerna har taxi fått konkurrens av en olagayrkesmässig trafik, s. k. svartåkare. Del finns anledning au starkt misslänkaau skatter och sociala avgifter inte erläggs av utövarna. Människor som anlitarsvartäkare är oftast omedveina om hur oskyddade de är ur försäk-ringssynpunktOch därtill hävdas det också ofta från fackligt håll att legala laxichaufförerblivit holade med olika vapen när de försökl ulföra moitagarbeställningar. Straffpåföljdenför olaga yrkesverksamhet är läg - sä pass läg atl den knappast kan ha någonpreventiv effekt med lanke på de förtjänster som kan göras. Det är också någotsom kommunikationsministern i siu svar har instämt i - atl del kan behövas enstraffskärpning på det här området Dethar också varii huvudsyftet med min fråga all fö hörakommunika-lionsministernsuppfaltningjust på den punkten. Jag finner inleanledning atl ytteriigare kommentera ell svar som jag är nöjd med. Överiäggningenvar härmed slulad. Omforskares tiUträde till arbetsplatser §11 Om forskares tillträde till arbetsplatser Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför atl besvara {vpk) den 19januari anmäldainterpellation, 1978/ 79:134, och anförde: har frågal mig vilka iniliativ regeringen avserau la för att säkra forskares tillträde lill arbetsplatserna. Sometl resultat av fackliga krav hardel slalliga slödel till arbelslivsforskningenförstärkts i samband med medbestämmanderätisreformen. Arbelarskyddsfonden harfäll vidgade uppgifter, och ett särskilt centrum för arbeislivsforskning harinrättats. Nya forskningsijänsler har tillkommit inom högskolan. Belydandeinsalser görs också genom forskningsanslag, t. ex. från Riksbankensjubileumsfond. Tillirädeitill arbetsplatserna äremellerlid också av den största belydelse förarbelslivsforskningens genomförande. 1 direkliven lill nyaarbelsräiiskom-mitlén angav också min företrädare borde komma med förslag till åtgärder, för den händelse frågan intekunde lösas förhandlingsvägen. Kommitténlade emellertid fram förslag lill lagregler under pågåendemedbeslämmandeavialsförhandlingar mellan SAF, LO och PTK. Även omremissinstanserna vid sin granskning underströk belydelsen av atl arbelsplalsernaställs lill förfogande för forsknings- och utvecklingsarbete, anfördes frånmånga håll kritiska synpunkter nnot kommiitéförslagels regler. Fleraremissinstanser ansåg ocksä all frågan inie var tillräckligt utredd och menadeatl man i enlighel med direkliven hade bort avvakta utfallet av avtalsförhandlingarna. Remissinstansersom företräder forskningen, t. ex. universitets- och högskoleämbetet, avvisadeutformningen av kommittéförslagei med moliveringen all arbelslivsforskningenbör ha en självständig ställning i förhållande lill såväl arbetsgivare somarbetstagare för alt kunna bedrivas pä etl för samhällel som helhet berikandesäll. Även andra remissinstanser menade all arbetslivsforskningen har vidareaspekter och all den rör flera parter än arbetsgivaren och en viss fackligorganisation. I den debau som har förls under den senaste liden har också deforskningseiiska frågorna skjutits fram mol bakgrunden att det i många fall ärenskilda människor som kommer i blickpunklen för forskningsinsalserna. Del haräven visat sig atl någon samordning inte har skett med de förslag rörandelöntagarorganisationernas inflytande över forskningen i vidare mening somfördes fram av forsknings-rädsutredningen. Enliglmin mening måste frågan om arbelslivsforskningen bearbetas vidare för atl manskall få en för samhällel som helhel tillfredsställande lösning. Det enligt minmening mest naturliga sällel att förfara är del som också i försia hand, nämligen all lösa frågan genom förhandlingar och avtal.Del är f ö. det synsättet som hela medbestämmanderätisreformen bygger pä. Det är vidare inle barafråga om en principiell lösning av frågan om arbetslivsforskningen.Åtskilliga prakliska problem måsie ut, inle minsl för de fall därforskningen rör flera arbeistagargruppers förhållanden. De bäslaförutsättningarna för forskningens genomförande, och därmed ocksä den bäslagarantin för all de framlida forskningsresultaten skall kunna omsättas i praktiken,uppnäs enligt min mening, om forskningen sker i samförstånd mellan samlligainblandade parter. Attunder pågående medbestämmandeavtalsförhandlingar mellan SAF, LO och PTK läggafram ell lagförslag - vilkel enligl remissinstanserna behöver överarbetas ochsamordnas med andra ställningstaganden - skulle enligt min mening varaolyckligt.