prot · G209106 · 1978-12-31 00:00:00 — Om man lägger de här två överenskommelserna bredvid varandra ochstuderar dem, finner man att årets är betydligt mer bindande i sin formulering.Det tror jag atl också erkänner, om hon läserformuleringarna. Detsenaste avtalet är inte uttryck för någon sänkt ambitionsnivå, utan det står iavtalet att förbinder sig att verka för att ulby,ggnadensker i enlighet med huvudmännens planer - samma målformulering som i dettidigare avtalet. Beträffande planerna sägs det att del blir en utbyggnad medminst 2 000 platser. Antalet platser kan alltså vara högre, och i så fall ärjudel värdefullt, eftersom vi är överens om atl långvården är ett brislområde. Jagtror ärligt talat att här talar litet mot bältre vetande,när hon beskyller eniga styrelse och regeringen - ochtydligen också det eniga socialutskottet, som har godkänt alt det inte behövsnågra särskilda åtgärder frän sida i della sammanhang - för alt ståfören sänkt ambitionsnivå. Delar inte fråga om någonting sådant, och del vetIngegerd , utan del här är - ursäkta all jag säger del - en litetgnällig sifferexercis. INGEGERDTROEDSSON (m): Ingen vore gladare än jag om det vore på det viset. Men jag lyckeruppriktigt sagt att det är litet slött all man inle har kollat upp landstingensegna planer, som föreligger i tryck för de här åren, innan man sätter sig vidförhandlingsbordet. Jag tycker atl det hade varit angeläget all sätta målet såhögt atl man försökte uppnå minst de 2 350 platser som fanns upptagna ilängtidsplanen och som vi redan de faclo har träffat överenskommelse om. Jag är naturiigtvis glad om socialminislern nusäger att det här innebär all landstingen förbinder sig atl leva upp till deplaner som faktiskt föreligger, men det hade sett ännu bättre ut om regeringenhade varit angelägen alt sätta målet vid minst 2 350 platser i stället för vidde 2 000 som har nämnts i överenskommelsen. Jag är ledsen över den debatteknik, som går ul på alt det hade varitbra om man, innan man log plats vid förhandlingsbordet, hade salt sig in isiffrorna osv. inser säkert att de långlidsplaner som fannsi somras är lika väl kända för oss som för henne, men hon vet också attplanerna förnyas. Det finns ingen officiell sammanställning överlandstingens planer, men de preliminära uppgifterna lyder på all man planeraren utbyggnad med över 2 000 platser . Det är i så fall bra. Det stämmermed vad som sägs i avtalet, att man skall verka för att huvudmännens planeruppfylls, och att de planerna innebär en utbyggnad med minst 2 000 platser. Här finns alltså ingenskillnad i sak, utan driver en sifferexercis som inte harunderlag i verkligheten. Varför skulle - ocksåIngegerd partivänner - gä in för en sänkt ambitionsnivå? Varför skulleregeringen göra det? Det finns ingel sakligt motiv för ett sådant påstående,ulan det är ett rent misstänkliggörande. Jag beklagar det sättet att föradiskussionen om dessa viktiga frågor. INGEGERDTROEDSSON (m); Det är inte fråga om något misstänkliggörande ulan om att tillgodosedel utomordentligt stora, på många häll skriande, behov som finns avlångvårdsplatser. Del hade betytt mycket för landstingens ambitioner om manhade salt målet i relation lill de planer som redan förelåg frän landslingenssida. Men är vi överens om att 2 350-2 400 platser lill varje pris måste fram,lål oss dä hjälpas ät att se lill alt de också kommer fram. Omgymnasiestudier kombinerade med elitidrott Lät oss vara överens om alt här finns ingen sänkning av ambitionsnivån.Om hävdar någol annat, uttalar hon därmed en ganska hårdkritik mot sina egna partivänner i , somenhälligt har skrivit under detta avtal. Lät oss hjälpas ät alt få lill stånden ökad utbyggnadstakt. Överiäggningenvar härmed slutad. § 4 Omgymnasiestudier kombinerade med elitidrott StatsrådetBIRGIT erhöll ordet för att besvara () den 9 februarianmälda interpellation, 1978/79:143, och anförde: har, mol bakgrand av att regeringen inte föreslagitnågon utvidgning av försöksverksamheten med kombination av gymnasieskolesludieroch elitidrott under /80 och att enligt uppgifter i massmedia enmotsvarande verksamhet bedrivs för 16-18-äringar inom den kommunalavuxenutbildningen i , ställt följande tre frågor lill mig: Är det regeringens avsikt att kombinationen avgymnasiestudier och elitidrott som () föreslagit i ställetskall ske inom den kommunala vuxenutbildningen? Vilka motiv har, i sä fall, regeringen för att gäemot SÖ;s förslag? Sker den ovannämnda verksamheten i inomramen för gällande bestämmelser? Lätmig inledningsvis konstatera att skälet lill alt regeringen inle ansåg sigkunna föreslå en utökning av försöksverksamheten på sätt SÖ föreslagit var atten enig riksdag så sent som ansåg atl försöksverksamhetenborde utvärderas innan den ytteriigare byggdes ut. Som jag har redovisat iårets budgetproposition har en utvärdering av försöksverksamheten påbör- Omgymnasiestudier kombinerade med elitidrott jats men ännu ejavslutats. Allregeringen inte föreslagit någon utökning av verksamheten får inte tolkas såatl regeringen vill ta bort möjligheterna all kombinera utövning av elitidrottmed studier inom gymnasieskolan och i stället anordna motsvarande verksamhetenbart inom vuxenutbildning. Regeringenhar därför inte för avsikl all upphäva möjligheten all kombinera elitidrott medgymnasiestudier. Däremot bör det övervägas om inte erfarenheterna av dennuvarande försöksverksamheten är sädana att man redan nu kan hitta en merpermanent form för all tillgodose della syfte inom ramen för den reguljäraverksamheten i gymnasieskolan. Regeringen kommer därför att ge SÖ i uppdrag atli samråd med bl. a. göra en sådan bedömning. SÖkommer all få i uppdrag alt redovisa i vad mån åtgärder bör vidtasför alt möjliggöra kombination av studier och elitidrott även utanför gymnasieskolan. Eftersamråd med statsrådet , som närmasi ansvarar för den kommunalavuxenutbildningen, vill jag vidare anföra följande. Enligtuppgift från skoldirektion har de "idrottselever" som gåri den kommunala vuxenutbildningens dagundervisning i tagits in underordinarie intagningsperiod och pä samma sätt som gäller för kommunalvuxenutbildning (KOMVUX) i övrigt. De har tagits in genom individuell bedömningav intagningsnämnden. Ingen generell dispens har lämnats. De former av dispenssom kommit i fråga är dels från kravet på lägsta ålder, dels från förbudet aUtas in i KOMVUX direkt efter ett avhopp från gymnasieskolan. 1 båda fallenligger beslutanderätten på lokal nivå. Flertaletav eleverna går i gymnasieskolekurser inom tvåårig social linje. Inga andraelever har avvisats för att bereda plats för "idrottseleverna".Enligt skoldirektion anordnas inga kurser för enbart"idrottselever". I några kurser är dock "idrottseleverna" iklar majoritet. Avtillgängliga uppgifter att döma har intagningen av eleverna således skett päelt formellt korrekt sätt. Delär i och för sig bra att enskilda studerande, som utövar elitidrott utnyttjarKOMVUX för all skaffa sig en utbildning jämsides med idrotts-ulövandet. Dettamåste givelvis dock ske inom de bestämmelser som gäller för KOMVUX. Några"idrottsgymnasier" med undervisning i ämnet elitidrott skall givetvisinte byggas upp inom . Jag ber all få tacka statsrådet försvarei. Vivet aU ungdomar som väljer idrotlsutövning framför utbildning kan få svårt aUfinna lämplig sysselsättning när deras aktiva idrotlstid är slut. kanmedföra sociala problem och störningar för både dem själva och andra. Del ärdärför, enligl min mening, starkt socialt motiverat att skolan ochidrottsrörelsen försöker finna former där utbildning och idrottsiräning på ettvettigt sätt kan kombineras med varandra. Detär av denna anledning försöksverksamheten med idrottsgymnasier pågår i ettantal kommuner - f. n. heten har tilldragit sigslorl intresse. Väldigl mänga kommuner vill vara med och bygga ut dennaverksamhel och har därför lämnat in förfrågningar och ansökningar till . beror nalurliglvis pä all man upplever ett starktbehov bland ungdomarna av den här formen av kombination mellan idrotlsutövningoch utbildning. Denförsöksverksamhet som hiuills har bedrivits har inle omfattat lagsporterna, ochdet är en brist. ansåg all frågan huravida lagsporternaskulle inordnas i försöksverksamheten och under vilka former det i så fallskulle ske behövde utredas ytteriigare. Sä har skett, och del har resulterati att föreslagit all försöksverksamheten fr. o. m. läsåret1979/80 skall utvidgas lill all omfatta även lagsporterna. SÖ kom alltså med ettkonkret förslag om utbyggnad från nuvarande 13 kommuner till 20 kommuner. Menregeringen sade nej i budgetpropositionen, och det väckte nalurliglvisbesvikelse. Regeringen ville inte utvidga försöksverksamheten lill att gällaockså lagsporter. Samtidigtkom rapporter om alt man i startat sådan verksamhet inom ramen förden kommunala vuxenutbildningen. Men för att del skall vara möjligt krävsdispens för de fiesta eleverna. Av en artikel i tidningen att de flesta elevema vid vuxengymnasiets idrottslinje fått dispensföratt studera där. Dispens erfordras på grand av atl de inte är fyllda 18 år.Del sägs också i den artikeln all de i första hand valts ut efter sinaidrotlsmeriler, eftersom del är de medverkande idrollsförbunden som slår föruttagningen. 1 svar sägs att eleverna lagils in genom individuellbedömning av intagningsnämnden. Någon generell dispens har inte lämnats.Intagningen av elever har skett på ett formellt kortekt sätt, uppger BirgitRodhe. Jagbara konstaterar atl uppgifterna i tidningen och i inte stämmer överens, men vi lär väl inle i denna debatt kunna utredadessa förhällanden. Jag avser inte heller all nu göra någol försök i denriktningen. Jag vill bara peka på de olyckliga konsekvenser som kan uppslå, omkombinationen gymnasiestudier och elitidrott fiyttas frän gymnasieskolan tillvuxenutbildningen. Jag tolkar svar sä, all del inte är hennesavsikl atl medverka till en sådan ulveckling. Genomde moiioner som har väckts av oss socialdemokrater och etl antalcenterpartister blir del lyckligtvis möjligl au förverkliga det förslag omelitidrott inom lagsporter, kombinerad med gymnasiestudier, som SÖ har lagtfram. De överväganden om permanentning av verksamheten som nutalar om behöver enligl min mening inle vara något hinder för utvidgning lilllagsporter. Fördelarnamed SÖ:s förslag är uppenbara. För det första slipper man laborera meddispenser av olika slag. Och för del andra, vilket jag betraktar som vikiigasl,kan verksamheien då byggas ut pä eu mera planmässigi säu. Det gäller såvälgeografiskt som vid fördelning mellan olika lagsporter. Riksidroltsförbundethar presenterat ett förslag som jag tycker rätt väl fyllerdessa krav. Där föreslås all idrottsgymnasier i lagsporter skall få inrättasavseende bandy i , baskel i , fotboll i och 0/77gymnasiestudier kombinerade med elitidrott , handboll iGöteborg och ishockey i . Inom ramen för 20 kommuner finns detutrymme för ytterligare en ort. Denna ljugonde ort är inie namngiven i det härförslaget. Sammanfattningsvisvill jag framhålla atl det vore olyckligt om kombinationen elitidrott ochgymnasiestudier skulle komma alt utvecklas inom ramen för vuxenutbildning.Verksamhet av denna modell har visat sig medföra ganska betydande problem.Därför är det som sig bör att regeringen går mot etl nederiag i idenna fråga. Som konstaterade är vi helt eniga om - det är baratidpunkten som vi kan ha olika meningar om -all den utbyggnad som är önskvärd,dvs. kombinationen av gymnasiestudier och idrott, skall ske inom den vanligagymnasieskolan/ungdomsskolan och inte inom KOMVUX genom några särskildaanordningar och dispenser. Defrågor som i övrigi lar upp ärju sådana som redan haranhängiggjorls i genom budgetpropositionen. Jag är naluriiglvis ocksåmedveten om atl del finns motioner frän fiera håll -jag vill lillägga även fränföreträdare för mitt parti -om att en utökning av försöksverksamheten skallkomma lill stånd. Därmed får tillfälle alt senare ingående diskuteradenna fråga. Vadjag har velat göra i mitt svar är framför allt alt ge ytteriigare bakgrandsinformationi frågan och också tala om vilka ålgärder regeringen avseratt vidta. Debatten isjälva sakfrågan bör enligt min mening anslå lill ett senare tillfälle. Jagvill bara kommeniera en sak. säger att det föreligger motionerockså från företrädare för hennes parti. Man kan notera det någol märkligaförhållandet att den sakkunnige i departementet i dessa frågor har valt atlmotionera i om en sak som han inte har fått igenom i regeringen. Denmoiionen väcktes dock först sedan det stod klart att socialdemokrater ochcenterpartister skulle bilda en majoritet emot regeringens budgetpropositionpå den här punkten. Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Om subventionerna till broilerbranschen Jordbruksministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:415, och anförde: har frågat mig varförregeringen avser atl slopa subventionerna lill broilerbranschen. Den1 infördes etl prisstöd till broilernäringen på 20 milj. kr.motsvarande ca per kg. Prisstödet infördes föratt branschen under en övergångsperiod skulle fåmöjlighel att anpassa sin produklion lill det inhemska avsättningsutrymmet.Under /11 vidtogs även vissa andra åtgärder inomjordbruksregleringens ram för att åstadkomma balans på marknaden. Vid utgångenav hade också en viss anpassning skett till marknaden. Under förstadelen av förbättrades lönsamheten inom branschen. Under senare delen avär 1978 började situationen på broilermarknaden pä nytt karakteriseras av enrelativt hög produktion med åtföljande lagerökning. Målsättningenmåste vara atl en anpassning skall ske av produktionen till det inhemskaavsättningsutrymmet. Prisstödet har varit etl medel att hjälpa till med detta.Näringen har haft på sig alt få till stånd en sådanmarknadsanpassning, varför regeringen övervägt att ompröva stödet. Regeringenär medveten om del besväriiga marknadsläge som näringen uppenbariigen på nyttbefinner sig i och som uppstått under den allra . Regeringenkommer därför atl medge all ca 5 milj. kr. av det belopp på 20 milj. kr. somanslagits till prisstöd för broiler under innevarande budgetår får användastill marknadsreglerande åtgärder i syfte att åstadkomma balans pä marknaden. Detär emellertid enligt min mening önskvärt att man inte får en höjning avbroilerpriset, vilket man kan få om prisstödet las bort. Om man bibehållerprisstödet innebär detta atl man kan hälla konsumentpriset ca lägre än iett läge utan prisstöd. Det är emellertid angeläget, bl. a. från kost- ochnäringssynpunkl, att broiler ges ett rimligt konkurrensläge gentemot andrakötislag, varför det finns skäl all överväga en viss omfördelning av nuutgående subventioner i samband med den prisuppgörelse som kommer att träffasper . Regeringenkommer atl noga följa utvecklingen inom näringen . Omförhållandena påkallar ett fortsall stöd under /80 är regeringenberedd att överväga fortsatt prisstöd. Jag vill dock ånyo understryka atl detär nödvändigt att produktionen anpassas lill efterfrågan möjligt. Jag får tackaför det någol lugnande beskedet. Sedanjordbruksministern meddelat företrädare för broilerbranschenatt subventionerna skulle tas bort har stor oro spridit sig bland deanställda och hos aktuella kommuner. Deanställda i denna bransch, som haft problem, reagerade myckelkraftigt inför sä snabba och omfattande förändringar av samhällets stöd.Jordbruksministern har redan fått ta del av deras synpunkter både genom enskrivelse och genom personligt sammanträffande. Härhar stat och kommun medverkat vid etableringar och rekonstruktioner. Då kanman ju inle riva ner vad som mödosamt byggts upp. i i kommun skulle bli direktnedläggningshotad. Den situationen har man tyvärr varit i . Menefter långa förhandlingar och med hjälp av statliga lån och kommunala 2 protokoll 1978/79:106-108 subventioner kom man ivåras fram till en lösning. Man vågade äter tro pä en trygg anställning. Säkommer då detta utspel, som - om det genomfördes -omgående skulle ställa 135personer utan arbete. Vilkaövriga konsekvenser det kunde få för branschen i stort har man ännu inte kunnatöverblicka. Enbart i mitt hemlän skulle del i alla fall bli tal om en totalnedläggning i Kristvallabrann saml en uppskjuten utbyggnad hos Guldfågeln iMörbylånga på , där man sä väl behöver nya arbetstillfällen. HosNybro kommun har man inle tagit uppgifterna om slopade subventioner på allvar.Del vore orimligt, säger man, all dra in den lilla subvention del ändå rör sigom i jämförelse med subventionerna till kött- och fläskbranschen. Delta måsteockså ställas i relation till arbetstillfällena. Kristvallabrunnär en av länets hårdast drabbade orter när det gäller sysselsättningen. För etlår sedan lade textilindustrin Krajo ned sin verksamhel. För en månad sedangick ett sågverk i konkurs. För kommunen i övrigi är situationen inte hellersärskilt lysande. Nedläggning inom glasindustrin ärju högaktuell. Givetvismåste man ibland acceptera justeringar och förändringar, men jag tycker allsamhällsstödet måste ha till uppgift att garantera de anställda trygghet.Därför är jag glad över atl jordbruksministern har backat något frän sillursprungliga förslag. Jag är särskilt glad över beskedet alt del från kost-ochnäringssynpunkl är angeläget att hålla priset på broiler nere och atl del finnsskäl all överväga en viss omfördelning av subventionerna i förhällande lillandra köttslag. Misstanke har nämligen funnits om all mäktigalantbruks-intressen legal bakom och tryckt pä. Broilerbranschen ärju relativtliten och har inle alltid så lätt alt göra sig hörd. Jagvill bara ha några kompletterande uppgifter; Är jordbruksministern beredd allockså på annat sätt stimulera en ökad konsumtion, så atl produktionen kanskekan behällas pä nuvarande nivå? Och kommer elt eventuellt beslut omförändringar alt föregås av samråd med de anställda och resp. kommuner? På allra senasie fråga, om angelägenheten av att manstimulerar lill ytteriigare broilerkonsumtion, vill jag svara att vi är helteniga på den punkten. Somjag anförde i mitt svar kommer regeringen all mycket noga följa utvecklingenunder , och om förhållandena påkallar del är regeringen beredd attöverväga frågan om ett fortsatt prisstöd. Men jag vill ytterligare understrykaall det är utomordentligt viktigt att näringen försöker anpassa sin produkliontill det avsällningsutrymme som finns inom landet. Jag tackar fördel kompletterande svaret och vill bara tillägga, atl delju i granden inte handlar om några ören hit eller dit i subvention perkilogram, utan om principen och hållfastheten i samhällsstödet och omsamordning och planering för framtiden. Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Omvattenförsörjningen i i JordbruksministernERIC erhöll ordet för alt besvara () den 26 februarianmälda interpellation, 1978/79:149, och anförde; har med anledning av ett vid jordbraksde-parlementellidigare anhängigt besvärsärende frågal mig omjag är beredd att ge min syn påden långa handläggningstiden för frågan om Erstorps försörjning med friskthushållsvatten. har vidare frågal mig vilka åtgärder jag ärberedd att vidta för att snabbi lösa vattenproblemen för hushållen i . Såsomredovisats i inierpellationen blev och såvälmänniskor som djur sjuka i vissa hushåll i , som ligger i Finspångskommun. Då en undersökning av vattnet visade att fenolhalten varit förhöjd,misstänkte man att vattnet i brannarna på berörda fastigheter förorenats av denved- och barkhanlering som bedrivits i ett intilliggande läktomräde. Även sedandenna hantering upphört och fenolhalten återgått till normala värden uppträddeemellertid vissa sjukdomssymtom. Uppmärksamheten riktades då mot en del avgrustäklsområdet, där vissa fyllnadsmassor som bestod av byggnads- ochindustriavfall deponerats. förelade därför medstöd av miljöskyddslagen och vattenlagen Erstorps Grasakliebolag alt ta bortmassorna. Bolagetbesvärade sig över beslut. Med hänsyn lill nya uppgifter, somredovisats i besvärsärendet, bedömdes del nödvändigt atl göra vissakompletterande utredningar. Ärendet har därefter avgjorts så snart del varitmöjligl. Regeringens beslut,som fattades , innebärattlänsstyrelsens föreläggande fastställts. Tiden för borttagande av massorna hardock föriängls t. o. m. utgången av maj månad 1979. Närdet gäller den allmänna frågan om kommuners skyldigheter att svara förvattenförsörjningen finns det regler härom i lagen om allmänna vatten-ochavloppsanläggningar. För allmän vatten-och avloppsanläggningar i regel kommunhuvudman. Enligt bestämmelser i lagen skall för sådan anläggning fastställasett verksamhetsområde. Delta utgör det område inom vilket vattenförsörjningoch/eller avlopp skall anordnas. Inom verksamhetsområdet har huvudmannen föranläggningen skyldighet att låta ägare av fastighet braka anläggningen.Fastighetsägaren är ä andra sidan skyldig att betala avgifter till huvudmannen.Utanför fastställt verksamhetsområde har huvudmannen ingenskyldighet all tillhandahälla vatten. Vallenförsörjningen är i dessa fall iförsta hand en angelägenhet för fastighetsägarna själva. Kommunen skall docksörja för atl allmän vatten- och avloppsanläggning kommer till stånd,om detbehövs med hänsyn till den allmänna hälsovården. Underiäter kommunen del, kanlänsstyrelsen vid vite ålägga kommunen atl fullgöra sina skyldigheter i dessaavseenden. Deaktuella hushållen i ligger inle inom verksamhetsområdet för allmänvatten- och avloppsanläggning. Något föreläggande om anordnande av sådananläggning för hushällen i har inte utfärdals av länsstyrelsen.Regeringens möjligheter att i enskilda fall ingripa enligt lagen om allmännavatten- och avloppsanläggningar är begränsade till sådana fall då beslut enligldenna lag överklagas lill regeringen. Jagvill i detta sammanhang nämna att det aktuella fallet f n. också är föremål förprövning vid allmän domstol. Ägarna lill berörda fasligheter har yrkatskadestånd av kommunen och grusbolaget för bl. a. person- och sakskador. Medhänsyn till vad jag nu redovisat anser jag det inte möjligt för regeringen atlingripa i frågan om att ordna vattenförsörjningen för de boende i . Jagfäste mig vid första meningen i svarei - "med anledning av elt vidjordbruksdepartementet tidigare anhängigt besvärsärende" osv. Ja, del varen av anledningarna till min fråga. I den arbetspromemoria som jag hade var deltänkt all delta beslut skulle fattas . Det var nu inte möjligl.Men när febraari månad kom och ingel definitivt ställningstagande hade gjorts,då ställde jag frågan. är beslutet fattat, och jag vill gärna säga aU jagtycker att del var ett riktigt beslut. Altjag har ägnat den här frågan speciell uppmärksamhei och fäster särskild viktvid den beror på att en kommun är indirekt inblandad. Jag är medveten omsvårigheterna för regeringen när del gäller atl förelägga kommunen beslut omatt förse de skadelidande med friskt vatten. Men kvar står att det naturiigtvisär en helt oacceptabel situation för dem som har drabbats, oavsett vem som ärvållande till vattenföroreningarna. Jag lycker nog att det i en sådan situationborde vara en självklarhet för kommunen att förse dem inom kommunen som hardrabbats med vatten. Jagvet alt , som enligt min mening har handlagt ärendet berömvärt iflera avseenden, för kort lid sedan har samlat parterna för en överläggning omhur vattenfrågan skall lösas. Det är min förhoppning att kommunen skall kännasill ansvar i den situation som har uppkommit. Del kan nu rimligen inte vara frågaom att till varje pris försäkra sig om betalning för vatlenledningsdragning,utan del är kommunens samhällsomsorg som bör prägla den fortsattahandläggningen. Tack än en gång försvarei! Jag vill säga ytteriigare några ord om den del som vi har haft althandlägga inom regeringen, nämligen besvärsärendet. inkom till jordbraksdepartementel . Ärendet remitteradestill etl flertal myndigheter . Detta hände alltså under AndersDahlgrens tid som departementschef Sedanbegärda yttranden inkommit fick bolaget i sedvanlig ordning tillfälle attbemöta dessa. Bolagets påminnelseskrifl inkom . Vid skriften hadefogats en teknisk undersökning, enligt vilken massorna inle kunde ha påverkatbrunnarna, eftersom konsulten ansåg att grundvattnet inle alls tog den vägen.