prot · G20953 · 1978-12-31 00:00:00 — Från vårautgångspunkter har vi därför tvingats all accepiera den föreslagna storieken avstödet, som enligl vår uppfallning är alldeles för generöst. I första handgäller della stödet till Broströmkoncernen, där slalen förutom ett lån på 250milj. på mycket fördelaktiga villkor, utan ett enda ord som motivering,föreslår all 80 milj. kr. tillskjuts som direkt kontantbidrag. Man ger alltsåBroströmkoncernen en engångsgåva, utan att på något sätt motivera varför inteockså den delen skall vara elt lån. Naturligtvisär Broströmkoncernens ekonomiska situation i allra högsta grad prekär. I stortsett är det bara en tidsfråga när bokföringssituationen är sådan atl företageltvingas i likvidation och därmed i konkurs. Menvi har alltså föreslagit alt Broströmkoncernen skall fö lånet på 250 milj. kr.plus de 80 miljonerna men atl även denna senare summa skall redovisas som län.En total statlig insats av samma omfattning som den som föreslås ipropositionen, dvs. kr., har kommissionen alltså ansett nödvändig,och vi har accepterat detta. Men enligt vår uppfattning bör hela beloppettillskjutas som villkorslån. Något rent bidrag kan vi inte acceptera. En avhuvudorsakerna lill alt Broströmkoncernen har hamnat i denna akuta ekonomiskakris är ju all koncernen i stället för all använda det svenska beställarstödetoch beställa nya fartyg vid svenska varv gjort slora beställningar av nyaro-ro-fartyg vid japanska varv. Som en följd av yenens utveckling harkostnaderna för de japanska fartygen blivit mycket betungande förBroströmkoncernen. Självfallet hade även en beställning vid svenska varv varitekonomiski besväriig för rederiet, men med beställarstö-dets utformning hadeden finansiella situationen då varit en helt annan än den som förelaget nu harhamnat i. Mankan, herr talman, inte heller komma ifrån misstanken atl den borgeriigaregeringen nu i efterhand på något sätt vill försöka betala koncernenför Eriksbergsvarvel, som staten tvingades ta över 1975 till del facila prisetav . Viaccepterar alltså inte ett gåvobidrag på 80 milj. kr., dels av principiellaskäl, dels därför all vi icke i proposilionen och icke heller i rederikommissionensredovisning har funnit ett enda skäl till ett sådanl bidrag. Enlångivning av den omfattning som det gäller såväl lill på 330 milj.kr. som till Saléns på 250 milj. kr. innebär atl staten får ta siora risker.Mot denna bakgmnd har vi också menat au det är rimligt att långivaren, dvs.staten, kan ställa villkor som ungefär motsvarar de som ställs när man bidrarmed aktiekapital. Därför har vi sagt att lånen lämpligen kan lämnas motkonvertibla skuldebrev. Frågan om en konvertering lill aktier bör sedan kunnatas upp efter en viss lid, och vi har föreslagit . Då bör den planeradeomstrukturering som vi har förordat ha genomförts och en prövning kunna ske, omde återstående lånebeloppen helt eller delvis skall omvandlas till aktiekapitaloch ge staten del i framtida utdelning och värdetillväxt. Därför menar vi altde definitiva avtal som har upprättat mellan å ena sidanslalen och å andra sidan Saléns resp. bör utformas pådet sätt som vi har föreslagit från socialdemokratiskt håll, dvs. så alt lånenlämnas mot konvertibla skuldebrev. Vihar också sagt att det, om samhället-staten ställer elt så stort riskvilligtkapital till de båda rederiföretagens förfogande, är rimligt och rätt allsamhället får insyn och medbestämmande i dessa företag. I proposilionenföreslås att slalen skall få utse en revisor i Brosirömkoncernen. Vi har i densocialdemokratiska motionen sagt att staten, på samma sätt som skedde i denöverenskommelse som regeringen träffade med Uddeholmsbolaget , skallfå sätta in en styrelserepresentant och en revisor i vardera av styrelserna förBroströms resp. Saléns. Också dessa krav har avstyrkts av den borgerligamajoriteten. Inte heller på denna punkt finner vi en enda rad som motivering. Vilycker att om samhällel - vilket är nödvändigt i denna siluation för altgaraniera sysselsättningen - ställer dessa ekonomiska möjligheter till företagensförfogande, är hell rimligt atl samhällel för tillfälle lill insyn ochmedbestämmande samt möjlighel alt påverka deras stmkturuiveckling för attdärigenom på lång sikl tillse atl svensk rederinäring och svensk sjöfartsnäringpå sikl för fömlsättningar att leva vidare. Vihar, herr talman, ställt dessa krav i en socialdemokralisk partimotion. Vi harinle på något sätt fått gehör för våra krav i irafikulskoltel. Vi har därförtvingats reservera oss och har fogat två reservationer vid utskottets betänkande,vilka jag härmed yrkar bifall till. Jagnoierar dock att de borgerliga ledamöterna i trafikutskottet i väsentligaavseenden skiljer sig från sina borgerliga bröder i näringsutskottel, där mannärdet gäller varvsfrågorna och sjöfartsfrågorna i betydande utsträckning harfunnit atl de socialdemokratiska kraven är vettiga förslag och därför i storutsträckning accepterat dessa krav. Men i trafikulskottet är de borgeriigaledamöterna ståndaktiga tennsoldater. De borgerliga ledamöterna accepterarregeringens proposition och avsiyrker de socialdemokratiska förslagen ulan enenda rad lill motivering. Del innebär uppenbarligen att man från den borgeriigamajoritetens sida, i motsats till socialdemokraterna, är beredd atl accepteralångtgående personalinskränkningar och nedskärningar av fartygs-antal ochfartygsvolym för Brosirömskoncernen och Salénrederierna. Del är del visocialdemokraler säger nej till. Vi vill i trafikutskottet genom vårareservationer slå vakt om sysselsättningen vid de svenska rederierna. Vi villslå vakt om en fortsatt och som vi hoppas positiv utveckling för svenskrederinäring. Meddelta, herr talman, ber jag atl få yrka bifall till de socialdemokratiskareservationer som är fogade vid trafikulskoltels betänkande. Ekonomisktslöd till vissa rederiföretag Underdella anförande överlog förste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Ekonomiskistöd tdl vissa rederiföretag (vpk); Den folkparlistiska regeringen fortsätter gåvopoliliken lillstorfinansen. Man fortsätter i samma hjulspår som de tidigare regeringarna. nu aktuella ärendet föreslår man att skall få ettbidrag på 80 milj. kr., ett lån på 250 milj. kr. och en lånegaranti på 250milj. Samlidigt föreslås att får ett lån på 200 milj. kr.,som också myckel riktigt har redogjort för. Bidragenoch lånen är förknippade med vissa villkor om förläggningen av bolagensadministration, rederiverksamhelens ungefäriiga omfattning och ungefäriigaantal svenskregisirerade fartyg. Om dessa villkor inte uppfylls fömtsatts attstatens engagemang skall nedbringas i moisvarande omfattning - hur det nu skallgå till. Vänsterpartietkommunisterna anser all avtalen är oacceptabla, eftersom del inle finns någrasom helst garantier för alt jobben för de ombordanställda kommer atlbibehållas. Vi vet också atl de privalkapiialistiska storbolagensvinstintressen alltid går före de anställdas rättmätiga krav på trygghet ianställningen. Rederinäringen är hell naturligt inget undantag - snararetvärtom. Vpkhar lidigare motionerat om att rederinäringen skall nationaliseras. Vi anserdet vara nödvändigt ur både transportpolilisk och ekonomisk synpunkt, liksommed hänsyn lill de anställdas trygghet. Om svensk sjöfart skall kunna utvecklasi för de anslällda positiv riktning kan denna verksamhet inle få styras avprivalkapiialistiska kortfristiga vinstintressen. Jag delar inte atl det räcker med insyn och medbestämmande. Det har i det privatanäringslivet visat sig vara hell otillräckligt. Vårt parti kommer därför altåterkomma med kravei på nationalisering av rederinäringen. Därmed skulle manockså kunna börja la itu med varvens krissituation , eftersom man då hargrepp över hela sjöfarts- och varvsnäringen. Närdet gäller den nu aktuella proposilionen har vpk yrkat avslag. Vi har imoiionen 156 yrkat dels alt proposilionen avslås, dels att hosregeringen hemställer om ett nytt avtal med och SaléninvestAB som innehåller garantier för elt bibehållande av sysselsättningen för deanslällda i resp. rederier. Utskottethar föreslagit att avslår moiionen. Motiveringen är att "avtalenär baserade på förslag och har tillkommit efter eltomfattande och komplicerat förhandlingsarbete parterna emellan". Manundrar; Vilka parter är det? Är det kommissionen och rederierna eller är detrederierna och de anslällda? Hell klart är del inte de anställda som fött varamed. I utskollsbetänkandel sägs därefter; "Propositionens förslag ärvidare i motsats lill vad motionärerna gör gällande grundade påsamhällsekonomiska jämte sjöfarts- och arbetsmarknadspolitiska överväganden ochbedömningar." Ja,så skrivs det i trafikutskottets motivering. Men är det samhällsekonomiskabedömningar som kommer i första rummet? Är det arbetsmarknadspolitiskabedömningar som är vägledande för alt skattebetalarna skall ge lån och gåvor i så sloramiljonbelopp lill dessa rederier som del här rör sig Nr 53 Ekonomiski stöd lill vissa rederiföretag Varesig eller Saléns har vid förhandlingar med Sjöfolksför-bundei kunnatge garaniier för alt jobben för de ombordanställda skall hållas på nuvarandenivå även om rederierna i fråga för det begärda stödel. Rederierna kommer altförnya slora delar av sitt tonnage - samlidigt som de kommer att minska anlalelombordanställda i de nya moderna fartygen. Del är en logisk följd - det är juen rationalisering man är ute efter. Delstatliga stödel innebär således atl man hjälper två av de slörsla rederiernaalt komma på fötter och på ny tt kunna ge aktieägarna utdelningar i linje medde privalkapiialistiska normerna, som ger högsta möjliga profil på satsatkapital. Det är dil man vill komma på nytt med skattebetalarnas hjälp. Sjöfolketskrav på sysselsältning och trygghet kan däremot inte tillgodoses. Enligt vårmening ärdet helt oacceptabelt atl inte ens tillgodose minimikravet påbibehållen sysselsättning. Mankan också läsa i utskoltsbetänkandet; "Vartdera företagel förutsätts underavtalsperioden bibehålla ett belydande antal fartyg under svensk flagg." Ja,vad är nu ett betydande antal fartyg i dessa sammanhang? Det vore ungefär somom jag skulle fö anställning någonstans där man kräver nykterhet och där manskriver in i mitt personliga avtal alt måsle vara nykter ett belydandeantal dagar . Man kan fråga sig: Betyder den här skrivningen atlrederierna skall ha minst en iredjedel eller hälften av fartygen under svenskflagg? I vilket fall som helst finns del i denna skrivning en reservaiion omalt viss del av tonnaget kan komma alt utflaggas . Inle ensdelta har man kunnat stoppa. Eller är del så atl man från den folkpartisliskaregeringens sida är beredd all också hjälpa de stora rederierna med altutfiagga ytterligare fartyg? Del vore betydelsefullt med en klar och entydigdeklaration från regeringens sida, där man med skärpa uttalar sig mol fortsaltulflaggning av svenska fartyg. Del är vad kräver . Och förbundet arbetar hårt för att få behålla fartygen under svensk flaggoch därmed även få behålla sysselsätlningen. Med det anförda och med hänvisningtill vad vi uttalat i motionen 156 yrkar jag bifall lill denna molion. Av tidsskäl kommer jag att avhålla mig från aU här redovisa bakgrundentill krisen för berörda rederier; jag hänvisar till proposition 1978/ 79:35 ochtill trafikuiskotiets betänkande 1978/79:9. Inledningsvisvilljag fastslå, att utskottsmajoriteten är ense med reservan-ternaom atlrederislödet skall vara anpassat till den svenska sjöfartsnäringens behov. Dethar också varit rederikommissonens strävan, och enligt uiskoiis-majoriietensmening har kommissionen lyckais väl med detta. Syftet äralt slå vakt omcentrala delar av svensk sjöfartsnäring och näringens utvecklingsmöjligheter,inte minst med hänsyn till de valutaintäkter som näringen ger. Ekonomiskislöd lill vissa rederiföretag För della krävs emellertidsvenska rederier, helst rederier med en väl utbyggd organisation, såvälekonomiskt som lekniskl. Reservaniernaefteriyser en strukturplan. Så långt det nu låter sig göra i en fortfarandemycket osäker sjöfariskonjunkiur tyckerjag att kommissionens rapport innehållerväsentliga delar av en sådan plan. Kommissionen prioriterar en sjöfart byggd påtekniskt och organisatoriskt kvalificerade transporilösningar. Både Broströmsoch Saléns har viktiga roller atl spela i en sådan framlidsinriklad sjöfart.Kommissionen pekar på den fortsatta övergång till tekniskt avancerade fartygoch transporilösningar som är i färd med alt genomföra. Denomläggning som sker av Medelhavslrafiken måste ses som en vikiig del i enstmkturplan. Företaget blir härigenom utrustat med ett modernt ochinternationellt väl konkurrenskraftigt tonnage på alla sina fjärrlinjer. Salénså sin sida slår vakt om sin inlernalionella tätposition inom kylsjöfarlen medde sex beställda kylfariygen av delvis ny typ. Vidare behåller företaget enstark ställning inom tankfarlen med de Kockumsbyggda 350 000-tonnarna. BådeBroströms och Saléns håller alltså på med mycket slora investeringsprogram avbelydelse för en angelägen omstrukturering av den svenska sjöfarten. Atl nukräva ytterligare farlygsanskaffningar eller åtminstone få redovisai konkreiaplaner på en anskaffningsprogram är knappasl rimligt. Båda företagen måstegivetvis främst inrikta sina ansträngningar på en belydande konsolidering underde närmaste åren. Ireservation 1 berörs också möjligheterna till samordningsvinster inomlinjesjöfarlen. Inom Nordsjötrafiken har träffats olikasamarbeisavtal, både mellan svenska rederier och mellan svenska och utländskaföretag. Vad gäller fjärrlinjefarten vet jag alt samarbetsfrågan diskuteratsinom . Eltbetydande samarbeie finns ju redan inom med konsortietstre svenska medlemmar. Allmänt är det emellertid så, au de tre slorafjärrlinjerederierna har geografiskt skildaarbetsområden. Några mera påtagliga samarbeis- och samordningsbehovföreliggerdärför knappasl. Tvärtom kan nackdelar i form av ökad byråkrati laöver. Ovisshetenom vad framtiden kommer att innebära äremellertid stor. Det gäller inle baramasslasifarten och då balans inom denna kan återupprättas mellan lonnageutbudoch transporleflerfrågan. Hela den internationella sjöfartspolitiken är ju istöpsleven. Mycket viktiga beslut kan komma atl träffas under första halvåret1979. Det gäller sjöfartspolitiken inom Europeiska gemenskapen och de beslutsom kan följa med i . Möjlighelerna försvenska fartyg att konkurtera om transporterna mellan utländska hamnar kankomma atl påverkas. I vilken riktning besluten går får väsenllig betydelse förden framlida svenska sjöfartspolitiken. Vadskulle hända om avtalsförslagen inle godkänns av ? Jag villunderslryka atl det här gäller avtal som via efter hårda förhandlingar har slutitsmed landeis två största rederiföretag. Skulle besluta om ändringaroch tillägg, rivs avtalen upp och nya förhandlingar krävs. De båda förelagenslår helt obundna. Med de nya villkor som vid bifall till reservalionen skullegälla kan förelagen finna det fördelaktigast atl avveckla rederiverksamhetenoch placera de ganska stora pengar som då blir friställda i någonting annat.Det finns börsskribenler och aktieägare som rekommenderar en sådan ändring avverksamheien. Sjöfart tillhördess värre f n. knappasl de tryggakapitalplaceringarna, av de skäl som jag anfört. Ulskottsmajoritelenär inle av den uppfattningen atl avtalen är särskill generösa. De skaparemellertid en av fömtsätiningarna för en belydande och framgångsriksvenskbaserad sjöfart också i framliden. Detta är i sin lur en förutsättningför ett posilivt sjöfartsneilo. Tyvärr har detla sjunkit , rör sig ändå kring 3 miljarder om årel. Avde skäl - bl. a. överenskommelsen med staten 1975 - har nämnt behöver en avsevärd reducering avkapitalutgifterna under en förhållandevis lång följd av år för att kunnaupprätthålla de cenlrala delarna av sin rederiverksamhel. Del räcker inte medbara amorteringsansiånd och föriängda amorteringstider. Även räntebelasiningenmåste lätta betydligt. Enligt kommissionens förslag, som förs vidare ipropositionen, sker delta delvis genom att villkorslånet om 250 milj. kr. inleär enbart amorteringsfriit under den femåriga avtalsperioden utan jämvälbefriat från räntor. Engångsbeloppet, 80 milj. kr., syftar lill att ytteriigareminska räntebördan. socialdemokratiska reservalionen föreslås alt detta belopp om 80 milj. kr.läggs till villkorslånet, som därmed skulle komma upp i 330 milj. kr. Med denförtjänst förmåga som ett rederi med koncentration lill linjesjöfartenframdeles lär kunna räkna med blir villkorslånet orimligt siori. Det finns inleanledning att låla beloppet blir störte än atl - om än under en långföljd av år - har en chans au belala tillbaka beloppei. Utskousmajoriieten hardärför också på denna punkt tillstyrkt förslagen i proposilionen. socialdemokratiska reservationen har även föreslagits att villkorslånenför såväl som Saléns utformas som konverieringslån med rätt förstaten all omvandla dessa lån lill aktiekapital. Detta skulle föranledaomförhandlingar med de båda företagen med de konsekvenser som jag nyssredovisai. Den sysselsältning som avtalats fram skulle därmed äventyras.Därtill kommer, all om staten konverterar villkorslånet på 330milj. kr., övertar man i realiteten Broströmsrederiei, eftersom aktiekapitaletdär f. n. inie uppgår till fullt 200 miljoner. Staten skulle alltså bli redare. Syftetmed villkorslånen ärju bl. a. all de skall kunna förbättra företagens soliditetgenom atl kunna bokföras som skattepliktig inkomsl. Av experter på området haruttalats au kombinationen av villkorslån och konvertibla skuldebrev är högstonaturiig. Ett konverieringslån skall enligt bokföringsprinciperna bokförassom en skuld. Vidare ärdet tveksamt om det är förenligt med principerna förkommunalskaltelagen att bokföra lånet som skattepliktig intäkt. I förlängningenframstår den onaturiiga kombinationen som än mer Ekonomisktstöd till vissa rederiförelag Ekonomisktstöd till vissa rederiföretag egenartad vid enkonvertering, då i princip beskattade medel skulle omvandlas till aktiekapital. påslår alt del villkorslån som reservanierna föreslår skulle lösaBroströmskoncernens problem och irygga de anställdas sysselsällning. Låtmig göra en redovisning med utgångspunkt i den bild som visas på redovisar jag bokslutskonsekvenser av konvertibla skuldebrev. Jag börjarmed balansposterna och redovisar sedan effekterna dels av propositionen 35 ochtrafikutskottets betänkande, som är detsamma, dels av socialdemokraternas reservaiiontill samma utskottsbetänkande. Omsättningstillgångarna i bokslutet skulle iniepåverkas, men däremoi anläggningstillgångarna. Vi kan räkna med att de är amilj. kr., och de måste skrivas upp med de 250 milj. kr. som erhålles i form avkonvertibelt villkorslån. De kortfristiga skulderna påverkas inie, men delångfristiga skulderna, som jag har sau lill b milj. kr., måste skrivas upp meddet konvertibla villkorslåneis 330 milj. kr. Den obeskattade reserven, som vikan länka oss alt kalla c milj. kr., skulle reduceras med 20 milj. kr., och detegna kapitalet, d milj. kr., skulle reduceras med 60 milj. kr. Man kan ulgåfrån att slutsumman blir x miljoner enligt propositionens förslag. Denslutsumman växer med de 250 miljonerna. Omman sätter in siffrorna för , somjag har tillgängliga men inte anserdet lämpligt alt redovisa, finner man atl solidiieten i företaget, enligt sammaberäkningssätt, försvagas . En så kraftig försvagning skulle ävenlyrasysselsätlningen i Brosirömskoncernen. Med anledning härav avsiyrkerutskottsmajoriteten bestämt den socialdemokratiska reservationen även i dennadel. påstår all regeringen lydligen vill kompensera för vad manföriorade vid Eriksbergskrisen. Ja, kanske gjorde både den socialdemokratiskaregeringen och rederiet en felbedömning vid den uppgörelsen när det gällde altbedöma sjöfartens inseglingsmöjligheter närmasl efter 1975. Dellahar lett till de nuvarande svårigheterna. Del var väl ändå inte socialdemokraternasavsikt att Eriksbergskrisen skulle knäcka Broströmskoncernen och leda lill attde ombordanställda föriorar sina jobb? socialdemokratiska reservalionen begärs vidare att staten skall tillsättastyrelseledamöter och revisorer i de båda förelagen. Rederikommissionenhar gjort bedömningen atl den insyn och kontroll som tillförsäkrats statengenom avlalel är bättre än en lösning med styrelserepresentation och revisorer.Utskottsmajoriteten instämmer i denna bedömning. Delta innebär f ö. också allvi avvisar förslagen i vpk-motionen - på samma gmnd. Under hänvisning till de motiveringar jag här lämnat yrkar jag bifalltill trafikutskottets hemställan i dess betänkande 1978/79:9 på alla punkter -och därmed också avslag på såväl de båda socialdemokratiska reservationerna somyrkandena i motionen 1978/79:156 av och . (vpk); har deklarerat att rederierna i fråga har en sådantrumf på hand au vi bara har alt anta de förslag som lagts fram. I annat fallkommer rederierna all lägga ned verksamheten och satsa sina pengar, som dåskulle bli lösgjorda, på annat mer lukrativt. Delär så de kapilalistiska storföretagen fungerar. Men i del här fallet frågar mansig; Är del sant att befinner sig på sådant obestånd som man här harbeskrivit och som också kommit fram lill? Har man tittat påBroströms vinsier exempelvis i det kompletta irafikföretag i i vilketBroströms investerade över 400 miljoner av medel från den varvsindustri som mantidigare ägde i ? Hur mycket vinst ger det till ? Och hurmyckel vinsl ger samsegling med inte mindre än 21 olika utländskarederier? Därom sägs ingenting. Det är möjligl atl man hämtar hem stora vinsterfrån just den verksamheten och samiidigi visar upp en föriusl i ochdärför får bidrag och slöd från regering och riksdag. RuneTorwald konstaterade atl sjöfariskonjunkturerna är mycket osäkra. Del hävdarmånga andra också. Men av elt av de senasle numren av Svensk Sjöfartstidningframgår atl redarna är av en annan uppfattning. Där uttalas del klart atl manräknar med alt behovet av sjötransporter redan under mitten av 1980-talel skallöka med 40-50 96 ochaltdesvenskaredarnakommeratifå en stor del av denna ökning.Då frågar man sig: Är det verkligen vettigt alt de svenska skattebetalarna, somtill övervägande delen beslår av lönearbetare, bisträcker rederierna genomgåvor och lån? Ulskottstalesmannenhar inte svarat på den fråga jag ställde. Det är klart all någon frånregeringen borde ha varit här och deltagit i debatten. Regeringen visar justinget slörre intresse förden här diskussionen! Jag frågade; Betyder skrivningeni utskoiisbeiänkandet atl man är beredd att tillåta ulflaggning av dessarederiers fartyg till viss del? Del har man inte svarat på. Del är en väsenlligfråga, inte minst för Sjöfolksförbundel. Ekonomiskislöd lill vissa rederiförelag Det varytteriigt intressant atl lyssna lill . Han sade all nu skall vi slåvakt om näringen. Vad menar han med del? Han sade att Brosirömkoncernen ärkonkurrenskraftig - den slår på ruinens brant. Vad menar han med det? Jagsade i mitl inledningsanförande alt del är utomordentligt svårt att medutgångspunkt i del material som ställts lill och utskoltelsförfogande göra en bedömning av underlaget för propositionen. Men om manförsöker tränga in bakom raderna i uttalande finner man altden uppenbariigen vill sätta en undre gräns för krympningen av densvenskbaserade verksamheten. Man lalar om atl och Saléns skall behållavartdera ett ljugotal fartyg under svensk flagg. Det skulle motsvarasysselsättning för ungefär 2 500 ombord- och landanställda vid vartderarederiei. Om dessa siffror är rikliga - man kan läsa om dem bl. a. iAffärsvärlden, som har gjort en analys av - sä Ekonomiskistöd lill vissa rederiföretag ger de i praktikenklartecken för en betydande krympning inom , Göteborgsrederiethar över 40 fartyg och sammanlagt 4 300 anställda i Sverige.Salénrederiel har ungefär lika många fartyg men knappt 3 000 anslällda iSverige. Visocialdemokrater har sagt att det måste finnas en strukturplan. Vi kan inleaccepiera en neddragning av sysselsättningen inom svensk sjöfart.