prot · G209132 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:132 Förhandlingarnaleddes av förste vice lalmannen. Föredrogs näringsutskoitels betänkande 1978/79:34med anledning av molioner om skogsinduslrin. Idella belänkande behandlades motionerna 1978/79:233av m.fl. (vpk), vari hemslällls att skulle 1. uttala sig för bildandel av ettbolag bestående av staten och med skogsbolagen som mediniressenler, med uppgiftatt omhänderta och i största möjliga ulsiräckning i produklion utnyttjafiberbankarna i sjöar och vattendrag, 2. hos regeringen anhålla omomedelbara ålgärder för bildandel av detla bolag och att förslag föreladesriksdagen, vari även innefattades fördelning av kostnadsansvaret, 1978/79:285 av m. fi. (vpk), vari hemslällls all skulle 1. uttalaall det i molionen berörda sjunklimret i sjöar och vattendrag utan ekonomisk ersättning borde övergå i statlig ägo och anhålla hos regeringen om all förslag lill lag därom förelades , 2. anhållahos regeringen om att förslag till åtgärder för upptagning av sjunklimret i landels älvar och sjöområden förelades , 1978/79:389av () och () 1978/79:543 av (apk) och AlfLövenborg(apk), såviit nu var i fråga (yrkandel 2), 1978/79:808 av i Hällsta m. fl. (c),såvitt nu var i fråga (yrkandet I), , 1978/79:1006av m. fl. (s) och 1978/79:2001av m. fl. (s, c, m), vari hemslällls all hosregeringen skulle anhålla om initiativ som syftade lill all en Nr 132 anläggning för produklion av lorrformade skivor kunde byggas iSkellefteå Onsdagenden enligt vad som anförts i molionen. Skogsindustrin ' beträffande skogsindustrins råvaruförsörjning altriksdagen skulle a) molionen 1978/79:808yrkandel I (lövvirke), b) molionen 1978/79:543 yrkandel 2(skogsavfall), c) molionen 1978/79:285(sjunklimmer), d) molionen1978/79:233 (fiberavfall), e) molionen1978/79:389 (returpapper), 2. beträffande trätekniskutvecklingsenhet i all skulle avslå motionen 1978/79:1006, 3. beträffande viss träfiberskiveproduklioni all med anledning av motionen 1978/79:2001 som sinmening gav regeringen till känna vad ulskotlel anförl. Till detta betänkande hade fogals etl särskiltyttrande beiräffande irälek-nisk utvecklingsenhet i av (). Inäringsulskottets belänkande nr 34 om skogsindustrin behandlas molionen 1006angående inrättande av en Iräleknisk utvecklingsenhet i . Jag harmed anledning av den motionen fogat ell särskill yttrande lill utskottetsbetänkande. Motionärernahar pekal på det angelägna i att en forsknings- och utvecklingsenhet skapas iSkellefteå för att tillförsäkra utbildningen en kvalitativt god miljö och allriksdagen gör ell ullalande i den riklningen. ligger också helt i linjemed vad regionsiyrelsen i sill planeringsarbete har kommil fram lill. Genomeil samnyiljande av YTH:s och IUC:s resurser bör man kunna nedbringainvesteringarna och göra ekonomiska vinster. Delfinns inga delade meningar i näringsutskotlel om behovet av ökad satsning påiräleknisk forskning och utveckling, och utskollel erinrar om all regeringenhar uttalat au behovet av en längre iräleknisk högskoleutbildning är styrktsaml alt möjligheterna all slaria en sådan uibildning i bör prövas.Eftersom denna fråga behandlas av uibildningsulskollei lar näringsutskottetinte någon ställning lill den delen. Ulskotlel.5äger all från induslriell synpunki är del angelägel all det görs ökadesalsningar pä iräleknisk forskning och utveckling men vill inte nu föreslåriksdagen att göra något särskilt uttalande enligl motionärernas önskemål. Deltaställningstagande gör man dels med anledning av pågående utred ningsarbete, dels därför att ett betänkande, Lokaliseringav ny verksamhet lill , Jämte remisser nu bereds inom 152 Jag har förslåelse för all näringsulskoltel moibakgrund av della inle vill la ställning och har därförnöjt mig med ell särskilt yttrande. Jag vill ändå slarkl understryka ail delfinns slarka skäl för inrällande av en iräleknisk ulvecklingsenhet iSkellefteå. Del är för utbildningens kvalilel också nödvändigt med enforskningsanknytning, och den kan åstadkommas genom alt den trätekniskautvecklingsenheten samlokaliseras med iräleknisk utbildning och denyrkeslekniska högskoleutbildningen i . Jagvill i del sammanhanget erinra om all statens industriverk i sin remissyttrandelill del belänkande Jag tidigare nämnt har ställt sig klart positivt från bådebranschsynpunkl och regional synpunki för . Jag lar fasta påutskottets beslämda förord för ökad satsning pä iräleknisk forskning ochutveckling. Jag räknar därför med all motionärernas önskemål skall blitillgodosett inom en nära framlid. Jag har ingelannal yrkande än utskottets. Idelta anförande instämde () och (s). GUSTAVLORENTZON (vpk): Inäringsulskottets betänkande nr 34 behandlas även två vpk-molioner. Den ena avdessa, nr 233, aktualiserar frågan om att i största möjliga utsträckning iproduktionen utnyttja fibermassan i de många och slora fiberbankar som finns ivattendrag i anslutning till cellulosafabriker. Denandra molionen, nr 285, lar upp frågan om att utnyttja de mänga miljonersjunklimmer som finns på älvboilnarna i framför alll Norriand. Vadde båda motionerna beträffar sä avses med förslagen i dessa an lillproduktionen återföra värdefull råvara. Därtill är detla en stor miljöfråga,och det gäller dessulom inle minsl att skapa meningsfulla arbetstillfällen ibygder där omfattande arbetslöshet råder. Näringsutskoiiet avstyrker våra bådamolioner. Till utskottets motiveringar för avslagsyrkandena ålerkommer Jagsenare i mitt anförande. De spörsmål som del här gäller harjag under senare åraktualiserat i form av frågor lill statsråd och i form av motioner. Detråder brisl på skogsråvara i . Råvarutillgångarna svarar inle motefterfrågan. Det talas om all pröva åtgärder på såväl kort som läng sikt Deltalas om all stubbar, grenar och bark skall tillvaratas. Landet behöver därtillen bälire skogsvård. Gödsling skall öka tillväxten, och med giftbesprutningskall skadeinsekterna i skogen torgöras. Vi skall ha mer snabbväxande träd, somContortaiallen, vilken skall införas i . Återvinning av pappersavfalläretl annat lillskoil liksom import av virke. Del är fråga om omfattandeålgärder när det gäller att tillfredsställa skogsindustrins råvarubehov. Ändåfinns det i detta land tillgångar som hillills varil outnyttjade. Jag tänker päde många och slora fiberbankarna och de miljoner och äter miljoner sjunknatimmerstockarna i älvar och vattendrag, timmerstockar som under många decennierhar samlats i anslutning till massafabriker och sågverk. 1 våra molioner lalarvi inte om och avser inte heller endasl detta område, somnäringsutskotlel lycks ha fåll pä hjärnan. Del gäller en nationell tillgäng somfinns i landels vattendrag, kanske framför alll i men ävenannorstädes, och som sisl och slulligen måste tillvaratas. Avde älvar som har haft den mest intensiva limmerflotl-ningenkommer främsl, även om det ligger miljoner sjunk na timmerstockari Örnsköldsviksfiärden, i Lule älv och i älv, för all nu nämna bara någraexempel. Skulle etl första aktivt försök med limmerupp-tagningskeochdä medmodern apparatur borde della äga rum där den störsla lillgången på sjunklimmerär all finna. Effekliv apparalur finns. Det är bara all sälla i gång med jobbetAll, som näringsulskottel säger i sill belänkande, överlämna frågan lillutredningsgruppen Skog 80 i är enligl min mening fullsiändigimeningslöst Jag skulle tro att denna utredningsgrupp inte har en aning om vadsom försiggår på detla område. Jag kommer lill den frågan lilel . Lätmig :införa som ell exempel. Jämfört med andra vattendrag i värtland är den älv där den mest omfattande flollningen skett. Därbedrevs enligt tillgängliga uppgifter flottning redan på 17()0-lalei. Områdetvar redan tidigi känl för en sior koncentration av sågverk och massainduslrier.Där fanns inte mindre än 43 sågverk. ålerslår endasltre, varav Ramviksågens framlid är myckel oviss. Massafabrikernas anlal är endasl tre, varav Sandvikenfabriken kommer att nedläggas. Omrädeivar på sin lid en industriellt sjudande bygd. Dess dödgrävare blev . som var ägare till de flesla av förelagen. Dessa köples uppundan för undan men nedlades. Del var skogen, den värdefulla råvaran, som SCAville komma ål. Befolkningen log man ingen hänsyn lill. kan omrädeibelraklas som en induslriell kyrkogård. Vadbeträffar flollningen på beräknas det att ca80 miljoner m fasl mått timmer utsorterats vid Sandsläns skiljeställe. Därtillkommer vad som genom enskild fiotlning lillförls älven. Iäldre lider lillfördes älven ansenliga mängder virke genom bogsering norrifrån,och i senare lider har del skell genom bilkörning lill timmerbommar och floUläggningsplatser.Enbart , som i och för sig var elt märkesår, flollades påÅngermanälven 22 787 000 stockar. Vadsom i della sammanhang är av särskill iniresse är virkesföriusten i form avsjunket timmer. Enligt aukioriieier på området kan andelen sjunklimmer åren1906-1936 uppskattas lill . En försiktig bedömning, inkl. lokalabärgningar, bör därför icke understiga 2 ''d. flodområde skulle allisä minsl 1,6 miljoner m i fast mån haförlorats genom sjunkning. Framför allt är delta sjunklimmer koncentrerat lilldet stora skiljeslällei vid Sandslån och förvaringsbommarna lill de storaindustrierna, av vilka de flesta för länge sedan är nedlagda. Del räknas medett 80-lal kända limmerbommar i . Vadbeträffar återvinningen av del i vattendragen sjunkna timret har tidigare underåren vissa tafatta försök gjorts. Del var de meloderna som domineradeända in pä 1950-lalel, exempelvis all med en båtshake fä upp någon stock som varsjunken på grunt . Resuliaien blev också Nr 132 blygsamma. underiäiiades della arbeie genom en viss maskinell den ulruslning, men upptagningen begränsades lill endast en stock vid varje 25.,prji 1979 lyft. Fränskogsbolagens sida har iniresse saknats, dä råvaran ställt sig myckel Skogsindustrin billig, och skogsarbetarna har alllid tillhört landetslåglönegrupper. Därtill ansåg bolagen skogsråvaran vara outsinlig. är del dockandra tider. Skogsråvaran var inte outsinlig. Demånga miljoner limmersiockarsom liggersjunkna i landets älvarskulle nu kunnafylla ell behov som råvara lill massafabrikerna, eller också kan denna sloralillgång, med lanke på del alll högre oljeprisel, bli bränsle i siörrebränsleceniraler, i avvaktan pä ulbyggnad av övriga alternativ. Imotsats lill lidigare finns det nu moderna metoder och maskinell ulruslningfören rationell upptagning av sjunklimmer. Meloden har prövats i Ångermanälven.Ell litet privat förelag har lyckais med vad byråkraterna gått bet pä. medciviljägmäslare i spetsen. Tillåtmig, herr lalman, förtydliga vad jag avser genom att visa en bild påTV-skärmen. Denna bild visar en ombyggd grävmaskin, lämplig för det arbete denskall utföra. Grävmaskinen är placerad på en pråm. Vid sidan om denna pråmfinns en siörre sådan, vari upptagel sjunklimmer lasias över. Till grävmaskinenhör en masl, som kan sänkas eller höjas och nå ell beiydande område.Vajern är standard 35 m men kan enkelt utökas lill del dubbla. Griporganet, somskall la upp stockarna, är el-hydrauliski och medger ett lyft på upp till 2 mfasl mätt virke per lyft eller 60-75 m effektiv arbetstid. Avbilden framgår även mängden stockar som gripklon lyckats fnga i lyftet Metodenfinns alltså redan. Del är endasl att sätta i gäng. Det lilla privata förelagdel här är fråga om har ägnat upptagningen av sjunklimmer särskill intresse.Man har gått ul ifrån all där de största sjunklimmerförekomslerna är att finnabör det första försöket göras med moderna metoder. Valel föll alliså påÅngermanälven som ell pilotförsök. Resultaten hillills har visal sig uppfyllaförväntningarna. Dådel gäller kartläggningen av var del sjunkna timret finns all hämia användsäven här moderna meioder. Genom kombinalionen av etl horisontalt arbetandeekolod med eu vertikalt arbetande ekolod erhålls en samordning avobservationer och registreringar av föremål. Uttolkningen av dessa ekogram harskett genom geologiska undersökning, SGU, av dess marinhydrologiskaavdelning, som även har utvärderat meloden. Dåi dylika sammanhang flera faktorer spelar in - framför alll kapitalfrågan-borde ell statligt företag som har kvalificerade resurser bli huvudman föratlrealisera dessa uppgifter. Vi har i vår moiion hänvisat till ,. Men här kunde även andra förelag komma i fråga, t. ex. eller någotannal av statsföretagen. Delgäller hären forisalt inventering av alla akluella älvar och vattendrag i landet och au få en start på åiervinningen så snabbi som möjligl ulan onödigt dröjsmål. Det lilla företaget som utfört ell banbryiande arbele på della 155 område, räcker dock inlelill. Framför alll är kapilalfrägan avgörande. Lämpligasi är all ell slalenunderordnal företag engageras i sammanhängd som huvudman. Enligl1921-1977 års siaiislik för allmänna fioitleder har den föriorade volymen iräråvarai form av sjunklimmer en storleksordning av 12 miljoner m- fasl mått Detinnebären energivärde moisvarande I miljon lon olja eller medger en produklionav 2,5 miljoner lon cellulosa. Delär alltså siora rikedomar som ligger och väntar pä all bli utnyttjade iNorrlandsälvarna och som skulle bli ell väsentligt tillskott lill landetsråvaruförsörjning om de ulnylijades. Därtill skulle skapas ell beiydande anlalmeningsfulla arbetstillfällen, i en lid då arbetslösheten är omfattande,framför alll i Norrlandslänen, där beredskapsarbeten för många är den endamöjligheten all få arbele. Motbakgrund av vad jag här redovisat verkar utskottets motivering för avslag pävår moiion mer än underlig. Jag vill till protokollet citera dennaulskollsskrivning, där det bl. a. slår följande: "Ålgärder för allåstadkomma en förbättrad virkesbärgning vid kusten i harövervägts av en inom länet tillsatt särskild utredningsgrupp. Skog 80.Utskottet ulgår frän all berörda organ även forisältningsvis följer frågan ochanser därför all det inle finns skäl för all göra någon särskildframställning lill regeringen med anledning av motionen 1978/79:285." Den"virkesbärgning vid kusten" som utskollel talar om behandlas inlealls i vår moiion. Del är en hell annan fräga. Denna "virkesbärgning vidkusten" är nägol hell annal än den bärgning av sjunklimmer som molionenföreslår. Del driviimmer som utskottet avser aktualiserade Jag i en fråga lilldåvarande industriministern . Dä hadenämligen vid en fiyginventering i omkring 300 000timmerstockar funnils flytande som ännu inle hade sjunkii. Dåvarandeindustriministern betraktade detla driviimmer som "lagrat virke" ochmenade därför au några direkla ålgärder från regeringens sida förlillvarala-gandel inie var akluella. Driviimmer i slort anlal är näsianständigt för handen runt älvmynningar och vid kusterna. problem berörsinle på någol säll i vär moiion 1978/79:285, varförjag betraktar molionen varaav utskottet hell obesvarad. Egenlligen borde den återremitteras lill utskottet Sedan,herr lalman, några ord i fråga om molionen om de fiberbankar som finns i älvaroch vattendrag, där massafabriker funnits eller forlfarande är i verksamhei.Dessa berg av cellulosafiber som samlats kan i vissa fall vara upplill . Iboken i omvandling, utgiven av , sägs det all var utsläppen fråncellulosafabrikerna av s. k. syreförbrukande cellulosafiber 600 000 lon. Dellaär alltså skogsbolagens egna uppgifter. Dåvi förra årel hade en liknande riksdagsmotion, svarade näringsulskoltel all delfanns en informell arbetsgrupp i , den s. k. Kramforsgruppen, och all fråganom tillvaratagandet av s. k. fiberberg hade behandlals av denna Ulskotlelfortsatte: "Arbetet med dessa uppslag har dock ännu inle Nr 132 letttill några konkrela slutsatser eller resultat" den Det är självklart alldenna grupp inte kunde orka med alt uppnå några Där sattnämligen som den ledande mannen direktören för Svenska_ Cellulosa AktiebolagetSCA, som inte hade del minsia iniresse av au det Skogsindustrin skapadesarbele i eller an myndigheterna skulle börja alt syna SCA:s gamlaförsyndelser. Vadbeträffar dessa fiberbankar är sådana inle koncentrerade endasl till Kramforseller , ulan de finns överallt i landei där del funnilscellulosafabriker. Mot den bakgrunden är det Ju självklart att Kramforsgruppeninte hade möjligheler all komma fram lill några konkrela resuliai. Del ansågemellerlid näringsutskoilei i fiol, och man hänvisar lill samma sak i årelsutskottsbetänkande. All överiämna frågan till denna s. k, Kramfors-grupp ärju,för all använda ell gammalt ordspråk, som att sälla bocken lillträdgårdsmästare. Naturligtvis har ingenting åstadkommits, och är gruppensaligen avsomnad. Defiberbankar som behandlas i vår moiion skapar också stora miljöproblem, menjag skall inte uppta kammarens tid med all gå närmare in pä dessa, Forlfarandelycks del dock på sina håll vara fritt fram för cellulosafabriker alt släppa ulfibermassor i vattendragen och förstöra vatten och annan miljö, 1tidningen , som utkommer i , fanns en larmariikel torsdagenden 19april -alliså -där del berältasall Kopparfors sulfaifabriki släpper ut fibermassor i havet . Del är tretill fyra gånger mer än vallendomstolen lilläter enligl dess dom frän 1969, Hurlänge skall skogsbolagen få handla fritt och utan hänsyn till myndighetersföreskrifter förgifta hav, älvar och andra vallendrag? I sådana frågor hänvisarnäringsutskotlel liksom i fiol lill den s, k, Kramforsgruppen, varsuppgift var all söka skapa sysselsättning i - en avsysselsäliningssvårigheier svårt drabbad bygd - och det verkar närmasi löjligt.Kramforsgruppen hade Ju inga möjligheler, hur ambitiös den än kunde vara, altlösa så övergripande problem som det här är fråga om. Men,herr lalman, vad belräffar de två vpk-molionerna som behandlas inäringsulskollels belänkande gäller del enligl vär uppfattning framför alll allskapa nya arbelstillfiillen i bygder som hårt har drabbats av arbetslöshet Härrör del sig också om siora miljöfrågor. Våra yrkanden borde därför ha fåll enskjuls framåt Omnäringsulskoltel hade lagil seriöst på frågorna, skulle del givelvis inle hahänskjulit dem lill Kramforsgruppen eller lill en annan ulredningsgrupp iVästernorrlands län, kallad Skog 80. Vi har lagit upp problemen i ,därför att de är akluella i slora delar av vårl land och inle bara iVäslernorrland eller . Vidtillfällen i denna kammare dä frågeställare och interpellanier frågar statsråd om åtgärder för all skapa sysselsättning på den ellerden platsen, iden ellerden bygden, kan statsrådet svara: Kom själva med förslag på åtgärder, så skall regeringen la dem under övervägande. Så skedde vid en frågesiund , då arbeismarknadsminisiern enligl prolokollel svarade en inter- 157 Nr 132 pellant: "Del behövs idéer och konkrela projekt alt satsa pä. Onsdns'nden ''" ' '"''''''' P ''"'' tillsammans.Jag lovar all då kommer också induslri- 25 anril 1979 arbelsmarknadsdeparlemenlen alt se lill all medel finns." Ianslutning till arbetsmarknadsministerns ullalande hänvisar Jag lill de Skop';! lustrin konkrelaförslag som lagls fram i våra molioner och som jag har försökl all vidareutveckla i miltanförande. Här finns "idéer och konkreta projekt all salsa pä", somarbeismarknadsminisiern sade, för all skapa sysselsätlning i bygder som behövervarje nyll arbelslillfälle. Del är bara all sälla i gång. Jag yrkar bifall lill de två vpk-molioner som del här är fräga om. ROLANDBRÄNNSTRÖM (s): I näringsulskottets betänkande nr 34 behandlas bl. a. tvä molioner, somjag lillsammans med andra förelrädare för regionen avlämnal under den allmännamolionsiiden. 1978/79:1006, behandlar iräbranschens behov av forsknings-ochulvecklingsresurserochanknylerså till vida till ell förslagom inrällande av eniräleknisk ulvecklingsenhel, förlagd lill . Ensådan ulvecklingsenhel skulle enligl vår mening ulgöra en viklig del i enslruklurell förstärkning av Skellefteregionen och möjliggöra en förläggning avhögie iräleknisk uibildning lill . Ulskotlelframhåller också det angelägna i en ökad satsning på iräleknisk forskning ochutveckling i vårl land. I denna del råder alliså samslämmighel mellan ulskouetoch kraven i molionen. del molionen behandlar den högre utbildningen har däremoi utskottet varilmyckel korlfallal och hänvisat lill budgetpropositionen ochutbildningsulskollels belänkande nr 32. Delta är någol märkligt, eftersomuibildningsulskollei ej har behandlat molionen ulan endasl ulifrånbudgel-proposilionens förslag behandlar frågan om samverkan mellan ochSkellefteå i denna fråga. Ärdel möjligen så, all en lidigare reslrikliv hållning gentemot frånfolkpartiets sida i denna fråga ånyo .satt sin prägel pä besluten? Ulskolletstalesman kan kanske ge besked pä den punkten. Han kan kanskeockså svara på varför han, som uiredare, inle konkrei föreslog de åtgärder somskulle ha behövts för att tillförsäkra högre utbildning ochforskning. Till ulskollets betänkande har fogat etl särskillyttrande. Jag instämmer lill fullo i hennes syn pä nödvändighelen av att eniräleknisk forsknings- och utvecklingsenhet i kommer lill stånd inomen nära framlid. Härigenom läggs också grunden för högre teknisk utbildninginom det irälekniska området. andra molionen nr 2001 föreslår vi all ger regeringen i uppdragatt medverka lill omstrukturering av AB skogsin-dusiriellaanläggning i kommun. Den statliga uiredningen om boardbranschen i 158 avlämnade sill förslag i februari 1978.Uiredningen föreslogen kraftig minskning avboardproduktion under hänvisning lill den rådande överkapa- Nr 132 ciieien. I en av de fabriker som enligl uiredningen bör lägga ned boardpro- den dukiionen, förutom viss specialproduktion, är i Klemensnäs i kommun. Företagelpåbörjade arbetet med en strategisk plan Skogsindustrin för förelagels utveckling. arbete har sedan successivianpassats till utredningens målsättning. Denplan för förelagets omstrukturering som tagils fram i samarbete mellananslällda och förelagsledning innebär i korthet följande: Fördel första nyinvestering i en s. k. MDF-anläggning - produklion av lorrformadeskivor - med en kapacitet av ca 145 000 m-' , lordel andra en neddragning av produktionen av mekanisk massa till hälften, dvs.till ca 20 000 lon per är, fördet tredje en neddragning av boardprodukiionen från 45 000 lill ca 15 000 tonper är. Ifråga om råvaruförbrukning innebär omstmktureringen att löwedsför-brukningenökar medan barrvirkesförbrukningen minskar. Eftersom det i regionen finns elllövvedsöverskoll,som inleiaslill vara,aren sådan ändring av sammansättningenpositiv ur'råvaruförsörjningssynpunki. Ur skogs-värdssynpunkl behövs dessulomen ökning av lövvedsultagel . ScharinsSöners MDF-projekl har framskridit sä långt alt komplella offerter ochriiningar finns. Marknadsanalyser och lönsamhelskalkyler är gjorda och visargoda framlidsulsikler. saknar emellerlid ekonomisk styrka altensaml slaria projekiei. En förstärkning av ägarstruktur och egel kapilalerfordras för projektels genomförande och vidareulveck-ling. Företagethar vidare ularbetat en investeringsplan och ansökt om lokaliseringsstöd.Ärendet haren beretls inom Säsenl som besvarades en fråga om sysselsäliningslillfällen iVäslerboUen, där bl. a. della projekl berördes. Jag kan konsialera allarbeismarknadsminisiern hade en positiv syn på vad som borde kunnagöras i VäslerboUen-jusl ulifrån all del här föreligger ell projekl som skullege sysselsällningdirekl och som möjliggör alt mananpassaren induslri lill enbälire leknik. Däremoi har induslriminisiern, som handlägger ärendei, inlereagerat på samma säll. Näringsulskollelhar myckel posilivi behandlal molionens krav och understryker vikten av allförsök att vidareutveckla iräfiberskiveinduslrin prövas i positiv anda. Men nuär det bråttom. SysselsättningssiUialionen i får inteylleriigare försvagas genom en långsam och snäv behandling av ScharinsprojekletUlskotlel påpekar au det är angelägel all regeringen snarasl lar siällning tillförelagels ansökan. Jag fönilsälier altutskollel härmed också menar i posiiiv rikining. Jag har inget annal yrkande än om bifall lill ulskoiieis hemslällan. Idetla anförande instämde (). Nr 132 (): Onsdagenden ''' ''''- Fl talare har konsialeral allskogsinduslrin lider brisl pä skogsråvara.Idel vill jag också inslämma. Viklen av all råvaruförsörjningen