prot · G209120 · 1978-12-31 00:00:00 — Den som vill alt kammarenlill kontraproposition i huvudvoteringen angående utrikesutskottetshemställan i betänkandet nr 26 punklen 8 antar reservationen nr 2 avAllan m. n. rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 3 avförste vice talmannen m. n. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då GunnelJonäng begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröslning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoleringsproposition uppläst och godkänd; Densom vill att kammaren bifaller utrikesutskoltels hemslällan i belänkandet nr26 punktert 8 röstar ja, dert det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av förste vice talmannen m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Proposilionergavspä bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 4 av AnnaLisa m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Anslagtill högskola och forskning Den som vill att kammarenbifaller uirikesutskolieis hemställan i belänkandet nr 26 punklen 9 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av m. n. Vid omröslning genom uppresning förklaradesnertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då begärde röslräkning verkställdes votering medomröslningsapparai. Denna omröslning gav följande resultat: Kammarertbiföll vad ulskollel i dessa punkter hemställt. §17 Anslag till högskola och forskning Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1978/79:25 med anledningav propositionen 1978/79:100 såviii gäller anslag tillhögskola och forskning jämte motioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överiäggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkier i belänkandet. I del följande redovisas endasl de punkier, vidvilka under överiäggningen framställts särskilda yrkanden. Anslagtill högskola och forskning Punkten1 (Vissa gemensamma frågor) Regeringenhade i proposilionen 1978/79:100 bil. 12 () underrubriken frågor (s. 377-440) behandlat högskole- ochforskningsfrågor av allmän karaktär samt bl. a. föreslagit all godkännavad som i propositionen förordats belräffande obligatoriskastuderandesammanslutningar m. m., bemyndigaregeringen all besluta om omföringar mellan anslag för högskolan m. m. ienlighet med vad som förordats i proposilionen, iövrigi godkänna de riktlinjer för utbildning och forskning som angivits i dellaavsnitt i proposilionen. 1 detta sammanhang hadebehandlals molionerna 1978/79:320 av m. fl. (m), 1978/79:619av m. fl. (s), 1978/79:740 av m.fl. (vpk), såviiigällde yrkandena atl skulle 1. ultalasig för all de målsättningar som angavs i moiionen skulle utgöra grundvalen förden högre utbildningens utformning och inriktning(yrkandei 1), 2. hosregeringen hemställa om älgärder för all påtagligt förbättra prognos- instrumenten för arbetskraftsbehovet i vad gällde utbildningsyrkena inom högskoleområdet liksom resurserna för yrkesvägledning (yrkandet 2), hos regeringen hemställaom förslag om åtgärder som syftade tillall bredda möjligheterna atl della i särskilda kurser inom högskoleområdet(yrkandel 3 a), för atl förbättra invandrarnasmöjligheter till högskolestudier bl. a. genom alt införa kurser på de slorainvandrarspräken (yrkandel 3 c), om avskaffande av betygen inomhögskolan (yrkandet 3 d), innebärande all alla styrelserinom högskolan - under regionstyrelseni-vä-skulle utses av dem som varverksamma inom högskolan i en gemensam valkorporation enligl prinicipen enmänniska-en röst (yrkandel 3e), om upphävandet av lagen omelektorsförsamlingar och att dessa ersattes med allmänna direkta val i envalkorporation till linjenämnder (yrkandel 3 O, om avskaffandet avkärobligatoriet i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkandet ), 1978/79:741av m. fl. (s), 1978/79:932av m. fl. (s, c, m). 1978/79:1336av m. fl. (m), vari såvitt nu var i fråga yrkais att hosregeringen skulle anhålla om förslag om avveckling av regionslyrelserna(yrkandel 3), 1978/79:1354 av RolfHagel (apk) och (apk), vari yrkats att skulle under avsnittet D, Högreutbildning och forskning, i proposilionen 1978/79:100 bil. 12 anvisa 24 550 000kr. utöver vad regeringen föreslagit, hos regeringen anhålla om attåtgärder skulle vidtas för att stoppa expansionen av förvaltningen ochbyråkratin i högskolan, 1978/79:1376 av (), vari yrkais altriksdagen hos regeringen skulle anhålla om all uppdraget till universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) vad gällde översynen av undantagen från kårobligalorietkompletterades med all översynen skulle göras i samråd med de studerandesorganisationer och atl förslag skulle lämnas på hur obligatoriet också skullekunna utvidgas, 1978/79:1634 av RolfHagel (apk) och (apk), vari såvitt nu var i fråga yrkais atl all kurslitteratur förgrundutbildningen inom högskolan översattes lill svenska (yrkandel 2), 1978/79:1885av () och (), 1978/79:1901 av EvertHedberg m. fl. (s, c, m, fp), 1978/79:1924 av LarsSchölt (m) och () samt 1978/79:1933 av Margarethaaf () och (). atl belräffandeutbildningens utformning och inriktning skulle avslå moiionen 1978/79:740,yrkandet I, att beträffandebetygssystem skulle avslå motionen 1978/ 79:740, yrkandet 3d, att beträffandekurslitteratur på svenska skulle avslå motionen 1978/79:1634, yrkandel 2, atl belräffandeundervisning pä invandrarspräk skulle avslå moiionen 1978/79:740, yrkandet 3 c, alt belräffandesärskilda kurser skulle avslå motionen 1978/79:740, yrkandet 3 a, atl belräffandeonödig byråkrati i högskolan skulle avslå motionen 1978/79:1354, yrkandet 2, att belräffandeprognosinsirument skulle avslå motionen 1978/79:740, yrkandet 2 i denna del, att rik.sdagen beträffandeyrkesvägledning skulle avslå moiionen 1978/ 79:740, yrkandet 2 i denna del. Onsdagei:den 4 april 1979 Anslagtill högskola och forskning Anslagtill högskola och forskning 9. att beträffande regionstyrelsernasavskaffande skulle avslå motionen 1978/79:1336, yrkandel 3, alt beträffanderegionstyrelsernas sammansättning skulle avslå molionerna 1978/79:741 och1978/79:1924, alt belräffandestatlig högskoleenhet i skulle avslå moiionen 1978/79:1901, atl belräffandestatlig högskoleenhet i skulle avslå moiionen 1978/79:932, att beträffandehögskoleenhet i skulle avslå motionen 1978/79:320, all beträffandebibehållande tills vidare av systemet med obligatoriskt medlemskap isluderandesammansluiningar med avslag på motionen 1978/79:740, yrkandet ,godkände vad som förordats i proposilionen 1978/79:100, att belräffandeutvidgning av obligatoriet skulle avslå motionen 1978/79:1376 i denna del, atl beträffandebefrielse frän obligatoriet skulle avslå moiionen 1978/79:619, all belräffandeobligatoriska sluderandesammansluiningar m. m. i övrigt godkände vad somförordats i proposilionen 1978/79:100, \%.att beträffande sfuderandesamverkan skulle avslå motionen1978/79:1376 i denna del, att beträffandestudentkårernas beslutsformer skulle avslå motionen 1978/79:1933, atl beträffandeupphävande av lagen om elektorsförsamling skulle avslå motionen 1978/79:740,yrkandel 3 f, all belräffandevalkorporation skulle avslå motionen 1978/ 79:740, yrkandet 3 e, all riksdagert belräffandeöversyn av lagen om elektorsförsamling skulle avsfå moiionen 1978/79:1885, alt bemyndigaderegeringen au besluta om omföringar mellan anslag för högskolan m. m. ienlighet med vad som förordats i proposilionen 1978/79:100, all beträffande vissytteriigare medelsanvisning skul/e avslå motionen 1978/79:1354, yrkandet 1, att i övrigi godkändede riktlinjer för utbildning och forskning som förordats i propositionen1978/79:100 s. 401-440. Följandetvå reservationer hade avgivits av () och Hans Nyhage (m); 1.beträffande regionstyrelsernas avskaffande, vari reservanterna ansetl atlutskottet under 9 bort hemställa allriksdagen med bifall till moiionen 1978/79:1336, yrkandel 3, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. 2. belräffandeutvidgning av obligatoriet, vari reservanterna ansett all Nr 120 Anslag till högskola och forskning utskottet under 15 borthemställa attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:1376 i denna del som sin mening gavregeringen till känna att universitets- och högskoleämbetet bort få i uppdragatt lägga fram förslag härom. Punklen8 (Vissa kurser för utländska studerande) Regeringen hade under punklen D 22 (s. 568)föreslagit atl till Vissa kurser,för utländska studerande /80 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hadebehandlals motionerna 1978/79:452 av m. fl. (vpk), vari yrkaisall skulle 1. hosregeringen begära au direktiven för ulredningen om gästsiuderande kompletterades i enlighet med i moiionen angiven målsättning, nämligen atl gäststudiemöjligheter i första hand skulle medges studerande med små ekonomiska resurser, hos regeringen begära all dediskriminerande regler beträffande studie-takt, studieplan m. m. som i daggällde för gästsiuderande avskaffades, besluta uttala atl kravel påekonomiska garantier från hemlandet avskaffades, 1978/79:623 av (vpk) och Inga Lanlz(vpk), vari yrkats atl under ulbildningsdeparlemenlel D 22 Vissakurser för utländska studerande anvisade etl i förhållande till regeringensförslag med . förhöjt belopp, samt 1978/79:911 av ()och (), vari yrkais att beviljade ytteriigare . under anslagetD 22 Vissa kurser för utländska studerande för atl bereda förutsättningar förinrättande av tjänster vid denna utbildning. att med bifall tillpropositionen 1978/79:100 samt med avslag pä molionerna 1978/79:623 och1978/79:911 lill Vissa kurser för utländska studerande för /80anvisade ett förslagsanslag av , att skulle avslåmotionen 1978/79:452. Regeringenhade under punklen D 36 (s. 583-584) föreslagit all lill för /80 anvisa etl reservationsanslag av . I detta sammanhang hadebehandlals motionerna 1978/79:624 av m. fl. (vpk), vari yrkatsatt beslutade 1. all lill anvisa etl särskilt reservationsanslag Anslae till högskola P10 . all användas inom området preventivmedelsforskning, och forsknins ' '' "" '" ""'"8 8regeringen lill känna alt det anvisade särskilda anslaget förpreventivmedelsforskning borde ses som en försiärkningsresurs 1978/79:916av m. fl. (s), 1978/79:1650 av m. fl. (c),1978/79:1651 av m. fl. (c), 1978/79:1916 av ()och 1978/79:1936 av (). all beträffandeuttalanden rörande siressforskningslaborato-riel skulle avslå motionerna1978/79:916, yrkandel 2, och 1978/79:1651, all beträffandemedelsram för siressforskningslaboratoriet skulle avslå molionerna 1978/79:916,yrkandel 1, 1978/79:1650 i denna del och 1978/79:1936, all beträffandeforskning i psykiatri m. m. skulle avslå motionen 1978/79:1916, att belräffandepreventivmedelsforskning skulle avslå motionen 1978/79:624, yrkandet 2, all beträffande medelsanvisningen medbifall till proposilionen 1978/79:100 samt med avslag på molionerna1978/79:624, yrkandet 1, 1978/79:916, yrkandet 1, och 1978/79:1650 i denna deltill för /80 anvisade ettreservationsanslag av . Vid ulbildningsuiskoitets betänkande nr 25 om anslag lill högskola ochforskning är fogade tvä reservationer, båda moderata. De rör välkändatvistefrågor - regionslyrelserna och kårobligatoriet - väl debatterade underen längre lid. Jag skall därför fatta mig ganska kon. Underhela debatten om U 68 och H 75 har vi inom moderata samlingspartiet liksom enrad andra instanser förfäktat tanken all regionslyrelserna är överflödiga.Erfarenheterna från de är som gått sedan regionstyrelserna projekterades ochinrättades stöder vår uppfattning alt så är fallet. Deskäl som decentraliseringsgruppen -den s. k. -anför för attbibehålla dessa regionala organ som inneburit att vi fått yueriigare enbeslutsnivå, en mellannivå, är inte särskilt bärande. Allmärka är atl som det förordas atl dessa regionsiyrelser skall finnaskvar, så föresläs all man bör utreda om inte dessa regionstyrelsers viktigasteuppgift skall överflyttas till i första hand riksdag och regering, den uppgiftennämligen att fördela medel till lokala och individuella utbildningslinjer ochenstaka kurser. Varför inle genomföra en sådan reform och avvecklaregionslyrelserna? Atl därefter söka motivera att regionstyrelserna även efleren sådan ändring skulle ha en vägande uppgift all fylla lorde, som vi ser det,vara ganska hopplöst. Vad som återstår kan fördelas på högskolestyrelserna ochUHÄ. Studerandeorganisaiionernahar ända sedan regionstyrelsernas tillkomst starkt kritiserat dem, en kriiiksom även mänga lärare och t. o. m. administratörer instämt i. Regionstyrelsernaär enligt vår uppfauning eu onödigt byråkratiskt mellanled,somkostarslorapengar-mänga miljoner. Pengarna skulle kunna användas lill atl förbättrakvaliteten pä framför allt grundutbildningen. Justnu synes det vara politiskt omöjligt atl avskaffa regionstyrelserna. Tanken påmöjligheten måste emellertid hållas levande. känner lillden poliliska omöjligheten och måste därför hitta argument förregionstyrelsernas bibehållande, ävert om detta synes bereda vissa svårigheter.Avvecklingen ärden enda rena linjen. Administratörerna inom denna del avhögskoleväsendet kan beredas mera väsentliga sysselsättningar, liksom deinblandade politikerna. Vadbeträffar kårobligaloriet, dvs. obligatoriskt medlemskap i sluderandesammansluiningar,torde del nu stå ganska klart att det icke inom överskådlig lid går alt ersättadella med icke-obligatoriskt medlemskap, om -jag betonar om - desluderandesociala verksamheterna av olika slag skall kunna upprätthållas. Deprincipiella invändningar som förvisso kan resas mot ett obligatorium har tillsvidare lagts åt sidan. Verkligheten har tvingat till delta. Utskottetkonstaterar alt det trots ett omfattande utredningsarbete visat sig omöjligtatl nä en ur olika synvinklar acceptabel lösning av de problem som ärförknippade med ett avskaffande av kårobligaloriet. Det obligatoriskarnedlemskapel i studerandesammanslutningar skall alltså enligt utskottet tillsvidare bibehållas. Därom är vi eniga. Däremotär vi inle eniga om alt någon utvidgning av obligatoriet under ingaförhållanden får komma i fråga. Vi moderater utgår ifrån att obligatoriet,trots all del obligatoriska medlemskapet är tveksamt -det medger jag gärna - urföreningsfrihetens synvinkel, kommer att beslå avsevärd tid framöver.Möjligheten att undertiden utvidga obligatoriet, om inblandade parter skullefinna atl detta bäst Oänar saken, dvs. del arbeie som studentkårerna ansvararför, bör finnas. Observera att jag säger möjlighel - inte mer. Från ansvarigtstudenthåll föreligger önskan om en sådan möjlighel. Skulle en dylik möjlighelutnyttjas -jag är inle säker på atl sä ovillkoriigen kommer all ske -bör dellainte göra det svårare atl när tiden är mogen pä en gäng avveckla helaobligatoriet. Undermellantiden - jag tror som sagt all den blir läng - måste de studerande kunnafå ordna siu studerandefackliga, siudentsociala och servicemässiga arbete somdet för dem synes bäst och mest ändamålsenligt. Statsmakterna kan f n. -det ärbara atl konstalera - inle erbjuda etl alternativ Anslagtill högskola och forskning Anslagtill högskola och forskning tillobligatoriet som är della överiägset. Tyvärr, kan man säga. Jag ber atl få yrka bifall till reservationerna 1 och 2, fogade lillutskottets betänkande. EVAHJELMSTRÖM (vpk); 1 samband med atl högskolan reformerades uppsaltes en rad -bland demflera bra - målsättningar för den nya högskoleutbildningen. Rekryteringenskulle breddas, organisationen demokratiseras och utbildningen decentraliserasför alt nä ut till nya grupper. Uppräkningen skulle kunna göras lång.Självfallet är det för tidigt atl ge eu slutligt betyg åt reformen. Del ärockså för tidigt att relatera alla dessa pä papperet så fina målsättningar medden praktik som utvecklats vid högskolorna. Men jag kan inte underlåta attnågot peka på de drag som redan nu är märkbara. Del är drag som står i klarkontrast lill de utstakade målen. Del är också drag somvi från vpk varnade föroch som så nära sammanhänger med själva gmndvalen för reformen - en reformavsedd all effektivisera utbildningen, göra den rationellare och mer anpassadlill näringslivets behov av arbetskraft, inte till folkflertalels behov avutbildning. Harhögskolorna breddal sin rekrytering? Har den sociala snedrekryteringen viduniversiteten brutits? Nej, tyvärr-arbetarklassens andel är fortfarandeförsvinnande liten. Till formen har naturiigtvis universiteten någotförlorat sin feodala självständighet, men i huvudsak har reformerna stannat påpapperet. Speciellt de inre funktionerna har behållit sina tidigare drag medstarkt professorsvälde och kollegialitet. Hierarkin är obruten, och självaförvaltningen av högskolan sköts genom den nya beslutsorganisationen i långtSlörre utsträckning av ett slags korporaiivislisk sammanslutning, där destuderande får alll mindre att säga till om. Den byråkralisering, som reformeninneburit, har tyvärr förstärkts av den s. k. decentraliseringen. Harutbildningens innehåll och inriktning förändrats? Ja visst, men lill del sämre.De flesta utbildningar har fått kraftigt sänkta anslag - det lorde alla partierkunna vara överens om. Det räcker med en enkel matematik för atl konstatera.Försämrade resurser innebär också försämrade möjligheter till förnyelse, till fördjupningoch förändring. Vpkanser att en radikal omläggning av utbildningens innehåll måste komma lillstånd vid högskolorna. Det måste vara en utbildning och en forskning för enalternativ produklion, som kan sättas in i varvsarbetarnas och lekoarbeiarnastjänst liksom den måste kunna sättas in i kampen mot kulturkommersialismen. Fördelta krävs resurser och mer eller mindre en kulturrevolution vid högskolorna. Vihar i en rad motioner lill årets riksdag sökt utveckla hur en förbättring ochförändring skulle kunna komma till stånd. Tyvärr har utskottet avvisat samtligavåra krav, såväl vad gäller utbildningens innehåll, antagningssystem,organisation som dimensionering. Jag skall, herr talman, inte ta upp tiden medalt redogöra för alla dessa krav - de finns i motionen. emellertidta upp några områden, där det borde varit möjligt all uppnå slörre enhet iriksdagen, områden som är betydelsefulla för de studerande. Detförsta avser dimensioneringen. Där har utskottet med en infam skrivning noteratall vi anser det principiellt rikligt med en dimensionering, men man harförbigått atl tala om varför vi är motståndare lill avskaffandet av den friasektorn . Som vi framhållit tidigare måsle möjlighelerna atl få jobb eftergenomgången utbildning vara vägledande för dimensioneringen. styr man ensektor av samhället, nämligen ulbildningert, men bortser ifrån att denna s. k.styrning bara kan gagna kapitalet sä länge man inle också styr den ekonomi ocharbetsmarknad som de studerande kommer ut lill. Delandra området gäller rekryteringen och den med den nära sammanhängandestudiefinansieringen. Trots målsättningarna med högskolereformen har alltsåingen nämnvärd förändring inträffat vad gäller rekryteringen. Det är tveklöstsä all även om del främst är andra faktorer som försvårar en brytning avsnedrekryteringen, så underiättar inle nuvarande system för arbetarklassen attkunna studera. Det faktum all utbildningen nu skall spärras kommer ytterligareatt bidra lill detta. Det är etl känt faktum atl snedrekryteringen är hårdastvid de spärrade linjerna. Förutomförbättrade ekonomiska möjligheter och elt förändrat antagningssystem såbetyder givelvis en demokratisering av högskoleorganisationen mycket för altta till vara de studerandes erfarenheter och förändra utbildningens innehåll.Högskolan är alltså fortfarande djupt odemokratisk. Elt av de mestodemokratiska inslagen utgör de obligatoriska studerandesammanslutningarna. Samtligaövriga partier är här beredda alt för en mindre summa pengar i statsbudgetentumma på en av våra mesl grundläggande demokratiska rättigheter, nämligen varjemedborgares rätt atl själv få avgöra om han eller hon vill ansluta sig lill enförening eller inte. För det är vid pengarna skon kniper. Det är ingenomöjlighet att avskaffa obligatoriet om bara staten är beredd atl salsa medelpå hälsovård och andra sociala åtaganden. Nuär dessutom förhållandel det all somliga studerande är anslutna lillobligatoriet, andra inte. Del innebäratt fullt kaos råder på många hällilandet. Lagen om elektorsförsamlingar har starkt kritiserats av en lång radolika siuderandeorganisationer, och många har också bojkottat dessa odemokratiskaförsamlingar. Men utbildningsministern, socialdemokraterna och moderaternavidhåller all de skall finnas kvar. Vpk kräver i sin motion en i grundendemokratiserad högskola, där alla verksamma har lika stort värde och inle, somi dag, en professorsrösi är mångdubbelt mer värd än en studerandes. I ulbildningsuiskoitets betänkande finns också några andra frågorupptagna. En avser den situation de utländska studerandena och invandrarnalever i. Utskottet pekar på atl stora ekonomiska insatser görs för invandrarna.Visseriigen är fler insatser motiverade, säger man, men i nuvarande ekonomiskaläge är detta omöjligt. Värt krav att invandrarna bör ges möjlighel alt studerapå sina egna språk avslås därför. Utskottet säger t. o. m. atl detotillfredsställande förhållande som råder och som Anslagtill högskola och forskning Anslagtill högskola och forskning utestängeroerhört mänga invandrare frän högre studier skall beslå för överskådlig tid. Vikan inte acceptera denna inställning. Vi är väl medvetna om alt del skulle latid att starta högskolestudier pä samtliga större invandrarspräk pä de allmännalinjerna. Men det borde vara fullt möjligt atl undersöka exempelvisfinska, grekiska och jugoslaviska invandrares förutsättningar atl studera eltantal ämnen vid universiteten. Med utskottets negativism blir della aldrigmöjligl. Vihar tidigare framfört förslag, som kraftigt skulle förbättra de utländskastuderandenas ställning. Vi återkommer med dessa krav. Utskottet hänvisartill all en ulredning har tillsatts. Nåväl, men ett av våra krav gäller justdenna ulredning, nämligen att direktivert kompletteras så att målsättningenfortsättningsvis skall vara atl i första hand studerande med små ekonomiskaresurser skall beredas möjlighet all studera vid svenska universitet ochhögskolor. Ulskollel avvisar utan motivering också detta myckel rimliga krav. Slutligen,herr lalman, några ord om preventivmedelsforskningen. Del känns mänga gångerotillfredsställande all nära sammanhängande frågor splittras upp på olikautskott och behandlas vid olika tillfållen. Sä diskuterades t. ex. förtaveckan frågan om en utbyggd preveniivmedelsrädgivning i enlighet medGollandsprojekiet. skall vi ta upp ökade anslag lill forskningen inomsamma område. Men sådan är nu en gäng ordningen. Ulskollelavvisar på nytt vårl krav - denna gäng med motiveringen alt medicinskaforskningsrådet stöder några projekt inom delta område. Vi har inle förnekatdetta. Vad vi har framhållit är atl del är elt klart eftersatt område, särskiltmot bakgrund av hur många som utnyttjar p-piller eller ständigtanvänder spiral och även mot bakgrund av de mångmiljonvin-ster somläkemedelsföretagen har gjort pä våra kroppar. Forskningenär, herr talman, männens värld, där de fortfarande härskar i stort settoinskränkt - därav kanske del enligl uppgift bristande intresset för etl säSlorl och viktigt forskningsorhräde. Intresset för all utveckla preventivmedelför män är likaså ringa. Detta förhällande tycker vi all borde ändrapå. Vårt krav är synrterligen välmotiverat. Med della yrkar jag bifalllill samtliga vpk-motioner. I del här belänkandel behandlas anslagen lill fiertalet avfakulteterna.