prot · G20978 · 1978-12-31 00:00:00 — Men del är knappastnågonting man kan anklaga den nu sittande regeringen för Den har ju inle suttitså många månader all den kunnai påverka dessa saker . (vpk)kort genmäle: lalade om all jag hänvisar lill vad kommunminislernsade om all fått möjligheler att analysera oljan men att jagskulle ha glömt att nämna två andra. Det är mycket annal somjag inte haftmöjlighet att la upp, och det sade jag också från lalarslolen, därjag hänvisadelill debatten som fördes . Men,, om man nu i är kluven, som en stor partiledare engång sade, behöver man inte därför lala med kluven tunga. Jaghar hell enkelt hänvisat lill vad kommunminislern svarade på min fråga viddeballen i denna kammare . Jag tycker det var myckel underligtatt han spekulerade i att någon båt, antingen på in- eller utgående i Skagerackeller , skulle vara orsaken lill oljeulsläppet, när det var bevisatenligl kännare alt oljan legal i havet . Sedanär det ju så med dessa mullinaiionella förelag att det är deras vinstbegär delär fråga om. Vem kontrollerar alla dessa borrhål i , där de inle fålllag på vinstgivande olja, hål som ligger och pyser ut olja i havet? Skall manlita på förelagens ord om all dessa hål är cementerade? Vad finns del för organsom kontrollerar dessa multinationella företag? Del har satsats mycket pengardär ule i av dessa olika multinationella förelag. Och de skall ha sinapengar försl. Sedan får väl se när de kan få ul någol av vinsten, och detkan ta många . Delfinns andra saker i del här sammanhanget om oljeprover och annal som jag intenämnde. Del var en bål som gick på grund och råkade ul för katastrof vidBretagnes kust Del kunde mycket väl vara sä atl oljan därifrån genom strömmarförts genom till Bohuskusien. För del fartyg som strandade vidSydenglands kust logs inte heller några prov. Delär försl nu sedan denne man, , börial syssla med det hela som dethänder någonting. Regeringen har varit sparsam med sin aktivitet Och det är väländå underiigt all den man som skall ha hand om undersökningarna inle kan fågöra det på ulan skall ha alll annaljobb vid sidan om. Här borderegeringen gripa in, om inte gör del. () kortgenmäle: Jag Irodde inle all jag skulle behöva undervisa om detsystem vi har här i med självständiga.myndigheier och om regeringensmöjligheter att påverka dem. Vi kan väl låta del vara. Jagvar också närvarande vid deballen , GustavLorentzon, och hörde vad som sades. försöker , liksom i dendeballen, pådyvla kommunministern saker som han aldrig sade. Del endakonstaterande om oljan som kommunministern vågade göra i debatten var atl denkom från etl fartyg, efiersom oljan nog var av Mellersta Östern-typ. Omdetsedan var etl fartyg här eller där på väg äl etl eller annal håll vågade haninte framföra några som helsl gissningar om. Det är detta påpekande som GustavLorentzon får lill all del är fråga om teorier. Sedanvill jag säga någonting om vad log upp i sill försia inlägg,nämligen fiberbankarna. Del är helt riktigt all della är en myckel allvarligfråga. Del är gamla försyndelser - decenniers försyndelser - som ligger undervattnet, och i många fall rör del sig om allvarlig förgiftning. Frågan är vadsom är värst: all låta dem ligga där eller röra pä dem, om man kan det Viss experimenlverksamhethar nu påböriais. Del gäller framför alll Väslervik, där man kommillängst. Jag antydde tidigare atl jag är med i Nr 78 miljöskyddsulredningen,och om det kan vara till någon glädje för den Lorentzon är nästa del ivårt arbete just att se på vad man kan göra ål sådana jfebruari 1979 GUSTAVLORENTZON (vpk) kort genmäle: Del är inle fråga om all jag har pådyvlat kommunministern någonting somhan inte sade i deballen den 22 januari-så ligger det inle lill. Jag kanhänvisa lill protokollet, som jag citerade direkl ur. Del går an allkontrollera della även denna gäng. Menvad hade kommunminislern för medhjälpare den gängen, som kunde skriva etl svarsom i vissa delar var så uppåt väggarna - del är det frågan gäller. I det härfallet är del kommunminislern som får ta ansvaret, eftersom han stod försvarel. Men vem skrev det ål honom? Detfinns knappast någon i , varken sjöfolk, fiskare eller sjömän, somspekulerar i all del är ett fartyg pä in- eller utgående genomSkagerack-Nordsjön som är orsak till oljeutsläppet, när det är konstaterat atloljan har legal i havet och man vel all strömmarna kommerfrån , sköljer förbi den danska kusten och sedan gär upp längs detbohuslänska kustområdet. Varför svarar då kommunminislern pä del sätl som hangör? Varför inle säga: Vi har inle någon beredskap, vi visste inle om del hela.Del vore äriigare än all, som nu gör, gå upp och säga alt jagpådyvlar kommunministern något som han inte har sagt. Del gäratt kontrolleradelta i protokollet Närdetgäller fiberbankarna ärsaken den att milt parti är det enda som har tagit uppden frågan. Vi har tagit upp den lokalt, och vi har haft den uppe i -i frågor och i motioner. Vi är naturiigtvis lacksamma om den nu kommer upp lillbehandling i en så förnämlig församling som miljöskyddsulredningen, där TorkelLindahl är med. STIGJOSEFSON (c): När vi granskar dagens politiska silualion och riktar blicken framål,är del väl ingen fräga som slår sä i förgmnden som denna: Vad kan vi göra föralt förbättra den ekonomiska situationen i landel? Budgeten visar ellunderskott på ca 45 miljarder. Vi har fortfarande ell kostnadsläge som medförkonkurrenssvårigheter i förhällande lill flertalet andra industriländer. Investeringsviljani svensk indusiri ligger fortfarande på en läg nivå, trots den stimulans somutgår. Strukturförändringarna har varit stora mennödvändiga. RegeringenFälldins insatser för all dra oss ur den silualion som vi befann oss i påhösien 1976 har varit ytterst värdefulla. gäller såväl åtgärdernadevalvering och borttagande av allmänna arbetsgivaravgifter som del direkiaingripandet föratl bevara och säkerställa möjligheterna försvensk indusiri attexistera och utvecklas. Föralt vi bättre skall kunna möta framliden bör centerkravet på ettnäringspolitiskt program förverkligas. 6Riksdagens protokoll 1978/79:78-79 ären åtgärd av slor betydelse för all ta till vara, ulveckla och siödja de mindreoch medelstora företagen. Del är nu angelägel all resurslillgångarna för dessablir sådana att de kan förverkliga sin uppgift lill gagn för näringslivel ochdärmed för hela samhället. Ökad satsning pä forskning och utveckling ärnödvändigl, liksom alt stimulera etl nyskapande. Demindre och medelstora förelagen spelar en beiydelsefull roll, såväl beträffandeden totala produktionen som när det gäller elt nyskapande. Därtill kommeratl demindre och medelstora förelagen också haren myckel slörre flexibililel och kananpassa sig till en ny situalion. Mänga exempel härpå har framkommit under desenasie åren. Del är därför oerhört angelägel atl man från samhällels sida slårvakt om och lar lill vara alla deras möjligheler till utveckling. Riksdagensbeslut var ell värdefulll beslut för de mindre och medelstora förelagen.Och del är angeläget atl den posiliva syn som präglade riksdagsbeslulangående de mindre och medelstora förelagens roll i svenskt näringslivfullföljes i den kommande näringspolitiken. Elt problem för småföretagen är atldenna typ av förelag ofta är underieverantörer till de stora förelagen. Det ärklart alt delta har sina fördelar, men del skapar också en hel del problem. Detär därför som vi bör göra kraftfulla insalser för alt bygga upp elt mindreullandsberoende näringsliv med en starkare hemmamarknad som kan möla värtimportberoende. Förutsättningen för att åstadkomma detta är all man bevarar ensjälvständig, differentierad och spridd mindre företagsamhet. Kravenpå regional balans såväl inom som mellan olika landsdelar förutsätter ennäringsstruktur med många små enheter. Därför bör de arbetsmarknadspoliliskaålgärder som man tvingas sätta in vid exempelvis strukturförändringar vara avsådan art all de inle medför en ytterligare koncentration av befolkningen ochdärmed motverkar slrävandena all skapa balans i bebyggelse och näringslivmellan skilda regioner. InomMalmöhus län har yllersl besvärande sysselsällningssvårigheler inträffat underde . Nedskärningen av var\'ens verksamhel skapar speciella problemi och . Gummiindusirins problem har främsi drabbat Trelleborg.Även om neddragningarna främsi berör och , har de storbelydelse för länet i dess helhel. För atl moiverka konsekvenserna av deproblem som uppslår genom nedskärningen inom varvsindustrin har man frånstatsmakternas sida utlovat belydande insalser. Del är angelägel atl dennasalsning på ersäilningssyssel-sältning snabbi kommer i gång. Särskilt gällerdetla givelvis de tvä kommunerna , som i första hand är berörda.Men man bör eftersträva att åstadkomma ersätlningssysselsäitning även i andradelar av länet Många av dem som jobbar pä varven är bosatta på andra platser ilänet och pendlar f n. till eller . Även i övrigt förekommer enslor inpendling lill dessa orter, och det är därför angeläget all man vid enslruklurförändring verkligen eftersträvar en decenlralisering av jobben tillandra orter i länet, framför alll lill mellersta och sydöstra . För alt skapa nysysselsättning måsle den regionala utvecklingsfondens resurser-meddet lillskolt som den tillförs för just ersällningssysselsätlning vidnedbantning av varvsverksamhelen - utnyttjas effektivt och med beaktande av deregionalpolitiska mälsäilningar som är fasllagda. Därulöverförväntar jag att den regionalpoliliska proposition som regeringen kommer altpresentera skall innehålla förslag som innebär atl en merdifferentierad regionalpolitik för hela landet kan genomföras. Det förutsätterall man inle har den skarpa geografiska avgränsning som gäller, ulan allregionalpoliliska insatser i form av bidrag och lån skall kunna ske inom demindre regioner med svag arbetsmarknad som finns praktiskt tagel överallt ivärt land och även i . Minuppfattning är också all landslingen som regionala organ skall ha ett avgörandeinflylande över hur sådana regionalpolitiska insalser skall göras och fördelas. Jordbruketutgör också en betydelsefull del av näringslivet och spelar en stor roll frånsysselsättningssynpunkt inle minsl i glesbygderna. Vi ser därför medlillfredsställelse att regeringen nu lagt fram del förslag till jordförvärvslagsom i slort utarbetades under Fälldinregeringens tid. Förslagel innebär atl vifår elt starkare skydd än för atl bevara sambandet ägarebrukare. Denbostadsskyldighet som i vissa fall föreligger är ett effektivt medel för altförhindra spekulalion och ej önskvärda sammanläggningar. Jag vill ocksä hoppasatl den nya jordförvärvslagen skall bli elt effektivt medel för all förhindrafortsatt prisstegring och all den därmed skall ge möjligheler att bällreanpassa fastighetspriserna till avkastningsförmågan. Spekulation och tron påfortsatt inflation har medfört en prisnivå som skapat nära nog oöverkomligahinder för jordbruksinlresserade ungdomar att förverkliga målet all bli egnaföretagare som jordbrukare. näringspolitiska debatten spelar alltid skatte- och avgiftsuttag enbetydelsefull roll. Ifräga om företagsbeskattningen gjorde den dåvarande socialdemokratiskaregeringen ullalanden som visade alt man åtminstone delvisaccepterade all beskattningen av det i förelagen arbelande kapitalet uppskjutstill dess kapitalel las ur företagen. Fälldinregeringen genomförde betydelsefullaförändringar i denna riktning. För näringslivel är del angelägel atl riksdageni kommande beslut rörande företagsbeskattningen verkligen markerar sin som dellidigare framkommil posiliva inställning i denna fråga. Om man gör della kommerdet att skapa slörre intresse och slörre framtidstro i näringslivet ochsannolikt också stimulera företagen till större investeringar och störresatsningar på framliden. Sverigeärju ell land som har myckel omfatlande handel med omvärlden. gäller såvälexport som import. Del bör då också vara självklart all skalle- ochavgiftssystemet mäste vara sä utformat att det inte ställer svenski näringslivi en sämre situation än konkurrenterna i utlandet. Särskilt oroande är de nyasignalerna från socialdemokralerna om införande av en produklionsbeskattning.Likheten med arbetsgivaravgiften är betydande. Sker ingen avlyfining videxporten, kommer svensk exportindustri alt slällas inför orimligakonkurrensförhällanden, om etl sådant förslag skulle genomföras. Samma sak gällerkonkurrensförhållandel på hemmamarknaden. Svenska varor skulle belastas medavgifter som motsvarande importvaror går fria ifrån. Socialdemokralernager sken av all förslagel om produktionsskatt skulle vara etl effektivt medelför atl minska skatlelryckel för den enskilde medborgaren. Men vi skall dåkomma ihåg all omläggningar av skallesys-temel inte innebär skattesänkningar.Verkliga skattesänkningar åstadkoms försl när den sammanlagda produktionen geross ett större skalleunderlag eller om vi är beredda all minska på ulgifterna. Beiräffandeden sistnämnda vägen vel vi hur svårframkomlig den vägen är. Vi måste undvikaatl skapa nya svårigheler för svenskt näringsliv. Ipropagandan framstår de socialdemokraliska förslagen ofta så lockande-företagen får beiala - men kom ihåg alt oberoende av om skatter och avgiftertas ut via skattsedel eller moms eller genom avgifter på förelagen, sä kommerändå konsumenterna - vi alla - all vara med och betala. Riksdagenskall i vår enligt de proposilioner som aviserats falla beslut i mycket betydelsefullaskattefrågor. De tre stora skatieulredningarnas förslag har nuremissbehandlals, och förslag skall framläggas för . Två frågor harframförts framförandra i den nu pågåendeskailepoliliska deballen. Pel ärkommunalskatterna och det är marginalskatten. 1princip är nog alla överens om att skatleuttaget är för högt. Men landetsfinanser med etl underskott i budgeten på 45 miljarder lalar ett annal språk. Medandra ord: utrymmet för skallesänkningar är minimalt För del - och detgav vi uttryck för - anser vi all i försia hand åtgärder börvidtagas för all åstadkomma en bällre skalleuljämning mellan kommunerna och altett slörre medelsiillskoii bör ges frän stat till kommun via skatteutjämningen.Kommunalskatten är för de allra flesla inkomsttagarna den slörsia delen av dendirekia skallen. En sänkning av kommunalskatten innebär en skattesänkning föralla och innebär dessulom en lindring av marginalskatten. Därför är detangeläget all del sker en sänkning av kommunalskatten i försia hand. Riksdagenuttalade ju sig ocksä för delta i samband med höstens skattebeslut I denpolitiska debatten hörs ofta att skattesystemet är fel, vi måsle ha ett heltnyll skallesystem. Ochdet är givet att det finns delar av skattesystemet som är diskutabla. Men vihar nu under 1970-lalet haft ulredningar på hela skalteområdet Och likväl -detidealiska skattesystemel lycks ingen ha funnit Sanningen är väl den all vilycker all skalleuuagel är för högt, och i den silualionen blir inget skattesystemidealiskt. Uppgiften för oss är att göra skatteuttaget så rättvist sommöjligl med hänsyn till bärkraft och försöriningsbörda. Menvad som också är angelägel-ja, kanske renl av mest angelägel-är att del förs ensådan näringspolitik, en sådan polilik över huvud laget, alt underlaget förvärt välstånd kan växa så all den del vi själva får behälla inte blir mindreutan tvärtom större. Under della anförande övertog andre vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. ANNA-GRETASKANTZ (s): I milt anförande kommerjag all beröra några frågor som gäller omsorgenom de äldre. Men innan jag gör det vill jag deklarera att vi socialdemokraterslår fast vid våra löften till pensionärerna om ATP-syslemei och om värdesäkrafolkpensioner. Deäldre har enligl vår mening rätt all få del av del välstånd de själva har varitmed om alt bygga upp. Under den socialdemokratiska regeringsperioden ladesgrunden för pensionärernas silualion i dagens och morgondagens samhälle. Delfinns anledning erinra om atl del var socialdemokralerna som i hård kamp mol deborgerliga drev igenom ATP. Den striden ligger inle mer än 20 är lillbaka itiden, men mänga lycks ha glömt eller vill inte kännas vid de diskussioner somdå fördes. Förden enskilde har ATP betytt ökad irygghel och frihet - direkt motsatsen lillvad de borgerliga förespådde. ATP har fåll allt större betydelseför alll fler människor. Trotsstora insalser för au öka pensionärernas ekonomiska trygghet och för deras vårdoch omvårdnad visar undersökningar atl del föreligger många brisler då delgäller omsorgen om de äldre. fortsatt reformarbete på delta område är bådeviktigt och angeläget Densocialdemokratiska regeringen tillsatte 1974 en ulredning med syfte all göra enundersökning av åldringsvården m. m. Denna undersökning redovisades i slutet av1977 i betänkandet Pensionär '75, en kartläggning med framtidsaspekler(SOU1977:98). Undersökningen har gett värdefull informalion om hur ålders- ochförtidspensionärer lever i dagens samhälle, och den understryker atl del iåtskilliga avseenden brisler i samhällels insatser. Vianser att det malerial som tagils fram genom undersökningen bör följas uppgenom ell samlal arbete, som inriktas pä utarbetandet av ell konkrethandlingsprogram enligl de riktlinjer som vi redogör för i vår motion omäldreomsorgen och som lar upp frågor som gäller service, omsorg och värd för deäldre. Viföreslår all hos regeringen begär att en parlamentarisk ulredningtillsätts med denna uppgift Genomall anlalel äldre kommer all öka betydligt , blirproblemen kring åldrandet och de äldres situation en av de viktigaste socialafrågorna framöver. Samhällels omsorger för de äldre måsle utformas så, alt deså långl som möjligt kan leva ett normalt, självständigt och aktivt liv. Basenföräldreomsorgen blirdärfördet ordinära boendet. Möjligheterna att bo kvarhemma kan öka betydligt genom olika insatser från samhällels sida. a. upprustning av bostäder, utbyggd social omsorg och medicinsk vård ihemmen samt bällre allmän service. Även om man på olika sätt kan begränsabehovet av särskilda boende- och vårdformer för de äldre kan de ändå inte hellundvaras. En ulbyggd primärvård inom hälso- och sjukvårdeninnebär en viktig Irygghelsskapande faktor för de äldre. Vårdcentralerna måste,menar vi, bli centrum när det gäller alt leva upp lill principerna omhelhetssyn, närhet och tillgänglighet i vården. Denöppna distriklsvårdens utbyggnad måsle ske på sådanl säu alt den skaparförutsättningar för fortlöpande konlakl mellan patient och läkare. En bätlekontinuitet i värden kommer också att uppnås i takt med all antalet utbildadeläkare ökar. Densociala har byggts ut . Den bör enliglvår mening vidareutvecklas mol en organisation, där tonvikten ligger pälagarbete inom geografiskt avgränsade områden. Detär också angeläget atl hemsjukvården byggs ul i snabb takt och med etlförbättrat medicinskt innehåll. Stora fördelar skulle kunna näs genom enutvecklad samordning mellan hemsjukvården och den sociala . Genomökad samverkan mellan sjukvårdsutbildad personal och den sociala hemtjänstensvärdlag kan goda möjligheler skapas för ökat stöd och hjälp lill de äldre. Enomedelbar uibyggnad av långtidssjukvärden och hemsjukvärden är en synnerligenangelägen uppgift. Den är sä myckel mer angelägen som vi vel att ca 10 000patienter väntar på plats inom långtidssjukvården. Vi vel också atl deäldre och deras anhöriga känner oro för alt behöva slå utan lillräckligavårdmöjligheler, liksom all de äldsta blir allt fler och all värdbehoven därmedökar. Detlaförhållande var bakgrunden lill de moiioner och det utbyggnadsprogram förlångtidssjukvården som vi lagt fram vid 1977 och riksmöten. Vibeklagar atl den borgerliga riksdagsmajoriielen inle kunnai ge sill siöd ätvårt förslag. genomförande av värt program skulle ha varit till slort gagnför de äldre. 1fjol avstyrkte utskollet vår motion med moliveringen atl frågan om en uibyggnadav långtidssjukvården skulle behandlas i överläggningen med det har inle skeli någon-ling, utan del har bara bliviten förhalning och en fördröjning av utbyggnaden. Vikommer emellertid atl fortsätta alt driva denna fråga, och vi har därför tilldelta lagt fram förslag om omedelbara åtgärder för en kraftigförstärkning av långtidssjukvården. Vi föreslår där all elt konkret handlingsprogramfastställs , innebärande all långtidssjukvården byggs ut medca 10 000 nya platser . Programmet bör ocksä innefattaen personalökning med ca 15 000 nya ijänsler, omräknade lill heltidstjänster,vilket kan beräknas motsvara en sysselsältningsökning med ca 25 000 anställda ilångtidssjukvården. Viföreslär vidare all del i samverkan med upprättas en plan,ell ulbyggnadsprogram. Ävenom sjuk värden är en landstingskommunal uppgift, anser vi alt staten ekonomisktbör medverka till planens genomförande. Statsbidrag bör enligt vår mening utgåtill långtidssjukvärden under fömtsällning all sjukvärdshu- vudmännenåtar sig all genomföra en utbyggnad av den omfattning och den inriktning somangivits i utbyggnadsprogrammet. Förslagenom omedelbara insalser för långtidssjukvårdens uibyggnad kräver också ålgärderpå ulbildningsområdet De mer långsikliga frågorna har sin naturliga plals ipågående utredningsarbete, bl. a. inom gymnasieskole-uiredningen. Enligl vårmening bordel vidare vara angelägel atl genom bl. a. åtgärder av studie- ochyrkesorienterande natur fä elt ökal intresse för utbildningar med sikte pålångtidssjukvården. De överläggningar med som vi förordat ifräga om långtidssjukvårdens uibyggnad bör även gälla hur man skall tillgodosedel ökade utbildningsbehovet Somjag sade redan i börian av mitt anförande är det för oss socialdemokrater ensjälvklarhet att slå vakt om uppnådda reformer förde äldre. Men det gäller attskaffa de medel som behövs för all möta anspråken. har ien särskild framställning redovisai behovet av höjningarav avgiften för den allmänna tilläggspensionen under 1980-1984. Under dekommande åren ökar pensionsulbelalningarna mycket merän avgiftsinkomsterna vidoförändrat avgiftsuttag. Verkei har föreslagit en ärlig höjning avATP-avgiflen. Vi vill för vår del understryka vikten av alt regeringen läggerfram förslag i denna riktning. Vidsidan av pensionerna spelar bosladsstödet en viklig roll för den ekonomiskagrundtryggheten för de äldre. Del möjliggör för dem att efter pensionsåldern bokvar i sin egen miljö så länge som möjligl. Detnuvarande bostadsstödet har dock flera brisler. De kommunala bosladslilläggenvarierar kraftigt mellan olika kommuner, och de är i mänga fall mycket låga. Vianser del angelägel alt åtgärder genomförs för atl förbättra detkommunala bostadstillägget Del är del kommunala bosladslill-läggei som har denstora betydelsen för pensionärernas möjlighel alt ha en god bostadsstandard.Nästan 800 000 pensionärer har della stöd. Men inemot 70 000 pensionärer färdet stalskommunala bostadsbidraget Ändringar i della syslem påverkar de äldresekonomi. Budgetförslagetinnebär i denna del försämringar för de äldre, ja, för mänga en försämring mednära . Vi accepterar inle denna försämring somfolkpartiregeringen föreslår. Därför föreslär vi all den nedre hyres-gränsenskall vara oförändrad och all inkomslgränsen för oreducerat bidrag för hushållutan barn skall fastställas till . Visocialdemokrater lägger slor vikl vid insatser för omsorg och vård av de äldre.I della ingår ocksä atl aktivt siödja del arbele och den verksamhet sompensionärernas organisationer bedriver lokall, regionall och centralt Densocialdemokratiska regeringen böriade lämna direkia statsanslag till pensionärsorganisationerna.Nu ger staten . Vi anser all della anslag bör höjas lill 1,2 milj.kr. Pensionärernaberörs av samhällets beslut pä en rad olika punkter. Vi föreslär därför, altinnan beslut fallas som är av vikt för pensionärerna, skall regeringen och decentrala statsmyndigheterna överlägga med företrädare för pensionärerna. Enliglvår mening bör genom ell särskilt uttalande slällasig bakom en sådan ordning. Möjlighelernaall tillgodose pensionärernas behov av ekonomisk Irygghel och omsorg äremellertid i hög grad beroende av värt samhälles allmänna utveckling. Del storabudgelunderskoltel under den borgeriiga regeringsperioden har letl tillbelydande problem.