prot · G20935 · 1978-12-31 00:00:00 — Detprimära för all skapa full sysselsältning måste vara att industrisysselsättningenökar. Trots de arbetsinsatser man nu gör med omskolning, beredskapsjobb osv.,blir det i det nordligaste länet inte någon sådan ökning. Tvärtom är det så atllänets stora basindustrier sviktar. minskar successivt sin personal. Dethar i hög grad skett genom s. k. naturlig avgång. Man nyanställer inte trotsatt man befinner sig i en region som verkligen skriker efter jobb. Ni lyckadestorpedera 80. Det som skulle bli fiera lusen nya jobb förvandladestill en deprimerande motsats. minskar man också antalet anställda där. Visslfinns det anledning till bekymmer. I de statliga träindustrierna går verksamheienpå spariåga. Det sker ingen ökning av antalet anställda. Tvärtom, man planeraratt lägga ned en fabrik i . Skogsbruket skärs ned osv. Delär problem av sådana dimensioner, , atl de inte kan lösas genom demedel som utlovas för atl motverka arbetslösheten. Vad som behövs är stora,mycket stora projekt i del nordligaste länel, och det finns flera sådanafärdigutredda, som vi vet. Vilycker att man skall sälta i gång med 80 igen, all man skall ta uppfrågan om en aluminiumfabrik i del mest vattenexploalerade området, nämligenJokkmokk som kippar efter andan, alt man skall rädda karlongfabriken iKarisborg, alt man skall sätta stopp för planerna på att lägga 0/77åtgärderför att öka sysselsättningen ned wallboardfabriken iPiteå. Jag tror alt man måste satsa myckel stora pengar, miljarder, på attetablera en verkstadsindustri i Norrbollen. Ni skall inte försöka inbilla varesig er själva eller oss alt man kan lösa problemen genom de åtgärder somföreslås i proposilionen. Fär jag fråga; Finns del över huvud laget någon planför den industriella uppbyggnaden och för vidareförädlingen? Jag tycker nogatl den här debatten ulgör en bekräftelse på atl en sådan plan inte finns.Lever vi i det planlösa samhällel? debatt med förutvarande induslriminislern för någon lid sedanefterlyste jag en generalplan för en näringspolitisk uppbyggnad i ansåg då inte alt någon sådan behövdes. Jag förmodar atl delsamma är ocksåden nuvarande arbetsmarknadsministerns mening. Vi har inle torpederat 80 - vet också mycket välatl det var en bister verklighet som omöjliggjorde uiförandei av det projektet;del fanns icke någon marknad för det. Vill rekommendera oss atllägga ner miljarder på projekt som icke synes ha någon framtid? Det trorjag är en dålig hjälp lill hans väljare uppe i . En annan sak som han tog upp och som jag vill nämnaär . Del råkar fakiiski vara sä all i samma proposilion som jag lidigarehar refererat lill och som innehåller elt förslag om resurser för arbetsmarknadspolitiskainsatser finns också 550 milj. kr. upptagna för just en satsning i Piteområdet.Jag tycker atl de båda exempel log var sällsynt dåligt valda. (apk); Del är också på det sättet att arbetsmarknadsministern och jag har heltolika utgångspunkter för vårt resonemang. tror på detprivalkapiialistiska samhället - han är ju själv anhängare av det. Han äranhängare av elt system som innebär atl ett fötal rika styr, äger och bestämmeröver produklionen, över om folk skall ha jobb eller vara arbetslösa och över omde pengar som de arbetande har slitit ihop skall investeras på hemmaplan ellerutomlands. Delär klart att man kan bolla med arbetslöshetssiffror och siffror som gäller ökalslöd för alt, som det heter, "bekämpa arbetslöshetsstatistiken". Menalla vet att situationen nu är oerhört allvariig och alt den verkligaarbetslöshetssiffran är så stor alt man med all rätt kan använda termenmassarbetslöshet. Den verkliga arbetslösheten gäller en halv miljon människor.Det är naturiigtvis riktigt att det heller inte var bra ; man kan gottsäga det till de socialdemokrater som fromt vrider sina händer och tyckeralthär ser ni hur åt helsike det gick när vi fick en borgerlig regering. Mensilualionen har undan för undan förvärrats under de år som har gått. Nusäger i interpellationssvaret, på tal om trepartiregeringensinsaiser för alt bekämpa arbetslösheten, atl trepartiregeringens insaiser talarför sig själva. Ja, det kan man verkligen hålla med om, och man kan säga: Gudbevare oss för fortsättningen - i finns inte rätlen tillarbele. Mol de sista orden som yttrade vill jag replikera att ifolkpartiets är fler människor i yrkesverksamhet än lidigareunder vår historia, nämligen 4 100 000. Det antalet kan icke i något skede tidigare. ALFLÖVENBORG (apk): Del vi bör utgå från nu är au del i realiteten finns en halv miljonarbetslösa människor. Del ärju detla som är det allvarliga. Sysselsättningenär ett så stort och allvariigl problem atl man måste tillgripa hell andraåtgärder än vad som här diskuteras och planeras från regeringens sida. Jagläste , innan jag gick upp i den här debatlen, en rapport från statensindustriverk som kom ut för inte fulll elt är sedan, där det fastslogs atl varttionde industrijobb kommer atl försvinna framtill är 1982. ser vi vad somhäller på atl hända. Får de styrande som de vill kommer varvsnäringen atlkrympas så att lusentals jobb försvinner, lekoinduslrin halveras, gruvor läggsner, ;s strukturplan innebär alt tusentals arbeten försvinner. Listan kundegöras myckel längre, men den speglar den oerhört allvarliga situationen försvensk arbetarklass. Det problemet löser man inte genom omskolning ochberedskapsåtgärder. Det kan bara lösas genom en planmässig industriellutbyggnad, och den skall inte ledas av de kapitalkrafter som har kört nerviktiga industribranscher i botten. Den skall ledas av de arbetande och denmåste ägas av samhället. Den offensiven måste till, menar jag, för atl skapanya jobb. Men det finns ingen sådan framtidsplan möjlig att spåra i regeringensdokument och deklarationer. Del måsle man tyvärr konstatera när mankonfronteras med de borgerliga-statsrådens ordsvall i de här frågorna. Omåtgärderför att öka sysselsättningen Jag tvingas fresta talmannens tålamod mot bakgrund av attAlf Lövenborg gjorde sig skyldig till en, tyckerjag, mycket allvariigföriöpning när han sade all det finns 500 000 arbetslösa i vårt land. AlfLövenborg borde hålla sig lill den vanliga statistiken. Det finns 89 000arbetslösa, och den siffran har man fölt fram med en metodik som används i allajämförbara länder. Försök icke göra gällande atl det är någon annan siffra viskall tala om då vi diskuterar arbetslösheten i . Det är lika hopplöst, , att försökatala om hur många arbetslösa det skall bli där eller där framöver. Delväsentliga är ju om dessa människor kan finna en alternativ sysselsättning, ochdel hoppas jag vi skall klara. Dagens arbetslöshetssiffra är -jag säger delännu en gång - 89 000. (apk); Statsrådet vill krypa bakom den officiella statistiken. Den är allvarlignog, men jag lycker att den är ett dåligt skydd. 0/77betydelsen för sysselsätlningen av Slalligl stöd till multinationella förelag Närjag lalar om en halv miljon arbetslösa talar jag utifrån det som alla vet,nämligen att den officiella statistiken icke ger den sanna bilden av lägel . I statistiken kommer inle mängder av kvinnor med; det finns mångadeltidsarbetande som inle sätter sin prägel på den här statistiken och delfinns massor av ungdomar, som jag själv känner, som icke finns med i någonarbetslöshetsstatistik. Den riktiga bilden visar betydligt fler än de 89 000arbetslösa som statsrådet talar om. Överiäggningenvar härmed slutad. § 7 Om betydelsenför sysselsättningen av statligt stöd till multinationella företag InduslriminislernERIK erhöll ordet för alt besvara/?o////rt,i;e/s (apk) anmäldainterpellation, 1978/79:44, och anförde; Herrialman!Rolf Hagel har frågat mig om jag anser mig ha full garanti för all statligtstöd till multinationella svenska företag främjar sysselsättningen i . Interpellantenframför som bakgrund lill sin fråga vissa påståenden vilka jag först skallkommentera innan jag besvarar den ställda frågan. som träffades mellan dåvarande induslriminislern och ABElecirolux innebar bl. 9. alt koncernen gjorde ett ovanligt sysselsäUningsåtagandeför att trygga jobben för flertalet av de anslällda vid AB JärnförädlingHälleforsnäs, vilka annars med största sannolikhet skulle ha föriorat sinsysselsättning. Det bör noteras atl gjorde dellasysselsättningsåtagande gentemot de anställda vid elt företag, AB Järnförädling,i vilket man inte tidigare haft några direkta iniressen som ägare, kund ellerleverantör. Ulöver del direkta sysselsällningsätagandet har Eleciroluxförklarat sig berett alt svara för genomförande av investeringar om 25-30 milj.kr. Uppgörelsen med min företrädare föriitsättervidare atl slalen skall bevilja koncernen ett räntefritl avskrivningslån på 70milj. Regeringen har förelagt eU förslag (prop.1978/79:43) om della och kammarens ledamöter kommer således atl få tillfälleatt diskutera denna uppgörelse i slorl och dess enskilda detaljer i sarnbandmed atl förslagel skall behandlas. Medanledning av de av citerade uppgifterna frän LO;s undersgkningom sysselsättningsutvecklingeni och utomlands förde största svenska multinationella företagen -däribland Elecirolux - kan det vara av intresse atl redovisa några preliminäraresultat från en liknande undersökning som genomförts inom avarbetsgruppen för multinationella förelag. Undersökningen omfattar de 18största svenskägda induslriKoncernerna, största med avseende på antaletanslällda utomlands . svarade det årel för avdel totala antalet anställda i utländska förelag ägda av svenskaindustrikoncerner. Mellan åren 1963och 1977 var sysselsättningen oförändrad ide företagsenheter som dessa koncerner hade i ,om man räknar bort förelag som köpts upp. ökade antaletanslällda i dotterbolag utomlands med nära 140 000, vilket utgör en drygfördubbling. Under den senare delen av - t. o. m. 1977 -har för samma företag antalet anslällda i minskat med ca 10 000, ellermed , medan sysselsättningen utomlands ökade med ca 30 000 personer ellerknappt 15 96. Denna ulveckling avviker frän den för det totala antaletsysselsatta i hela tillverknings- och gruvindustrin i . Enliglstatistiska centralbyråns industri-statistik har del totala antalet sysselsattaökat med knappt 3 000 eller . Verkstadsindustrin- i vilken 13 av de 18 mullinationella förelagen huvudsakligen är verksamma -har haft en något högre ökningstakt, ca 18 000 sysselsatta eller 4,5 96. Denhär beskrivna utvecklingen har medfört en tyngdpunklsförskjulning av deundersökta företagens verksamhet. Andelen anställda utomlands har sålunda ökalfrån 40 1963 till 54 1973 och till , om man bortserfrån förelag som har förvärvats i . Om uppköpta företaginkluderas är moisvarande andelar resp. år , och 51,1 %.Elecirolux passar väl in i denna ulveckling, även om delta förelag framför alltkännetecknas av alt den snabba tillväxten utomlands till största delen skettgenom förvärv av förelag. ökade antalet anställda iSverige med 500 eller 5,9 96, om uppköpta företag elimineras. Den utländskasysselsättningen i Elecirolux förändrades mycket starkt med 30 000 personereller 250 96. Ökningen t. o. m. var 17 000 personer utomlandseller ca 60 96, som den inhemska sysselsättningen minskade med 1 000,vilket betyder en nedgång med 4,3 96. Dehär lämnade uppgifterna betyder inle att man med nuvarande kunskapsunderiag kansäga atl effekten av utlandsinvesteringarna är negativ för sysselsättningen iSverige. Föratt kunna uttala sig om detta måste man ju veta vad som skulle haskett om företagel inte hade investerat utomlands. Det är gentemot utfallet aven sådanl alternativ som de tidigare redovisade bruttosiffrorna bör utvärderas.Det finns dock anledning alt mycket vaksamt följa utvecklingen, och del är bl.a. därför som regeringen tillsatte valutakommiitén ochutredningen om de internationella investeringarnas näringspolitiska effekter.När dessa två kommittéer tagil fram elt faktaunderlag kan regeringen besluta omde åtgärder §om behövs. Jag utgår från atl utredningsarbetet sker med störstaskyndsamhet. Dessa frågor bevakas också kontinueriigi av arbetsgruppen förmultinationella företag, i vilken jag är ordförande. Sambandetmellan statligt slöd och den här beskrivna sysselgällningsui-vecklingen för demultinationella företagen är av mindre betydelse. Demultinationella företagen kan ansöka om och erhålla ojika former av statligtstöd på samma villkor som gäller för övriga företag. Låt mig som exempel nämnadet regionalpoliliska stödet. När ett fö.retag ansöker om sådant stöd, oavsettom det är multinationellt eller ej, anl 0//7betydelsen för sysselsättningen av slalligl slöd till multinationella företag 0/7/betydelsen för sysselsättningen av statligt stöd till multinationella företag del statligaregionalpolitiska stöd som givits ål multinationella företag varit marginellt iförhällande till de totala beloppen för sådana åtgärder. Svaretpå fråga är således att olika former av statligt slöd ärtillgängliga även för multinationella förelag, fömtsalt att förelagen ävenuppfyller de villkor som blivit fastställda för de enskilda stödformerna ochsom har ansetts ge vederbörlig garanti för att ändamålet med stödet skallförverkligas. (apk); Jagber alt få tacka industriminister för svaret på min interpellation. Iinierpellationens inledning berör jag mycket rikligt AB ochföretagets köpslående med såväl stal som kommuner i vårt land. Del är enverksamhet som mänga gånger har bedrivits under former som myckel väl kankännetecknas av alt kommunerna har befunnit sig i en siluation där man harförhandlat med kniven på strupen. Den affär som berörs i inledningen har sinförankring i en stad som både industriminister och jag känner väl lill.Resultatet av den affär som Elecirolux gjorde där kan inte ens med störstavälvilja betecknas som lyckosam eller acceptabel förGöteborgs kommun. Jag avsernaturligtvis spelet kring Facilfabriken. Det är också bötesbelopp från denaffären som ingår i Hälleforsnäsdiskussionen. Industriministern sade att visenare skall återkomma till den här problematiken, och jag kan acceptera att vigör det i ett annat sammanhang. Meninterpellationen har naturiigtvis en betydligt mer allmängiltig bakgrund änenbart fallet . Den handlar om den statliga slödpolitik som frånbörjan riktade sig till mindre förelag och företag i glesbygd men som ändratslill alt i huvudsak vara ett instrument för de stora monopolen i landet.Stödåtgärderna verkar främst för en ytteriigare koncentration och tilllagandemonpolisering av svensk industri. Härtill kommer den lilltagande ulflyttningenav induslriarbetsplalser från till utlandet. Omfattningen av dennaulflyltning harjag belyst genom atl använda siffror som framlagits av LO:sutredningsavdelning. Siffrorna visar alt sysselsätlningen i 22 multinationellaföretag ökade med 1 96 i , medan man i utlandetökade antalet syseisatta med 11 96. minskade antalet sysselsatta iSverige med 3 970 personer, medan företagel utomlands ökade antalet med 14 635personer. Isvaret hänvisar industriminister till en annan ulredning, som gjoris inomregeringskansliet av en arbetsgrupp för multinationella företag. I den har mantagil med de 18 största svenska företagen med avseende på antalet sysselsatta iutlandet. Ulredningen visar alt dessa företags antal anställda under perioden1963-1977 var oförändrat i , medan det i utlandet ökade med 140 000.Electrolux ökade antalet sysselsatta i med 5,9 96, medanman i utlandet ökade med 250 96. Dessa slora multinationella förelagsökningstakt här hemma ligger under den som gäller inom de branscher där de ärverksamma i . Dessa förhållanden harjagpekat på och ställt frågan huruvida statsrådet anser att del finnsgarantier för atl det statliga stödel främjar sysselsätlningen i vårt egetland. På denna fråga svarar industriminister med att ge ytteriigareexempel på motsatsen, nämligen genom alt yllerligare understryka den trend somhar varit bakgrunden till min interpellation. Den ulredning som arbetsgruppeninom har gjort talar nämligen exakt samma språk somLO-ulredningen. Industriminister kommer till slutsatsen all vi inte hartillräckligt kunskapsunderlag för atl säga alt effekterna avutlandsinvesteringarna är negativa för sysselsätlningen i Sverige-där skiljersig naturligtvis våra åsikter ål. Jag citerar; "Föratt kunna ultala sig omdetta måste man ju veta vad som skulle ha skett om företaget inte hadeinvesterat utomlands. Del är gentemot utfallet av ett sådant alternativ som detidigare redovisade brullosiffrorna bör utvärderas." Men,bäste , är det möjligt att föra en konkret diskussion med en sådanutgångspunkt? Jag erinrar mig en känd politiker i den här församlingen som sadeatt om inle del där om-el hade funnits, sä kunde han ha seglat till påelt järnspett. Det är ungefär samma diskussion man kommer in i när fråganställs på detla sätt. Vi kan naturligtvis aldrig få en exakt redovisning av vadsom skulle ha hänt om förelagen inle hade fört ut arbetstillfällen från vårtland och förlagt dem lill andra platser. Detlaär elt sätt att icke vilja diskutera konkret utan i högsta grad abstrakt. Jaghar gett konkreia siffror på utvecklingen. har understrukitutvecklingstrenden med de siffror som redovisats. Allting talar alltså för ochvisar på vad LO-ulredningen kom fram till, att de företag som så att säga mestexporterar arbetstillfällen till andra länder är sämst när det gäller att skapaarbetstillfällen i vän eget land. ErikHuss säger vidare atl del statliga stödet till de här förelagen har mindrebetydelse närdet gäller de multinationella förelagenssysselsäUningsutveck-ling. Jag delar inte uppfattningen om storleken av stödeloch den betydelse det har. Men jag inskränker mig till atl säga att det är minbeslämda uppfattning att de bidrag som tas ifrån del svenska samhällel och desvenska skattebetalarna inle lill någon enda del får användas till åtgärder somleder till att vårt land förvandlas till en industriell kyrkogård. 0/77betydelsen för sysselsättningen av statligt stöd till multinationella företag Jag noterar med tillfredsställelse att liksom jag tycker atlvi nu inte skall gräva ner oss i Electroluxaffären. Den kommer ju upp som ettseparat och i riksdagstrycket då väl dokumenterat ärende. Låt mig bara kortkonstatera atl när kontrasterar den ringa men dock ökning med 500människor av sysselsättning i som ägt rum under jämförelseperiodenmot den väldiga ökningen utomlands, så går han förbi det fakium att det är enökning som huvudsakligen har skett genom atl har köpt större ochmindre företag i utlandet. Och del kan i varje fall inle betecknas som utförselav jobb när man övertar jobb som redan finns i resp. land. Sedan lill den merallmänna frågan: sade atl jag svarar på hans 3 proiokoll 1978/79:35-36 Ombetydelsen för sysselsättningen av statligt stöd lill multinationella Jörelag interpellation med altange en rad siffror från undersökningar som vi själva gjort och som i självaverket ger siarkare uttryck för den tendens som är orolig för. Jaghoppas att inle beklagar sig över alt vi hederligen redovisar ettmaterial som för honom är rätt användbart -användbart om man inte bryr sig omalt försöka analysera de bakomliggande sammanhangen, och det ärju det som RolfHagel inte lycker atl man skall göra. RolfHagel bevisar med elt påstående det som skulle bevisas. Han sägeratl delhandlar om alt föra ut arbetstillfällen. Men det är detta som jag iinterpellationssvaret säger att vi inle vet och icke kan utläsa ur siffermaterialet.Det är faktiskt inte alldeles likgiltigt att veta vad man lalar om, att haanalyserat orsaker till en företeelse för att komma fram lill vad somegentligen har skett. Deltatyckte LO, som åberopade, och därför skrev LO till dåvarandeindustriministern och begärde utredning. Del är detta som pågår, och det är detjag åberopade - utredningar som skall försöka analysera de sammanhang ochorsaker som finns bakom de här siffrorna. (apk); Vihar ett sakmaterial som bygger på undersökningar gjorda mellan 1963 och 1977.Resultaiei av dessa undersökningar pekar alla i en myckel bestämd riktning,även om man tar hänsyn lill i vilken ulslräckning företagen har ökatsysselsättningen här jämfört med likartade företag inom samma branscher iSverige. Vilket man än väljer av de stora företag som finns uppräknade finnerman exakt samma trend. Och del är inle precis någon del gäller - del är14 år man kan studera förhållandet pä. Jagvill också påslå alt det inte bara är i värt land vi kan dra slutsatser om vadsom har hänt med de multinationella företagen. Del har över huvud laget sketten förändring av arbetsfördelningen länderna emellan i hela den kapitalistiskaväriden på grund av de mullinationella företagens säll alt spela ul det enalandets arbetskraft mot del andras. Atl industriländerna har drabbats av dennautveckling råder del inget som helst tvivel om. Sedanlill frågeställningen hur man skall se på köp av färdiga förelag i utlandet.Ja, om man använder pengar, som har slitits ihop av svenska jobbare och somskulle ha använts lill atl här förnya fabriker eller bygga nya fabriker ochskaffa fram nya produkier, lill att köpa fabriker i andra länder -har man dåberövat värt land arbetstillfällen eller inle? För mig är det solklar! : Man hardå berövat vårt land arbetstillfällen. Det kanske vi kunde bli överens om. Jaglycker del är en vikiig fråga. Islällel för atl investera här investerar man på andra håll. Även om man inledirekl har lagt ner arbetstillfällen här, plockat människor ur produklionen,har man förhindrat all nya människor kommer in i produktionen under de kommandeåren. Det kallar jag också för stöld av arbetstillfällen. några saker i sitt resonemang. Påsenare år har investeringarna i utlandet hell eller huvudsakligen -vanligenhelt - baserats på upplåning utomlands, vanligen i del land där investeringenskett. Man har alltså inte frän den svenska kapitalmarknaden dragit undan medelsom kunde användas för svenska investeringar, om sådana hade en grundval. Jagvill återkomma till del slörre sammanhang som berörde inledningsvisi sin replik, nämligen om jobb förs ut eller inle ur . Delär eu mycket komplicerat sammanhang med väldigi många aspekter som ligger bakomulvecklingen av industrisysselsätlningen i och den svenskägdasysselsättningen i utlandet. Men en faktor spelar i varje fall mycket lilenroll, och det är jusl del som den här inlerpellationen sägs handla om, nämligenstatliga bidrag till multinationella förelag. De spelar i detta sammanhang enmyckel marginell roll. 0/77betydelsen för sysselsättningen av statligt stöd lill multinationella .företag (apk): Delär omöjligt för mig att säga vilken roll bidragen spelar i konkreta siffror.Men jag anser inte atl någon del av bidrag som ges av svenska skattebetalarespengar skall användas föratt beröva svenska arbetare arbetstillfällen - inlenågon del skall användas lill del! Del spelar alltså egentligen inte någon rollhur stor den delen är. Det är en principsak att man inte skall använda statligtstöd pä delta sätt. Industriministernsäger atl man lånar upp pengar utomlands. Del ligger säkert också en vissriktighet idel påslåendet-del bestrider jag inle. Men jag vet också vilkaotroliga möjligheter de multinationella företagen har lill kapilalulförsel avolika slag, något som vi inte kan kontrollera. Vi har båda erfarenheter av hursvensk varvsindustri i princip har lagts ned genom kapilalulförsel på olikasäll och skapande av arbetstillfällen på andra håll i världen. Det kan inlevara någon hemlighet. Delta är alltså en utveckling som skett under de senaste15-20 åren. DetliggerendeliErikHuss påslående att vi inte vet vad som hade hänt om man inte fött göra dessainvesteringar utomlands, om man inle hade skapat de företagen. Men om man dåser på vad det är för slags investeringar man gör och vilka verksamheter manskapat i andra länder, sä måsle man fråga sig: Är del verksamheter som skapararbelslillfällen i ? Jagär helt medvelen om atl man för aU kunna tillverka produkier här j landei måsleha en försäljningsapparat ute i väriden och att man måste haserviceorganisationer som kan la till vara de produkter som tillverkas. Men delär icke på den typen av verksamheter man investerar, ulan investeringarnaläggs i huvudsak pä jusl tillverkningsindustrin.