prot · G209157 · 1978-12-31 00:00:00 — Man har tagit lill dem därföratl man skulle få konsoliderings-möjligheter. Iföretagsskalteberedningen försökte vi skapa vissa andra möjligheter tillkonsolidering än enbart lagernedskrivning. Vi kom dä fram lill avsättningarbaserade på lönerna. De förelag, konsultföretag och liknande, som inte har någralager och därmed inga konsolideringsmöjligheter på den sidan behöver ändå hamöjligheter att skapa en viss stabilitet i förelaget vid skiftningar isysselsättningen, alldeles speciellt med tanke på det arbetsgivaransvar somföretagen har fått . Även vid svackor i sysselsättningen kanförelag inle permiitera ulan måste behålla de anställda. Då är hell naturligten konsolideringsmöjlighet via lönerna elt lämpligt system. Vi kombineradesedan detta med en lagernedskrivning, som i viss män skulle begränsas gentemotnuvarande regler. Vi räknade med atl därigenom skapa tillfredsställandekonsolideringsmöjligheler för företag med olika produktionsinriktning och avolika karaktär. Underremissbehandlingen har det emellertid framförts åtskillig kritik motavskaffande av möjligheterna lill en lagernedskrivning med 60 96. Särskilt enrad slörre exportföretag har varit kritiska mot delta. Jag förslår därför altregeringen i sin proposition har velat behålla möjligheten till nedskrivningmed 60 96. Men all såsom ett alternativ till delta ha endast en renjönebasering har vi i utskottet inte ansett vara ett lämpligt system. Vi hardärför skapat en majoritet i utskottet för alt godta företagsskatteberedningensförslag till konsolideringsmöjligheler såsom etl alternativ. Del andra alternativetblir då regeringens förslag om nedskrivning . Detär klart alt man kan diskutera om detta ger för stor konsoliderings-möjlighet.Alldeles uppenbart är att de ändrade reglerna kommer alt medföra elt visstskattebortfall i inledningsskedet. Vi fårju med i bilden de företag som förutinle haft några konsolideringsmöjligheler men får sådana genomlönebaseringsalternaiivet. Avskrivningarna kanske ökar någol även för en delbiandföretag, men jag skulle ändå tro att de blir ganska marginella. Jag harsvårt att tänka mig atl de socialdemokratiska beräkningarna om bortfallet ärriktiga. Här slår givelvis påslående mol påstående. Vad som kommer atl ske Ändrad företags -beskattning kanvi inte exakt avläsa förrän efteråt. Viskall i alla fall komma ihåg att avskrivningarna återföres i nästa bokslut. Dågör man nya avsättningar, om resultatet är sådani alt det ger möjlighetdärtill. Jag skulle tro alt det förslag lill konsolideringsmöjligheler somutskoltsmajoriteten har stannat inför bör vara tillfredsställande för olikaslag av företag. Som inledningsvis framhöll är del klart alt vi ivår lagstiftning har goda möjligheler till konsolidering och lill avsättning.Om förelagen går med en tillfredsställande vinst har man möjlighet all göraavsättningar som är skattefria så länge de står kvar i företaget men så fortman återför dem och lar ut dem som vinster drabbas de av den härda beskattningsom vi har i hela vårt skattesystem. Hade vi i vår skattelagstiftning inte haftså goda konsolideringsmöjligheter som vi har är del uppenbart atl den situationvi under senare är upplevt i fråga om företagens lönsamhet med den långvarigasvackan i sysselsättningen skulle ha blivit mycket värre än den blev. Närdel gäller avsättning lill allmän investeringsreserv föreslår företagsskalleberedningensmajoritet en avsättning som man skulle få ta i anspråk, alltsåallteftersom den avsatts. Den skulle få utnyttjas för investeringar inom enfemårsperiod. Regeringen har förlängt lill och föreslagitatt avsättningen inle skall få användas . Utskottet haransett atl man med delta inle kommer atl uppnå syftet med en ökadinvesteringsverksamhet inom småföretagen. Med det system som föreslås blir delalltför invecklat, och vi har därför stannat för atl man skall få tainvesleringsreserven i anspråk tvä är efler avsällningsäret. Uttaget skall varagjort efter del atl avsättningen gjordes. Vitror att detla kan bli eU icke oväsentligt plus i försöken atl ökainvesteringarna. Genom införande av investeringsavdrag osv. har vi under enföljd av år försökt höja investeringsviljan i vårt näringsliv. Men delta hartyvärr letl lill relativt blygsamma resultat, trots att det i betydandeutsträckning utnyitjats enbart för sådana investeringar som ändå skulle hagjorts. Med de förbättringar som här föreslås tror vi atl man skall kunna uppnåen icke oväsentlig ökning av investeringarna, och det måste för den samladesysselsättningen ha ett betydande värde. Värderingenav djurbesättningar har utgjort elt stridsämne . Närdet pä sinlid infördes i samband med lagstiftningen om redovisning av jordbruketsinkomster enligt företagsmässiga grunder rådde fullständig enighet i riksdagen.Både utredningen och var helt eniga om atl införa de regler som sedanhar gällt, men kritiken har varil betydande . Åtskilliga förslag lilländringar har kommit, och företagsskalteberedningen lade också fram ettförslag, som i och för sig ligger lill grund för regeringens förslag ipropositionen, även om detta väl innebär vissa förenklingar. Förmodligen kommervärdena också att ligga något lägre, men Jag tror inle all det blir särskiltmycket lägre än enligt företagsskatteberedningens förslag. Medde nu gällande reglerna om värderingarna - utfärdaranvisningar enligt regeringens uppdrag - har livdjuren fått spela en för stor rolli de sammanvägda djurvärdena. uppmärksammade del när desenaste anvisningarna utfärdades och gjorde som löper en mycketliten uppjustering. Man hade väl för avsikt alt även med oförändrade grunderagera på det sättet i fortsättningen. Den större delen av produktions-djuren ien besättning säljs ju inte som livdjur utan som slaktdjur, närde så atl sägahar tjänat ul. Livdjuren är högdräktiga eller nykalvade kor och representerargivetvis toppen av värdena. Delregeringsförslag som föreligger, och som utskotismajoriieten yrkar bifalltill, kommer i realiteten att innebära ett genomsnittsvärde för en besättning,alltså vad det genomsniltligen kostade att producera djuren sedan.De första djuren i en besättning representerar ju produktionskostnaderna fört. ex. , medan de yngsta djuren motsvarar de färskaproduktionskostnaderna. 1 framtiden blir det naturligtvis inte så som IngegerdTroedsson menade, alt del inte sker någon uppräkning alls, ulan del är givetalt produktionskostnaderna för de äldsta djuren faller bort ochproduktionskostnaderna för de nya djuren kommer till. Har vi en viss inflation,lär den också ge utslag här. Höjningar kommer alltså att ske, men sammantagetblir det naturligtvis en lägre nivå än den nuvarande. Jag tror att det helaskall ge ett resultat som skall kunna accepteras från olika håll. har kritiserat systemet med att räkna djuren som lager och förmenat att dei stället skulle räknas som inventarier. Jag hinner inte gå in på olägenheternamed ett sådant system, men de är alldeles uppenbara. Jagskall bara beröra en sak till, och del är de socialdemokratiska förslagen omalt vi skulle gå tillbaka lill regeln atl äkta makar som arbetar i ellgemensamt familjeföretag inte skulle få dela inkomsten sig emellan, om det inlekan bevisas att den make som arbetar den minsta liden dock arbetar minst 600timmar. Man vill spärra möjligheterna att ge lön ät barn som arbetar ifamiljeföretag som avlösare sön- och helgdagar, päsommaren än en månad, osv. Jagvill bara säga att det är etl ytterst egendomligt agerande. När vi har iprincip genomfört en särbeskattning, skall man då för vissa kategorier resa uppalla möjliga hinder och försöka atl till varie pris behålla sambeskatlning-en?Man borde åtminstone kunna vänta något och se om de regler som gällerverkligen har utnyitjats otillböriigt och alltså inneburit en möjlighet lillskatteflykt. Ingen sådan bevisning har anförts, och då borde man i varje fallkunna avvakla. Jagtror att det system vi nu har tillämpas på rätt sätt såväl av deklaranterna somav taxeringsnämnderna och atl det inte finns skäl för några misstankar. Därförfinns det inle heller anledning att på allvar ifrågasätta att vi i nuvarandesituation skall återgå lill en ökad sambeskaltning. Närdel gäller representationen vill Jag endast påpeka atl utskotlsmajoriteten harrefererat vad skatteutskottet och lidigare har uttalat, knutit sammandetta med vad förelagsskalteberedningen anfört och beställt förslag frånregeringen, att avlämnas inom en nära framlid. Jaghar därför litet svårt atl förstå varför skulle här sväva uti en relativt omfattande argumentation för att behålla nuvarande 3 prolokoll 1978/79:157-158 represeniationsregler.Riksdagen har i själva verket påtalat angelägenheten av atl degamla anvisningarna justeras. Med delta ber Jag all fä yrka bifall lill utskottets hemslällan påsamtliga punkter. CURTBOSTRÖM (s) kort genmäle: beskrev den enighet som fanns inomföretagsskalteberedningen när det gällde varulagernedskrivningen och tillkomstenav en möjlighet till lönebaserad avsättning. Jag tror också alt överens med mig när jag säger alt det förslag som framlagts avutskottsmajoritelen innebär ytterligare möjligheter atl göra förmänliganedskrivningar och avsättningar. I företagsskalteberedningen var vi överens omalt man skulle ha den här kombinationen, även om det sedan fanns förslag omskilda nivåer. Vadbeträffar kostnadsberäkningen vill jag gärna säga alt jag tycker att det ärallvarligt alt vi inte har bjudits möjligheten atl göra en sådan bedömning. Vifick del inte i företagsskalteberedningen, och vi har inle fäll del i sambandmed behandlingen av den proposilion det nu gäller. betvivlar de siffror vi har räknat fram, och det är som Jag lidigarenämnt väldigl svåri all göra en exakt beräkning av skatiebortfallei, eftersomdet saknas etl ordentligt underlag. Men tillkomsten av en lönebaseradresultalutjämning innebärju atl det ges en förmån lill en ny grupp avföretagare, nämligen de tjänsteproducerande. Manskall komma ihåg atl den inkomst som egenföretagarna lägger fram förbeskattning uppgår till ca . Antas då förslagel om enavsättningsmöjlighet pä 50 96, måste det rimligtvis innebära en hel del iskattebortfall - effekten sprids naturligtvis ut på ell antal är från det böriar bygga upp investeringsreserven. Vidare utökas möjligheterna att göraavsättning till investeringsfond, en utökning som svarar mot av lidigaregällande procentsats. Vivill inte göra gällande att vi har nått fram lill någon exakthet när del gällerkostnadsberäkningen, men vi tycker att det är rimligt - framför allt i ensituation som statsfinansiellt sett är väldigt besvärlig - alt regeringenskulle vara intresserad av atl vara med om alt räkna fram hur stort bortfalletblir. 1fråga om värdering av djur sade Jag inledningsvis atl det är svårt all hittaordentliga värderingsprinciper. Elt konventionellt varulager ärju ettomsält-ningslager, och här talar vi om etl producerande varulager. Jag hoppas,herr talman, atl Jag får tillfälle att återkomma till detta . () kortgenmäle: Det är klart -del sade jag också, - att när vi ger detjänsteproducerande företagen möjligheler till en viss konsolidering, så kommerdet under del första året alt innebära ett inte sä obetydligt skattebortfall. Vi var i princip överensinom företagsskatleberedningen, även om vi hade olikauppfattningar i fråga om nivån, alt en lönebaserad avsättning skulle få görasav företag av konsullkaraklär och liknande, som har betydligt längre gåendeåtaganden nu än de hade tidigare. Dessa företag behöver ha möjligheler till ensådan avsättning. Men del är väl knappast rimligt alt försvagaavsättningsmöjligheterna för förelag av annan karaktär i den omfattningen atldel sammantaget inte skulle kosta samhället mer än förut, om man vidgade rameninom vilken olika företagskategorier skulle rymmas. Altdetta kommer alt kosta pengar i inledningsskedet ärjag helt överens med CurtBoström om, och del irorjag atl vi var överens om från början. Fråganär om man kommer att sträcka sig väsentligt längre när del gäller de samfälldaavsättningarna inom de företag som har reserveringsmöjlighe-ler. Det ärväldigt svårt att säga något exakt, och det var därför som uiredningen inleheller kunde presentera något säkert material. Då var del ju frågan om i vilkenutsträckning de nuvarande konsolideringsmöjligheierna hade utnytljals, ochdärvidlag fanns det en myckel rik provkarta. Det är alldeles uppenbart alt desenaste årens svaga konjunktur inte har förbättrat konsolideringsmöjligheterna.Sedan får vi se hur konjunkturen kommer all gesialia sig under de första årendå del syslem är i tillämpning som vi nu fattar beslut om. () kortgenmäle: Man försämrar inte konsolideringsmöjligheterna för de företag som harvarulager. Även om vi sänker procentsatsen erbjuds de att kombinera medmöjligheten att göra avsättningar på det lönebaserade beloppet. Underberedningsarbetet påpekade vi Jämt och ständigt atl vi rimligtvis borde få ta delav underiaget för atl kunna göra en lotalbedömning av alla dessa avskrivnings-och nedskrivningsmöjligheler som staplas på varandra. Jag är alldeles övertygadom alt även skulle vara intresserad av atl vi hade haft denmöjligheten. I varie fall borde vi ha fått den nu när vi i skall laslutgiltig ställning till vilka förändringar som skall ske. Närdet gäller värdering av djur är det ulan tvivel, som Jag har sagt tidigare,svårt alt hitta en värderingsprincip. Här är det inte fråga om ett omsättningslagerutan om ell producerande lager med lång omsättningstid. sadealt med denna värderingsprincip kommer anskaffningsvärdet att ligga fem årbakåt i tiden. Jämfört med elt konventionellt varulager som har mycket snabbomsättning är det fråga om en mycket . Det innebär enligt vårtförmenande atl man får en stor engångsavskrivning. Delfanns ett motionsförslag, som dock avstyrktes, som innebar att man skulle lamedelvärdet mellan slaktvärdet och det pris som erhålls vid livdjursauktioner.Jag undrar om inte del värdet skulle ha legal närmare sanningen när del gälleralt betala skatt. Dädet gäller vårt förslag all återgå lill de gamla reglerna för fördelning avinkomst mellan makar vill jag påminna om alt de nuvarande reglerna lämnar frittfram för fördelning av inkomsterna inom familjen. Jag är medveten om altstorparten aktuella familjer säkert sköter detla mycket bra. Men som Jag sadetidigare tillskapar man med dessa regler möjlighet för dem som inle är seriösaall smila ifrån ytterligare skatt. Det drabbar til syvende og sidst de lojalaskattebetalarna. Vi vill inle medverka lill en skattelagstiftning som innebäratl man utvidgar skatteflyktsmöjligheten. Varför resten inle i förelagsskalteberedningen med påtankegångarna om minskning lill 400 limmar och begränsning avöverfö-ringsmöjligheien? ALVARANDERSSON (c) kort genmäle: Det var väl en felsägning från -Jag skulle tro att hanmenade 600 limmar. Del är rikligt att jag stod bakom det förslaget, men del vari en silualion då vi inte lyckades få majoritet för en särbeskattning. Annarsvar del i själva verket så atl i elt tidigt skede av utredningen var vi överensom alt sätta upp . Det stötte på patrull pä högsta ort. Jag skallinle ange vilken instans, men det är alldeles uppenbart atl desocialdemokratiska ledamöterna fick bakläxa och kom tillbaka och sade alt delskulle vara . Med de majoritetsförhållanden vi hade i dåmåste man acceptera detla för all över huvud taget komma någonstans. De som varmed då vet Ju hur spelet i själva verket gick. Närdet gäller värdering av djur talar om elt medelvärde mellan prisetpå slaktdjur och livdjur. I själva verket är livdjuren av helaantalet djur i en besättning och alltså slaktdjuren något . Del harnog brustit en del i den sammanvägningen tidigare och det har gjort att vilegat något för högt. När del gäller frågan om seriösa och icke seriösaförelag är det alldeles uppenbart - och där är vi väl hell överens - alt helavärt skatteväsen går ut på att komma åt icke seriösa deklaranter, antingen detgäller företag eller enskilda personer. Del beslut vi skall fatta medförinte någon ökad risk för skatteflykt, men vi måste uppenbart ständigt hållabevakningen på topp. Bästa försvaret mot arbetslöshet är lönsamma företag. Jag skall tadetla lill utgångspunkt i denna debatt om ändrad företagsbeskattning. Det ärmotiverat med hänsyn lill de konstlade motsatsförhållanden mellan förelag ochanställda som ofta konstrueras i debatten om våra skatter av olika slag. Isjälva verket handlar det ju om alt ta in pengar för våra gemensammaangelägenheter på etl sådant sätt att arbetsvilja och initiativ främjas och atlman inte tvärtom hindrar de grundläggande fömtsältningarna för vårvälfärdsutveckling. Dennagrundtanke hade jag i debatten om fortsattreformering av inkomstskatten. Det finns etl orsakssammanhang mellan lönsammaföretag och kravet frän löntagarna atl det måste löna sig att arbeta. Det ärdärför i linje med vad flera av oss hävdade i inkomsl-skattedebatlen omnödvändigheten av atl sänka marginalskatten. intresseockså för löntagarna att hävda nödvändigheten av en sådan utformning avföretagsbeskattningen alt den ger goda förutsättningar för en Jämn ochtillräcklig lönsamhet, sä att bästa möjliga garantier skapas för företagensfortsatta verksamhet. Bästa försvaret mol arbetslöshet är lönsamma företag. Sysselsättningspolitikoch näringspolitik är tvä sidor av samma sak. Inkomstskatlepoliliken är en delav sysselsättningspolitiken, och företags-skallepolitiken är en del avnäringspolitiken. Men det är också angeläget alt observeraberoendeförhållandena mellan dessa olika politiska discipliner. Det är, herrlalman, mot den bakgrunden jag vill kommentera några av de viktigaste delarna idet betänkande från skalteutskottet som har sitt ursprung i regeringensproposition om ändrad företagsbeskattning. Dengrundläggande orsaken lill det förslag om reformering av företagsbeskattningensom nu ligger pä bord är det av administrativa skäl ofrånkomligaförhållandel alt varie beskattningsårs resultat beskattnings-mässigi måstebehandlas för sig oberoende av resultatet andra år. Av lättförklarliga skäl kandenna olägenhet allvarligl skada framtidsförutsättningarna för verksamheten iett företag som upplever variationer från det ena året till det andra när detgäller marknader och konjunkturer. Redandet nuvarande systemet för beskattning av företag har utformats för att lindraskadeverkningarna av detla problem. Del har skett med olika möjligheter atl geföretagen skaltekrediter i form av obeskattade reserver genom nedskrivning avlager, avsättning till investeringsfonder och avskrivningar av olika slagstillgångar. Utan dessa ålgärder med på nacken hade vi , som redantidigare påpekats av , haft en sämre och mer osäker situationför företagsamheten och sysselsättningen i vårt land. Detär bara alt lyfta på hatlen för det förutseende som härvidlag visals sedanmånga år tillbaka av socialdemokratiska regeringar. Det vittnar på eUövertygande sätt om alt även s-märkta finansministrar haft kunskap omförelagens praktiska arbetsförutsättningar och förståelse för vad en affärsmässigtmotiverad resultatutveckling för företagen betyder för att skapa trygghet päarbetsmarknaden ulan att behöva tillgripa en subvenlionspolilik som ofta efteren tid får smaken av Döbelns medicin. Nuverkar del emellertid som om denna kunskap och förslåelse börjat stelna i sinaformer. Den slutsatsen måste man dra av den avvisande attityd somsocialdemokraterna nu demonstrerar mol de föreliggande förslagen. Med de ökandesvårigheter som förelag nu möter när det gäller osäkerheter av olika slag, bådemarknadsmässigt och konjunkturellt, hade man väntat sig en positiv attityd,inle minst med hänsyn till den positiva bild som socialdemokraternaförtjänstfullt kan visa upp i sitt historiska bagage. Men, herr talman, manskriver inte framtid och utveckling på gulnade blad i historieboken. Vadär det då för förändringar som föresläs? Är de särskilt revolutionerande?Nej, del kan man inte säga. Det handlar egentligen bara om konsekventaanpassningar till lidens krav av principer som det råder bredenighet om. Ändrad företags -beskattning Om det socialdemokratiska motståndet har Jagavsiktligt använt det försikliga uttrycket "avvisande attityd". Inteens den ivrigaste valpropagan-disi kan kalla det mer än en gradskillnad. Närvalåret är över skall vi nog kunna fortsätta arbetet alt Jämna vägen för denföretagsamhet som är grunden för sysselsättningen i värt land. Frän principiell utgångspunkt finns del anledning att kommenteraföljande förslag i skatteutskotlets belänkande. Eltnytt begrepp i företagsbeskattningen blir lönebaserad avsättning tillresullalutjämningsfond. Det är en motsvarighet lill den möjlighet tilllagernedskrivning som funnits . Här handlar det om att rätta till enorättvisa som blivit alltmer uppenbar. Lagernedskrivningsom konsolideringsmetod har naturligtvis spelat en roll enbart för förelag medlager. har varit satta på undantag, och del ärknappast i takt med lidens krav - tvärtom. Sysselsättningslägel gör det självklartatt ge de personalintensiva företagen en Jämställdhet med de lagerintensiva.Del sker på det sättet att möjlighet skapas alt avsätta högst avlönekostnaden och för egenföretagare 15 96 av den egna inkomsten till enresullalutjämningsfond. Samtidigthar utskottet, med viss ändring i propositionen, velat ta hänsyn till företageni skiktet mellan de mer personalinlensiva och de lagerintensiva genom alt låtaavsättningen till en resullalutjämningsfond kombineras med en lagernedskrivninglill av lagrets anskaffningsvärde. Det är alltså mellan deltakombinationsalternativ och den gamla vanliga nedskrivningen av lager till 40 96som förelagaren har alt välja för sin resultalutjämning mellan goda och dåligaär. Nästanyhet i förslaget är all den andel av årsvinsten som får sältas av tillinvesteringsfond höjs från nuvarande 40 till 50 96. höjs det beloppsom räntelöst skall sättas in på konto i till 50 96 av det avsaltabeloppet. Ettexempel pä anpassningen lill tidens krav är att investeringsfonderna nu fåranvändas också till forsknings- och utvecklingsarbete och för utbildning avanställda. Detär också fastlagt atl beslut om frisläpp av invesleringsfondsmedel skallföregås av etl samrådsförfarande mellan förelaget och de anställda. Redan nutorde arbetslagarparten ha möjlighet atl hos AMS aktualisera frågor omianspråklagande av invesleringsfondsmedel. Även här har socialdemokraternavaril framme och åtminstone trott sig kunna skapa en gradskillnad genom atl slåin en öppen dörr. Enmycket viktig nyhet i fråga om reservering och resultalutjämning äralt förelagsom drivs som enskild firma i likhet med bolagen får möjlighet att bygga uppobeskattade reserver genom att sätta av medel till en s. k. allmäninvesteringsreserv. Den har konstruerats med investeringsfondssyslemei somförebild. Pengarna i en investeringsreserv får, efter viss ändring av utskotteti förhållande till propositionen, fritt disponeras för investeringsändamålefter från utgången av det är dä avsättningen senast skulle haverkställts, och de skall vara uttagna senast efler samma tidpunkt. En alldeles särskild regel har skapats förfiskerinäringen, och det var sannerligen inle för . Del finns välingen näringsgren som befinner sig i en så variationsrik resullatsituation.Därför föreslås att de investeringsreserver som skapas inom fiskerinäringenskall kunna utnyttjas kontinuerligt. I praktiken kommer fiskets investeringsreserveratt fungera som en ren resultalutjämning mellan olika är. Äveni delta avseende har socialdemokraterna visat upp en negativ attityd. Det harblivit tummen ner, som försöker hålla upplillfingrei. Men den propagandagesten är dömd atl misslyckas. Somen väldig våg väller i stället kraften fram från det opinionsarbete som GeorgÅberg i detta avseende har utfört under ett dussintal år. Med en envishet somslår rekord Jusl i den hårda fiskerinäringen har slagits förresultalutjämning mellan variationsrika är i den näringsgren som väl har störstbehov av resultalutjämning. Del är en lång och hård kamp som har nätt framgång i. Äras den som äras bör!