prot · G209123 · 1978-12-31 00:00:00 — Elt enhälligt utskott konstaterar- i likhet med departementschefen - att del är angelägel att antalet vakantatjänster minskas. Extraordinära insalser har skett genom ökning avantalet polisaspiranter som kan fö grundutbildning vid polisskolan. Men delbetyder au andra erforderliga utbildningsverksamheter fått stå tillbaka. Delkan inte ske i längden ulan all negativa konsekvenser uppstår för annanutbildning. Därför bör utbildningskapaciteten öka. bör nu uttala atten ny polisskola bör inrättas. Annars är det risk att vi fårylteriigare brist pä polismän här i landet. Regeringen föreslår ibudgetpropositionen att medel skall anvisas för inköp aven stabiliseringsuiruslning lill en helikopter. Del beräknas kosta 110 000 kr.Rikspolisstyrelsen hade begärt au sådan stabiliseringsuiruslning skulle skaffastill tre helikopirar, och del skulle alliså kosia ytterligare 220 000 kr.Syftet med dessa utrustningar är att öka flygsäkerheten vid ambulansflygningarunder mörker och under svåra väderförhållanden. i Jusiiiieulskoileihar bedömt denna utrustning ha så stor humanitär betydelse - den ökarväsentligt möjlighelerna att rädda människoliv - all kravpå tre utrustningar trots del svåra budgetläget bör bifallas. Med detta yrkar jag nu bifall lill reservationen 1, som gällertillkännagivande om inrättande av ytterligare en polisskola, reservalion nr 2,som avser inköp av ytterligare två siabiliseringsulrjjstningar lillhelikoptrar, och reservalion nr 3, som gäller beviljande av medel för 300 nyapolismans-tjänster nästa budgetår. Dekostnadsökningar som bifall lill reservalionerna 2 och 3 medför finns täcktagenom kostnadsbesparingar, som vi moderater anvisat i andra sammanhang. NILSBERNDTSON (vpk): I , som utkom tiotal år sedan,illustrerade förfaiiaren olikheterna i samhället med konsuln ochmaskinföraren: "Dessa50-åringar är båda barnfödda i och har alltså gjort sin värnpliktvid samma regemente, den ene som menig, den andre som fänrik, och ägnar de sig gärna åt trädgårdsskötsel, den ene på sin kolonilott, denandre på . Båda är intelligenta och arbetsföra, men medan den ene sägersig arbeta för brödfödan och familjen (4 skift) säger sig den andre arbeta församhället, utvecklingen och landets bästa (I skift)." Jaghar erinrat om della därför all del återspeglar ell synsätt på olika människorsroll som också har betydelse när man diskuterar den ekonomiska brottsligheten.Den som arbetar för brödfödan är väl kringgärdad med bestämmelser som gör attvarje inljäni krona och varje uppäten brödbil blir beskattad lill fullo. Densom har omdömet om sig all arbeta för samhället, ulvecklingen och landets bästahar många kryphål som lättar skattebördan. Omden som arbetar för brödfödan därtill skulle göra sig skyldig lill eU brott motlagen - exempelvis all snatta korv i butiken - bestraffas han hårt och stämplassom en usel varelse. Om däremot den som säger sig arbeta för samhället,ulvecklingen och landets bästa undandrar samhällei pengar som del räiieligenskall ha, blir sirax bedömningen en annan. Del är inle lika simpelt som allsnälla. Han blir möjligen exempel pä följderna av det höga skattetrycket. o. m. få sitt fall lågt prioriterat; det finns så många andra fall avbrottslighet som skall utredas. Tillbilden hör all det som brukar betecknas ekonomisk brollslighel har sådanomfattning att sakkunskap anlitas för alt hitta kryphål, utnyttja tvetydigabestämmelser och även undanröja bevis. Vi har i andra sammanhang haftanledning att diskutera skatteflykt och skallefusk liksom behovet avåtgärder mot dessa företeelser. Gränserna mellan skalleflykt och skallefuskoch den ekonomiska brottsligheten i övrigl är inle särskilt skarpt markerade.Likheterna är många. Denekonomiska brottsligheten utmärks av au den som främsta offer har samhället.Del är samhället som drabbas av skadeverkningarna i form av uteblivnaskatteintäkter, bortskänkta statsbidrag, förstörda naturtillgångar osv. Menockså enskilda människor drabbas både direkt och indirekt. När hänsynslösaprofitörer lägger ner företag för att rädda eller förbättra profilen, drabbasarbetare och tjänstemän som kanske arbetat siörre delen av sill liv iföretaget. Del ingår ofta i mönstret all profitörerna placeral pengar utomlandsoch kan. leva bekymmerslösa dagar i , eller.andratillflyktsorler. Föratt förslå och komma lill rätta med den ekonomiska brottsligheten är delnödvändigt att man söker dess ursprung. Denna verksamhet kan inte ses isoleradfrån det kapitalistiska sysiemel som bygger pä vinstintressen och bortser frånsamhälleliga intressen. Del är i detta system som den ekonomiskabrottsligheten frodas. Gränserna är ibland något flytande mellan accepteradaffärsverksamhet och brottslig verksamhet. Del finns en rad transaktioner ochbolagsbildningar vars syfte uppenbarligen är all komma undan skyldigheter motsamhället. Delallvarliga är all den ekonomiska brottsligheten förekommer i organiserad form,au den uppvisar nya metoder och förgreningar och alltså tilltar i omfattning. Kanman då göra något åt denna företeelse ulan alt ändra samhällssystemet?Självklart kan man det och man måste det. Inte ens i ell kapitalistisktsamhälle kan vad som helst tolereras i fråga om metoder som drabbar samhället. Tyvärrär del dock så, all regeringarav de olika slag vi sell under de gångna årenuppvisat en skrämmande oförmåga och ovilja all med kraft la ilu med problemen.De förslag som finns i årels budgelproposiiion om ökade ekonomiska insalserändrar inie delta omdöme. Utmärkande for medelstilldelningen är au den skerinom ramen för nuvarande organisation och inle innebär någon medveieninrikining av ålgärderna moi denna speciella form av brollslighel. Ivpk-motionen 1192 har vi anfört all del behövs en serie ålgärder: speciellautrednings- och åklagargrupper som handlägger skaiiebroii i nära samarbete medde fiskala enheterna och uppbördsenheterna på länsstyrelserna m. fl. ålgärderoch en uppföljning i de myndigheter som bildar övriga länkar i kedjan. Detkrävs en målmedveten inrikining av ålgärderna. har saknats och saknasalltjämt. Jusiiiieulskoileinoterar au frågan om samhälleis ålgärder moi den ekonomiska och denorganiserade brottsligheten kommit alltmera i blickpunklen. Mantalar om all del råder stor samslämmighel om all ifrågavarande brollslighelutgör ett mycket all variigi samhällsproblem. Så långt kan man följa medutskottet även om samstämmigheten inle omfaiiar spekulanternas kreis. Men närdet hävdas att det under senare lid gjorts kraftigainsalser för all på olika sätt möta denna brottslighet, stämmer det inte. Deålgärder ulskouet talar om kan inte anses vara de kraftiga ålgärder som krävs.Hänvisningen lill pågående utredning frilar heller inle från skyldigheten allsnabbi vidla åtgärder. OmJusiilieulskottet anser all de ålgärder som vidtagits och som hittillsaviserats räcker för alt bekämpa den ekonomiska broilsligheien, är man offerför en villfarelse som är förödande för samhällei och som endasl kan glädja dekrafter som bedriver den brottsliga verksamheten. Enaktuell debatt som förekommit har rest frågan om prioritering av kampen mot denekonomiska broilsligheien. Länsåklagare skrev att vår skattelagstiftningär elt himmelrike för skatieskojare. Den ekonomiska brottsligheten harberäknats kosta samhället 10-40 miljarder . Hans slutsats var: Sätt åtvåra rikemanstjuvar. När han sökte verka effektivt för della stötte han påmotstånd på högre ort. Enbrottslighet som bedrivs i organiserade former med medhjälpare och bulvanermåste betraktas som särskilt allvarlig. Del är sä den ekonomiska brottslighetenpä hög nivå bedrivs. Därför krävs mer kvalificerade ålgärder för all bekämpadenna form av brollslighel. Denekonomiska brottsligheten är mångskiftande, och stundom visar den storuppfinningsrikedom. Del saknas inte exempel på hur förelag investerat betydligtsiörre summor utomlands än de som beviljas av myndigheterna, hur ägare tillföretag som låtits gå omkull i placeral betydande tillgångar utomlands,hur lokaliseringsstöd och andra samhällsinsatser otillbörligt utnyttjats ochhur skenaffärer med icke existerande varor förekommer. Tyvärr har det inleklart sagts ul all den ekonomiska brottsligheten är så allvarlig all den börprioriteras av polis och åklagarmyndigheter. Omman studerar prolokollel från den debatt i ärendet som fördes här i kammarenden och som har åberopat, måste man säga altjustilieminisierns svar på frågorna inle var helt klarläggande på denna punkt.Eftersom justitieministern har för avsikt att ta lill orda i dagens debaii,vill jag gärna ställa frågan: Delar justitieministern uppfattningen alt denekonomiska och organiserade brottsligheten är av sä allvarlig arl all den skallges förtur i polisens och åklagarnas arbele? Idella belänkande från justitieutskoiiet behandlas flera motioner som rörålgärder mot den ekonomiska och organiserade brottsligheten. Från vpk:s sidahar vi ansett all borde begära förslag till åtgärdsprogram redanunder vårriksdagen. Jag har svårt att förstå alt della skulle stå i motsättninglill behovet av åtgärder på samhällslivets alla områden, som tydligenundertecknarna av reservationen 4 menar. Elt sådant ålgärdsprogram kannaluriiglvis inle begränsas lill nödvändiga resurssaisningar lill polis- ochåklagarmyndigheter utan måste omfatta en rad åtgärder, såsom skisserals imotionen. Reservationen 4 har dock samma syfte som vår moiion, även om man därinie begär omedelbara ålgärder, och vi kommer all stödja den, därest vår moiioninie bifalles. Jag yrkar, herr talman,bifall till molionen 1192. ÅKEPOLSTAM (c): Del här betänkandet omfattar i huvudsak anslagen lill polisväsendet förnästa budgetår, vilket redan framgått av debatten. Förslagen ibudgeiproposilionen föregås som vanligt av en informalion ombroilsulvecklingen, som har visai en tendens all slanna upp. Del ärspeciellt tillgreppsbroUen som inte ökar som lidigare. Men man vel inte om denhär ulvecklingen är lilltallig - departementschefen uttrycker sig också medstor försiktighet, vilket det nog finns anledning alt göra. , eller BRÅ som vi brukar kalla det, har närmare sluderalbroilsulvecklingen och redovisat arbetet i en särskild rapport som ocksååberopas i proposilionen. Därför finns del kanske ingen anledning alt nu idetalj gå igenom BRÅ-rapporien. Delär i alla fall glädjande om våldsbrollen forisätier all gå tillbaka. Del ärockså glädjande all inbrotten minskar och har minskat och dåspeciellt i bostäder, eftersom jusl bostadsinbrotten skrämmer folkoch skapar en känsla av rätlsolrygghel. Den känslan kan också ha förstärktsefter det all inbrollel som sådant logs bort som elt av rek visiten för grovstöld. Broilsulvecklingenunder den tid som polisväsendet har varil förstatligat har emellertid visat enskrämmande ökning, från knappt 400 000 brottsbalks-broti till 1978 - vi har inie fåll de definitiva siffrorna. Del är myckel - men delär naturligtvis inle förstatligandet av polisväsendet som harbidraginillden härökningen. Ulvecklingen har varil densamma i många andra länder. I det här sammanhangetär naluriiglvis ulvecklingen av den organiserade och ekonomiska brottslighetenmycket allvarlig, och den följer som regel konjunkturen både upp och ner:lågkonjunktur - låg brottslighet, högkonjunktur- hög brottslighet. Totaltsjönk också antalet broitsbalksbroii under konjunktursvackan 1977-1978. Även omden allvarligare brottsligheten också stagnerat något, så är situationen ändåmyckel otillfredsställande. Men efter trepartiregeringens tillkomst 1976 harman verkligen lagit sig an de här frågorna pä allvar, och folkpartiregeringenhar fortsatt del här arbetet. Delvar som sagt först när den nya regeringen tillträdde som del blevfan på det härarbelei. Frän socialdemokraliskl håll var del ingen före som föreföll iniresserad av all ställa upp och arbeta moi denorganiserade och ekonomiska brottsligheten. Det var givetvis berömvärt av henne- men varför ingen annan före henne under alla år av socialdemokratiskt styre? Nuvill , som förr var lysl som muren i dessa frågor, höja tonen och taåt sig äran av motioner. Han gör del gärna ensam - intebara i de här budgeidebaiterna ulan också i inierpella-lionsdebaiier, för attge sken av styrka och kraft i bekämpandet av den här typen av brottslighet. Delär nog som strör ord ulan innehåll omkring sig. Sedan var det så auBarbro Engman-Nordins motion lillkom /riksmöie, och denavsiyrkies enhälligt av justilieutskottets samtliga ledamöter, inbegripetsamiliga socialdemokrater. Nygrenunderlåtit all informera kammarens ledamöier om. Sanningenär den alt del var som inie längre kunde se på när dennabrollslighel utvecklade sig som den gjorde. Del var sompresenterade den första utredningen, och den lillkom på eget iniiiativ, vilketvar bra. Därefter har arbeiei verkligen kommit i gång, även om del återstår myckelännu. Arbeteti de grupper inom brottsförebyggande rådet som håller på med den övergripandeöversynen av lagstiftningen.mot den organiserade och ekonomiska brottslighetenär myckel angelägel. Det bedrivs också förtjänstfullt och med stor effektivitet. Någraav de brott som är särskilt angelägna au motverka är omnämnda iuiskoilsbetänkandei. Del är exempelvis akliebolagsrätlsliga transaktioner,skatlie-, uppbörds- och valuiabroii. Det gäller även svarta och eljestbedrägliga faslighetsaffärer, koppleri, häleri och miljöbrott saml naturligtvisockså väpnade rån och andra allvariiga tillgrepps- och bedrägeribrou. Utskottetär enigt om all de här grupperna av brott är de allvarliga. Närdel gäller skallebroilen har vi i en cenlermolion lagil upp den föreleelse somgår under benämningen "det kvitiolösa samhället". Här måste samhälletockså sälla in åtgärder och försöka hitta en väg som förhindrar en forlsaliuiveckling i delta avseende. Här har s-reservanierna inga synpunkter. Innebärdel möjligen att man accepterar denna företeelse? Utöveröversynen av lagstiftningen har satsningar gjorts på den polisiära sidan. Iår tillkommer 33 nya ijänsier på kriminalavdelningarna, så all del nu finnslolall 95 tjänster enbart för spaning och utredning av ekonomisk brottslighet.Tyvärr finns den häröronmärkla personalen endasl i de tre störstapolisdistrikten och i fr. o. m. . Del är, , inletillräckligi, men pengarna har inle räckl lill för ylteriigare tjänster . Sedanfinns del ytterligare en stor grupp inom polisen som arbetar med bekämpandet avden här brottsligheten. I alla grupp ll-dislriki finns del nämligen sedangammall väl kvalificerad utredningspersonal på della område. Del finns t. o. m.i någol eller några distrikt kriminalpolismän med kandidat-examen somsysslar med den här utredningsverksamheten. Också där är man således myckelakliv i arbeiei för all bekämpa den här allvarliga brottsligheten, även om denpersonalen ännu inle tillhör dessa öronmärkia grupper. Svenskpolis har alltså långt lidigare än nu - om än underbemannad -bekämpat den härallvarliga broilsligheien. är jag angelägen all säga i justitieministernsnärvaro och som ett erkännande till alla de duktiga och ambitiösa polismän,.som gjort elt uiomordeniligt fint arbeie utan attuppmärksammas. Fortsatt vidareutbildning av de här polismännen är en angelägenuppgift och en stor resurstillgång när det gäller så här kompliceradulredningsverksamhel. Här gäller del alliså au ulnyllja resurserna, och kanskeframförallt all behandla personalen så alt den vill ställa upp och fortsätlamed delia vikliga arbele. Risk föreligger annars all deras iniresse svalnar ochalt de lycker all de särskilt tillkomna tjänsterna och grupperna får taöver hela ansvaret för utredningarna. En sådan utveckling skulle kunna bliödesdiger. 1 slällel borde uppmunlras alt fortsätla och utveckla sigylleriigare på detta område. cenlermolion har vi uigii upp frågan om direklrekryiering av vissaspecialisler när del gäller den allvariiga ekonomiska broilsligheien. ären inlressanl fråga, och den har också lagits upp av polisutredning.Efter remissbehandling av utredningen får vi la ställning lill den frågan. Utöversatsningen på personalsidan i direkt spanings- och utredningsarbete har delstartats ell organiserat samarbete mellan olika myndigheter som kan beröras avarbetet med att bekämpa den här allvarliga brottsligheten. Denna grupp heterSAMEB. Sedan finns del en arbetsgrupp på som kallas SPANEK,som bl. a. har till uppgift all utarbeta förslag lill metoder vid spaningrörande ekonomisk brottslighet. Dessa tvä grupper nämndes föralldel med en vissironi av hoppas att del inte var så. Riksåklagaren har också enarbetsgrupp som svarar för åklagarens verksamhet på del här området, ochstyrgruppen och de tre arbetsgrupperna inom BRÅ är nu väl kända. Vi har fåll eneffektivare taxeringsorganisaiion, och på skåneområdet pågår ett omfattandeutvecklingsarbete - även på del internationella området och på valutaområdet. Exekutionsväsendetär också inkopplat. Det ligger visserligen inte inom Jusiitiedepariemenieisområde, men den personalen kommer ändå i kontakt med den ekonomiska brottsligheten.Personalen kommer all utbildas för au möta just denna brottslighet. Fråganom en generalklausul mot skatteflykt är inte ny. Den är på gång i regeringenskansli, där ell lagförslag skall granskas av lagrådet. kan väl ingenkräva all skall falla någol beslul. Från rättssäkerhetssynpunkt ärdel angeläget att ett sådant lagförslag är väl underbyggt och därmed ocksågranskat av lagrådet. Sedan är del skatteutskottet som skall uiskoiisbehandlaförslaget innan kan la siällning. Pålagsiiftningssidan fortsätter förmögenhetsbrolisutredningen, prosiiiu-tionsutredningenoch sexualbroitsutredningen. skall betänkandei omföreiagsböierremissbehandlas. harBRÅ:s PM om sakhäleri och dobbleripresenterats, och när det gäller sakhäleri kommer av alll all döma enproposition till . Dessa förslag återkommer till eftersedvanlig beredning. Riksdagenbehandlar nu också ändringar i konkurslagen för all bl. a. förhindra nyagäldenärsbrotl och andra brott i samband med konkurser, t. ex. näringsförbud.Förra året fattade beslul som skall moiarbeia handeln med svartalägenheier. Vi väntar lagstiftningsförslag om tillstånds-krav vid förvärv avhyresfastigheter och om lagfartsplikl. Allldel här visar all det har gjorts och görs en hel del redan för all bekämpa denorganiserade ekonomiska brottsligheten. Aldrig lidigare har så mycket gjorts pådel här området som efter regeringsskiftet . Och ändå är del fortfarandelika angelägel au understryka viklen av all samhället aldrig ger upp ulanoförtrutet sätter in kraftfulla åtgärder på en bred front för att möta denekonomiska och den organiserade brottsligheten. Delvar med stort iniresse jag tog del av den socialdemokratiska reservationen. Jagfick ganska snabbi klart föriig all den var skriven för alt få fram någon formav profilering i dessa frågor. Reservationen innehöll dock inte någotmainytligl i förhållande lill utskoUsmajorilelens skrivning. Men med en såomfattande motion måste man naturligtvis på något säll göra en markering. Delgäller att inte komma bort i debalien, eller att inle jämföras med borgarna. Jag har kanske uppehållit mig alltför länge vid den organiserade ochekonomiska brottsligheten. Jag borde kanske ha berört andra frågor iutskottsbetänkandet, men i övrigt är ju uiskoilel i huvudsak enigt. Dessutom ärdel avtalat alt skall bemöta övriga reservationerom en stund.Jag vill därför nu bara avsluta mitt anförande med att yrka bifall lillutskottets betänkande på samtliga punkter. ARNENYGREN (s) kort genmäle: 1 mitt inlägg sade jag lill ulskollsmajoriletens talesmän att i den månjag hade glömt någol i mitt försök att vaska fram vad deras mångordigaskrivning innehöll skulle man vara vänlig alt komplettera mig. har två av detre haft ordet, men jag har inle hittat någonting utöver vad jag redovisade förkammaren. Del kan vara inlressanl alt konstatera detta. Sedanvill jag rätta . Han säger att före den borgeriiga regeringenstillkomst var ingenting på gäng. Om hade lyssnat till min inlägg,hade han funnit alt jag där redovisade tre exempel på åtgärder som var på gängmen som ni centerpartister i sällskap med moderater och Iblkpartisler röslained här i kammaren: åtgärder mot den grå arbetskraften, åtgärder motfalligkonkurser, och våra försök alt fullfölja förslaget om en skatleflykislag. En liten kommentar om . Hon varen stridbar talesman i kampen moi den ekonomiska brottsligheten, men hennesmotion var, , överspelad när den kom upp lill behandling i vårtutskott. Inte ens motionären yrkade bifall. Orsaken var rikspolisstyrelsensaktivitet. Den är berömvärd, och jag delar mening att den harspelat en roll. Jag hade en känsla av au menade, all bara man hadekunnat tillsätta ylleriigare några polistjänster i kampen mot den ekonomiskabroilsligheien, skulle man ha varit lugnare. Jag vill fråga : Varförkommenlerar ni inle ett enda av de tio exempel som jag gitv på hur ni harsuiiit med den borgerliga majoriteten här i kammaren och röstat nedsocialdemokratiska krav som vi har rest i kamp mot den ekonomiskabroilsligheien? () kortgenmäle: På den sista frågan måste jag svara att alla de frågor som har varil under beredning, och av den anledningen har de inie behandlalssåsom velat. I molsals lill vad som var fallel underden socialdemokraliska regeringens tid vill nu ha omedelbararesultat av de .socialdemokratiska molionsförslagen ulan all invänta detunderlag som krävs, det som ni alltid krävde under er regeringstid. Del ärklart au ni själva lycker alt ni haren tillräckligt underiag, men iregeringsställning hade del ändå inle räckl ål er. Det är bara så. lika gärna erkänna della. Annars ,finns det möjligheter au påminna om del,om det i framliden skulle gå så illa all vi ålerigen skulle drabbasav en socialdemokralisk regering. Sedanvill jag berömma för del senasle inlägget, för del var lilel merahovsami än del förra. Del lyckerjag klär den här debalien belydligt bälire. ARNENYGREN (s) kort genmäle: kom mycket lindrigt undan kommentarerna till de av migpresenterade tio punkterna, där de borgeriiga röstat ned förslag lill ålgärder.Han sade alt alll är under behandling. Men delta är ändå, , au göradet för enkelt för sig. Låt oss la det sista förslaget. När socialdemokraiernai skalleulskoliei föreslog alt pengar skulle satsas på en kampanj moiskallefusk och skaiieflyki och den borgerliga majorilelen röslade nej, kundedel inte bero på all någon fråga är under beredning. Dåförslagen om ålgärder mot den grå arbetskraften lades fram och ni rösiade neddem, kunde det inle bero på ati frågan bereds, eftersom vi inle har sett lillden . Vadsedan skalieflykisfrågan beträffar, som nämnde, har ju dennaredovisalsi budgelproposilionerna 1977,1978 och 1979. Någoniingvar alliså igång. skalleulskoliei fick skriva in i ell belänkande att Ulskotlelväntade förslag, varför del inte behandlade en socialdemokralisk moiion utanlät den gå vidare. Men något förslag kom inte. .'\nser all del här är exempel på all man harhandlingskraft när del gäller åtgärder moi den ekonomiska brousUghelen? Jag skulle ha kunnat la de övriga alla exemplenockså, men det får räcka med det här. () kortgenmäle: Jag glömde en sak i min föregående inlägg. Den var överspelad, sade . Ni var redan pä gång då. Varförstöttade ni inte den molionen? Det kunde ni mycket väl ha gjort. Skalieflykisfråganhar vi diskuieral väldigl här. vel precis hur denskall beredas. Han vel alt den är under behandling och all förslag kommer lillriksdagen den vanliga vägen. Del kommer också med säkerhet att fallas en beslul- kanske i den rikining vi alla vill. Jagtror, , alt du bara vill mucka gräl. Du vinklar pä journalisiisktsäll frågorna för all avleda dina egna misslag och få dem all framstå somandras! Se du i stället sanningen i vitögat och siäll upp i en lika brasamarbete som vi ändå har i.ex. inom brottsförebyggande rådel - samarbetamed oss andra där, så skall vi gemensaml torsöka förbättra lägel när del gällerkampen mot den organiserade och ekonomiska brottsligheten. Kom ihåg: Del varinte jag eller vi i utskoltsmajoriteten som började den här knivkastningen. Delvar och ingen annan! Men lag nu chansen till samarbete, så skall viförlåta misstaget att mucka gräl. Talmannen anmälde ati.