prot · G20939 · 1978-12-31 00:00:00 — har frägal mig när regeringen länker förelägga riksdagenförslag lill ny jordförvärvslag och om förslagel kommer all innebära någraförändringar i förhällande lill den gamla regeringens förslag. beslöt den dåvarande regeringenall inhämta lagrådets yttrande över förslag lill ny jordförvärvslag m. m.Lagrådets yiirande kom regeringen lill hända försl . f n. inom regeringskansliel. Proposilion kommer atl föreläggasriksdagen så snart regeringen har hunnit la ställning till yttrandet. Jag villemellertid redan nu framhålla atl regeringen inle har för avsikl au göra någraandra ändringar i förslagel än sådana som kan föranledas av påpekanden frånlagrådet. Såviu jag nu kan bedöma blir del inie fråga om några slörreförändringar. Jag ber allfö lacka för svarei på min fråga. Denjordförvärvslagsliftning som gällde fram lill hade somhuvuduppgift all bevara jorden i den jordbrukande befolkningens hand. Delansågs nämligen riktiglalldesom hade sin ulkomsl av jorden också skulle fåmöjlighel att förvärva och äga marken utan all behöva konkurrera medkapitalstarka intressen som hade andra syften med förvärvandel än all fö deninkomsl som erhålls av den direkia livsmedelsframsiällningen pä fastigheten i fråga. Sedanbolagsförbudslagen upphörde och en ny jordförvärvslag efter den 1 juli 1965infördes här i landei har del blivii alll svårare för inlresserade ungajordbrukare all förvärva jordbruk. En kraftig prisslegring långt ulanför ensund ränieavkasining har ägl rum. Orsaken härtill är i myckel stor Ulslräckningden jordförvärvslag som gäller. Den har underlättat förvärv avjordbruksfastigheter för personer utan någon som helst anknytning lill jordbruksdrift.Marken har utan tvivel blivit eu spekulationsobjeki. Ijordbruksminisiernssvarpå min fråga när förslagel lill ny jordförvärvslag kommer har inle klarlagts omdel blir , näsla är eller . Jordbruksminislern i den borgerligaireparliregeringen, , aviserade en ny jordförvärvslag, somskulle innebära slörre möjligheier för människor som ämnar bruka och bosättasig pä en jordbruksfastighet all också förvärva densamma. Lagförslaget varämnat att föreläggas deima höst, sä all lagen skulle ha kunnal irädai kraft . Del är beklagligl alt sä inle sker. Följden bliratl accelererade spekulationsköp kommer alt göra sig gällande ända ftam lillden dag dä den eventuella nya lagen iräder i kraft. Jagnoierar an jordbruksminislern också säger i sitt svar atl del inte blir någonSlörre förändring i det kommande lagförslaget jämfört med del förslag somAnders hade tänkt förelägga . Innebär del all bosladsbandeiför förvärv av fastighet kommer all införas också i det lagförslag somjordbruksminislern ämnar framlägga? Färjag vidare fråga jordbruksminislern om han ämnar föreslå all lagen skall irädai kraft med omedelbar verkan, dvs. som fånar beslui härom.Deila skulle i någon mån kunna reparera en del av de skador som förseningen harvällai. Jagvill sluiligen fråga jordbruksminislern: Kommer del all finnas möjligheter augenom överklagande ompröva sådana jordförvärvsärenden som är avgjorda men intehar iräll i kraft den dag lagen börjar gälla? 0/77tidpunkten för förslag till ny Jordförvärvslag, 777. m. De detaljfrågor som tar upp kommer självfallet allövervägas i samband med all vi förbereder proposilionen och överväger delyiirande som inkommii frän lagrådei. Närdel gäller lagens ikraftlrädande är del hell klart all del inle går all hälladen ursprungliga lidsplanen, dvs. all lagen skulle iräda i kraft den 1 januari1979. Jagdelar uppfallning ail del är angelägel all vi får enjordförväivslag, men del bör också sägas all den försening som beror på omsländigheier som den nuvarande regeringen inte råder över.Jag nämnde i min förslå svar an lagrådels yiirande kom regeringen lill händaförsl . Den lid som lagrådei har använl för all behandlaförslagel har knapjMsl påverkals av regeringsskiftel. Förseningen beror alllsä,som jag redan sagi, pä omständigheter som den nuvarande regeringen inie råderöver. 0/77 tidpunkten för förslag till ny Jordförvärvslag, 777. m. Jag föresläller mig all en proposilion som överiämnas lill lagrådei föryttrande är färdigskriven. Om lagrådei eveniuelli föreslår några mindrejusieringar, som regeringen anser sig kunna accepiera, mätte del väl ändå iniebehövas någon läng lidrymd för all göra dessa jusieringar. Såviiijag kan bedömaborde denna proposilion ha kunnat föreläggas den kommande veckan.Därmed skulle beslut ha kunnat fallas sä alt lagen hade kunnal träda i kraftden Ijanuari 1979. Del ärbeklagliglatlså inte sker, för jag vet atl priserna påmark accelererar. Jagskulle kunna nämna ell enda exempel på elt faslighelsköpsom skeilde senasledagarna någonstans i landet. Del var en fastighet på knappt 25 ha, sålunda inlefulll 50lunnland, med gamla hus och inle en enda skogsbil som köples för 1,8milj. Finns del någon i denna kammare eller någon över huvud lägel som irorall unga människor som ämnar driva jordbruk för au leva på del skall kunnakonkurrera under sädana förhållanden? Delär i högsta grad angeläget all den här proposilionen föreläggs såsnart som del över huvud tagel är möjligt. Jag föresläller mig atl del skullekunna ske i så god lid all lagen kan iräda i kraft den . Jagär lacksam om jag för ell svar pä frågan om lagen kan iräda i kraft medomedelbar verkan så snart har faiiai beslui. Del har förekommiiärenden tidigare i som har behandlats på det sättet. Jag kan försäkra all regeringen kommer au handläggafrågan.om ny jordförvärvslag så snabbi som möjligl. Jag vill emellertid påpekaali lagrädsremissen iiUe är en fiirdig proposilion. Del tidsschema som ArnePersson anger, frän del lagrådsremissen ålerkommii lill regeringen, ärinle rimligl. ARNEPERSSON (c); Jag faller bara lillbaka på de uppgifter som har lämnats avtrepariiregeringen. Del meddelades an förslag lill jordförvärvslag skulle kommaall föreläggas under hösien 1978 och all lagen skulle iräda i kraft 1januari 1979. Då målie del väl inle vara märkvärdigare för den nya regeringenall kunna lägga fram förslag - del mäsie ju vara fråga om sammalagrådsremissförfarande för trepariiregeringen som del nu blir för folkpartiregeringen. Sedanfrågade jag också om man kan länka sig ikraftlrädande vid den tidpunkl jagberörde. Jag fick inie direkl svar på frågan om jordbruksminislern haruppfattningen att del kan bli möjligt all låia denna lag iräda i kraft medomedelbar verkan efter riksdagsbeslut. Jag fick inte heller svar på frågan omvissa överklagningsärenden eventuellt skulle kunna omprövas som avgjorts innanbeslut faltals av om denna jordförvärvslag. . Del är dessa tvä frågorjag också vill h:i direkl svar pä. Jordbruksminislern ERICENLUND; Nr 39 Även frågan om lagens ikraftlrädandemåste självfallel Torsdaeen den bedömas med hänsyn lill del yiirande vi har fåll från lagrådet. Jag föreställer mig all det är regeringen som skall besluta om förslagoch inle lagrådei. Del är regeringen som förelägger förslag och dåockså inskriver i förslagel när ikraftirädandei kan ske. Överläggningenvar härmed slutad. Omupplysning till skogsägare beträffande röjningsmetoder i skogsbruket §7 Om upplysning till skogsägare beträffande röjningsmetoder i skogsbruket Jordbruksminislern erhöll ordet föranbesvara () anmälda fråga, 1978/79:132, ochanförde: Herrialman!Sven-Erik har frågat om jag är beredd all la initiativ till en objektivupplysningsverksamhet lill landets skogsägare belräffande röjningsmeloder iskogsbrukei. Röjningav plani- och ungskog är en myckel angelägen åtgärd, som syftar lill all gynnade bäsla planlorna och iräden och ge dem möjlighel alt växa bällre. Vidröjningen avlägsnas både barrträd och lövträd. Vilken röjnings-metod som kommerlill användning beror pä förhållandena i del enskilda fallet. Kemisk röjning äranvändbar endast i de fall dä åtgärden inte behöver beröra barrträd. Dellagäller under fömlsälining all också anlalel barrträd är tillräckligt för atl geeti lillfredssiällande skogsbesländ. För dem som arbeiar med alt värda våra skogar är enfullsländig övergång frän mekanisk lill kemisk röjning inie möjlig. Den deballsom åberopar i sin fråga måsle förmodligen drivas av sådana sominte är insatta i skogsskötselfrågor. Givetvis ärdet angeläget att dessa förenobjektiv information. Jag vill påpeka au skogsvårdsstyrelsernas personal ochmånga andra som är engagerade i skogsbrukei redan lägger ner myckel arbele päall informera sakligt om skogsbruket. Denna information bygger på sådanaobjektiva fakta som har efteriyst. Något särskilt initiativfrån min sida anser jag därför inle påkallat. Herrtalman!Jag vill böria medan lacka jordbruksministern för svarei, som integjorde mig sävärst mycket klokare eller gladare. Han sägeratl den debatt som jag åberopardrivs av sådana som inte iir insatta i skogssköiselfrågor, och det är välsädana som jag det. Då är det, säger han, angelägel all dessa för objektivinformation. Det lär de av skogsvårdssiyrelsens personal. Och,herrjordbruksminisier,ensådan information harjag lån. Här harjag i min hand en informationsskrift frånskogsvårdssiyrelsen i ställd lill mig bl. a. Förhoppningsvisskall det nu finnas en bild på skärmen, Lövsly på hygget.Här sägs att man skall bygga den nya skogen på barrträd. 23november 1978 -pör att klara diu lövproblem kan du Ömupplysning till °J" '''""'"' skoesäeare beträf- Dennametod är mycket arbetskrävande och kostar ca /ha. fanderöjningsme- " dessutom behöva utföras , Sprutamed fenoxisyror från helikopter Dennametod kräver god planläggning och kostar ca /ha, I jordbruket används över 3 000 tonfenox isy ror mol ca 60 lon i skogen." Vad skall man dra för slutsatser av en sådaninformaiion, herr jordbruksminister? Intemed ell ord berörs de nackdelar som kemisk bekämpning innebär. Man sägeringenling om all lövskogen myckel väl kan ingå iskogsbesiåndet -del höll dockjordbruksminislern med om atl den kunde göra. Man säger ingenling om vad delinnebär alt röja manuellt. Jo, man säger hur myckel del kostar, och av del kanvi dra sluisaisen alt del skulle kosia ålla gånger så myckel alt röja manuelllsom alt använda sig av kemisk bekämpning. "Ijordbruket används över 3 000 lon fenoxisyror." Vi är juyrkesbröder, jordbruksministern och jag, även om det är våra söner som skötervåra fasiigheier. Vi är väl ändå öveiens om all del används alldeles för myckelgifter i jordbrukei . Del ursäkiar inte all man också ökargiftanvändningen i skogsbrukei. Manuellröj ning ger jobb-för den självverksamme skogsägaren självfallel, men även förbolagen. Vi har ell slorl skogsbolag hemma-Mo och Domsjö-som icke använder sigav kemisk lövbekämpning ulan av . Flygbespruining rubbar den ekologiska balansen. Dendrabbar den bärplockande allmänheten, den drabbar vatientäkler, den drabbar detvillebråd som lever på löv. Slutligen är flygbespruining en impopulär åtgärdhos allmänhelen, som känner sin allemansräii hoiad. Jag upprepar min fråga lilljordbruksministern: jordbruksminislern verkligen all den informaiionsom jag och mina yrkesbröder i miu län får är en objekiiv upplysning? Del är inie bmkligi och jag tror inte heller lillåtet alt här ikammaren gå in pä speciella fall. Jag skall därför inie ge mig in i någonbedömning av den rådgivning som här ciierar. Men del är hellklart-jag a mar all vi kan vara överens pä den punklen-att man börgöi-a valelav bekämpningsmeiod med hänsyn lill del akiuella fallet. Självfallet skall enavvägning göras mellan å ena sidan kosinaderna för åtgärden och effekten av denoch å andra sidan hänsynen lill naturvård och miljö. Jag tackarför det sista. Lälmig bara avslutningsvis påminna om en passus i den regeringsförklaring somavgavs den 18 oklober 1978 - jag hoppas all jordbruksminister står bakomden, kanske i viss män också är pappa lill den; de här raderna gläder mig somcenterpartist. Del heier där; "Tekniken måsle anpassas till kraven på godmiljö och ett samhälle i ekologisk balans." Lälmig ställa en slulfräga till jordbruksministern; Passaren giftsprutandehelikopter in i ell samhälle i ekologisk balans? Passar en giftsprulandehelikopter in i ? 0/77åtgärder mol granbarkborreskador Jag är naturligtvis glad all ciierar urregeringsförklaringen. Det jag harsagt här i kammaren som svar på hans frågastår icke i sirid med den förklaringen. SVEN-ERIKNORDIN (c); Jag kommer med uppmärksamhel au följa jordbruksministerns insaiser påupplysningsomrädei i Ibnsäiiningen. Överläggningenvar härmed slulad. § 8 Om åtgärdermot granbarkborreskador JordbruksminislernERIC erhöll ordet föratt i ett sammanhang besvara dels () anmälda fråga, 1978/ 79:141,delsGi//wö/0/55o//s(s)den 21november anmälda fråga, 1978/79:155, och anförde: har - mot bakgrund av det svar som jag den 26 oktoberlämnade här i kammaren på en fråga a v nar - frågat om jag numerahar en annan och positivare syn på ytterligare medelsanvisning till bekämpningav granbarkborren. anhåller vidare att jag, om jag inte hardenna syn, dels förklarar hur skadorna skall bekämpas och den enskilde hållasskadeslös, dels bedömer hur skadorna påverkar den värmländska skogsindustrinslångsikliga försörjning med skogsråvara. har frågat om jag nu är beredd ge skogsvårdssiyrelsen i länbesked om de 14,5 milj. kr. som behövs för alt genomföra bekämpningskampanjenmot granbarkborren i . Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Jaghar noterat atl del svar jag lämnade den 26 oklober har blivit förvanskat elleroriktigt återgivet i olika sammanhang. I milt svar var jag inte, som AllanGustafsson påstår, negativt inställd till statsbidrag för bekämpning avgranbarkborren. För säkerhets skull upprepar jag här den aktuella delen av miltsvar; Omfattningen av näsla års bekämpningsbehov och därmed behovet av statligtstöd kan inte bedömas förrän den pågående, av staten 0/77åtgärder mol granbarkborreskador bekostade inventeringenhar slutförts och värderats. - Jag betonade i det följande replikskiftet atlnågon framställning lill regeringen om statsbidrag ännu inte hade gjoris. Skogsstyrelsenkom in med en framslällning om statsbidrag, och regeringen har i dagställt 24 milj. kr. lill förfogande för bekämpningsåtgärder i bl. a. Värmlandslän. ALLANGUSTAFSSON (c): Herrialman!Jag ber att få tacka jordbruksminislern försvaret. Regeringen har alltså i dagbeslutat ställa pengar till förfogande, och det är vi tacksamma för. Jagställde den här frågan därför atl jordbruksministern förut antytt att del varett trångt budgetläge. Men i , där skadorna är som värst, hade mangjort en inventering och kommit fram lill atl bekämpningsåtgärder skulle kosta14,5 milj. kr., som i behövde. Landshövdingen sadeockså vid det besök som jordbruksministern gjorde i att man ville haett snabbt besked, och det har man fölt. Detär ju klart att angrepp av de här insekterna ställt till myckel stor oro blandskogsägare och även bland skogsarbetare, som hört av sig tilljordbruksministern - de är oroade för sysselsättningen. Jagtackar för svaret och hoppasalt vi nu kan gå till verkei och fö skadornainskränkta . Jag tackar också för det här svarei. Men jag förslår inle rikligl AllanGustafssons tolkning av del. Jag tycker del alltigenom är ett positivt svar -särskill del som står i de tre sista raderna. Jagskall bara i anledning av innehållet i svarets första del kort referera hurfrågan vuxit fram. Del var som jag första gången aktualiseradebarkborreskadorna i i en fråga till dåvarande jordbruksministernAnders . Genom regeringsskiftet hann jag inte fö svar av AndersDahlgren, utan jag ställde om frågan till den nye jordbruksministern den 18oktober. Den26 oklober lämnade svar på min fråga här i kammaren, och jagpresenterade då för jordbruksministern en sammanställning över de åtgärder somskogsvårdsstyrelsen i bedömt som nödvändiga och som beräknadesdra en kostnad av 14,5 milj. kr. Jordbruksministern gav då ett svar som päintet sätt skapade några ekonomiska förutsättningar för atl kunna genomföra enbrett upplagd bekämpning. Vi kom inte längre den gången. Sedangjorde vi lillsammans ett besök i norra och fick dä severkningarna av den här naturkatastrofen. Jordbruksminislern förklarade efterbesöket alt han var chockad. Jagskall inte orda mer om detta. Vi har fött elt alldeles utomordentligt fint svari dag. Visserligen har regeringengenom atl nu ställa 24 milj. kr. prutat 3,3 milj. kr. påskogsvårdsstyrelsens ursprungliga äskande, som löd på 27,8 milj. kr.,omjagharfattat del rätt. Jagskall än en gång be att fö lacka för det myckel posilivasvaret men vill ändå ställa en följdfråga: Vilkaåterverkningarbedömerstatsrådetalldenna prutning på 3,3 milj. kr. kan fö på detäskande som kommer speciellt från på 14,5 milj. Fördelningen av de 24 milj. kr. som nu ställs till förfogande ankommerpå . Jämfört med den fördelning som gjordes förra åretkommer naturligtvis all fö betydande anslag. Efter det som jordbruksminislern såg i vid sitt besök därtrorjag mig veta alt han är ense med mig om att om något län i detla landbehöver fä de pengar som äskas - och som det finns täckning för frånskogsvårdssiyrelsen - bör det vara milt eget hemlän. Jag hoppas innerligt attdenna prutning- inle så stor i och för sig men ändå en prutning- inte kommer attdrabba värt län. Överiäggningenvar härmed slutad. §9 Om åldersgränsen för amatörboxning Jordbruksministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1978/79:146, ochanförde; har frågat mig vilken åldersgräns som gäller föramatörboxning. Fråganom den nedre åldersgränsen för boxning behandlades tidigare i är av (KrU 1977/78:19, rskr 1977/78:216). beslut innebär all en ingåendeundersökning bör göras med syfte atl om möjligt klariägga i vilken omfattningboxare ådragit sig bestående skador vid boxning. Undersökningen bör avse tidenefter riksdagsbeslut. I undersökningen skall självfallet medicinskexpertis medverka. Undersökningen skall bedrivas skyndsamt, och dess resultatbör helst kunna redovisas för vid /79. börför redovisas de erfarenheter man inom idrottsrörelsen anser sig haav tillämpningen av säkerhetsföreskrifterna. Om dessa erfarenheter och den dägjorda undersökningen kan motivera en avvikelse från säkerhetsföreskrifterna ifråga om åldersgränsen, ankommer del på regeringen alt återkomma till riksdagenmed förslag därom. arbetar f n. med att la fram och sammanställa de avriksdagen begärda uppgifterna. Deav riksdag efter rekommendation av antagnasäkerhetsföreskrifterna angående bl. a. åldersgränsen gäller alltjämt. 0/77åldersgränsen för amatörboxning LENAÖHRSVIK (s): Först elt tack för ett klarlä.ggande svar. Anledningen till alt jag harställt denna fråga är atl man håller på att försöka göra boxningen populär. Mankan i tidningarna läsa om sexlonåriga framtidshopp, publiken som är i extas,sljärnsmällar osv. Olika intressenter har gjort klart för mig att jag inteskall lägga mig i en fråga som jag inte begriper, men jag anser all jag har ettansvar atl följa upp lidigare beslut. Det är faktiskt somhar sagt all förbud mot amatörboxning kan undvaras under förutsättning atlsäkerhetsföreskrifterna iakttas ulan något väsentligt undanlag. harockså sagt atl en sänkning av åldersgränsen under innebär en väsenlligavvikelse från säkerhetsföreskrifterna. Därförblev vi överraskade av uttalandena i budgetpropositionen ijanuari, där frågananmäldes för information, som föredragande Slalsrådel förordadeen åldersgräns . Någon motivering som berörde kärnfrågan, dvs.skaderiskerna, anfördes inte. Inte heller framgick del om regeringen egentligenhade fatlat något beslut i frågan eller om regeringen ämnade underställariksdagen ärendet - vilket man verkligen hade anledning att vänta sig medhänsyn till lidigare klara uttalande. om alt verka fören enhetlig åldersgräns i somriksdagen årel innan hade begärt redovisades inte heller. ansågdå i likhet med lidigare år att säkerhetsföreskrifterna skulle iakttas utannågot väsentligt undantag och atl man borde kunna uppnå della ulanlagstiftning. Ulöverdet begärde man en ulredning om skadeverkningar och om erfarenheterna avsäkerhetsföreskrifterna. Om den utredningen kunde motivera en ändring avåldersgränsen, skulle del ankomma på regeringen alt återkomma med förslag omdet. Trotsde här klara ställningstagandena frän sida tillämpas alltså en lägreåldersgräns. Därför ansåg jag del angeläget att fö elt klarläggande besked.Efter del klarläggande beskedel vill jag bara ställa ell par följdfrågor:Gäller åldersgränsen också lävlingsdeltagare från andra länder vid tävling iSverige? Tänker regeringen utfärda några anvisningar eller ta upp överläggningareller liknande för att besluten skall följas? I frågan om vad som gäller kan jag bara hänvisa på nytt lill riksdagsbeslutet.Sedan kanske jag bör ge yllerligare några upplysningar beträffandeundersökningarna som beställde . Vidtvå tillfällen har överiäggningar ägt rum mellan styrelseoch presidium och verkställande direktör för atldiskutera hur man skall tillmötesgå kulluruiskotlets och önskemål omen allsidig ulredning. Undersökningenavser alt ge underlag tor bedömningen av boxningsspor-lens risker och om fråganom åldergränsen för lävlingsboxning. Medicinsk expertis medverkar, och jaglycker att det är särskilt värdefullt atl Idrottens Rådet har av fött 20 000 Nr 39 0/77 åldersgränsen för amatörboxning givit elt exlra bidrag lill Boxningsförbundel för atlutöka de administrativa kontrollåtgärderna, dvs. kontroll av lävlingsböcker,matchresultat m. m. saml för alt förstärka vidareutbildningen av tränare. Ulredningen bedrivs med sikte på alt snarasi nå ettresultat, i varje fall under innevarande riksdag, dvs. 1978/79. F. n. pågårinsamlande av erfarenheter från andra länder, även utanför , i vad avserlämplig åldersgräns. Del är bra att man har lagil upp överläggningar, men min fråga ärfortfarande obesvarad: Gäller åldersgränsen tävlande från annat land vidtävlingar i ? Det tillämpas ju olika åldersgränser i olika länder- II, 13 och eller vad det kan vara. Ochså den andra frågan; Tänker man vid de fortsälla överläggningarna la upp fråganom hur den åldersgräns skall tillämpas som gäller ? Den tillämpas ju inte. Jag förutsätter alt de regler som gäller enligl beslut skallgälla alla som deltar i tävlingar i . LENAÖHRSVIK (s): Även har förutsatt väldigi mycket. har förutsattatl föreskrifterna skall gälla och att de skall iakttas utan något väsentligtundantag. Det har sagt nu vid fyra eller fem tillfällen. Menjag frågade om man från sida länker göra någonling förall reglerna verkligen skall tillämpas, om man vill aktivt gå in och ta enöverläggning med Boxningsförbundel. Vad som kommer att göras är all vi kommer au avvakta denundersökning som har begärt och som pågår med Riksidrotlsförbundetsoch Boxningsförbundeis medverkan. LENAÖHRSVIK (s): Spelar det då ingen roll vilken åldersgräns som tillämpas under den tidöveriäggningarna pågår? Överläggningenvar härmed slutad. 0/7?finansieringen av kraftvärmeverk §10 Om finansieringen av kraftvärmeverk Statsrådet erhöll ordet för alt besvaraAa/v//; {c) anmälda fråga, 1978/79:142, och anförde; har frågat mig vilka äigärder regeringen ämnar vidta föralt kommunerna skall fö möjlighet att på acceptabla villkor finansiera byggandeav kraftvärmeverk. Samtidigproduktion av elenergi och fjärrvärme i kraftvärmeverk medför atl tillförtbränsle utnyttjas på ett för energihushållningen fördelaktigt säll. 1975 årsenergipolitiska beslut innebar an kraft värmeverk bl. a. av detta skäl skullebyggas i belydande omfattning. I1975 års beslut förutsattes att industriproduktionen skulle öka betydligtsnabbare än vad som bedöms som sannolikt. Som framgår av bl. belänkande måsle därför också behovet av elkraft undermitten av 1980-talel numera antas bli lägre än enligl prognosen vid beslut.Häri ligger en väsentlig del av förklaringen till all den pågående och fastplanerade ulbyggnaden av kraflvärme f n. är mindre än som då anlogs. Jagavser all föreslå regeringen all i den energipolitiska proposition somregeringen ämnar att lägga fram redovisa en bedömning avelbehovets ulveckling under 1980-talei. Denna bör i sin tur ligga till grundför överväganden om utbyggnaden av elproduktionen, däribland kraftvärmeverk.Givetvis är villkoren för finansieringen av stor betydelse.