prot · G20930 · 1978-12-31 00:00:00 — a. enbreddning av utbildningen av sjukgymnaster-en mycket viktig yrkeskategori närdet gäller att rehabilitera sjuka människor. har gett migvälvilliga skrivningar, men sådana leder som bekant inle fram lill någrakonkreia åtgärder. Isitt svar säger nu utbildningsministern atl en uibyggnad av utbildningen avsjukgymnaster har skett. Men är det egentligen så mycket som har hänt i frågaom denna för framför allt långvården så viktiga yrkeskategori? Vihar utbildning föriagd till , , och med totalt334 inlagningsplatser . Avsikten är atl skall starta vårterminen1979 med 32 platser. Det är nu fiera år sedan man försökte komma i gång i ,men man har inte lyckats på gmnd av brist på vårdlärare. Elt försök gjordes iÖrebro för sedan, men efter bara elt par veckor fick eleverna återvändahem därför att det inte fanns lärare. Jag tycker inte atl del här är någonsärskilt ljus bild. I sitt svar antyderstatsrådet atl vi senare kan vänta oss en plan för fortsall utbyggnadav sjukgymnastlinjen, och jag vill gärna fråga statsrådet om han möjligen kanange lidsplanen för detta litet närmare. Sjukvården har närmasl exploderat iomfattning och förändring. En sådan snabb utveckling kan ge växtvärk, och såhar också skett. Den snabba utvecklingen har lett lill alt sjukvårdens innehålloch vårdens inre miljö på många håll blottar brister. Med den inre miljön ivården menar jag då såväl patientens vårdmiljö som den anställda personalensarbeismiljö. Vihar i vårt land den yppersta sjukvård som kan erbjudas i fråga om medicinsk ochteknisk ulveckling. Men måste vi också se till att vi kommer i kapp med denmänskliga dimensionen. Vi måste från samhällets sida helhjärtat slälla upp förall ge våra gamla och sjuka en bättre omvårdnad. Som jag säger i mininlerpellation måste de äldre ha en självklar rätt lill den välfärd de självahar varil med om atl bygga upp. Det gäller inle minst hälso-och sjukvärden, står 13 000 långtidssjuka i kö för vårdplats inom den kroppsligalångtidsvärden. Enbart åldringsutvecklingen medför ett behov av ytteriigare ca1 600 vårdplatser . Här finns alltså argumenten för att vi bör bredda vårutbildning och fortbildning. Behovetav utbildad personal bara växer, och ligger del något allvar bakom vad vipolitiker talar om när vi är ute i vår mölesverksamhel, nämligen behovel av enmänskligare vård, då måste vi också se lill att vi får en störrepersonaltäthet. Jagtycker goll alt vi kan ställa upp och erkänna att vi genom den snabbaulvecklingen inle förmått alt i tillräcklig utsträckning beakta de mänskligarelationerna i sjukvården. Attbygga nya sjukhus, sjukhem och öppenvårdscentraler, förse dessa med enhögtstående teknisk utrustning som hör till de modernaste i hela världen, fyllalokalerna med sjuka och vårdbehövande människor och sedan sakna erforderligpersonal, del är inte att betrakta som en fullgod vård. Del är f n, onl omläkare. Del är ont om sjuksköterskor, sjukgymnaster och arbetsterapeuter, ochdet är onl om nattpersonal och framför alll om personal i långtidsvården. Somjag förut varil inne på har en del regioner det värre än andra. Personalbristen är en av orsakerna till den kritik vi så ofta möter ochsom sprider en negativ attityd lill sjukvården, en negativ attityd som tyvärrslår generellt, rakt över. Detta ger inle full rättvisa, då undersökningar har visatatl av patienterna och personalen trivs bra eller t. o, m, myckelbra. Mende brister jag här har talat om finns framför allt inom långtidsvården. Ser manpå utvecklingen hiuills under 1970-lalet finner man aU prioriteringen avlångtidssjukvården och den öppna vården inle har slagit igenom påpersonalsidan. framåt i tiden måste vi konstalera all befolkningsutvecklingen är det mestoroande. Vi blir visseriigen inte så många fler i det här landet, men igenomsnitt blir vi äldre. Till 1985 kommer antalet personer alt öka 0/77Ökad vårdutbildning med150 000 lill totalt 1 miljon. Det är en ulveckling med mycket långtgåendekonsekvenser, eftersom hälften av all sjukvård i vårt land går till dem som är70 år och äldre. Jagvill med det här ha sagt att vi nu måste, trots vad som anges i del fylligasvaret, se till atl bredda utbildningen av personal i vården. Vi måsle ocksåförsöka få bort könslänkandel och slimulera pojkar atl söka till den 2-årigavårdlinjen i gymnasieskolan. Pojkarna behövs framför allt i långtidssjukvården. Jaghar fått uppgift om alt 7 000 ungdomar som sökteutbildning inom något av vårdområdena blev avvisade. De problem som vi nudiskuterar bör verkligen få slå i fokus för samhällets intresse, när vi i dagpolitiskt vill skapa förutsättningar för arbete åt alla som önskar det. Det är alldeles rikligt atl vi har slora problem på del här området,men som jag framhöll i milt svar är del inle enbart en utbildningsfråga. Jagpåvisade i mitl svar atl ungefär hälften av dem som har sjuksköterskeutbildningi dag inle är i tjänst, eller rättare sagt atl den genomsnittligatjänstgöringstiden ligger och knappt försjukgymnaster. Det är möjligl atl vi behöver öka utbildningskapacitetenytterligare. Somjag nämnde i svaret kommer delta också all ske på vissaområden. Men parallellt måsle vi också vidta åtgärder, så att fler av dem somhar denna goda utbildning även utövar yrket. Vadbeträffar sjukgymnastutbildningen är detta elt av de områden som ulredningenVård 77 behandlade. Den utredningen är jusl nu ute på remiss. Vi väntar svarentill . Vår avsikt är alt lägga fram en proposilion undervårriksdagen. Här trorjag all del är nödvändigt med en ganska kraftig utbyggnadav sjukgymnastutbildningen. GUNNAROLSSON (s); Jag tackar speciellt för vad statsrådet sade senast, nämligen attslalsrådel är ense med mig om atl det här rör sig om en yrkeskategori därutbildningen bör breddas ordentligt. Vi harju fortfarande långvårdskliniker utei landet, där det ligger sjuka människor, som behöver rörelsebehandling men sominte får sådan, därför att del saknas sjukgymnaster. Statsrådetberörde också i sitt svar atl många kvinnor kort efter sin utbildning lämnarförvärvsarbetet för vård av barn. Detta är riktigt, men vad som i ännu slörreutsträckning slår sönder vårdorganisationen på många håll i landet är trendenatt allt fler vårdanslällda överger heltidsarbete till förmån för deltidsarbete.Del är framför allt detta som gör att jag tror att vi i framliden måste ha enmyckel stor ulbildningsvolym för all kunna erbjuda välutbildad personal ochfylla på där vakanser uppslår. Nog måste väl statsrådet hålla med mig om attden omständigheten alt fler ungdomar nu exempelvis söker sig in pågymnasieskolans vårdlinje och att vi har så stora problem med all klarapersonalförsörjningen, och då som sagt framför alll inom långtidsvården, ärskäl lill all bredda utbildningen, i synnerhet som vi nu har mycket slora svårigheteratt klara ungdomsarbetslösheten. Närvi talar om alt öka utbildningsvolymen skall vi också vara medvetna om atlbristen på utbildningsresurser sätter käppar i hjulen för oss. Detsvåraste problemet har väl statsrådet i någon mån berört, nämligen brislen påjust vårdlärare. Nästan var Oärde lärartjänst saknar en behöriginnehavare. Den statliga lärarutbildningen måsle öka och bäUre anpassas tillvårdutbildningens verkliga behov. Det visar bl. a. det som inträffat i ochi när det gäller sjukgymnastutbildningen. I t. ex. måste dennaavbrytas på grund av brist på vårdlärare. 0/77Ökad vårdutbildning Jag tror atl och jag är ganska överens. Del är nödvändigtatt vi förstärker vårdutbildningen, men en snabbare väg vore naturligtvis alt,om möjligt, förmå en del av dem som har sådan utbildning men somupphört med sin yrkesverksamhet att återuppta denna. Vidareär del naturligtvis en underlig situation all vi har en storungdomsarbetslöshet samiidigi som vissa sektorer ropar på arbetsinsatser. Medgemensamma ansträngningar från statens och landstingens sida trorjag att vikanske skulle kunna få tillgång och efterfrågan inom sådana sektorer alt mötasbällre än vad som sker . Överiäggningenvar härmed slutad. §6 Föredrogs och hänvisades 1978/79:16 lillulbildningsutskottet 1978/79:39 lillskatteutskoltet 1978/79:40 tilllagutskottet 1978/79:50 bil. iövrigt till finansutskottet /79:52 lill arbetsmarknadsutskoltet /79:54och 56 till skaiteutskoitel §7 Föredrogs och bifölls Interpellaiionsframställningar 1978/79:73-77 § 8 På hemställan avtalmannen beslöt kammaren alt ajournera sina förhandlingar lill , då de till dagens bordläggning anmälda ulskottsbetänkandena väntadesföreligga. § 9 Förhandlingarnaåterupptogs . Meddelandeom ändring i den preliminära tidsplanen § 10 Meddelande omändring i den preliminära tidsplanen Medändring av den preliminära tidsplanen blir kammarens sammanträde lorsdagen den16 november ell bordläggningsplenum, som tar sin början . Därvidbesvaras ett stort antal frågor. §11 Anmäldes och bordlades 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för budgelårel 1978/79 1978/79:27 om utvidgningav Sveriges sjöterritorium 1978/79:35 om ekonomisktslöd till vissa rederiförelag 1978/79:38 om ändring i lagen (1970:989) ominförande av fasiigheisbildningslagen 1978/79:42 om inkomstberäkning enliglbokföringsmässiga grunder i inkomstslaget annan fastighet, m. m. 1978/79:43 om medelsanvisning m. m. pätilläggsbudget I lill statsbudgeten för /79 inomindustridepartementets verksamhetsområde 1978/79:44 med förslagtill en ny jordbruksbokföringslag, m. m. 1978/79:46 om stöd tillvissa energibesparande åtgärder inom näringslivet 1978/79:48 om ändring ivallagen (1972:620), m. m. 1978/79:49 om vissavarvsfrågor 1978/79:51 om ändring i lagen (1937:249) ominskränkningar i rätlen att utbekomma allmänna handlingar 1978/79:60 om åtgärder förförsörjningsberedskapen på skoområdel 1978/79:62 om ändring i lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt, m, m, 1978/79:63 med förslaglill lag om ändring i byggnadslagen (1947:385) §12 Anmäldes och bordlades 1978/79:1 med anledning avjustitieombudsmännens redovisning av sin verksamhellill 1978/riksdag jämte motion 1978/79:9 med anledning av motion omfolkrörelsernas roll i samhällel 1978/79:10 med anledning av molion omytteriigare bestämmelser om 1978/79:4 med anledning avmotion om ändrade lagbestämmelser rörande narkotikabrott1978/79:8 med anledning av molion om nämndemäns tjänstgöring i 1978/79:3med anledning av molion om rådgivning lill försäkringstagare 1978/79;5medanledningavmolionomdecenlraliseradberedskapslagringav Anmälan av inter- °'j pellation 1978/79:6 med anledning avmotion om beredskapslagringen av olja 1978/79:7med anledning av motion om beredskapslagringen av olja 1978/79:14 med anledningav molion om informaiion rörande arbetsmiljö-risker 1978/79:15 med anledning avmolioner om vissa läkemedelsfrågor 1978/79:9 med anledning avmotion om vävläramibildning 1978/79:1 med anledning avpropositionen 1977/78:178 med förslg till lagstiftning ommarknadsföringen av alkoholdrycker och lobaksvaror jämtemolioner 1978/79:3 med anledning av proposilionen 1977/78:186 med förslag lilllag om ändring i lagen(1975:985) om tillfällig handel jämte molioner Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1978/79:78 av AlfLövenborg (apk) till utrikesministern om åtgärder för all stoppa vapenexportentill ; Enligt redovisning av densvenska exporten säljer vapen till , Indonesienhar inte bara en diktatorisk regim med massmord pä inemot 1 miljon indoneser() samt fortfarande väridens största antal politiska fångar påsitt samvete. Regimen har också gjort lill ell krigförande land. Den7 invaderade stora indonesiska styrkor portugisiska , dennyligen självständiga Demokratiska republiken , Pä juldagen satteJakartaregimen in yllerligare trupper, vilka därmed uppgick lill ca 40 000,Befrielsefronten Fretilin försvarar fortfarande mot de indonesiskaockupationstrupperna, Indonesernas krigföring blir alltmer brutal, och det ärinle bara inslaget av amerikanska rådgivare som påminner omVietnamkrigets antigerillameloder - napalm, växtgifter, koncentrationslägerosv. Densvenska regeringen kan inte vara ovetande om att är ett krigförandeland, 1 FN har röstat för resolutioner som fördömer Indonesiensinvasion och ockupation och har krävt bortdragande av alla trupper. Mensamlidigt som den har full vetskap om att är ettkrigförande land och t, o, m, fördömer della godkänner man alltså vapenexportlill della land. Någonvapenexport förekom inle 1975 och 1976, Men medan angreppskrigfortsätter sker vapenexport såväl 1977 som 1978. iår exporterade 3 lon delar lill vapen för mililärt bruk till ell värdeav . Enligt SCB gäller det delar lill "Artillerivapen,kulsprutor, kulsprutepistoler och andra eldvapen och ulskjutningsanordningarför niilitärt bruk (andra än revolvrar och pistoler)" -någon närmareprecisering förekommer inte. Medhänvisning lill del anförda anhåller jag om kammarens lillstånd atl tillslalsrådel och chefen för fä ställa följande fråga: Övervägerutrikesministern atl vidta åtgärder för all stoppa den svenska vapenexportentill ? §14 Meddelande om fråga Meddelades atl följande fråga framställts den 9november 1978/79:123 av Karl-ErikSvanberg (s) till statsrådet om villkoren för finska läkarestjänstgöring i : Företagshälsovården i Parlille kommun har anställten finsk läkare. Vid förfrågan hos om den finskaläkarlegilimalionen också gäller i gavs beskedet alt finsk legitimationger behörighet att tjänstgöra som läkare i offenllig tjänst, exempelvis somdistriktsläkare. Däremoi krävs en kompletterande 14 dagars kurs i socialrätlför behörighet alt vara läkare "i privat tjänst", exempelvis påförelagshälsovården i Parlille, trots att kommunen är en avhuvudintressenterna. Trotsatt läkaren förklarar sig villig alt genomgå ifrågavarande kurs föreliggerenligl inte någon möjlighet till dispens. Nästa kurs isocialrätt anordnas enligt uppgift inte förrän . Detta innebär atl denfinske läkaren är förhindrad alt tjänstgöra på företagshälsovården fram tillomkring . Däremoi skulle han ulan vidare kunna tjänstgöra somdistriktsläkare på den närbelägna vårdcentralen. Bådede fackliga företrädarna och arbelsgivarrepresenlanierna upplever debyråkraliska bestämmelserna i det här fallet som anmärkningsvärda. Med hänvisning till delanförda vill jag fråga: Nr 30 Ärstalsrådetberedd atl vidta åtgärder föratt undanröja byråkratiska hinder Fredaeen den för finska legitimerade läkare att tjänstgöra i ? §15 Kammaren åtskildes .