prot · G20994 · 1978-12-31 00:00:00 — Det är uppenbart all vihar olika synsäll när det gäller vårt beroende av denna. Självfallet skall manalltid kunna utnyttja en internationell marknad också pä oljeomrädet, menfrågan är om man sä systematiskt som har skelt under senare är skall bygga uppetl beroende av denna marknad. Konsekvenserna härav är uppenbara - justde länder som byggt upp ett beroende, t. ex. för sin värmeförsörining, av deninternationella spot-marknaden har de största problemen. De kortsiktigavinster man kan göra genom all köpa olja i stor omfattning och under flera ärpä spot-marknaden står inte i rimlig proportion till de hot motförsöriningstryggheten som delta beroende skapar. Jagvill alltså understryka all oljepoliliken måste ses som en avvägning mellanolika intressen. Prisläget och försöriningslägel kan ibland peka i olikariktningar. En avvägning är självfallet också nödvändig när det gällerskattepolitiken. För min egen del menar jag alt det är angeläget atloljeskatten liggeri varie fall någol så när i nivå med den skatt som vi lägger på andra Nr 94 energikällor. Annars får vi aldrig en sådan övergång till andraenergikällor den som del i princip råder en slor enighei om. BO (): Herrlalman!Jag konslalerar med glädje alt jag pä en punkt är hell överens med får inte skena i väg hur som helst inför tillfälliga ochspekulalionsbetonade prishöjningar. Men det finns en gräns för hur långt mankan driva denna politik. är högsta tillåtna pris . och det liggermellan 1 100 och 1 300 kt på spot-marknaden. Runt om i ligger prisernamellan 8.50 och 900 kn Vi skall inte bedriva någon sifferexercis om della här iriksdagen, men jag vill framhålla alt priserna alltså är sådana alt man kan gåin och köpa vissa kvantiteter på spot-marknaden. Delfinns också olika meioder för detta. Man kan tänka sig alt staten, som dengjorde , via överstyrelsen för ekonomiskl försvar använder medel föralt jämna ul skillnader när det gäller leveranser som man anser viktiga. Dethar förts en stelbent politik, med försl etl totalt prisstopp närman såg vårlåt del barkade, vilket gjorde att oljebolagen slutade att köpa. har man infört högslpriser, som medger högre prisullag, men konsekvensenblir densamma, dvs. atl oljebolagen fortsätter atl avstå från inköp. Det mesiolyckliga var nalurliglvis atl man införde prisstoppet, i del välförslåddainlressel all konsumenterna skulle ha låga oljepriser. Risken är ju nu atl deinte kommer all fä nägon olja alls. Även om den uppskattningen kanske är någotöverdriven, kommer konsumenterna all fä allvarliga bekymmer medoljeförsöriningen, om man inte böriar minska lagerhållningen. Jagförslår myckel väl atl regeringens syfte är atl hålla konsumtionsnivån nere.men del är ganska små siffror som prisei skulle höjas med, bråkdelar av 1".I, och om de ändå skulle höjas, pä grund av all det blir en fortsattbrist på olja, har man inte vunnit något annal än atl man har försämrat försöriningen. Omsamhällets sårbarhet när det gäller energiförsörjningen Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om samhälletssårbarhet när det gäller energiförsörjningen StatsrådetCARL erhöll ordet för atl i elt sammanhang besvara dels Thorsien {c) den I7januari anmälda interpellation, 1978/79:130, dels Per ()anmälda fräga, 1978/79:275, och anförde: Per har frågat mig vilka åtgärder jag avser alt vidtaga föralt öka säkerheten i eldistributionen. har frågat mig om jag är beredd att redogöra för eldistributionenskänslighet bl. a. med utgångspunkt i de senaste omfatlande 8 protokoll 1978/79:93-94 Omsamhällets sårbarhet när det gäller energiförsörjningen elavbrotten och vilkaslutsatser jag med utgångspunkt i dessa händelser drar om samhällels sårbarhetnär del gäller energiförsöriningen. Jag besvarar frågorna ielt sammanhang. Utvecklingeni värt samhälle har lett lill en slörre sårbarhel inom olikaförsöriningsområden. Delta gäller exempelvis energin, iransporterna, livsmedelsförsöriningenoch vatlenförsöriningen. 1 vinter har vi således tall uppleva att is och snö försenattågen och varit till ston hinder för billrafiken. Avgörandeför våra möjligheler atl upprällhälla vikliga samhällsfunk-lioner viduppkommande slörningar är bl. a. samhällets resurser. Del är emellertid inlemöjligl all hålla en sådan beredskap alt alla former av Slörningar kanelimineras. Det ärdärför nödvändigl alt avväga beredskapens omfattning motandra samhälleliga inlressen. Såvittavser vår energiförsörining är i hög grad beroende av importerad olja,vilkel också torde ha framgåli av den debali vi har haft här i kammaren. Dendominerande delen av den svenska bostadsmarknaden är näslan hell beroendeav eldningsolja för sin uppvärmning. Del gäller såväl individuella oljepannorsom de hetvattencenlraler och kraftvärmeverk som matar fjärrvärmesystemen.Endast i en mindre del av dessa pannor är del möjligl all använda andrabränslen. Även industrin förbrukar stora mängder olja och har i flerlalel fallsmå möjligheter all snabbi slälla om lill annat bränsle. Redani dag mäste vi räkna med all störningar i någol av de viktigare områdena förproduklion av olja för omfattande följder pä hela den internationellamarknaden. Sannolikheten är stor för atl sådana slörningar skall fö sioraeffekler pä den svenska marknaden. Värt höga oljeberoende inger alllsäallvarliga farhågor. Händelserna i är ell exempel på de problem som kanuppslå och som kan ha negativa följder för vår oljeförsöri-. Densvenska elförsöriningen erbjuder däremot en betydligt slörre tillförlitlighet,efiersom den är relaiivi oberoende av eldningsolja. Delsvenska kraftöverförings- och eldisiribulionssyslemel kännetecknas vid eninternationell jämförelse bl. a. av en hög driftsäkerhet i elleveranserna lillsåväl storförbrukare som övriga elkonsumenler. Kraftöverföringssystemet byggsupp och drivs på sådant sätl all enstaka fel i ledningsnäten inle påverkarelleveranserna lill konsumenlerna. Ivissa fall kan emellertid mer omfallande slörningar ge upphov lill avbroll ieldistributionen. Del avbroll som skedde i Norrbollen var av dennakaraktär. Erfarenhelsmässigl iniräffar dock sädana driftslörningar medströmavbrott på upp lill eller mer fören hel landsända endasi nägongäng per decennium. Förvaltenfallsverkels högspänningsleveranser finns sedan lång lid lillbaka endetaljerad statistik över leveranssäkerheten. Den visar all den genom-snillligaavbroltsiiden för högspänningskonsumenlerna numera uppgår lill endast ca enhalv limme av årets 8 760 limmar. Detta motsvarar således en leveranssäkerhet på 99,9996. Detfinns dock ingen fullständig statistik över driftsäkerheten för landelssamlliga lågspänningskonsumenter som till antalet är drygl 4 miljoner. Tillgängligauppgifter lyder emellertid pä alt den genomsniuliga avbrotts-tiden för dessaskulle vara omkring en limme . I vissa landsbygdsområden kan emellertidvid vissa slörningslillfällen avbrotten vara betydligt längre. Samkörningenmellan kraftstationerna och hopkopplingen med stamnätet medför all felen pä deslörre kraftanläggningarna endasi sällan medför driftavbroll för konsumenlerna.Felen på stamnätet svarar normalt endasi för ca 10 96 av den genomsnittligaavbroltsiiden för valtenfallsverkels högspän-ningskonsumenier. Förlågspänningskonsumenlerna är felen pä de lokala distributionsledningarna denhell dominerande orsaken till driftavbrotlen. Föratlsnabbi reparera uppkommande fel har kraft- och elverken personal tillgängligför felavhjälpning. Vid meromfaltande slörningar sker samarbele mellanförelagen för ömsesidig hjälp. De slörre företagen har därulöver byggt upp ensärskild beredskapsorganisalion, som kan gripa in vid sådana slörningar. Härvidkan hjälp även begäras från länsslyrelserna och frän militären. Den lekniskautvecklingen speciellt på telekommunikationsområdet har under senare ärmöjliggjort väsentligt snabbare ingripanden av beredskapsorganisationerna. Sälänge distribulionsledningarna på landsbygden består av luftledningar som ärkänsliga för svåra väderleksförhållanden måsle man räkna med alt lokallbegränsade slörningar kommer alt förekomma vid enstaka tillfällen.Beredskapsorganisalionens uppgift blir väsenlligen all i göriigasle mänförkorta avbroilsliderna. Kraftföreiagengör ocksä fortlöpande betydande insalser för all öka leveranssäkerhelen. Jagvill i della sammanhang även erinra om atl staten ärligen satsar stora beloppför bl. a. upprustningen av elnäten pä landsbygden. , somi egenskap av koncessionsmyndighel har all övervaka eldistributionen, följeruppmärksamt utvecklingen pä området. Molbakgmnd av vad jag nu sagl är del uppenbart alt del helt dominerande problemetför all minska den svenska energiförsöriningens sårbarhet är atl vidtagaålgärder för att minska vårt oljeberoende. Min syn på hithörande problem harjag för avsiki alt närmare redovisa i den energipolitiska proposilion somregeringen avser all lägga fram för . De händelser som PerPetersson och lar upp anser jag inte vara av sådanbeskaffenhet att särskilda ålgärder är påkallade från regeringens sida. Omsamhällets sårbarhet när det gäller energiförsörjningen Jag lackar statsrådet för svaret. Interpellationen slällde jag den 17januari efter del elstopp på upp till tre limman som drabbade hela ,delar av och . Statsrådet hänvisar isvaret mera lill oljeproblemaliken än lill elstoppet. Om samhällets sårbarhet när det gäller energiförsörjningen Den härlidigare förda diskussionen har också tagit upp de problemen. Jag medger att oljeproblemen i dessa dyrlider ärpåtagliga. I oljeeldade pannor finns dock också kombinationsbrännare för fastabränslen; del är betydligt svårare att åstadkomma alternativ uppvärmning i deelvärmda husen. a. saknas där rökgångar. Därom behöver vi inte tvista ,utan jag bara konstaterar detla faklum. Statsrådet tryggar sig till Vallenfalls statistik om enleveranssäkerhel pä . Med statistik kan man bevisa det mesta. Men detfinns även 4 miljoner lågspänningskonsumenter, som dock inle var upptagna i denhär beräkningen. Förmodligen är det dessa som drabbas vid ett elstopp, och dåupplever de också de längre strömavbrotten - för sädana finns; del ärobestridligt Kan etl relativt banalt överslag i en strömbrytare vid ellav vara slörre kraftverk, såsom skedde vid det akluella lillfållel, la deneffekten au siora delar av hela rikel blir strömlöst, då tyckerjag atl i förstahand tre frågor reser sig: Kan vitekniskt fö etl ännu säkrare system? Vad händer vid etl medvetet sabotage, riktat mot vårakraftverk och storlinjer, och vilka förödande resultat skulle del kunna bli? Finns del över huvud taget någon beredskapsplan i sädanalägen? - Jag förutsätter att den beredskap inte finns som statsrådet nämnde isill svar. Inte minst händelserna ute i världen visar all viingalunda lever i en trygg sådan. En av mina frågor i inlerpellationen var också: "Vilkaslutsatser drar statsrådet om samhällels sårbarhet närdet gäller energiförsörining en?" Svarel ger slalsrådel i sisla meningen i siu inierpellalionssvar: Händelserna "anser jag inte vara av sådan beskaffenhet alt särskildaålgärder är påkallade frän regeringens sida," Är detta inte väl negativt,slalsrådel? I värt sårbara samhälle mäste vi se över alla resurser. Statsrådet hänvisar lill den kommande energipropositionen,vilken förmodligen skall bygga på de omtalade tolv kärnkraftverken. Det innebäryiteriigare en koncentrerad och mycket sårbar produklion, säkerligen ganskalätl utslagen, särskilt vid kritiska lillföllen, och dä, som bekant, hyperfar- Får jag hoppas alt energipropositionen skall innehållaäven alternativa decentraliserade produktionskällor? Vilken beredskap får vi idella hänseende? Anser statsrådet verkligen att vår beredskap är lillräcklig ide här av mig päialade siluaiionerna? PERPETERSSON (m): Jag lackar slalsrådel för svaret på minfråga angående åtgärder för att öka säkerheten i eldistributionen. Statsrådets svar utmynnar, som Thorsien nämnde, iatt den händelse som åberopats inte är av sådan beskaffenhet au särskildaålgärder är påkallade frän regeringens sida. Svarel innehåller inle hellernågon krilik av den nuvarande beredskapen moi driftslörningar ieldislributionen. Denutlösande anledningen till min fråga var det strömavbrott som inlräffade den 13 januarii år och som drabbade stora delar av . Sä t. ex. blev hela Norrbollenslrömlösl i flera limmar. 16 stora kraftverk i och 11 iSkellefteälven uppges ha stått stilla. Vid Bodens kraftverk steg vattnet så altdel sköljde över dammen, och källare i närheten fylldes med vatten. Enligtuppgift dröjde det innan den allvariiga situationen uppläcktes. Hadedelta skelt vid etl kraftverk som läg i en öde skog hade det varit lättare atlbegripa dröjsmålet. Men Bodens kraftverk ligger i nära anslutning till Bodensstad. Efteråt,närman försökte förklara orsaken till strömavbrottet, påstods den vara all ensirömbrytare hade reagerat som en strömbrytare skall göra när del uppslåröverbelaslning. Därtill ledde detla, enligl uppgifter, lill alt samlligakraftstationer i och stannade och atl stora delar avlandet blev slrömlösl i flera limmar. Jag hoppas atl elföreiagen lar mervarning och lärdom av della strömavbrott än statsrådet lycks göra. Del är inle god beredskap när en utlösning på grund av enöverbelaslning av en strömbrytare på en kraftledning söderut medför att allakraftverk i och slår stilla i flera limmar och all del av blir ulan elström . Tursamt nog var vädretbra i Norrbouen den vinterkväll stoppet inträffade. Hur lång lid hade stoppetvarat om del varit snöoväder, trafikhinder eller om kylan varit minus 30-40grader, vilkel inte är ovanligt i norra vinlertid? Delfinns, som också Thorsien påpekade, många oförutsebara fel som kandrabba eldislributionen, såväl genom naturens krafter som genom sabotage. Mintro är atl de sällan förekommande driftavbrotlen pä högspän-ningsdistribulionenmedföri atl de ansvariga för beredskapen lockals lill alt sänka beredskapentill för läg nivå. Jag hoppas att strömavbrottet ochdiskussionen som följt på del givit kraftproducenterna erfarenheter som medförall beredskapen höjs. Vet statsrådet om delta verkligen blivit fallet? Omsamhällets sårbarhet när det gäller energiförsörjningen Jag underströk i mitt interpellationssvar all slörsia hotet mot densvenska energiförsöriningen frän sårbarhetssynpunkl gäller värt siarkaoljeberoende. Del tycks vara en ståndpunkt som jag är ense med interpellantenoch frågeställaren om. Kanman dä göra mera för atl begränsa de risker som är förknippade medelförsöriningen? Detär självfallet så alt vi aldrig kan bygga upp ett försöriningssystem på någotområde som är sä konstruerat atl del inie för en kortare och i sällsynta falläven någol längre lid kan bli regionalt utslaget. Det är helt enkelt omöjligtVad jag påpekade var all driftsäkerheten i del svenska eldisiributionssys-temetär mycket stor. Del är inle riktigt, Thorsien ,all man kan bevisa vadsom helsl med slalislik. Föruisall atl man utnyttjar statistik pä elt hederiigisäll är det uppenbart att den driftsäkerhetsstalislik vi har tyder på attriskerna för avbrott även för de 4 miljonerna konsumenler är myckel små. Likvälärdet nödvändigl atl man haren beredskapsorganisalion föratt gripa Omsamhällets sårbarhet när det gäller energiförsörjningen in dä ett avbroll trotsalll uppslår. Sådana beredskapsplaner och beredskaps-åtgärder finns ju ocksäsåväl inom de enskilda kraftföreiagen som nalionelll för slörre och meravarakliga störningar, exempelvis beroende på etl krigsläge. Jagmenar att det inte alls är nödvändigt för regeringen atl vidla någon åtgärdrikiad mol , eftersom Vallenfall har fullt klan försig au man måsteha en beredskapsorganisalion. Del har man också. Det är en av orsakerna tilldels att driftavbrotten är få, dels att de - om de iniräffar - i allmänhet ärmycket kortvariga. Självfallet har det strömavbrott som vi här talat ominneburit att man från vattenfallsverkets sida undersöker föruisäiiningarnaatl begränsa riskerna för alt något liknande kommer atl äga rum. Det har ocksäbetonats i det uttalande som man har gjort från Vallenfalls sida. Samtidigtmåste vi, tyckerjag, bedöma det här avbrottet i ett realistiskt perspektiv. Detär inle bra när del iniräffar ell avbroll av det här slaget Del var o vanligtlångvarigt försvenska förhållanden, och del är viktigt all man gör alll vad mankan för all undvika en liknande händelse. Men i jämförelse med de långsikligarisker vi löper inle minsl på oljeförsöriningsomrädet ärju della en relativtliten sak. Del måste vi också ha med i bilden när vi diskuterar deberedskapsinsatser som mäste göras för att trygga den svenska energiförsöriningen.Vi skall inte sila mygg och svälja kameler och lägga ned mycket stora kosinaderpå all ännu mer höja vär driftsäkerhet pådisiribulionsnälei, närvi samtidigthar så uppenbara behov av atl stärka vår försöriningstrygghet på oljeomrädet,vilket ju inte minsl framgick av den lidigare deballen här i kammaren. Det ärtrols alll detta som är det avgörande för tryggheten i vår energiförsörining. THORSTENLARSSON (c): Jag tror inle heller atl vi skall överdimensionera problemen med varesig det ena eller det andra. Jag har erkäni au vi har problem med oljan, inteminsl i nuvarande silualion, men jag vet också atl oljan är lällare all ersättamed fasta bränslen. Där bör vi också ha en beredskap. CariTham lalar här om driftsäkerhelen. Jag vet att människorna är oroliga försirömavbrolt Jäml och sländigt hör man delta; Bara vi nu inle fär etlströmavbrott igen här. Statsrådet nämner själv i svarel vintern, som väl nu-hoppas vi - har passeral. Årets snöstorm i var likartad . Del ärmin erfarenhel au dagens mera tekniskt fungerande samhälle slår beiydligi sämreemoi påfrestningarna än samhällel gjorde på 1940-ialet Men vi kan ju inle gålillbaka-det är inle del jag vill. Men bör inledet tekniska kunnandet inriktaspå en beredskap inför sådana situationer, så au vi kan klara upp svårigheterna?Jag nämnde sabolage och orostider. Statsrådelssenare uppgift alt vi haren nationell beredskap pä della område är elltrygghetsmoment Jag lackar för det. Kanske kan den här deballen bli ettobservandum, så all vi kan fö ett ännu intensivare arbeie för en nationellberedskap och irygghel. Alternativt skulle vi kanske kunna arbeta för andraenergislag än kärnkraften och oljan. Jag hoppas all energiminisiern i den väntade propositionenverkligen kommer med uppslag och ställer ekonomiska resurser till förfogandeför en alternativ produklion. Delär klart alt varie produklion och distribution har sina problem. Men om manskall undvika negativa effekler för hela samhället är det nödvändigl alt sålångt möjligt söka decentraliserade framtidslösningan Vattenkraften kan viflytta på. Men när del gäller vår framtida kraflförsörining borde vi undvikaatt åstadkomma etl sä starkt centraliserat energisystem som exempelviskärnkraften kräver. PERPETERSSON (m): Herrlalman!Jag beklagar atl statsrådet inte pä något säll vill medge alt han inseratl beredskapen när del gäller eldistributionen är för låg när en naturligutlösning av en strömbrytare ger en driftstörning som medför all alla kraftverki och stannar i flera limmarochaii man för en stördeldistribution i stora delar av landet. Då måste beredskapen vara för läg. Tilldetta kommer atl här finns oföruisebara risker som kan drabba eldistributionen,genom naturens krafter och genom saboiage. Isill senasie anförande sade slalsrådel - men det kom inle med iinterpellationssvaret -atl det inlräffade självfallei innebär all Vallenfallhöjt sin beredskap. Varför kunde del dä inle sägas i inierpellalionssvarel? GUNNARBIÖRCK i (m): Förläl all jag blandar mig i den här debatten, men jag har lyssnal lillden med lika slorl inlresse som lill den föregående. De berör ju delvis sammaproblem. SlalsrådelTham använde ullryckel all det gällde all avväga beredskapen mot andraintressen. Jag har bara en känsla av all vad som här har förevarit påförmiddagen kanske är något att bära med sig hem lill kanslihuset Här finns enstark känsla - i varie fall bland dem som har dellagii i den här deballen - avatl det, vid avvägningen mellan beredskapssynpunkter och tillgodoseende avönskemål om omedelbar konsumiion, kanske finns gehör för en viss förskjulning,ocksä på kostnadssidan, lill förmän för beredskap. Om samhällets sårbarhet när det gäller energiförsörjningen Jag vill försl lill säga all vad jag framför alllåsyftade varan vi måsle avväga de olika beredskapsälgärderna mol varandra. Jagmenar all det främst är på oljeomrädet som vi behöver sädanaberedskapsålgärder. Där är de ocksä mycket kostsamma. Jagvill inte medge all beredskapen på eldislribulionsomrädel är för låg. Det är, ialla energisystem, omöjligt att hundraprocentigt gardera sig mot driftavbroll.Både den svenska beredskapssilualionen och driftsäkerhelen på detta område ärmyckel lillfredsslällande. Men naturligtvis kan saker och ling göras bällre. Anledningenlill att jag i mill svar inle nämnde någonting om Vallenfalls ålgärder påomrädel var all dessa hade redovisats av Vallenfall. Omsamhällets sårbarhet när det gäller energiförsörjningen från alt interpellantenoch frågeställaren hade tagit reda på sådana fakta, när vi skulle diskuieradessa allvarliga saker. Del har alllsä klargjorts all , medutgångspunkt i de erfarenheter som detla omfattande avbrott gav, skall prövamöjlighelerna att minska riskerna. Men åierigen är del en kostnadsfråga. Vi kannaturiigtvis bygga kompletterande system - i del oändliga höll jag på alt säga- men kommer vi till den gräns där vi måste avväga riskerna molkosinaderna och andra samhällsbehov. Jagtror all Thorsien och jag i långa stycken är överens när det gällersynsättet Jag är dock en aning fundersam inför hans uttalande att vi kan flyttavattenkraften. Det är, antar jag, i bildlig mening, dvs. all vi viaeldislribulionssyslem från , där vattenkraften framför alll är lokaliserad,kan utnyttja el också i mellersta och södra delen av landet. Men deeldislribulionssyslem som krävs för alt vi skall kunna nyttiggöra oss denförnybara energi som vattenkraften utgör är precis desamma som de vi behöverför alt ulnyllja exempelvis kärnkraften. Kärnkraft och vallenkraft är i dellaavseende hell likställda. Kraftkällorna måste av naturliga skäl, i kärnkraftensfall av säkerhetsskäl, finnas pä vissa bestämda ställen. Dessutom är el ett imånga avseenden synnerligen effektivt distributionssystem, och jag har säkert samma uppfattning när del gäller angelägenhelen avall vi har elt samhälle där människor kan arbeta och bo på olika platser i vårtland. Del ärdå önskvärt alt vi ocksä barett energiförsöri-ningssysiem someffektivt kan distribuera energi lill dessa olika platser, annars omöjliggörsju förutsättningarna för en vitt spridd bebyggelse och arbele på olika häll ilandet. El är, vilket har varit en känd kunskap i , en sådanflexibel energiform som - inle minst mol bakgrund av del stora kunnandet pådetta område i - är lätl all distribuera till olika delar av landet,vare sig den är producerad från vattenkraft, kärnkraft eller någol annalbränsle. Elförsöoningssystemel blir då nalurliglvis förknippal med de riskersom vi har talat om. Viär ense om all vi skal I haen hög beredskap - och del finns en sådan. Men detkan göras insalser för alt yiteriigare höja den, jusl genom den lekniskautveckling-som sä riktigt pekade pä-som gör det möjligl altförbättra systemen. Men dessa kostnader måsle trots alll avvägas mol deåtgärder som vi skall vidla pä andra håll inom energiförsöriningssyslemet Del gläder mig atl energiminisiern nu har kommit rätt mycket närmareverkligheten än i del svar där han bara stödde sig på slalislik. Jag tror atljag kan hålla med honom om vad han sade i det senaste anförandet. Om jagfattade riktigt sä erkände här alt det gäller alt få fram ett sådecentraliserat energisystem som möjligt. Menjag mäste ändå säga all jag gärna skulle vilja ge energiminisiern ell ord medpä vägen, och del är fakliskt delta, : Svenska folket upplever i daginle energiberedskapen som god, utan människorna är ganska oroade för sinvardagssituation - särskilt om man lägger lill frågan om vad som skulle hända vid en slörrekalastrof Här tror jag inte all gav elt fullständigt besked åtsvenska folkel.