prot · G20997 · 1978-12-31 00:00:00 — k. taket och atl anslagel skulle öka med . istället för med 4. Idagirorjag alt del finns många som beklagar atl beslutet föregående år blev somdel blev. Jag vel att man i varie fall frän skilda studieförbunds sida haransett all del hade varit ett klokt beslut om man föregående år gått pä propositionensförslag. Jaghar tagit fasta på de synpunkler som kommit fram, och vi reservanter haranslutit oss lill föregående års konstruktion och föreslagit ell tak pä just av verksamhelens utveckling gentemot utfallet /78. Vi menaratt vi därmedinle har undandragit en nödvändig förstärkning om . när delgäller cirkelanslaget, men vi har anvisat en väg för studieförbunden själva allsöka begränsa omfattningen av verksamhelen och lägga in verksamhelen på deområden man finner mest angelägna. Den konstruktionen ingår självfallet som etlled i arbetet atl försöka begränsa ulgiftsexpansionen. Jag ber atl få yrka bifall lill den av i och miganförda reservationen på del här området och självfallet också till denföljdreservalion som föreligger med anledning av anslagsframställningen. 1ulskotlsbetänkandet finns också en folkparti- och moderaireservalionbeiräffande den uppsökande verksamheten i bostadsområden, där vi yrkar avslagpä utskoltsmajoritetens förslag om en höjning av anslaget med 2 milj. kr. Jagvill hell kort endasi yrka bifall lill den reservationen. Meddet anförda, herr lalman, vill jag alltså yrka bifall till de reservationer sombär i och mitt eget namn. Alltsedan regeringen lade fram sin budgetproposition /80 hardel från olika häll inom oppositionen hörts klagomål över del storabudgelöverskotl som den inrymmer. Och jag kan förslå alt man känner oro överden situation vi befinner oss i då det gäller vär ekonomi. Del är ettbekymmersamt läge. alt vi för den skull behöver inveckla oss i enekonomisk debatt kan vi ju konstatera all vi måste vara oerhört restriktiva ifråga om atl öka på våra statsutgifter, om vi över huvud taget skall klara avsituationen. gäller partier i såväl regerings- som oppositionsställning.Är man kriiisk mol budgetunderskottet i siatsverkspropositionen måste man ikonsekvensens namn också hålla igen på utgifterna. Delkänns svårl atl spara när del gäller områden som ligger oss varml om hjärtatOch så ärju fallet för oss alla i fråga om studieförbunden. Det råder ingadelade meningar om värdet av deras insalser. Deras arbele i glesbygder ochtätorter för au möta sludiebehovel hos både dem som har läll och dem som harsvårt att hitta lill studiecirklarna är utomordentligt värdefulll. Regeringenhar därför, som Hans Nyhage redan påpekat, föreslagil en höjning av anslagellill siudieförbunden med ca 25 milj. kr. jämfört med skolöverslyrelsensförslag. har emellertid utskottsmajoriteten föreslagil en yllerligarehöjning med lillsammans 21 milj. kr. Iett siaisfinansielll läge där alla förvaltningar i princip fäll vidkännasnedskärningar i sina äskanden kan vi frän sida inte sträcka osslängre än regeringen redan gjort. Mol ulbildningsulskoiiets majoriletsförslaghar vi därför reserverat oss pä några punkier, och jag ber härmed alt få yrkabifall lill reservationerna 1, 3, 4 och 6 i betänkandet nr 20. INGA (vpk): Trots de salsningar som gjoris och görs minskar inleutbildningsklyftorna i vän samhälle. Nya ulredningar bekräftar att denkommunala vuxenutbildningen inte når de kortuibildade. saknarungefär hälften av den yrkesakiiva befolkningen grundskolekompetens. Bara13 "<> av den vuxna befolkningen har eftergymnasial utbildning, ochbara av dessa har en eftergymnasial utbildning som är längre än tvä år.Dessulom har gruppen analfabeter ökat. Del är klart atl många invandrare medläg skolunderbyggnad ingår i denna grupp, men även antalet infödda analfabeterökar. Skolöverstyrelsenräknar med atl efterfrågan på grunduibildning för vuxna kommer all öka även ifortsättningen. Satsningen på grundutbildning för vuxna har varit alldeles förlåg. Man har gjorl kampanjer bl. a. i TV för alt nä dessa analfabeter, och ellvisst resultat har uppnåtts, men f n. står näslan .hundra personer bara iSiockholm i kö lill alfabetiseringsundervisning. De kan inle beredas plats iulbildningen på grund av att resurser saknas. Vimenar från vpk:s sida alt del är oacceptabelt alt människorsom inte kan läsaoch skriva skall nekas denna självklara rättighet Dessa människor utestängssjälvfallet också från del kulturella, sociala och poliliska livet på grund avsamhällels snålhet när del gäller resurstilldelning. Herrlalman!Det finnseil klart samband mellan social bakgrund och valav utbildning ochocksä utbildningens längd. Det är inle de lågulbildade som sökeri. ex.vidareutbildning, utan det ärde redan högulbildade. Del avslöjas i statistiskacentralbyråns rapport nr 14, som heler Levnadsförhållanden. Ulbildningsojämlikhetenfinns kvar trols alla skolreformer. Ungdomar med högulbildade föräldrarstuderar längre och mer än barn med kortuibildade föräldrar. Inom vuxenutbildningenfinner man de människorsom redan har utbildning, alltså inle de lågulbildadesom bäst behöver denna utbildning, vad nu delta kan bero på. Jag konstaterarall utskollet i alla fall saknar fantasi nog för all svara påden frågan, trotsall den är sä uppenbar och så viklig. Del är de redan sludiemoliverade somsöker sig lill olika slag av utbildning. Utbildningsreformerna utnyujas av deredan välutbildade, och della mönster går lyvärr igen överallt inom vårtutbildningsväsende. reformenvittnar också om detta. Vuxenulbildningsreformerna från 1960-och 1970-ialen haralllsä inle hafl den effekt man avsåg när man beslutade om dem. Varieår -omjag inle minns fel -har beslutat att antaletundervisningstimmar i kurser på gymnasienivå får öka med högst jämfört medföregående ån För /79 gjordes en lillfällig begränsning i ökningenav gymnasieskolekurser. Regeringen sade att denna begränsning skulle vara avtillfällig natur. I ärels budgetproposition har della löfte svikils. Därförföreslår vpk alt antalet undervisningslimmar för gymnasieskolekurser ochsärskilt yrkesinriktade kurser skall få öka under kommande budgetår iförhällande till den faktiska nivån från föregående år och atl man ställerresurser till förfogande för detta. Förde vuxenstuderande som studerar på hel- eller dellid måste den ekonomiska ochstudiesociala silualionen förbättras avsevärt Vpk menar atl del särskildavuxenstudieslödel bör räknas per dag, all stödet också bör utgå lill destuderande som fär inkomstbortfall under julferier och atl stödet dessulomskall kunna ulgä vid lillfällig vård av sjukt barn. Del rimliga ärsjälvfallet atl införa studielön, sä atl de kortuibildade ser atl samhällelverkligen vill salsa pä dem och ge dem reell möjlighel lill utbildning. Vimenar ocksä alt betygen måste bort, eftersom betyg motverkar samarbele ochsolidaritet i ulbildningen. Jagskall försöka atl kort besvara frågan varför vuxenutbildningen inle når demänniskorsom skulle behöva nås, eftersom den diskussionen hell uteblir iuiskoiieis betänkande när del gäller den kommunala vuxenutbildningen. Fördel försia så spelar de socioekonomiska faktorerna in. Det är alldelesnödvändigt atl garantera ekonomiska rättigheter för de studerande, och sä ärdet inte . De vuxenutbildningsbidrag som ges är för låga och for få närdetgäller både tim- och dagsiudiestöd och del särskilda vuxenutbildningsbidra-,get Fördel andra spelar utbildningsnivån och familjeförhållandena stor roll. Ilevnadsnivåundersökningen - nr 14 -ställdesen fråga där svaret blev atl man inle ansåg sig ha lid alt studera, man hadehell enkelt för mycket all göra. Inte mindre än 37 "i. hade så myckel altgöra all liden inte räckte till för att efterfråga utbildning. avkvinnorna sade alt de inle kunde efterfråga utbildning därför atl de inte hadenågon barnpassning. Kravsom kommunisterna ställer i andra politiska sammanhang är likarelevanta atl slälla när man diskuierar utbildning, och de är kanske specielltviktiga när man diskuierar vuxenutbildning. Del gäller t. ex. kravet på , kravet på bällre kollekliva kommunikationer, så atl del blirpraktiskt möjligt atl läsa och ta sig till skolan, kravel på daghemsplatsertill alla barn. Del finns konkrela ålgärder som man måste vidta för au nå dekorttidsutbildade med läg studiemotivation, t ex. en kraftigt utbyggduppsökande verksamhel och genom att, som jag sade lidigare, ge studielön frän16 år som skulle garaniera den ekonomiska situationen. Vidare behövs det merinformation som stimulerar lill utbild- Intenågot av dessa som jag lycker ganska allmängiltiga krav har ulskoitet fantasinog att föreslå eller ens diskuiera. Man nöjer sig i stort setl med attacceptera den sociala snedrekrytering som finns inom denna del av utbildningsområdetprecis som inom andra delar av vårt utbildningsväsende - men den kommunalavuxenutbildningen riktades ju just lill de korttidsutbildade, och då mäste mannaturligtvis diskutera vad det är som gör att man inte när dem. Pä annat sällkan man inle tolka den nära nog totala tystnad som utskottet intar när delgäller all besvara den vpk-molion som ställer dessa allmängiltiga krav. Jagtycker alt utskottet är mycket nonchalant mot de vuxenstuderande, när man inleens kostar på sig en riklig avslagsmolivering i fråga om vpk-molionen. Jag yrkarbifall lill molionen 631. Jagvill sedan gå över lill au tala någol om svenskundervisningen för invandrarna. Svenskundervisningenför invandrare är av myckel läg kvalitet, och den när inle heller ut till allainvandrare. Del är myckel allvarligl. Invandrarna ulgör en tiondel av densvenska befolkningen. Deras möjligheterall fungera i värt samhälle blirnaturligtvis minimala, om de har brislande språkkunskaper. Detär alltså myckel viktigt alt samhällel tar sill ansvar här. Avulskotlsbetänkandet framgår emellertid att utskottet instämmer med vad som sägsi regeringsförslagel om ett oförändrat timantal för denna svenskundervisning.Det Slällningslagandei får man enligl min mening tolka så atl utskottet inlevill medverka till en förbällring av invandrarnas situalion när del gäller denmycket grundläggande faktor som svenskundervisningen ulgör. Somvi skriver i vår molion 451 finns det en rad olika skäl som lalar för att svenskundervisningenför invandrarna måsle förstärkas. Del saknas t ex. grundutbildning för lärare iall lära ut svenska som främmande språk, vilkel de ju måste kunna närdeundervisar invandrare. Den uppsökande verksamhelen, speciellt bland dehemarbetande, är vidare genant dålig. Inle heller i det här sammanhanget ärbarnpassningsproblemen i samband med undervisningen lösta. Allldella och andra skäl lalar för att man inte kan bibehålla det otillräckligatimantalet med hänvisning lill resonemanget alt invandringen under kommandebudgelår kanske kommer att minska. SÖ har också beräknat behovei till 1 miljontimman Timantalet kan inte, som man gör i regeringens proposilion, relateraslill invandringens storlek , eftersom undervisningen redan nuäralltföroiillräckligoch undermålig föratl kunna svara mot de verkliga behovsom finns hos de invandrare som vi har . Ulskollelhänvisar också lill det stalsfinansiella lägel, men det tyckerjag är attanvända en skenfras, eftersom regeringen medverkar lill sädana sakersom borttagande av arbetsgivaravgifter, sänkning av marginalskatter förhöginkomsttagare osv. Vad del handlar om här liksom i många andra sammanhangär snålhet drabbar alllsä snålheten invandrarna, vilkel också får ses som euuttryck för brist på försiäelse för deras problem. Delär nödvändigt alt svenskundervisningen för invandrare ökar, och därför,herrlalman, yrkar jag bifall till molionen 451. BENGTWIKLUND (s): Socialdemokratin har som medlem i ABF, landets slörsia siudieförbund,alltid ägnat aktivt inlresse ät au verka för atl de breda grupperna avlöntagare och kortuibildade skall fä de bäsla förutsättningar för atl istudiecirklar och på annal sätt öka sitt velande om värt samhälle och altkomplettera sina kunskaper i ett samhälle och etl arbetsliv som ständigt ärunder utveckling. Vi är därför tillfredsställda över attcenierpartisierna har samma känsla som socialdemokralerna och därför ocksämedverkat till alt anslagel lill studiecirklarna kan höjas lilet grand utövervad folkpartiregeringen har föreslagit. Delta är nödvändigt, och härtillålerkommer jag lilet . Dessulom är och socialdemokralerna enigaom au försöken med uppsökande verksamhet i bostadsområden bör forisäua i sammaomfattning som lidigare år- folkpartiregeringen harju föreslagil atl man inleskall forlsälla med den verksamheten. Socialdemokralerna har ocksä ställt uppbakom den höjning av glesbygdsbidragel som cenierparliel föreslagil i sinmolion. Ävenom man härmed lagl grunden lill en stor majoriiei för en förbällring av stödetlill studieförbunden, behövs det självfallet ytterligare resurslill-skott.Utskottsmajoritetens nuvarande förslag är emellertid, som jag lidigareframhållit, tillfredsslällande mot bakgrund av den ekonomiska situalion som vijusl nu befinner oss i och som starkt begränsar våra möjligheterall bygga pämed förbältringar som kostar myckel pengar. Därför är del kanske inleförvånande att kan stå här och säga att utskollet inte har nägonfantasi på del här omrädel. Håller man pä tillräckligi länge med fantasier,hamnar man i det läge då man måste träffa ekonomiska avgöranden.Och säger och de andra kommunisterna atl det här är enbarisnålhet Det finns inga trånga ekonomiska ramar, ulan det rör sig bara omsnålhet, menar kommunisterna. Jag lycker all inlägg inle gav prov päfantasi, utan del var bara del vanliga gnölei om all de korlutbildade intekommer in i KOMVUX-verksamheten. Men då utskottsmajoriteten nu satsar 2 milj.kr. på fortsaU uppsökande verksamhel i bostadsområdena, vänder man sig med denlill invandrargrupperna i bostadsområdena, de handikappade och de hemarbetande.All erfarenhel lalar för atl om man bedriver uppsökande verksamhet och får dehär människorna med i sludiecirkelverksamhel, kommer en slor grupp av dem allfortsätta med vidareutbildning inom KOMVUX, som är behörigheisgi-vande. Närman nu inom del borgerliga blockel - , och folkparliel -efter regeringssönderfallei går var och en sin egen väg inför höstens valrörelse,kan man skönja vissa intressanta drag som jag något skall beröra. Hans Nyhage log upp frågan om takel och tyckte attdet var eu kloki förslag. För min del tyckerjag att del i allra högsta grad äretl okloki förslag. Folkpartiregeringen har tydligen också insetl detta, ly närfolkpartiet var med i trepartiregeringen gick det med på förslaget, men ärinte förslaget med i proposilionen. Jag tror all vi här får söka andra vägarför alt klara de ekonomiska ramarsom kan bli nödvändiga all pröva i framliden.Efter Hans Nyhages inlägg och den moderaia reservationen kan man konstatera atlmoderalerna inte känner pä samma sätt som socialdemokralerna och närdet gäller frivilligheten i studiecirkelverksamhelen. Man återkommer medmolionen och man reserverar sig för etl tak för bidrag lill studiecirklarna.Visseriigen slod en folkpartistisk utbildningsminister som undertecknare avregeringens förslagom tak, men eftersom den folkpartistiska regeringen inleåterkom med förslaget i är, kan man ganska säkert dra den slulsalsen atl detvar som var motorn och pådrivarna i ireparliregeringen för detta,jag vill understryka del än en gång, mycket okloka förslag. Självfallet skallvi ha en fortlöpande prövning av formerna för anslagen lill studiecirkelverksamhelen,del bestrider vi inte. Man kanske t. o. m. i en framlid kan pröva former förkoslnadskonlroll som man nu för fram frän . Men den prövningen måsledå ske vidden tidpunkten dådet fria och frivilliga bildningsarbelet har nättupp till den nivå när det gäller bidrag som exempelvis den kommunalavuxenutbildningen och andra utbildningsverksamheter har . Vi är långlifrån del förhållandel . Det motsatta förhållandet är i realileten dagensverklighet för dem som arbetar inom studieförbunden. Man ivingas la ul ökadedeltagaravgifter av de kortuibildade grupperna - de här grupperna som är svåraatt nä, svåra all fä i gäng för all fortbilda och vidareutbilda sig i ellsamhälle som ständigt ulvecklas. Man ivingas all la de avgifterna för all läckakostnaderna på della sätt eftersom man inle kan fä bidrag på annat säll lillutbildningsverksamhelen. Deanslag till studiecirkelverksamhelen som socialdemokralerna och centerpartietnu föreslår är knappa. Kostnadsutvecklingen gör atl jag befarar atl när vikommer in pä hösien så har kosinaderna fortsatt att öka säall risker föreligger för all siudieförbunden än en gång ivingas ta ulyllerligare höjda avgifter. Vi hade föreslagil en fördubbling av anslagelgentemot regeringens proposilion, frän 2 lill . Vi fick intemajoritel för del. Men vi ansåg all vi då kunde närma oss cenierpartiei ochenas om 3:50. Det är en stor majoriiei för del förslaget , vilket jaganser vara tillfredsslällande. Därför yrkar jag bifall till förslaget ochbifall ocksä lill ökningen av anslagel med 2 milj. kr. till fortsatt uppsökandeverksamhel i bostadsområdena. Jag yrkar också bifall till cenlerpartieis molionom höjning av bidraget lill verksamhel i glesbygd med . Herrlalman, jag yrkar alltså bifall lill alla punkterna i ulskoltsbeiänkandel nr 20och avslag pä reservalionen. Under detla anförande övertog iredje vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. INGALANTZ (vpk) kort genmäle: Jag skullevilja replikera Bengl litet grand. Närman diskuterar frågan om den kommunala vuxenutbildningen är del vikligl allkomma ihåg hur situationen ser ul när del gäller uibildningssian-darden iSverige . Då lycker jag del är vikligl atl ha i minnel de siffror som jagnämnde i mitt försia inlägg. Hälften av de yrkesakiiva människorna i Sverigesaknar alltså grundskolekompelens. av den vuxna befolkningen hareftergymnasial utbildning och har en sådan utbildning som är längre . Del visar all behovei av alt satsa på bl. a. den kommunalavuxenutbildningen är oerhört slorl. Dämåsle man ocksä fräga sig varför del ser ul som del gör, med lanke pä att mannår fel människor lill den kommunala vuxenutbildningen. Jag har sett en uppgiftpä en skrämmande läg siffra, somjag dock inte är helt säker pä om den är rikligeftersom den är sä låg. Enligl den är del av dem som finns i denkommunala vuxenulbildningen som kommer från arbeiarklassen. Även om den siffranär för låg och om man höjer den några proceni, så är den ändå alldeles för låg,eftersom man jusl har försökt nå de människorsom har korttidsulbildning med denkommunala vuxenulbildningen. Visslär del bra, som Bengi säger, alt ha en uppsökande verksamhel. Vissl nårman de kategorier som man behöver med denna uppsökande verksamhet men detbehövs ju också andra konkreta åtgärder runl ikring för au nä fram lill de härmänniskorna. Det är ålgärder, på exempelvis del ekonomiska området Mänga vågar siginle ut för alt siudera, eftersom de ekonomiska garantierna är sä låga, för attinte säga obefintliga; osäkerheten är så slor. Del behövs en barnomsorg som görall framför alll kvinnor vägar efterfråga uibildning. De sloppas ofta, därförall del fallas daghemsplalser. kan man undersiundom läsa om ikvällsiidningarna ocksä. Vidarebehöver sex limmars arbetsdag införas för all människor skall stimuleras lillkvällssiudien Sådana konkrela ålgärder tror jag är hell nödvändiga allgenomföra, om man skall nå dem som man säger sig vilja nå. Dessulom skall mannaturligtvis slälla speciella krav på den inierna utformningen av den kommunalavuxenutbildningen, och det har ocksä belydelse för rekryteringen. HANS NYHAGE (m) kortgenmäle: anser au förslagel om ett tak vid 2 'Å, är, som han sade,i högsta grad okloki. Den uppfattningen delas nu inle av många av dem somföreträder de enskilda siudieförbunden. De menar au det, mot bakgrund av vadman nu vet. hade varit bättre atl anta förra årets förslag, innebärande eupåslag om . och eu lak vid 2 'Å,. Det är alltså inte bara jag själv .somframför denna uppfattning. BenglWiklund måsle också rimligen själv vara medvelen om all de som arbelar inomstudieförbunden och den fria bildningsverksamheien måste finna sig ibegränsningar i ulgiftsexpansionen. Då gäller det atl hitta den för dem läiiasiframkomliga vägen för delta, och jag menar all det äratt låta dem självaarbeta inom den fastställda ramen, med en ivåprocenlig höjning. Vi kan rimligeninle undanta jusl studiecirkelverksamhelen från del allmänna krav på enbegränsning av statsutgifterna som råder . Vidaretog ocksä upp frågor som f n. handläggs ifolkbildningsutredningen. Vi får säkerligen en debatt om dessa frågor närpropositionen med anledning av denna utrednings betänkande framläggs. BengtWiklund lalade om frihet och frivillighel och menade au jag inte skulle hasamma känsla för frihet och frivillighel som han har. Låt mig bara slälla enenda fräga lill : Hur ärdet egentligen med friheten för deenskilda siudieförbunden all agera på arbetsplatserna och med frivillighetenförde anslällda där alt välja jusl del studieförbund som de önskar välja?Friheten och frivilligheien existerar dess värre inte i det sammanhanget, BenglWiklund. Jag hoppas alt vi kan vara överens om att arbeta föratt reell frihetoch frivillighet skall förekomma i del sammanhanget () kortgenmäle: Några korta kommentarer. Till vill jag säga, all jag lyckerall skall vara mycket försiktig med siaiisiiken. Den uppgift honangav - även om hon inle själv irodde pä den - var att 2 "n avarbetarklassen utnyttjar KOMVUX. Jag menar att man försl skall definiera vadarbetarklass är. Jag vill inle på någoi säll bekräfta riktigheten av den nämndasiffran. Atlde koriutbildades behov av au komma med i KOMVUX-verksamhei är stort är viemellertid överens om. Jag pekade på en av vägarna lill all lillgodose dettabehov, sade au utskottet inte har utvecklat någon fantasi på detlaområde. Jag nämnde alltså den uppsökande verksamhelen, och jag skall bara pekapå ytterligare en punkt. Delhar nu visal sig att uppemot 40 96 eller kanske ännu något fler av dearbelslösa ungdomar vilka deltagit i gymnasieskolans konkurser kommil tillbakai utbildningsverksamhelen och fortsätter studierna på gymnasieskolan. Vidarehar vi fäll uppleva denna ständiga utläggning om barnomsorg, osv. Jag skall med lanke pä de överenskommelser vi har träffat om allinie praia alllför länge inle gå in på della . Någraord lill Hans Nyhage lill del han säger om siudieförbund som har annanuppfalining. det är möjligl att Hans Nyhage har upplevt all nägrasiudieförbund har annan uppfalining. Men del som vi lyckeroch somjag tror allvi är överens om är, all den dag siudieförbunden är jämsiällda när del gällerersättningar och bidrag med KOMVUX och andra utbildningsverksamheter, kan viböria diskutera. Det är möjligl atl man hamnar vid något tak eller någonliknande lösning - dock inie den lakmodell som ni anger i molionen och somfanns i förslagel . Jag menar emellertid att vi kan diskutera della iframtiden under angivna förulsältningar, lak skapar en byråkrati ända ui ide yttersta förgreningarna av det frivilliga studiearbetet Frihet ochfrivillighel ligger inle i om och hans studieförbund eller någotannal siudieförbund kan få eu samarbele med löniagarorganisa- lionernapå arbelsplalserna, ulan del ligger i någonling hell annal. För del ärlönlagarorganisalionerna på arbelsplalserna som besiämmer vilken verksamhel deskall ha. Skullevi begränsa den möjlighelen för dem, vore del en inskränkning och enbegränsning av friheten. Avslutningsvisvilljag säga atl ell lak av den modell som presenterades i trepartiregeringensförslag i f}0\ och den modell som man har presenterat i moderaimoiionerna och ireservationen skapar en byråkrati som vi icke eftersträvar inom denverksamhel som vi bedriver inom ABF och arbelar-rörelsen. INGALANTZ (vpk) kort genmäle: Jag lycker egentligen all man går ifrån det ulbildningspoliliskabeslut som fållade om reformen av den kommunala vuxenulbildningen,när man inle beviljar de resurser som krävs för all ulbildningen i fräga skallkunna lillhandahållas. Jaglycker all uiskoiieis skrivning vid behandlingen av vår molion är myckellaniasilös.