prot · G20984 · 1978-12-31 00:00:00 — 68 den yttersta orsaken till det som hänt vid i är Omingenting görs åt personalens arbetsförhållanden. mästeansvariga politiker också la ansvarel för vad som händer inom Måndaeen den Det är uppenbart att delsom inträffat i beror mindre på individuella misslag än på verkligabrisler i hela vårdsystemet: bristande kommunikation q långtidsvården mellan olika personalkategorier, felakligarutiner, otillräckliga personalresurser. Och ansvariga för dessa brisler ärstyresman, sjukvårdsförvaltning och socialslyrelsen. Märkligt är atl de som nugenomför de här utredningarna är samma individer och instanser som är ansvarigaför långvården i . Är de i det här fallet opartiska? Behövs del här inleen utomstående opartisk organisation, exempelvis en motsvarighet ? Socialslyrelsen,som är ansvarig för fördelningen av läkare, måste ocksä allvarligl övervägasina insatser. Läkarresurserna mäste fördelas pä etl räiivisare säll - efterbehov och inte efter den status som olika tjänster ger. Del är på sjukhusen ochi den öppna värden som läkarna behövs bäst Men slatusskalan ser utså alt högstastatus är atl bli hjärnkirurg. Den specialiteten lockar också med spännande ochintressanta uppgifter som kräver en komplicerad utrustning. De områden därresurserna beslår av människor är inle lika intressanta. Lägsia status ger detalltså att vara socialläkare eller läkare inom långvården, där alla de utslagnamänniskorna finns. Här finns också den största brislen på läkare. Sålänge vi inte har tillräckligt med läkare mäste fördelningen styras ochkontrolleras via politiska beslut. Ansvarel härför vilar i första hand påsocialstyrelsen. Fördelningen kan naturligvis också styras via utbildningen.Jag har här inte velat ta upp frågan om utbildningen, eftersom jag återkommerlill del i en ny debatt. Jagvill fråga om statsrådet är beredd alt medverka lill en sådan härslyrning föratl åtminstone lösa läkarproblemen inom långvården. Jagvill slutligen säga att vi inte har någonting emot att de unga sätts påberedskapsarbeten, när del saknas jobb. Invändningar häremot har framkommit iolika diskussioner. Det finns emellertid vissa krav som måste gälla förberedskapsarbeten. Fördet första får beredJkapsarbelen inle inrättas på reguljära jobb eller för allläcka personalbrisl. I det här aktuella fallet var det i slor utsträckning ellvårdjobb som utfördes. Fördet andra måsle man kräva alt de som har beredskapsarbeten inle -såsom skedde idel här fallet - lämnas utan den nödvändiga handledningen. Det gäller alltberedskapsarbete, men det är allra viktigast inom vårdsektorn. Fördel iredje mäste alla beredskapsarbetare ha rätt lill en introduktion omarbetets innebörd och funktion, så att de blir medvetna om vad det handlar om.Statsrådet lycks ju också vara överens med mig om alt det bör gå lill på delsättet. I det här aktuella falletbrast det när det gäller samtliga dessa ovillkoriiga krav, och delta förnaturiigtvis inle upprepas . Jag är förekommen av Per när del gäller pensio-närsulredningenshäpnadsväckande uppgifter. Tyvärr är det nog så alt det finns människor på våralångvärdskliniker som inte skulle behöva vara där, om vi bara hade lilelmänskligare känslor när del gäller värden av de gamla. Gamla människor vill isjäl och hjärta inte bli isolerade frän gemenskapen i del verksamma livetTyvärr är det alltför många som känner sig undanskuffade och utanför. Det varmol den bakgrunden somjag slällde frågan till om hon trodde alt denframlida långtidsvården måste fö elt ändrat innehåll och en ändrad inriktning. Jag lycker alt jag har försökl beskriva vilka förbättringar vivill ha av det inre arbetet i långvärden. Mycket av del jag har sagt harhandlat just om detla. Jag skall svara pä någraav de frågor som har ställts. Enfråga gällde utbildningen av annan värdpersonal än läkare. Den frågan kommeralt behandlas mycket ingående i regeringens proposilion med anledning avförslagen i Vård 77. Därför tyckerjag inle atljag behöver la upp den . Delhar vidare frågats om jag vill prioritera ulbildningen av längvårdslä-kare.Svaret påden frågan är ja. Vi har redan prioriterat långvårdssektorn, och vikommer all göra det även i fortsättningen. slällde en fräga om läkarens arbetstid i det här fallet, i vad gällerförhällandet mellan privatläkeri och offentlig sjukvård. ärinkopplad pä den frågan. Jag tyckerdärför alt jag inle nu bör göra någonvärdering eller ange någon personlig synpunkl. Jag sade i mitt förra inlägg altjag naturiigtvis inte vill atl en läkare skall missbruka sina möjligheterhärvidlag; i första hand bör han naturiiglvis uppfylla de skyldigheter som hanhar inom den offentliga sjukvärden. Vi för se vad kommer allsäga i denna sak. är tyvärr skeptisk mot husläkaren -denna förträffliga person som vi vänlar oss sä myckel av även inomlångtidssjukvården. Jag länker mig honom som sjukhemmets läkare, och jag tänkermig honom som läkare för de gamla människor som slipper -såsom Per Gahrtonuttrycker det -alt utnyttja vår slutna äldringssjukvård. Husläkaren kommernaturligtvis atl beiyda oerhört mycket för den gamla människan. Han kommer allge henne det stöd i den förebyggande hälsovården som hon så väl behöver för allkunna fungera i den egna miljön . Tror verkligen statsrådet pä sagan om den där stackarshusläkaren som skall sköta om allt? Tror hon atl det finns läkare som orkar medalla dessa uppgifter? Husläkaren skall ta hand om befolkningen i produktivålder, och han skall dessutom vara långvårdsläkare på sjukhemmen. Jag tror attfru har en alllför blåögd syn på hans möjligheter alt verka. Slalsrådel : Nr 84 Hjälp mig då,, all höja allmänläkarens och Måndaeen den Jagvel alt det redan nu finns ett slorl inlresse bland unga 12 februari1979 läkare all gå in ihusläkarsysiemet med dess mera individuellt inriktade sjukvård.Hjälp lill all höja husläkarens status! GÖRANKARLSSON (s): Herrlalman!Ingenting ändras därföratt man införell husläkarsysiem. Det innebär ju egentligenbara en påbyggnad av det system som landstingen redan har infört. Jag troralltså inle all slalsrådel bör ha några stora förhoppningar om all detskall bli sä myckel bättre med ell husläkarsysiem. JagIror inte att del är något fel pä den status som en allmänläkare har. husläkaren all fö en bättre status? Överläggningenvar härmed slutad. §8 Föredrogs och hänvisades 1978/79:84 tillarbelsmarknadsulskotlel §9 Föredrogs och hänvisades 1978/79:14 tillfinansutskottet §10 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2170 lillnäringsulskotlet §11 Föredrogs men bordlades äter Konslilutionsulskollets betänkanden /79:18och 19 Justitieutskotlets belänkande 1978/79:17 belänkande1978/79:11 Socialförsäkringsutskoltets belänkande 1978/79:14 Socialuiskolletsbetänkande 1978/79:23 Kulluruiskollels betänkande 1978/79:19Ulbildningsulskoiiets betänkanden /79:17 och 18 Trafikutskoilels belänkande1978/79:13 belänkande 1978/79:18 Arbelsmarknadsulskotletsbelänkande 1978/79:25 Civiluiskotiels betänkanden /79:8-11 §12 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1978/79:143 §13 Anmäldes och bordlades 1978/79:2171 av BenglFageriund m.fl. med anledning avtalmanskonferensens skrivelse (förslag 1978/79:4) med' överlämnande av belänkandeom revisorers organisation och §14 Anmäldes och bordlades Arbelsmarknadsulskotlets betänkande 1978/79:18 med anledning av propositionen1978/79:100 såvitt avser För flera huvudtitlar gemensamma frågor jämte molion §15 Meddelande om frågor Meddelades all följandefrågor framslällls 1978/79:339av () lill arbetsmarknadsministern om följderna av sjukfrånvarovid beredskapsarbete: Regeln alt en anställd i beredskapsarbete kanförlora sitt arbele efter åtta dagars sjukfrånvaro kan välla allvariiga problemför den enskilde. beredd att ta initiativ lill en omprövning av"8-dagars-regeln"? 1978/79:340av i (m) till slalsrådel om beroende avolja från : Ärenergiministern i tillfälle alt lämna upplysning om konsekvenserna ienergipolitiskl hänseende för del, därest oljeproduktionen i Iranunder skulle upphöra eller i varie fall iransk olja icke blitillgänglig på väridsmarknaden? 1978/79:341 avSven-GöstaSigneU{s)U\\ försvarsministern om åtgärder föratl undvikapersonskador vid krigsövningar: Vid mililära krigsövningar förekommer vid vissatillfällen all värnpliktiga utsätts förhårda påfrestningar som kan leda lillallvariiga följder. a. har rapporterats atlvärnpliktiga på grund av hårda fysiska påfrestningar erhållit skador med dödligutgång. Ianledning av del anförda vill jag till statsrådet och chefen för försvarsdepartementetställa följande frågor: Är statsrådet villig atlmedverka till alt skyddsombud eller förbandsnämnd ges tillfälle till samrådvid planering av krigsövningar? Har Slalsrådel andra förslaglill förebyggande ålgärder för atl undvika Måndaeen den personskador som kan uppstå i och med att övningarna utsätter de j2 värnpliktiga för hårdafysiska prövningar? Meddelande om § 16 Kammaren åtskildes frågor