prot · G209137 · 1978-12-31 00:00:00 — Det är inte bara bilhandeln som skall överleva, ulan delta gäller ocksåtransportnäringen. Denna har också problem med likviditet och annat, och deltai sin tur har lett fram lill de villkor som gäller för avbelalningshandeln.Rent generellt utgår en kontantinsats på för tunga fordon. För personbilarrör det sig om 40 96. Resterande för de lunga bilarna skall alltsåamorteras efter hand. Sköler man dessa amorteringar och skaffar sigen skalleskuld, är del självklart all den situation kan uppstå som jag här harredovisat. Jagkan inte göra någon kvantitativ bedömning av antalel skentransaktioner ochantalet fall av återtagna fordon med bmkandeförbud, men jag är rätt övertygadom att skillnaden inle är så stor att man kan säga all del är en klar överviktför de skentransaktioner som förekommer i detta fall. Jagvidhåller att detta problem måste lösas genom att man kommer lill rälla medskentransaktioner på annat sätt och alt man låter bilhandeln fl möjlighet attbmka fordon som är återtagna, även om dessa belastas med skatteskulder. Jagtror också att vi är överens om alt del är viktigt alt myndigheterna följerskattebetalningarna, så alt det inte uppkommer alltför stora skatteskulder. Delär också elt problem som bilhandeln har. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan BoLundgren begärt voiering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller skatieutskotteis hemslällan i belänkandet nr 45 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen av och Bo Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvoiering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 235 Nej - 47 § 16 Föredrogs Nr 137 1978/79:46 medanledning av motion om skattefri försäljning av varor på jj gjg ADB-frågor m. m. inom socialförsäkringen §17 ADB-frågor m. m. inom socialförsäkringen belänkande 1978/79:21 med anledning avproposilionen 1978/79:162 om sjukförsäkringsförmåner vid arbetsmarknadsutbildningoch vissa vuxensludier, m. m., såviit propositionen hänvisats lill utskottet,jämte motioner. BO (): Huvudtesen i min motion 1978/79:2324 är all vi i fortsättningen måstedecentralisera socialförsäkringens datafunktioner i samma takt som dessregelsystem, organisation och kontrollfunktioner decentraliseras. Datasystemenärju en spegel av regelsystemet, och elt krångligt regelsystem ger eltkrångligt datasystem. Försäkringskassornavar en gång självständiga och lokalt förankrade institutioner och borde ha flttett datasystem som återspeglar delta. I stället infördes etl centraltdatasystem, som långsamt kväver kassornas fristående ställning. Detär riktigt, som utskottet påpekar, alt den socialpolitiska samordningsulredningenbl. a. skall söka förenkla socialförsäkringens regelverk. Det är emellerlidinle alls självklart att detta "förenklande" underiällar för densamtidigt sillande ALLFA-ulredningen. En politisk eller juridisk "förenkling"kan myckel väl krångla lill etl datasystem. Del är ocksä lätt att göra sådanaändringar att del gamla datasystemet mäsle byggas om från grunden, samtidiglsom andra typer av ändringar skulle kunna ge enorma kostnadsbesparingar långlsiörre än daloriseringsvinsterna. Såvittjagvet-och detta är en fråga mer än etl påslående-förekommer få kontakter mellanden socialpolitiska samordningsutredningen och ALLFA-ulredningen, trots attALLFA-ulredningen skall konslmera elt nytt datasystem för socialförsäkringen.Della kan ta en ände med förskräckelse - eller åtminstone med förseningatFörenklingar i regelverk och datasystem är nämligen två sidor av samma sak. Nukan ju utskotlsrepresentanterna käckt hävda att om inte ALLFA-ulredningenpresenterar ett förslag som utskottet kan acceptera, så får man göra en nyutredning. Del är verkligen högst teoretiska synpunkter, eftersom kostnadernaär sä enorma. Statskontoret och har ju också förklaratall de inle har resurser all utreda mer än ell huvudalternativ, del som kallasA 2. För min del harjag ansett alt del vore bältre med två decenlraliseringsalternativoch alt arbetet på det centrala motallernativet är m. inom socialförsäkringen År1975 började statskontoret bromsa expansionen av del nuvarande sysiemel på gmndav att riksförsäkringsverkels datorer höll pä att bli överbelastade. Det harmedfört att stora rationaliseringsvinster inle kunnal hämtas in. Det rör sig omungefär 300 tjänster eller minsl 30 milj. kr. per är, som skulle ha kunnatinbesparas. Denna extra kostnad kommer sannolikt aU bestå tills del nyasystemet kan tas i drift, och del kan inte ske . Jag skulle viljase den medlem av socialförsäkringsutskottel som vägar yrka altALLFA-ulredningens förslag inte skall accepteras av och att de 300tjänster som skulle kunna inbesparas skall finnas kvar kanske ylteriigare femår. Dennuvarande planläggningen på della viktiga område ger faktiskt inle något utrymmeför någon styrning från utskottets och sida. Riktlinjerna förorganisationen av den framlida socialförsäkringen är delegerade tillALLFA-ulredningen, och när denna är färdig kommer valet alt stå mellan alt antadess förslag och att accepiera nya mångåriga förseningar. Jaghar föreslagil alt statskontoret skall fä i uppdrag alt utreda om vi kan få ensnabbare decentralisering av de centrala datasystemen än det alternativ sominnebär att vi bygger om alla systemen från grunden. Del tar enligt min meningalllför lång lid alt vänta på della alternativ. I stället borde de nuvarandesystemen regionaliseras utan siörre omprogrammeringar genom att de regionalamyndigheterna utnyttjar de dalortyper som redan används av de ceniralasystemen. Det skulle innebära att i , som svarar fören femtedel av den aktuella verksamhelen, flr en dator av Sundsvallslyp.Därigenom skulle de två nuvarande maskinerna avlastas och den tidigare nämndarationaliseringsvinsten inhämtas. ALLFA-ulredningenstidsplan skulle i så fall inle heller bli så kritisk. Flera alternativ skullehinna prövas. valmöjligheter skulle inle längre bliskenbara, utan verkliga. Del är synd all utskottet inte beaktat detta. Så,herr talman, några ord om beredskapsproblemen. Jag noterar medtillfredsställelse att utskottet diskulerar dem. Vi måste räkna med alllerrorislatlenlal kan förekomma. Etl sådanl altenlat flr förödande konsekvenser:om telekommunikationerna sätts ur bruk är ordnad datacenlraldrifl inte möjlig.Men regionala alternativ har en betydligt siörre motståndskraft mot attentat.Varför skall då lägga ner arbete och pengar på ell nyttcentralt alternativ som innebär stora risker och som därför borde vara oönskal?Detla borde ha kunnat uttala . Jag har ingelyrkande. Överiäggningen var härmedslutad. Utskottets hemslällan bifölls. 1978/79:34 med anledningav proposilionen 1978/79:107 om avtal om läkamibildningvid kommunala undervisningssjukhus, m. m. 1978/79:35 med anledning av motion omsamverkan mellan arbetsterapi och Kammarenbiföll vad utskollel i dessa betänkanden hemslälll. Bidragför utbildning av skolinformatörer m. m. §19 Bidrag för utbildning av skolinformatörer m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1978/79:34 med anledning av proposilionen 1978/79:100 såviu gäller bidrag lilllöntagarorganisationernas cenirala kursverksamhet samt propositionen1978/79:162 såvitt gäller bidrag för utbildning av skolinformatörer m. m. jämtemotioner. I propositionen 1978/79:100 bil. 12(ulbildningsdeparlemenleO hade regeringen efter föredragning avulbildningsminislern under punkten E9 (s. 651-652) föreslagitriksdagen aU till Bidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamheiför /80 anvisa etl förslagsanslag av . Sedermerahade regeringen () i proposilionen 1978/79:162 underavsnittet Bidrag för utbildning av skolinformatörer m.m. (s. 13-14) efterföredragning av utbildningsministem hemställt alt riksdagenunder förutnämnda anslagsrubrik skulle anvisa ylleriigare . förutbildning av skolinformatörer och ledamöier i lokala planeringsräd församverkan mellan skola och arbetsliv. Idella sammanhang hade behandlals delsde under allmänna motionstiden vid 1978/riksmöie väckta moiionerna 1978/79:620 av m. fl. (s), vari yrkals aU beslulade all lillBidrag lill löntagarorganisationernas cenirala kursverksamhei anvisa ell iförhållande lill regeringens förslag med . för löntagarorganisationernas utbildning av fackliga skolinformatörersamt företrädare i SSA-råd och lokala yrkesräd, 1978/79:939 av Maj BriU m. fl. (s) såvittgällde yrkandel aU som sin mening skulle ge regeringen lill känna attde fackliga organisationerna skulle fl resurser alt utbilda skolinformatöreroch medverka i undervisningen som en förberedelse för elevernas roll somlöntagare (yrkandet 3), delsden med anledning av proposilionen 1978/79:162 väckta molionen 1978/79:2446 avHans Nyhage (m) och (), vari yrkats att vidbehandlingen av proposilionen 1978/79:162 beslutade avslå Bidragför utbildning av skolinformatörer m. m. regeringens hemställan allför /80anvisa 2 milj. kr. utöver det bidrag som föreslagils lilllöntagarorganisationernas cenirala kursverksamhei i propositionen 1978/79:100,bil. 1. att beiräffande medelsanvisning m. m. med bifall lill propositionen1978/79:162 i denna del och molionen 1978/79:620 samt med anledning avproposilionen 1978/79:100 och molionen 1978/79:939 yrkandel 3 och med avslag pämolionen 1978/79:2446 lill Bidrag lill löntagarorganisationernas centralakursverksamhet under nionde huvudtiteln för budgelårel 1979/80 anvisade etlförslagsanslag av , 2. att skulle avslå proposilionen 1978/79:162 såvitl den gälldeställningstagande lill frågan om bidrag efter /80 för utbildningav skolinformatörer och ledamöier i lokala planeringsråd. Reservalion hade avgivits beiräffande bidrag förutbildning av skolinformatörer m. m. av () och Hans Nyhage(m) som att utskottet bort hemställa 1. aU beträffande medelsanvisning m. m. med bifall fill propositionen1978/79:100 och molionen 1978/79:2446 saml med avslag på proposilionen1978/79:162 i denna del saml motionerna 1978/79:620 och 1978/79:939, yrkandel3, till Bidrag lill löntagarorganisationernas centrala kursverksamhei undernionde huvudtiteln för /80 anvisade elt förslagsanslag av , 2. all godkände vad som iproposilionen 1978/79:162 förordats i fråga om bidrag efter /80för utbildning av skolinformatörer och ledamöier i lokala planeringsråd. HANS NYHAGE (m): I regeringens proposilion 162 om sjukvårdsförmåner vidarbetsmarknadsutbildning och vissa vuxenstudier, m. m. finner man också eltförslag om all 2 milj. kr. skall anslås för bidrag till LO och TCO förutbildning av skolinformatörer och ledamöter i lokala planeringsråd församverkan mellan skola och arbetsliv. Dettaförslag har rimligen inte det minsta all göra med vad propositionen enligtrubriksättningen skall handla om, dvs. sjukförsäkringsförmåner i vissasammanhang, och det finns därför än en gång anledning att påtala regeringensoskick all i proposiiioner plocka in förslag, som rör något hell annal än vadpropositionerna anges handla om. Det är etl elementärt krav att en proposilionskall ha en kortekl beteckning. Det är på liden att även den nu sittanderegeringen inser della. Somframgår av föreliggande ulskoiisbetänkande har vi moderaler yrkat avslag påförslaget om all ytterligare 2 milj. kr. skall tillföras LO och TCO som bidragför utbildning av skolinformatörer m. m. Det har redan utgått 4 milj. kr. förifrågavarande ändamål, vilket möjliggjort utbildning av eU stort antalpersoner. Vi kan därför inle inse att etl särskill behov nu föreligger av ytteriigare bidrag,vartill kan åberopas alt de berörda organisationerna rimligen av egel intresseoch på egen bekostnad borde kunna utbilda sina egna förelrädare, därest mananser att ylteriigare utbildningsbehov föreligger. Därtillkommer all del stalsfinansiella läget kräver en omsorgsfullangelägenhetsgradering av de kostnader staten tar pä sig. föreliggandeanslagskrav hör definitivt inle lill de mest angelägna. Slulligen,herr lalman, vill Jag bara påpeka att det i SSA-råden inte enbart ingårlöntagarrepresentanter ulan också förelrädare för arbetsgivarsidan liksom altfrågan om skolinformatörer inte bara är en angelägenhel förlöntagarorganisationerna. I rättvisans namn borde ju bidrag för detla ändamålutgå till samtliga fackliga organisaiioner, som är representerade inom nuberörda områden. Av någon anledning är del här inle fråga om delta, vilket jagfinner vara anmärkningsvärt. Jag ber altfl yrka bifall lill reservaiionen. Bidragför utbildning av skolinformatörer m. m. Det ärnaturiigtvis riktigt, vilket Hans Nyhage avslutningsvis konstaterade, att detsåväl i SSA-råden som bland skolinformatörerna finns personer utanförlöntagarkretsarna. Vid utskottsbehandlingen har också påpekats att så ärfallet. Men frågan gäller nu om de stora löntagarorganisationerna skall flytterligare anslag för utbildning av personer i dessa sammanhang. Det föresläsi propositionen 1978/79:162 all del skall utgå ylleriigare 2 milj. kr. Utskottsmajoriteten har inte funnii anledning all avvisa dellaförslag. Detkan finnas skäl att i elt inledningsskede, när nya reformer sätts i sjön, satsaen del pengar på utbildningsverksamhet för dem som skall sättas in i olikafunktioner - i detta fall gäller det skolinformatörer och ledamöier i SSA-råd,där del skall ingå representanter för arbetsmarknadens parter. Man kan naturligtvisdiskutera hur länge man skall behöva salsa speciella medel för dennaverksamhei, och del är kanske där som meningarna skiljer sig någol mellanmoderaterna, som har reserverat sig, och utskoltsmajoriteten.Departementschefen har i proposilionen förutskickat all de pengar som nuanvisas - 2 milj. kr. för kommande budgetår - är de sista och all han anser attutbildningen därefter bör vara avklarad, så alt man framöver kan dra in dessapengar. Man må ha vilken uppfattning man vill pä den punklen. Medanknytning lill vad Hans Nyhage erinrade om i siu anförande -aU del ocksä ingårandra än löntagare i råden - vill jag framhålla au vi och i etlannat sammanhang bör la diskussionen om huruvida ylteriigare medel skall utgålängre fram. Då kan vi väga in var kostnadsansvaret på informationssidanframöver skall ligga. Det är därför som utskottet har gått emol propositionen iden delen. Utskottet har med sitt avstyrkande inle sagt någol om hur det skallbli , ulan del flr vi ta ställning till längre fram. Ändraderegler för statsbidrag till avloppsreningsan -läggningar Meddelta, herr talman, berjag all fl yrka bifall lill utskottets hemslällan. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemslällan, dels reservationen av och Hans Nyhage, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan HansNyhage begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill all kammaren bifaller utbildningsutskottets hemslällan i betänkandet nr 34 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då Hans Nyhagebegärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: §20 Ändrade regler för statsbidrag till avloppsreningsanläggningar FöredrogsJordbmksulskoltels belänkande 1978/79:24 med anledning av motion om ändraderegler för statsbidrag lill avloppsreningsanläggningar. i Hällsta(c): Även väckte jag en motion i den här frågan, som gällerdeproblem vi har i samband med försurningen av sjöar och vallendrag i vårt land. Enligtden statislik som finns på omrädei kommer vi inle att ha mänga sjöarsom det finns någol liv i. kan vara klara på ytan, men de kommer inleall fungera biologiskt Användningen av kalk måste därför främjas. Tvä forskarei har sysslat med att undersöka användningen av kalk som fallningsmedeli avloppsreningsverk, och frän dem harjag flu informalion och malerial somredovisar hur del ligger till på del här omrädei. Av delta framgår allanvändningen av aluminiumsulfat som fallningsmedel, en melod som vanligtvis förekommeri de kommunala reningsverken, har en försurande effekt på recipienlerna. Manhar prövat nya meioder, och del har visal sig alt om man i stället använderkalk som fällningsmedel, sä är det ekonomiskl sett fördelaktigt för kommunerna,och man flr dessutom en kalkeffekl pårecipienlerna i stället för den motsatta effekt som man får genom användning avaluminiumsulfaterna. Motden bakgrunden harjag yrkat alt skulle ta initiativ lill alt ge kommunernaekonomiskt stöd för att pröva möjlighelen aU övergå lill kalkfällning. Stödskulle i första hand utgå i samband med au man bygger nya reningsverk, men detlär gå aU med myckel enkla förändringar kunna övergå lill meloden medkalkfallning i befinlliga reningsverk. Utskottetsäger all man är myckel positiv till det här förslaget och man ser en övergångtill kalkfällning som ett viktigt led i miljövårdsarbetet, men utskottet anseratt det inle är ulan närmasi sak att ta iniiiativi frågan. Det kanske är sä rent formellt, men jag sitter med i den s. k.svavelkommittén, som har att klara ut problemen med det svavel vi fär frånfrämmande länder och liknande frågor, och med lanke pä detta lyckerjag alt vihär i borde se lill all vi slädar framför egen dörr innan vidiskuterar föroreningar från andra länder. Om man kan använda så enkla metodersom i det här fallet, meioder som är ekonomiskl fördelaktiga för kommunerna, sålyckerjag alt del ändå borde vara sak att siödja en sådan härutveckling. Menom det nu är naturvärdsverket som har att ta initiativ i den här frågan, säkanske ändå har möjlighet au puffa pä naiurvårdsverket. I varje fallborde kunna göra någol ultalande om detla, och Jag beklagar aUulskoltel inle har föreslagil någoniing i den riklningen. Posiliva skrivningarär väl lill för att i all välmening trösta motionären, men de ger ju ingetresultat Utskottetpekar på alt forskningar på det här området pågår, och del är gott och väl. Menjag menar att om log initiativ lill alt kommunerna får ekonomisklstöd för alt sätta i gång och pröva metoden med kalkfallning, sä skulle detvara ell sätt all skynda på utvecklingen. Jaghar, herr lalman, ingel yrkande, men del är möjligt au Jag kommer igen ochtjatar på utskottet om den här frågan, så att jag förhoppningsvis får utskollelmera posilivi inställt Ändraderegler för statsbidrag till avloppsreningsanläggningar Överiäggningen var härmedslutad. 1978/79:28 med anledningav proposilionen 1978/79:125 med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för budgelårel 1978/79 såviii avser Arbetslöshetsförsäkringen,rn. §22 Arbetslöshetsförsäkringen, m. m. Föredrogs arbelsmarknadsutskollels belänkande1978/79:31 med anledning av dels propositionen 1978/79:100 bilaga 15 såviuavser anslag lill Kontant stöd vid arbetslöshet, dels propositionen 1978/79:135om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, m. m., jämtemotioner. I propositionen 1978/79:l(X)bil. 15 haderegeringen-efter föredragning av arbetsmarknadsministern - underpunkten B 5 (s. 86-89) föreslagil att skulle lill Kontant slöd vidarbelslöshel för /80 anvisa ett förslagsanslag av 985 229 000 kn I propositionen 1978/79:135 hade regeringen-likasåefter föredragning av arbetsmarknadsministern - föreslagit attriksdagen skulle delsanta de inom upprättade förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, dels 3. till Kontant stöd vid arbetslöshet för /80 under tolftehuvudtiteln utöver i proposilionen 1978/79:100 bil. 15 föreslaget förslagsanslaganvisa ytteriigare , 4. lill Bidrag lill arbetsmarknadsutbildning för /80 undertolfte huvudtiteln uiöver i proposilionen 1978/79:100 bil. 15 föreslaget anslaganvisa ylleriigare 150 000 000 kt Beiräffande det huvudsakliga innehållet ipropositionen 1978/79:135 anfördes följande: "Iproposilionen föreslås all två nya dagpenningklasser på 190 och 195 kr.inrättas inom arbetslöshetsförsäkringen. Den lägsta dagpenningklassen om 70 ktföreslås utgå. Vidare föreslås alt det kontanta arbetsmarknadsstödet höjs frånnuvarande 65 till . Ändringarna föresläs trädai kraft ." 1delta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1978/riksmöie väckta motionerna 1978/79:671 av m. fl. (vpk), vari yrkats att hos regeringenbegärde skyndsamt förslag om allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring,finansierad genom arbetsgivaravgift, 1978/79:1038av m. fl. (s). 1978/79:1539av m. fl. (s), vari yrkals alt som sin meninggav regeringen till känna all ersättning från arbetslöshels- kassaäven borde utgå i sådana fall då de arbetssökande var förhindrade la Nr 137 erbjudet arbete lill följd av all barnomsorg inte kunde erbju- den '*'>' dels de med anledning avpropositionen 1978/79:135 väckta motionerna 1978/79:2225 av (apk)och (apk), vari yrkals Latl hos regeringen hemställdeom inrättandet av tre nya dagpenningklasser på 190,200 och 210 kt som skulleinföras i arbetslöshetsförsäkringen från , 2.all hos regeringen hemställde all del kontanta arbetsmarknadsstödethöjdes från 65 till 150 kt frän . Arbetslöshetsförsäkringen,m. 1978/79:2295 av BengtFageriund m. fl. (s), vari yrkals l.att skulle anta av motionärernaframlagt förslag till lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring, innebärande att tre nya dagpenningklasser pä 190, 200och . skulle inrättas från den , 2. all godkände vad som i molionen anförts om särskillstimulansbidrag vid arbetsmarknadsutbildning, 3. att godkände vad som i molionen anförts om ändrade regler förfinansiering av grundbidraget lill den frivilliga arbetslöshetsförsäkringen, 4. att skulle a. lillKontant stöd vid arbetslöshet för /80 under tolfte huvudtiteln anvisa ell i förhällande till regeringens förslag med 250 000 000 kt minskat anslag, b. lillBidrag lill arbetsmarknadsutbildning för /80 under tolfte huvudtiteln anvisa eU i förhällande till regeringens förslag med . 1978/79:2340av m. fl. (m) och 1978/79:2341av m. fl. (vpk), vari yrkals 1. aU godkände följande ändrade grunder för arbetsmarknadsutbildningenall tillämpas fr. o. m. : att alla som genomgickarbetsmarknadsutbildning skulle erhålla . per dag pervecka, 2. au beslutade all 18 § lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstödskulle ha av molionärerna föreslagen lydelse all gälla fr. o. m. den 1 juli1979, innebärande alt kontant arbetsmarknadsstöd skulle utgå med . 3. alt beslulade all 17 § lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring skulle ha av molionärerna föreslagen lydelse all gällafr. o. m. , innebärande all tre nya dagpenningklasser pä 190,200och 210 kt skulle inrättas. Arbetslöshetsförsäkringen,tn. 1. beiräffande dagpenningen inom arbetslöshetsförsäkringen all riksdagenmed bifall lill proposilionen 1978/79:135 saml med avslag på motionerna1978/79:2225, yrkandel 1, 1978/79:2295, yrkandel 1, och 1978/79:2341, yrkandel3, skulle anta förslaget lill lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring, 2. beträffande kontant arbetsmarknadsstöd att med bifall lillproposilionen 1978/79:135 saml med avslag på motionerna 1978/79:2225, yrkandet2, och 1978/79:2341, yrkandel 2, skulle anta förslaget till lag om ändring ilagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 3. beträffande enhetligt utbildningsbidrag om . per dag vid arbetsmarknadsutbildningatt skulle avslå molionen 1978/79:2341, yrkandet 1, 4. beträffande höjt stimulansbidrag inom arbetsmarknadsutbildningen altriksdagen skulle avslå molionen 1978/79:2295, yrkandet 2, 5. beträffande ändrad finansiering av grundbidraget till arbetslöshetskassornaatt skulle avslå motionen 1978/79:2295, yrkandet 3, 6. att med anledning av dels propositionen 1978/79:100 bilaga15, dels propositionen 1978/79:135 saml med avslag på molionen 1978/ 79:2295,yrkandet 4 a, lill Kontant slöd vid arbetslöshet för /80anvisade elt förslagsanslag av 1 ,