prot · G20952 · 1978-12-31 00:00:00 — Det andra fallet är altavyiiringen avsett en villa- eller jordbruksfastighet. Den skallskyldige kan isistnämnda fall - oavsett anledningen till avyttringen - få uppskov om han harvarit mantalsskriven på den avyttrade fastigheten och förvärvaren ny fastighet (ersättningsfastighet) på vilken han skall mantalsskrivas. Föralt uppskov skall medges krävs vidare atl realisationsvinsten uppgått lill minst15 . och dessulom överstigit 10 96 av vederlaget för den såldafastigheten. Ipropositionen föreslås såväl materiella som formella ändringar av det nuvarandeuppskovssystemet. Beträffande frivilliga avytiringar föreslås all kravet pår.iantalsskrivning slopas och ersätts av ett krav på att den skallskyldigeskall ha varit bosatt på den avyttrade fastigheten i följd.Dessutom fordras att den skattskyldige bosätter sig på ersättningsfastigheteninom från förvärvsdagen. Vad gäller frivilligfallen föreslås vidare attkravei på att realisationsvinsten måsie överstiga av försäljningsprisetskall slopas samt atl endast villa- och jordbruksfastigheter skall godtas somersättningsfastighet. Propositionen behandlar också frågan i vilkenutsträckning utgifter för ny-, lill- eller ombyggnad på ersättningsfastighetenskall beaktas vid beräkning av uppskovsbeloppet och hur realisationsvinstenskall beräknas när ersättningsfastigheten sedermera avyttras. Iformellt hänseende föreslås relativt omfallande ändringar. Yrkande om uppskovskall sålunda enligl förslagel prövas inom ramen för det ordinarielaxeringsförfarandet, dvs. i första hand av taxeringsnämnden. Del nuvarandekravet på särskild ansökan lill länsskaiierätten skall alltså slopas. Allbeslutanderätten i uppskovsärenden flyttas över från skatterätt lill taxeringsnämndkan antas förenkla handläggningen i flera avseenden. Deföreslagna reglerna är avsedda att tillämpas på avytiringar som sker fr. o. m.den 1 januari 1979." Uppskovmed beskattning av realisationsvinst, 777. Idetta sammanhang hade behandlats de med anledning av proposilionen väcktamotionerna 1978/79:45av () och (), vari hemställts all hosregeringen begärde utredning om reglerna för uppskov med beskatining avrealisationsvinst och om hur samhället bäst kunde hjälpa dem som behövde stödvid flyttning och bostadsbyte, 1978/79:73 av (), vari hemställtsatl beslutade 1. att uttala att dispensregeln i3 § lagförslaget borde kunna tillämpas på sätt som angelts i motionen, 2. alt bestämmelsen omlikvärdighet i 4 § lagförslaget skulle utgå. 1978/79:110 av () och MartinOlsson (c), vari hemställts att beslutade om sådan ändring av det ipropositionen 1978/79:54 framlagda förslaget till lag om uppskov medbeskattning av realisationsvinst all vid uppkommen realisationsvinst på grundav fasiigheisförsäljning alla legala möjligheter till uppskov eller avdrag stodöppna under samma tidsrymd, 1978/79:111 av () och (), vari hemslällls all beslutade 1. all uttala vad i moiionenanförts angående rätt till dispens från den föreslagna ireårsregeln, 2. att 3 § femte stycket lagen omuppskov med beskattning av realisationsvinst skulle ha av molionärernaföreslagen lydelse, innebärande all riksskatleverkets beslut i fråga om dispensfrån bosäitningskravet skulle få överklagas hos regeringen, samt 1978/79:133 av m.fl. (s), varihemslällls all beslulade 1. attge regeringen till känna vad som i motionen anförls om behovel av en utvärdering av reglerna för uppskov med beskattning av realisations vinst, 2. att uppskov endast skullekomma i fråga om ersäitningsfastigheten förvärvades från den dag då den fastighet till vilken realisations vinsten hänförde sig avyttrades. 1. beträffande utvärdering avreglerna om realisationsvinstbeskattning, m. m. atl med bifall tillmotionen 1978/79:133 yrkande 1 och med anledning av moiionen 1978/79:45 gavregeringen lill känna vad utskottet anfört, 2. belräffande dödsbos rätt tilluppskov vid frivilliga försäljningar all med anledning avpropositionen 1978/79:54 i motsvarande del beslutade att , omsärskilda skäl förelåg, fick medge all, i fråga om rätten tilluppskov, för dödsboet skulle tillämpas vad som skulle ha gälll för den avlidne, 3. beträffande dispens från bosäitningskravetatt med bifall till proposilionen i motsvarande del skulle avslåmotionen 1978/79:73 yrkande 1 och motionen 1978/79:111 yrkande I, 4. beträffande rätt alt föra lalanmol riksskatleverkets (RSV) beslut i dispensärende atl med bifalltill motionen 1978/79:111 yrkande 2 skulle avslå propositionen i motsvarandedel, 5. alt med anledning avvad utskottet hemställt under 2 och 4 skulle anta 3 § förslaget lill lag omuppskov med beskattning av realisationsvinst med de ändringar atlförfattningsmmmet skulle erhålla av ulskotlet föreslagen lydelse, 6. beträffande uppskovsräilen vidny-, lill- eller ombyggnad all med bifall till propositionen imoisvarande del och med avslag på motionen 1978/79:73 yrkande 2 skulle anta deni propositionen föreslagna lydelsen av 4 § lagen om uppskov med beskatining avrealisationsvinst, 7. beträffande tidsfristen föranskaffning av ersättningsfastighet m. m. a) all med bifall lillproposilionen skulle avslå moiionen 1978/ 79:133 yrkande 2, b) alt med anledning avmotionen 1978/79:110 gav regeringen lill känna vad utskottet anfört, 8. beträffande ettårsfristen förbosättning på ersättningsfastighet alt beslulade att riksskatteverketskulle kunna medge dispens från kravei all bosättning på ersättningsfastighetskulle ha ägt mm från förvärvet, 9. alt med anledning avvad ulskotlet hemställt under 8 skulle anta 5 § förslaget till lag om uppskovmed beskatining av realisationsvinst med den ändringen all förfatlningsrummeiskulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, 10. att skulle anta dedelar av förslaget lill lag om uppskov med beskattning av realisationsvinst sominte behandlats under 5, 6 och 9 ovan med den ändringen all 7 § skulle erhållaav utskottet föreslagen lydelse, innebärande viss komplettering av lagtexten, 11. alt skulle anta devid propositionen fogade förslagen till a) lag om ändring ikommunalskaltelagen (1928:370), b) lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 12. atlriksdagen skulle anta av utskottet framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumu lerad inkomst, innebärande en redaktionell ändring. Uppskovmed beskattning av realisationsvinst, 777. belräffande uppskovsräilenvid ny-, till- eller ombyggnad 1.av () och () som att utskoiteiunder 6 bort hemställa attriksdagen med bifall till moiionen 1978/79:73 yrkandet 2 och med avslag påprofxjsitionen i moisvarande del skulle anta den i proposilionen Nr 52 föreslagna lydelsen av 4 § lagen om uppskov med beskattning avrealisa- Tisdaeen den tionsvinslmed den ändringen atl förfatiningsrummet skulle erhålla av 12december 1978 reservaniema föreslagen lydelse. Uppskovmed beskattning av realisationsvinst, 777. belräffande tidsfristenför anskaffning av ersättningsfastighet m. m. 2.av , , , , OlleWesiberg i , och (samtliga s) som ansett attutskotlet bort hemställa atlriksdagen med bifall lill moiionen 1978/79:133 yrkande 2 och med anledning avpropositionen bestämde tidsfristen för anskaffning av ersätt-ningsfastigheltill , attriksdagen skulle anta 5 § förslagel lill lag om uppskov med beskattning avrealisationsvinst med den ändringen alt förfatiningsrummet skulle erhålla avreservanierna föreslagen lydelse. 3. av , , , , i , och (samtliga s) som alt utskottet under 7 b bort hemställa atlriksdagen skulle avslå motionen 1978/79:110. Beskattningen av reavinster som uppstått vid försäljning av villa ellerjordbruksfastighet är inle precis någon effekiiv beskaUning. Iskriften Betalt för atl bo kommer författarna framtill atl det enbart på småhusförsäljningarna i del här landei åriigen uppstårreala kapitalvinster i miljardklassen som undgår beskattning. Enligt sammakälla ulgör det belopp som dras in till statskassan kanske 1 96 av derealiserade reala kapitalvinsterna. Nuär det emellertid inle frågan om realisationsvinstbeskatlningens effektivitetsom vi främst skall ägna oss ål med anledning av skatteutskottets betänkande nr16. Utskottsbetänkandei handlar om uppskovsreglerna för reavinst på villor ochjordbruksfastigheter. Då reavinst uppstått står nämligen möjligheten öppen allunder vissa betingelser skjuta beskattningen på framliden genom att vinslenplaceras i en nyanskaffad fastighet. Urspmngligenvar denna möjlighel begränsad lill de fall då försäljning ägt rum av tvingandeskäl, exempelvis vid ett exproprialionsförfarande. har emellertidrätten lill uppskov utvidgats lill alt omfatta även frivilliga försäljningar avjordbmksfastigheter och schablontaxerade villor. Iproposilionen 1978/79:54, som ligger lill grund för utskottets belänkande,föreslås såväl formella som materiella ändringar av uppskovsförfarandet. a.föreslås flera viktiga förändringar när det gäller handläggningen av dessaärenden. Beslutanderätten i uppskovsärenden föreslås flyttas över frånlänsskatterätten lill taxeringsnämnden, vilket kommer atl innebära enförenkling av handläggningen. Närdet gäller de materiella förändringarna föreslås vissa skärpningar. Sålundaföreslås all krav på viss lids bosättning på den avyttrade fastigheten skallinföras, liksom att bosättning skall ske på den nyförvärvade fastigheten inomviss tid för all uppskov skall kunna medges. Det uppskovsbelopp som placeras iersättningsfastigheten kommer i fortsättningen att bli föremål förindexuppräkning, lill skillnad mot vad som gäller enligt nuvarande bestämmelser,där uppskovsbeloppei slår kvar vid sitt nominella värde. Vihar från socialdemokratiskt håll till största delen kunnat godta de föreslagnaförändringarna, men vi har framhållil atl de bör bli föremål för enutvärdering. Propositionen ger inte underiag för bedömningar av hur systemetfungerar eller hur uppskovsreglerna slår. Utskottet har anslulil sig till vårtyrkande i moiionen 1978/79:133, i vilken vi hemställt om en utvärdering avreglerna. Utskottets slällningslagande innebär också elt tillgodoseende av ettliknande yrkande som har framförts i motionen 1978/ 79:45 av ochDoris . 1ett annat avseende har vi inte kunnat ansluta oss till propositionens förslag.Det gäller tidsfristen för förvärv av ersättningsfastighet. Där gäller nu tvåårs tidsfrist för en schablontaxerad villa och , om förvärvet avser enjordbruksfastighet. kan därutöver ge dispens i vissa fall medytteriigare . Propositionens förslag innebär atl liden utökas till fyraår, gällande för såväl villa som jordbruksfastighet. Därutöver har riksskatteverketkvar dispensmöjligheten. Vi har accepterat uppfattningen att del finns skäl alltillämpa samma lid belräffande villan som belräffande jordbrukei men stannatför att är en tillräcklig uppskovstid. Utskottsmajoritetenhar också med anledning av motionen 1978/79:110 beställt ett förslag frånregeringen som medger jordbrukare, vilka inte hunnit skaffa ersättningsfaslighelföre tidsfristens utgång, möjlighel att mildra realisationsvinstbeskattningengenom att i stället ta en pensionsförsäkring. Detla förslag kan visocialdemokrater inte biträda. Den av utskottet beställda utvärderingen av denu gällande reglerna bör verkställas, innan man ger sig på att beviljaytterligare läunader i en redan generös lagstiftning. Meddet anförda ber jag, herr talman, att fö yrka bifall till reservationerna 2 och3 av m. fl. Uppskovmed beskattning av realisationsvinst, m. tn. Herrialman!Vid skatteulskollets belänkande nr 16 hardei bl. a. fogaisen moderatreservaiion som gäller uppskovsrätten vid beräkning av realisationsvinsten. Iproposilionen föresläs atl vid tillämpning av uppskovsreglerna hänsyn bör tasendast lill sådana kosinader för byggnadsarbeten på den nya fasligheten som ärerforderliga för att denna skall bli likvärdig med den avyttrade fasligheten. Detlalåter rättvist och bra, men det kommer säkerligen atl i praktiken leda lillslora svårigheter vid rättstillämpningen. Iutskottets egen skrivning står del bl. a. följande: "Är den avyttradefasligheten bebyggd och den nya fastigheten obebyggd kan därför hela Uppskovmed beskattning av realisationsvinst, m. m. kostnaden för uppförandeav en nybyggnad räknas med under förutsättning atl byggnaden på den nyafastigheten är av ungefär samma storlek och standard som byggnaden på den såldafastigheten. Någon reducering av uppskovsbeloppei kommer således inte i frågaendast därför att den nya byggnaden är obetydligt större eller något modernareutrustad än den sålda. Vid mer påtagliga skillnader i storiek eller kvalitetskall endast en del av kostnaden för den nya byggnaden beaklas." Mankan då, herr lalman, fråga sig: Var finns de supermänniskor som medhundraprocentig objektivitet kan fastställa vad som menas med "obetydligtstörre" och "en påtaglig skillnad"? I praktiken kommer delsäkerligen alt bli så, atl vid ett fastighetsbyle i en viss del av landeibedömningen blir "obetydligt större", medan vid ell liknande fastighetsbylei annan del bedömningen blir "en påtaglig skillnad". Imoiionen 1978/79:73 har påtalat just della förhållande. Han haryrkat atl bestämmelserna i 4 § lagförslaget om likvärdighet skall ulgå,eftersom han förutser många tvister mellan skattemyndigheterna och uppskovssökandena.Samma uppfattning återfinner man också i den skrivelse som lantbrukarnasskalledelegalion har tillställt skatteutskottet. Lanlbrukarnasskalledelegalion påpekar också alt jusl skalteprocesser ofta är svårslitna ochalt del inte sällan försl i sista instans blir klart hur stort uppskovsbeloppetskall vara. Vimoderater har den uppfattningen alt både och lantbrukarnasskattedelegation har slarki bärande skäl för sin uppfattning. Vi delar dennauppfattning och har velal ge uttryck ål den i reservationen 1 till vilken jaghärmed ber atl få yrka bifall. I övrigt yrkar jag bifall till uiskottetshemställan. I delta skatleutskollets belänkande nr 16 föreslås en ändring avreglerna för uppskov med beskattning av realisationsvinst. De föreslagnaändringarna är av såväl materiell som formell karaktär. Kravei på mantalsskrivningslopas och ersätts av krav på att den skatlskyldige skall ha varil bosatt på denavyttrade fastigheten under i följd. Dessutom fordras att denskattskyldige bosätter sig på ersättningsfastigheten frånförvärvsdagen. Vidare fastslås alt endasl villa- och jordbruksfastighet godtassom ersättningsfastighel. Regeln att realisationsvinst måste överstiga 10 %slopas i frivilligfallen. Deformella ändringarna innebär bl. a. atl yrkanden om uppskov kommer attbehandlas inom ramen fördel ordinarie laxeringsarbetet. Därmed slopas kravet påen särskild ansökningshandling. Vidarekan sägas all proposilionen innebär att bestämmelserna om realisationsvinst nuöverförs till en särskild lag, lagen om uppskov med beskattning avrealisationsvinst, och all denna föreslås träda i kraft . Propositioneninnebär en viss skärpning av lidigare bestämmelser. Utskotlet har i principgodtagit förslaget, även om det yrkar på vissa moiionen 133 av m. fl., där man begärt att en utvärderingav reglerna om uppskov med beskatining av realisationsvinst skall ske.Ulskotlet harenals om alt slälla sig bakom delta krav. Beträffandeefterievandes uppskovsräll föreslås i proposilionen alt rätt för dödsbo attöverta den avlidnes uppskovsräll skall slopas. Utskottet har ansett atl eltbifall till detta förslag kan leda lill resultat som framstår som orimliga menföreslår alt i vissa fall dödsbo skall få behålla uppskovsräilen.Bestämmelserna om uppskovsräll för dödsbo föreslås utformade som endispensregel. Också beträffande bosäitningskravet föreslås en dispensregel, somi vissa fall förlänger tidsfristen från förvärvsdagen till inflyttningen. Somframhålles i betänkandet inträffar del ofta att en jordbruksfastighet ärutarrenderad när förvärvet sker, och i så fall bör givetvis tidsfristen räknasfrån den tidpunkt då bosältningshindret upphör. Beträffandeuppskovsrätten vid ny-, lill- och ombyggnad föreslås att man vid tillämpning avuppskovsreglerna skall ta hänsyn endasl till sådana kosinader förbyggnadsarbeten på den nya fastigheten som är erforderiiga för alt denna skallbli likvärdig med den avyttrade fasligheten. I reservationen 1 av KurtSöderström och har yrkats att denna bestämmelse skall utgå.Även om vissa svårigheter kommer atl föreligga vid bedömning av vad som ärlikvärdigt, så har utskottet ändå det vara rimligt att man vid beräkningav uppskovsbeloppei vid ny-, lill- eller ombyggnadsfallen skall ta hänsynendast till sådana kostnader som ansetts vara nödvändiga för allersättningsfastigheten skall bli likvärdig med den avyttrade. KurtSöderström frågade var man skall finna de experter som hundraprocentigt skallkunna fastställa likvärdigheten. Det framgår ganska klart av utskottets skrivningatl del aren svår uppgift att komma fram till vad som är likvärdigt men attutskottet ändå har ansett det vara rikligt att ha likvärdighet som målsättning.Utskottsmajoriteten är medveten om atl man aldrig kan uppnå någon exaktlikvärdighet, och den har inte heller ställt krav på någon hundraprocentigexakthet. Men jag anser att det skulle verka ganska stötande,om man inlehadenågra begränsningsregler ellernågon målsättning som riktpunkt för en bedömningav dessa - det erkänner jag gärna -svårbedömda frågor. Beträffandetidsfristen för anskaffande av ersättningsfastigheter föreslås i propositionenatt denna frist fastställs till efter avyttringstillfället för såvälvilla- som jordbruksfastighet. Förslaget innebär oförändrad lidsfrist förjordbruksfastighet men däremoi en förlängning med för villafastighet. Somframgick av anförande har socialdemokraterna reserverat sig fören tidsfrist gällande för såväl villa- som jordbruksfastighet.Ulskotlet har tillstyrkt propositionen. Enligl min uppfattning finns ingenanledning att nu avkorta fristen för jordbruksfastigheter. Vad gäller villornaär det givet all den starka begränsning av utbud som förekommer beträffandejordbruksfastigheter inle finns belräffande villorna. Uppskovmed beskattning av realisationsvinst, m. Uppskovmed beskattning av realisationsvinst, m. m. Jag anser dock att denförlängda tidsfristen för villorna inte kommer att ha särskilt stor belydelse ivare sig positiv eller negaliv riktning. Inflationenutövar, även om den hålls inom en begränsad ram, ell starkt tryck på den somsålt sin villa alt snarasi skaffa sig en ny. I praktiken blir del nog ytterstfå som kommer alt utnyttja den förlängda tidsfristen. I enstaka fall - låt osst. ex. anta atl en person för korllidsförflytlning och därefter inte flyttartillbaka till sin ursprungliga hemort, där han har villan, utan får arbele påen Iredje ort - kan den föriängda tidsfristen vara erforderlig. Några farhågorför missbruk trorjag inle man behöver hysa. Underdetta avsnitt behandlas också en motion av och kräver alt rätten alt teckna pensionsförsäkring skall stå kvar under helatidsfristen för alt beskattning av realisationsvinst och avdrag för eneventuell pensionsförsäkring skall kunna ske samma beskattningsår. Syftetmed bestämmelsen om rätt atl teckna pensionsförsäkring var att ge dem, som intelidigare ordnat sin pension pä elt tillfredsställande sätt, möjlighel all isamband med försäljning av jordbruksfastighet förbättra sin trygghet sompensionär. Genombestämmelsernas nuvarande utformning måsle denna fråga avgöras redan det år dåförsäljningen äger mm. Den som har för avsikt atl köpa ett nytt jordbruk meninte lyckas få någon ersättningsfastighet har då ingen möjlighet att under detre sista åren av tidsfristen utnyttja regeln om rätt alt tecknapensionsförsäkring. Utskottethar tidigare uttalat sina sympatier för del i motionen framförda kravei, ochjag är något förvånad över den socialdemokratiska reservationen. Altytteriigare skjuta på denna fråga, som föreslås i reservationen, är enligt minuppfattning fel. Det är genom införandet av realisationsvinstbeskallning somdessa problem uppstått. Efter hand kommer sannolikt jordbmkarna alt försökaordna sina pensionsfrågor på liknande sätt som andra i vårt samhälle. Därförskall den i moiionen föreslagna förändringen ske så snart som möjligl och inteskjutas . Nuföreslår utskottet alt regeringen skall återkomma med förslag lill våren.Kanske vi då- när ell konkret förslag har kommii - kan vinna förståelse ocksåbland socialdemokraterna för en så pass rimlig förändring, delta särskill medlanke på del enhälliga uttalande som skatteutskotlel gjorde så sent som ifebruari . Såviiijag kan förslå så var utskottet positivi lill att dennafråga på något sätt löstes. Medvad jag här anfört, herr lalman, ber jag all på samtliga punkier fö yrka bifalltill vad skatteutskottet hemställt. I fråga om den s. k. tidsfristen har man förut för villa haft två åroch för jordbruksfastighet på sig alt skaffa ersällningsfaslighet. Menman har utnyttjat bestämm.elsen så att man skjuter upp fasiighetslikviden tillåret efter försäljningen. Därigenom har man vunnit ytterligare ell års uppskov.Detta var inle avsikten när vi antog bestämmelserna. tidsfristenknyts lill den dag då avyttringen äger rum stoppas denna utväg, och det tyckervi är bra. Men det finns därför enligl vårt förmenande inte skäl till alt nuförlänga tiden till från försäljningsdagen. Det räcker med attjämställa jordbruksfastighet och villa och sätta uppskovsräilen till tre år.Sedan är del ju så alt har möjligheter atl ge dispens medytterligare . Då är del ju en avsevärd tid som slår lill säljarensförfogande för alt finna en ersättningsfastighet. Närvi nu har bestämt oss för atl man skall göra en utvärdering av dessa regler,kan man ju lugna sig med all ytteriigare öka tills man vet hur denuvarande bestämmelserna slår. Det ärju lättare alt sedan öka tidsfristen änalt korta ned den. Det finns alltså enligt vår mening inte skäl lill alt nu gåupp lill , utan man bör stanna vid de tre åren. Närdet sedan gäller molion om rätten all teckna pensionsförsäkringi stället för att köpa en ny fastighet anförde utskottet tidigare -jag skallcitera direkl ur del lidigare utskoiisbeiänkandet: "Vid ändringarav uppskovsbestämmelserna anförde utskottet, atl erfarenheterna av reglernabör bedömas när resultatet av skatleutredningens översyn av skaiiesyslemelföreligger. Enligt utskoltels uppfattning bör den nu aktuella frågan prövas idetta sammanhang eller eventuellt vid den nu planerade översynen avrealisationsvinstbeskattningen." Vimenar alt man inte skall vidla några sådana åtgärder innan man hargjort enutvärdering av bestämmelserna. Först därefter kan man veta om det finns skälför ytterligare uppluckringar. Uppskovmed beskattning av realisationsvinst, m. m. KURTSÖDERSTRÖM (m): ansåg som talesman förutskottets majoriiei att bestämmelserna skulle kunna verka stötande ulan debegränsningsregler för uppskovsräilen som han nu har föreslagit. Det är myckel möjligtatl man kan uppfatta del på det viset. Jag kan bara säga att vi som harreserverat oss har varit rädda för att det kan verka stötande an ha regler somär så svåra atl tillämpa att de kanske kommer alt tolkas hell olika vid olikatillfällen. Det är klart alt man kan diskulera vad som är slötande eller intestötande, men nog framstår del för den stora allmänheten såsom slötande om manhär inte alls skulle ha något riktmärke för vad som är lillåtet. Del är därförsom jag anser att den skrivning som har oris i propositionen och som utskottethar anslulil sig lill är den enda framkomliga vägen i en situation när vi inlekan komma fram till någon exakthet vid bedömningen av likvärdighet. Delär inte så förfäriigt mycket som skiljer utskottets och reservanternas förslagpå den punkten. Man är överens om att frågan är besvärlig atl bedöma, men vihar ansett att man ändå måsle ha ett fast riktmärke för vad som är avsikten meddessa regler. Närsedan lar upp frågan om vad som stod i skalleutskottetsbetänkande , vill jag bara cilera den första raden i sammaavsniu. Uppskovmed beskattning av realisationsvinst, m. m. nämligen: "Utskottetkan vitsorda, att de angivna effekterna givelvis inte är avsedda." Vihar bedömt del på del sättet att en översyn har gjorts i och med att man harlagl fram en proposition som berör ganska många områden när det gällerrealisationsvinstbeskattning.