prot · G20923 · 1978-12-31 00:00:00 — Svenskenergipolitik måste oavvisligen bygga på kunskap och vetenskapliga realiteter.När vi övergått till den ordningen, herr talman, då kan både kraftproducenteroch distributörer våga investera igen till fromma för sysselsättningen. Det ärviktigt när här pä nyll skall skapas trygghet och framtidstro. Underdetta anförande övertog förste vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. i (c): Regeringen framlade en proposition om riktlinjernaför fiskeripolitiken m. m. I denna proposition, som senare enhälligt anlogs avriksdagen, angavs bl. a. atl "målen för fiskeripolitiken bör vara altskapa förutsättningar för all de som är sysselsatta i fiskerinäringen kan få bådeen ekonomisk och social standard som är jämförbar med den som erbjuds inomandra näringar och trygghet i arbetet". 4Riksdagens protokoll 1978/79:23-24 ringeni alla lider framställ som mycket labil och otrygg mottogs riksdagsbeslutet omriktlinjerna för den framlida fiskeripolitiken med slorglädje inom hela densvenska yrkesfiskarekären. Fiskels utövare säg framliden an med stortillförsikt och optimism. Denglädje man kände efter del att fastlagt riktlinjerna för del framtidafisket förbytles dock i besvikelse när ulredning om en allmänarbetslöshetsförsäkring-ALF-utredningen-i maj 1978 lämnade siu betänkande.Enligl utredningens förslag bör kompensation för inkomstbortfall, som orsakasav oförutsedda kortvariga avbrott i verksamheten för företagare, inle utges aven allmän arbetslöshetsförsäkring. Eftersomfisket är myckel sårbart vid siorm- och ishinder liksom vid maskin- ochbäihaverier m. m. är arbetslösheten inom fisket mycket stor. Ingen annanyrkesgrupp haren registrerad arbetslöshet, som tillnärmelsevis kommer upp i denstorieksordning som förekommer inom fisket. ersatte Sverigesfiskares erkända arbetslöshetskassa 32,4 arbetslösa dagar per medlem, under1977 var summan . Genomsnittet för samtliga arbetslöshetskassor ilandet var under dessa båda är . Så gott som all arbetslöshet inomfisket är atl betrakta som kortlidsarbeislöshel. Delsvenska fisket bedrivs numera uteslutande med bålar, som ägs av någon ellernågra besättningsmän. Det fiske med rederifartyg som i mindre skalapraktiserades för några är sedan har helt upphört. Antalet bälägande och ickebålägande yrkesfiskare är ungefär lika stort. Eftersom inkomsten av fångslendelas lika mellan såväl båtägare som icke båtägare betraktas samtliga fiskaresom egna företagare. Fiskaren uppbär inte någon lön utöver den lott som kommerpå hans del i fisket, varför avbrott för ofrivilliga stillaligganden oftamedför stora inkomstbortfall. ALF-utredningenhar funnit del angeläget atl slalsmaklerna i annan ordning överväger slöd ellerförsäkringsskydd för företagare som drabbas av inkomstbortfall beroende påoförutsedda kortvariga avbrott i verksamheten: "I avvaktan på elt sådantstöd eller försäkringsskydd föreslär ulredningen alt nu gällande lag omarbetslöshetsförsäkring skall äga fortsatt tillämpning för fiskareserkända arbetslöshetskassa under en övergångstid av förslagsvis tre till femär." Alllsedan fiskares erkända arbetslöshetskassa började sin verksamhet1963, som den första arbetslöshetskassan för företagare i värt land, har denutgjort en belydande trygghetsfaktor för våra yrkesfiskare. Ersättningen frånarbetslöshetskassan har gjort del möjligt för yrkets utövare all klara sin ochfamiljens ekonomi under is- och stormperioder. Det är därför med stor oroyrkesfiskarna tagit del av del avsnitt i utredningen, där del föreslås altdessa arbetslösheisorsaker ej kommer in i definilionen pä begreppelarbetslöshet när den för kassan föreslagna lidsfristen löpt ul. Efter 15 årsverksamhet har fiskare nu en väl fungerande arbetslöshetskassa, som i mångaavseenden ställs inför speciella svårigheter beroende på de från annanverksamhet så avvikande problem som förekommer inom fisket. Enarbetslöshetskassa, kompletterad med de särskilda åtgärder som senastbeslutade om när den antog den tidigare nämnda fiskepro- positionen,medverkar till alt yrkesfiskare, trots internationellafångstbegränsningar och andra länders fiskegränsutfiyltningar, ändock skallkunna känna ti-ygghet i sin yrkesutövning. Kassans funktioner i samband medersättningar till följd av inlernalionella fångstbegränsningar har bl. a.fastlagts i 4§ SFS 1977:412. Jag tror det kommer att bli mycket svårt atlersätta arbetslöshetsförsäkringen vid kortare avbrott i fisket med annat slödeller försäkringsskydd på ett sätt som inle leder lill en försämring förkassans medlemmar. Nären reform genomförs, som är avsedd alt för fiertalet av medborgarna utöka ochförbättra samhällets stöd vid arbetslöshet, bör inte detta leda till atl enliten grupp människor, som är arbetslöshetsförsäkrade, får det sämre. Sverigesfiskare finner del angeläget alt liden för övergång lill en annanförsäkringsform skall vara fram till dess att en särskild ulredning utarbetat förslaglill en fortsättning av verksamheten efter övergångstidens utgång. Dennaulredning måste leda till en försäkringsform, som ej medför en försämring förkassans medlemmar i jämförelse med de förmåner som kan komma alt gälla i denallmänna arbetslöshetsförsäkringen. Jagvill också, herr talman, ta upp en helt annan fråga som är av mycket stor viktför fiskare, sjöfarande och kustbefolkning i . Iförslag till ny organisationsplan för föreslås indragning avbemanningen vid . I utredningens förslag med tolvfarledsområden föresläs farledsomräde utgöras av sträckan norskagränsen-Öckerö med som huvudort. Utkiken i skulledä enligt förslagel slopas och funktionerna där överföras lill ochNorrköping, varvid fem båtsmansljänster vid skulle indragas. Deltaärett förslag som djupt oroar alla inom kuslområde. När den nyaloisulkiken logs i bruk för endast ansågs den ha så stor betydelseför sjötrafiken alt den skulle bemannas med sjökaptener. trafikerassom bekant av de i särklass största fartygen i , och varje fartyg förmiljöfarliga laster, såsom ijockolja, bensin och flytande bly. Skulle en olyckainträffa med något av dessa fartyg, kan del få oerhörda följder förbefolkningen på i generationer framåt. Loisarnafär från utkiken, som anses vara den modernaste i landet, informationer omfartygsrörelser i och omkring , vind, ström och andra förhållanden avvikt. Vid inseglingen bedrivs ett lönsamt trål- och snörpvadsfiske. Informaiionlämnas lill såväl loisar som fiskare via utkikens radio. Mänga fartyg som intehar lots anropar dessutom utkiken för alt få information om trafiksituationen.Olyckor har hillills kunnat undvikas genom alt utkiken via V.H.F. har kunnatdirigera om fartyg utan lots som varit på väg rakt mol grund i . Delär alltså av allra största vikt aU bemanningen vid lolsplatsbibehålls, eftersom de utomordentligt vikliga funktioner dessa personer fyllerför sjösäkerheten vid in- och utpassering av fartyg med miljöfariiga laster ejkan fjärrmanövreras från andra lotsplatser. Av regionalpolitiska skäl bör dessutombemanningen på samtliga lotsplatser noga övervägas, innan förändringar ochindragningar äger rum. RUNEJONSSON i (s): I skogslänen har oron för sysselsättningen ökat . Skälet till denna oro är atl den gynnsamma befolkningsutveckling sommärktes , lill följd av de insatser den dåvarandesocialdemokratiska regeringen vidtog, nu förbylts i en befolkningsminskninggenom avflyttning. prognoser vet vi att framlidsbilden när del gällersysselsättningen är allt annat än problemfri. Vadbetyder nu detta för regionalpolitiken och Norrlandslänen? Jo, på grund av densvagare arbetsmarknaden kommer strukturomvandlingen att drabba de nordligalänen väsentligt härdare. Däremot kommer arbetsmarknaden inomstorstadsområdena att fortsätta att öka genom sin knyining lill den offentligasektorn där tillväxten sker. Vadsom fordras är en kraftfull regionalpolitik med gängse stödformer, meddifferentierade skatter men också med mera tvingande styrmedel. Vifår alltså inte - trots de akuta branschproblem som uppstår - glömma bortregionalpolitiken. Jag vill speciellt betona all även de statliga bolagen måstemera aktivt ingå i del regionalpoliliska arbetet. Del fär inle vara så -vilkethåller på atl hända i min hemkommun - alt ett statligt förelag planerar altfiytta sin väl utvecklade verksamhet lill södra delen av landei. Detföretag del gäller är den statliga kemikoncernen som i Örnsköldsvikdriver en del av sin verksamhet med ca 220 anställda. iår behandlade Berol förelagets långsiktiga planering. Vid en efterföljandepresskonferens redogjorde företagets verkställande direktör för vad planeninnebär för de i företaget ingående industrierna. Av referat frånpresskonferensen framgår all sysselsättningen i förelagels anläggningar iÖrnsköldsvik kommer atl minska frän nuvarande 220 personer till 80 personer - isämsta fall till endast 20. Närdet statliga stödet på 300 milj. kr. till Berol Kemi för del s. k.oxo-projeklet beslutades av framgick av propositionen atloxo-projektet var en förutsättning för all långsiktigt säkerställa råvarubasenför tillverkningen även i . Del var med andra ord fömisäitningenför att klara sysselsättningen i Örnsköldsviksområdet och uppfattades av allaberörda som en garanti för fortsatt sysselsällning i detta område. Sammasynpunkter framkom också vid en uppvaktning som förelagsledning och anställdagjorde hos den dåvarande industriministern före beslutet. Skulleföreslagen nedskärning av anställda som redovisades vid presskonferensenverkställas, innebär det en katastrof för de anställda inom Berol Kemi iÖrnsköldsvik och en väsentlig försvagning av arbetsmarknaden för helaÖrnsköldsviksomrädel. Jaglämnade i samband med riksmölels öppnande en interpellation i ärendet för atlfå klarhet om vilka äigärder regeringen ämnade vidta för all säkerställasysselsätlningen i . Genom den borgerliga ireparti- regeringensfall har jag av naturliga skäl inle fått något svar på min inlerpellation, varförjag på delta säll vill aklualisera ärendet för den nye industriministern.Tillsammans med representanter för kommunen och anställda på Berol Kemi iÖrnsköldsvik kommer vi alt uppvakta industriministern och göra alll för all selill alt regeringen handlar på ett sådant sätt att dessasysselsältningstillfällen blir kvar i . Detmåste vara en bakvänd regionalpolitik atl flytta arbetstillfällen från Norrlandtill sydvästra delen av landet, som ändå har väsentligt gynnsammareförhållanden. Mot bakgrunden av atl det gäller ett statligt bolag är detspeciellt anmärkningsvärt. Man skall också ta med all de investeringar sommåsle göras blir betydligt mindre i än på annat håll och därigenomblir ur ekonomisk synpunkt gynnsammare. Västkustenkommer genom beslut om oxo-projektet ändå all fä hela densysselsättningsökning som är förknippad med projektet. Vad vi från Örnsköldsvikkräver är alt fä behålla de nuvarande jobben. I fallet Berol Kemi har den folkparlistiska regeringen ell ulmärkltillfälle att visa vad den menar med talet om regional balans. 1 detta anförandeinstämde (). har 630 industrijobb försvunnii i de fem nordbohuslänskakommunerna . Och många jobb ärhotade. Därför är varje arbetstillfälle som kan räddas eller tillskapas viktigt. Deltaförklarade i , när den yttradesig över tre ansökningar om lokaliseringsstöd. Ansökningarna tillstyrktesenhälligt, och om regeringen och beviljar dem, kan manskapa ell 20-tal nyajobb som man räddaren 30-tal. 50 säkrade jobb betydermyckel i den här regionen. Vihar utföriigt redovisat sysselsättningsproblemen i i lidigare debatterhär i kammaren. Jag kan som exempel nämna den omfatlande inlerpellalionsdebaltvi hade med förre arbetsmarknadsministern sedan.Jag skulle kunna bygga vidare på de resonemang vi förde då om våra problem medvarven, med teko, med hamnutbyggnader, med stenindustrin osv. Del gällde dendrastiska försämring av sysselsättningsläget som vi upplevde under denborgeriiga regeringens första år. Låt mig bara säga så här: Det blev intebättre under den borgeriiga regeringens andra år. Vi har nödgalskonstatera ytteriigare neddragningar i sysselsättningen. Länet har i dagdubbelt så många arbetslösa som . Mer än 10 000 personer är registrerade som arbelssökande ulan arbete. Därför är del förklariigt allvi slåss om varje arbetstillfälle, del må sedan gälla några hundra jobb inomteko, några tiotal inom stenindustrin eller enstaka jobb på lolsplaiserna iLysekil och på . har vid flera tillfällenkonstaterat atl sysselsättningsproblemen nu är av en sådan omfattning aU kändaarbelsmarknadspolitiska åtgärder är helt otillräckliga. Vad som krävs vidsidan av de arbelsmarknadspolitiska åtgärderna är rejäla näringspolitiskasatsningar. Närlill de ovan relaterade problemen kom krav på ytterligare nedskärningar i denav förre industriministern aviserade s. k. slrukturpropo-silionen för desvenska varven, är del naturiigt alt länsarbetsnämnden reagerade hårt. Jagciterar ur nämndens skrivelse lill : "Meddelandethar mötts med bestörtning i länet och tvivel har från olika håll uttalatsbelräffande möjlighelerna att i praktiken genomföra en så drastisk omläggning.Nämnden ser också med stark oro på vad som föreslår. villdärför understryka vikten av att regeringen vid den slutliga utformningen avstrukturpropositionen tillvaralar alla möjligheter att nå en lösning som tillsina arbelsmarknadskonsekvenser är mindre ingripande än som framgår avförhandsinformationen. Angelägenheten härav upphävs eller minskas således inteav den presenterade ålgärdsplaneringen från nämndens sida." Efter detta tänkte jag uppehålla mig något vid problemen iGöteborgsregionen för alt sedan avslutningsvis återknyta litet till varvsproblemen. Jaghar i många sammanhang hävdat att är något av en moior förhela . När näringslivet utvecklas positivt i , ger detpositiva spridningseffekter i vida ringar. På samma sätt sprider sig problemen,när får problem. Hurär då situationen i ? Och hur ser det ul för de närmasteåren? Jagtänker inte la upp kammarens tid med en utföriig redovisning - det har vi andrakanaler för. Låt mig bara la några exempel. Andelensysselsatta av befolkningen i motsvarar ganska bra vad somgäller för landet som helhet, dvs. för män och för kvinnor.Industristrukturen är ensidig, vilket bl. a. innebär att verkstadsindustrinmed de tunga enheterna SKF, och varven svarar för 64 96 avindustrisysselsättningen. Regionens exportberoende är framträdande. väntas efterfrågan på arbetskraft sjunka med nära 10 000arbetstillfällen. Inom tillverkningsindustrin räknar man med ett bortfall på 16000 personer. I denna siffra inkluderas då varven enligl 1977 årsriksdagsbeslut. Inom den offentliga sektorn räknar man med en ökning på 12 000tjänster - i huvudsak på den kommunala sidan. 1970-1975ökade antalet jobb netto med 3 000 om årel. 1976 och 1977 minskade de med 1 000per år. För blir minskningen troligen ca 2 000 jobb . Antaletregistrerade arbetssökande utan arbete i var 9500. Antaletförtidspensionerade överstiger bara i 19 000 och är i procentdetsamma som i de övre Norriandslänen. 13 000 personer i är sysselsattagenom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Drarman ul de här siffrorna kan man konstatera aU i runt tal 10 96 av befolkningeni gruppen befinner sig utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Delär mol den här bakgrunden man skall se de våldsamma reaktionerna på denaviserade varvsproposiiionen. Hur skall klara en nedskärningmed ytteriigare 5 000 varvsjobb? Del går inte, och det får alltså inte skenågon sådan nedskärning. Deanställda på och slåss för sina jobb. De arbetar intensivtmed nya projekt, s. k. alternativ produktion. Jag tänker inte ge någon katalogöver de förslag som arbetats fram. Vi har ju nu fåll en industriminister somkänner problemen och som vet vilka förslag som arbetats fram. Jag hoppas atthan slåss lika bra för , och Uddevallavarvet i sin nyaposition som han gjorde som landshövding och som ordförande ilänsarbetsnämnden. Ettenda projekt vill jag dock peka på; de planerade storfärjorna. Fem å sexstorfärjor projekteras för bygge inom den allra närmaste framtiden. Det hängerpå regeringen om de byggena kan räddas för Svenska Varv. Det skulle innebära 4000 jobb . Det brådskar med beslut. Jag har lyft fram situationen i , men vi har sammaproblem i . När jag avslutar med att citera ,verksam inom Metalls avdelning 41 i , så är del elt rop frän såvälGölaverken och som Uddevallavarvel. "Dethar tagit många årtionden - kanske längre - atl bygga upp de tillgångar, detkunnande, som finns i varvsregionerna. Långsiktigt ligger dessa resurserrätt och det vore förödande om vi inte slog vakt om dom, utvecklade dom ochanpassade dom lill framtidens behov av verkstadspro-dukler inklusive fartyg. Regeringenmisstar sig grovt om den bara avfärdar de intensiva protesterna mol denaviserade så kallade struklurpropositionen som 'lokalpatriotiskt gnäll' frånriksdagsmän, kommunstyrelser, länsstyrelser och länsarbetsnämnder, fack ochföretagsledningar på varvsorterna. Vi vet allihop all svensk varvsindustrimåsle skäras ner ytterligare och struktureras om på elt planmässigt sätt. Menvi vet också myckel - mer än några andra - om varvsregionernas förutsättningar,om varv och och deras företagsekonomiska villkor, om våra kommunersoch landstings begränsade ekonomiska förutsättningar alt ytteriigare utökaantalet anslällda inom sina områden och sist men inte minst viktigt om bristenpå affärsidéer och vilja inom det enskilda näringslivet att i rådandekonjunkturiäge investera och öka sin sysselsättning. Viär dom verkliga experterna på dom här frågorna. Vi lever milt i denverkligheten. Vi har dagliga kontakter med alla dom människor som skall levamed och i praktiken lösa problemen. Lyssna för guds skull på vad vi säger!Hitintills har det inte skett!" Kommentarer synes mig överflödiga. Lät oss bara hoppas alt regeringenlyssnar. NILSÅSLING (c): I anslutning till den debatt som fördes i går om vår samhällsekonomiskulle jag vilja understryka atl en målmedveten och kraftfull ekonomisk politik- det kom tyvärr bort i debatten i går - är en förutsättning också för enframgångsrik näringspolitik. Det är därför viktigt au man nu bygger vidare påden stabila grund som lagts med den ekonomiska politiken,stabiliseringspolitiken, . Detfinns visseriigen, och det framgick av gårdagens deball, utrymme för en visskonsumtionsökning, men det finns anledning- mol bakgrund jusl av denäringspolitiska kraven på samhället - all varna för en överskattning avstyrkan och stabiliteten i vår ekonomi. Vi är i elt läge där risken för en nykostnadsexplosion växer med oroande styrka. Den likviditelsuppladdning som skeri banker och kreditväsende ärju en indikation som oroar i della sammanhang. Delär därför angelägel alt det konsumtionsulrymme som finns disponeras så att desämst ställda i samhället i första hand uppnår en standardförbättring och att iövrigt näringslivets investeringar prioriteras. Näringspolitikenmåste i detta läge ha den kraftfullhet och konsekvens som är en fömlsäliningför att man skall klara arbetsmarknaden men samiidigi kunna la de tillfällen iakt som kommer till all bygga upp en bältre struktur i näringslivet. Dethar talats rätt mycket om behovet av ökad rörlighet i detta sammanhang.Statsministern betonade i går den geografiska rörlighetens betydelse, och jaghar förstått alt del finns både politiker och företagsledare som drömmer om1960-talets lätlröriighet på arbetsmarknaden som ett sätt atl lösastrukturproblemen. Det är emellertid inte arbetskraftens röriighet som är delprimära problemet, även om vi naturiigtvis skulle behöva en ny attityd när delgäller framför alll den yrkesmässiga röriighelen. Problemetfinns på ett hell annat fält. Det är den felaktiga allokeringen avkapitalresurserna inom näringslivet som är del väsentliga. Vi får ju också häri kammaren tillfälle atl pröva teoriernas hållfasthet i verkligheten.Jag har skäl att förmoda atl den nya regeringen har för avsikt att lägga framen proposition om den svenska varvspolitiken. Från föreligger enöverenskommelse mellan de tre icke-socialistiska partierna om varvspolitiken.Det vore mindre välbetänkt av den nya regeringen att inle utnyttja den grundför varvspoliliken som ligger i den uppgörelsen . Även småjusteringar i denna överenskommelse kan få långtgående följder, i synnerhet omde går ut över varvspolilikens offensiva inriktning, dvs. strävan all styraöver produktionsresurser från fartygsprodukiion till alternaliv produktion påvarvsorterna. Jagser alltså varvspropositionen som del avgörande provet på den nya regeringensnäringspolitiska ambitioner. Det är nämligen den typen av röriighet iresursanvändningen som vi där har förespråkat som måste till på en radområden i svenskt näringsliv, om vi skall klara framtidens krav. Bypolitiskahänsyn och kortsiktiga partilaktiska överväganden måsle vika för dessagrundläggande krav, när del nu gäller alt ompröva strukturen i svensklnäringsliv. Det gäller att planera för en övergäng från produktion inom enstarkt föriustbringande sektor lill områden där vi har bättre förutsättningarinför framtiden och därmed också har bältre förutsättningar att trygga jobbenpå lång sikl. Problemetär dock inte begränsat till varvsindustrin. Svenskt näringsliv har under desenaste två åren genomgått en omvälvning ulan motstycke. Även andraparadbranscher, som stål och skog, har kämpat med omfatlande strukturproblem,som hotat slå ut förelag och hela bygder. Desenaste två årens industripolitik har därför i hög grad inneburit enstorstädning inom krisbranscherna. Det har gällt all krympa branscher meddåliga framtidsutsikter och flytta över resurser till branscher med bättreframtidsutsikter. Men har regeringen varit tvungen att slå vakt om sysselsättningenoch förhindra onödig kapitalförstöring i näringslivet. Krisbranschernasproblem har i viss mån dolt de offensiva induslripolitiska insatser som gjortsimder de senasle två åren. Jag skall därför nämna några. Småföretagspakelelhösten 1977 innebar den första egentliga samlade satsningen på de mindre ochmedelstora förelagen, som ju faktiskt ger sysselsältning ät var tredjeyrkesarbetande här i landei. Småförelagspro-grammet har förbättrat dessaföretags möjligheter till kapitalförsörjning, produktutveckling ochmarknadsföring. Uppbyggnad av de regionala utvecklingsfonderna aren viktignäringspolitisk reform med deceniralistisk inriktning. Ökaderesurser för teknisk forskning och ulveckling har skapats genom kraftigt höjdaanslag till styrelsen för teknisk utveckling. Härigenom har STU fått bättremöjligheter atl ta till vara innovationer och produktförnyelse. Enmiljard har satsals på energiforskning, framför allt inriktad på atl utvecklade förnyelsebara energikällorna. Här har svensk induslri ell område med storautvecklingsmöjligheter och lovande framlida marknadsulsikter. Genomdet nya exporikreditsystemet med en ram i första hand på 10 miljarder kronorhar svenska förelag fölt möjlighel all konkurrera med exportorder på sammavillkor som förelag i våra viktigaste konkurrentländer. Underde här två åren har behovet av en långsiktig näringspolitisk planeringaktualiserats med förnyad styrka. Inom industrideparlementet hade vi planeratatt lägga fram ett näringspolitiskt program för 1980-talel. Detskulle faktiskt bli det första i siu slag här i landet. Förett land som är det ofrånkomligt med någon form av övergripande beslutoch strategiska näringspolitiska åtgärder med stor räckvidd. Näringspolitiken kaninle lämnas ul lill marknadskrafterna enbart. Lika illa är del om beslutenkoncentreras lill statliga myndigheter. Vi bör därför bygga upp ellplaneringssystem, där samhällel, facket och företagen i förtroendefullsamverkan drar upp de stora näringspolitiska linjerna. Del näringspolitiskaprogram som planerades innebar i övrigt en rad långtgående äigärderfrån samhällets sida för att främja näringslivets ulveckling och säkratillgången till jobb på arbetsmarknaden. Samhällelmåste gå in och siödja slörre utvecklingsprojekt via en industriellutvecklingsfond. Den fond som planerats i samband med varvspropositionen skallses som ett första steg mot en fond med stora resurser som aktivt kan medverkaoch ta en del av riskerna i samband med stora industriella utvecklingsprojekt.