prot · G20933 · 1978-12-31 00:00:00 — Iövrigt när det gäller debatten om folkrörelserna i förhållande lill samhälletsä noterar jag med tillfredsställelse att instämmer i att det ärsamhällets uppgift atl stödja och inte atl styra folkrörelserna. Man skallkunna erbjuda dem service, men de skall beredas spelrum och möjligheter atlarbeta för den demokratiska ulvecklingen och försina resp, intressen och idéer.På sä sätt skapas en mångfald i folkrörelsearbetel som är av stort värde förhela samhället. OLLESVENSSON (s): Betänkandet gäller varken kommun eller utan islällel statens roll i förhållande lill folkrörelserna, och jag är överens i sakfrågan, nämligen att om man hade haft enbättre samordning i dessa frågor inom regeringen, något som vi reservanteruttryckt önskemål om, så borde man ha kunnat komma fram till en annanbedömning. Jagser dock utvecklingen som löftesrik. Kanske kan vi då uppleva enförbättrad samordning, något som jag vore mycket tacksam för, ESSEPETERSSON (fp): Vad jag sade i denna fråga var att den diskussion som då fördes och delförslag som lades på bord representerade olika synsätt. Jag tog eltexempel av samma skäl som när han exemplifierade alt detförekommer en ganska stor diskussion ute i vårt samhälle om hur man skallbehandla dessa frågor. Jag tror det är myckel viktigtalt det ges så stor friheisom möjligt föran man skall kunna forma sin verksamhet på bästa sätt.Självfallet måste en viss kontroll göras i sädana här fall, och vi har inteminst på studiesidan varil medvetna om detta. Jag tror alt vi i länga styckenhar en gemensam uppfattning om alt samhället så litet som möjligt skall styraoch kontrollera, och i så hög grad som möjligt stödja våra folkrörelser avolika slag. Men en viss kontrollmöjlighet måste alltid finnas för att inteövertramp skall kunna göras opålalade, även om det sker mycket sällan, Överiäggningen varhärmed slutad. Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av HildingJohansson m, fl,, och förklarades den förta propositionen 4 protokoll 1978/79:33-34 vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 9 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då OlleSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 151 Nej - 130 § 9 Ytterligarebestämmelser om folkomröstning Föredrogs belänkande1978/79:10 med anledning av molion om ytterligare bestämmelser omfolkomröstning. I detta betänkande behandlades motionen 1976/77:71av (), vari yrkats att beslulade alt hos regeringenbegära förslag om lag med generella bestämmelser om folkomröstning. Ulskotlet hemställde atl motionen 1976/77:71förklarades besvarad med vad ulskotlet anfört. Reservaiion hade avgivits av ,, , , ochMarianne (samtliga s) som ansett att utskottels yttrande skulle ha avreservanierna angiven lydelse. Bakomreservationen ligger respekt för remissinstanserna. Rätlighetsskyddsulredningenhar lagl fram förslag om folkomröslning i grundlagsfrågor. När det gäller dennu behandlade frågan, nämligen frågan om en lagstiftning med generellabestämmelser om folkomröslning, förutsätter ulredningen att förslag kommer attutarbelas inom justitiedeparle-mentei som ett led i det fortsattalagstiftningsarbetet. Rältighetsskyddsuiredningensbetänkande har remissbehandlals. Enligl vad ulskotlet inhämtat övervägs inomjustitiedepartementet i samband med prövningen av rältighetsskyddsuiredningensförslag även frågan om speciella generella regler vid folkomröstning. Utan alt ens ha lästremissvaren och ännu mindre lagil del av övervägan- dena inom departementetvill utskottet att riksdagen.skall ställa sig bakom en motion av BertilFiskesjö genom alt bifalla utskottets förslag i belänkandel. Det heter nämligendär: "är det som framhålls i motionen av stor vikt atl generella regler omförfarandet vid folkomröslning i hela riket.fastställs." Ärendetkommer upp till sakbehandling : Nog borde man ha kunnat vänta tilldess. Inomutskotlet har det inle förekommit någon beredning i sak av lämpligheten ochframförallt möjligheten att fastställa några generella regler. För ossreservanter har det tett sig som självklart atl undvika elt ställningstagandeav det slag som majoriteten gjort. Majoriteten föreslår att motionen skallförklaras besvarad "med vad utskottet anfört". Del innebär alt manuttalaratt det är av stor vikt att fö till stånd generella bestämmelser ienlighet med vad som föreslås i motionen.För min del tyckerjag att riksdagenskall ta ställning till detta . Jag yrkarbifall till reservationen. BERTILFISKESJÖ (c): Jagvill gärna först säga atl jag är litel förvånad över den s-reservation som ärfogad vid betänkandet. Jag kan inte riktigt förstå motivet för dennareservation. Isakförhällerdetsigsåatt vi barett folkomröstningsinstitut inskrivet i vår författning. har möjlighet all genom ell särskilt beslut bestämma att vi skall ha folkomröslning i en viss fråga, och har då också atlta ställning till hur en sådan skall utformas. Vad som däremoi inte finns inskrivet i författningen är vilka allmänna förfaranderegler som skall gällavid en folkomröstning. Grundlagberedningenföreslog att man skulle fastställa allmänna förfaringsregler, ochriksdagen borde ha fattat beslut om sådana för länge sedan. Av någon anledningkom förslaget bort i samband med behandlingen av den allmännaförfaltningsreformen, och detta har jag gjort uppmärksam på i enmotion som är ganska gammal. I motionen framhåller jag atl vi självfalletmåsle ha bestämmelser som reglerar vilka förhållanden som rent allmänt skallgälla vid en folkomröstning. Undertiden som min molion har vilat i konslitulionsulskottel har den av HildingJohansson citerade räitighelsskyddsutredningen avgivit sitt betänkande.Utredningen föreslår bl. a. en utvidgning av folkomröstningsinsii-lutet ochanser bl. a. alt vi bör ha beslutande folkomröstningar i vissa fall igrundlagsfrågor. I en specialmoiivering i det här betänkandet tangerarulredningen något den fråga som jag tagit upp. Utredningen konstaterar närmasti förbigående att det är ganska givet all vi.måste ha allmänna förfarandereglerför folkomröstningar. sade alt man skulle visa missaktning mol remissinstanserna, om manhade en bestämd mening om huruvida sådana här förfaranderegler behövs ellerej. Jag har.svårl att förslå delta. Jag tror inte alt remissinstanserna kommeralt ha några särskilda synpunkter på jusl den här Nr 33 saken. Del borde vara alldeles självklart, att om vi har ellfolkomrösinings- Onsdaeen den institut,såskall vi också ha bestämmelser fastställda på förhand om vilka som barrösträtt i folkomröstningen, hur valförfarandet skall gå till, vilka uppgifter valnämndenskall ha osv. Men det tycker lydligen inle och Ytterlisarebestäm- socialdemokraterna, eftersom man har reserverat sig i denna fråga.Socialde- melser om folkom- rnolraterna och anser tydligen att man, om det nu blir så röstnim "' " folkomröstning, inte bara skall ha bekymmer här i kammaren med atl bestämma omfolkomröstningen och om vad den skall handla om, utan vi skall också ha enallmän diskussion om t. ex. vilka rösträltsregler som skall gälla vid en sådanfolkomröstning. Det tycker inle jag. Här rör det sig om formella frågor som bordevara avklarade på förhand. Vi bestämmer inle före varje val vilka regler somskall gälla utan har en vallag som läcker in valel oavsett när det kommer. Jag ber atl fö yrka bifalltill utskottets förslag. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. var egentligen ganska avslöjande för vad han läser in imajoritetsförslagel från konsiilutionsutskoltel. Han pläderade i sak förgenerella regler. Till den frågan har jag inle tagit ställning. Reservationengår ut på inte motstånd mot generella regler ulan på atl man helt enkelt böravvakta remissinstansernas yttranden och departemenlels överväganden pågrundval av dessa. Det är möjligt att remissinstanserna inte skriver någontingom detta - härom vet varken eller jag någonting. Men nogbordevi läsa vad de skriver innan viiarställning. Omde ingenting säger kan vi kännaoss fria, men innan vi har tagit del av remissyttrandena kan vi ju inte enskonstatera delta. NärBertil Fiskesjö frågade vad som li,gger bakom vårt ställningslagande vill jagsvara att det är just detla som jag har pekat på. Men vi vill också följa vårtidigare praxis i . När ärendet skall upp och avnågon anledning kräver behandling hösten före har vi väntat med våraställningstaganden. inbjuder majoriteten, med i spetsen,lill ett annat ställningstagande, och det förstärks genom i sak. Förmig är det alldeles uppenbart all vi oavsett vad remissinstanserna säger - om de nu över huvud laget behandlar den här frågan-skall ha förfaranderegler om folkomröslning. Det är en lapsus i författningsarbetet att vi inte redan har sådana. Del var ingen som kom atl länka på den saken i samband med att vi fattade beslutet om den stora förfaltningsreformen. Ingen motionerade i frågan. Frän grundlagbered- 52 ningen förelåg ett färdigt förslag som kunde havarit utgångspunkt för en lagstiftning på det härområdet. För mig har den här frågan i och för sig inget direkl samband medremissbehandlingen av rättighetsskyddsutredningens betänkande. Oavsett vad somhänder med det betänkandet - härom kan vi ju inte ha några absolut bestämdameningar - har vi redan ett folkomröstnings-insiiiui inskrivet i vår grundlag.Då måste vi naturiigtvis också ha bestämmelser, som reglerar t, ex. vilka somhar rätt atl delta i en folkomröslning för den händelse atl skullebesluta om en sådan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering, dels utskottetshemställan med godkännande av den i reservalionen av m. fl.anförda motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandetnr 10 med godkännande av utskottets motivering röstar ja, den del ej villröstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med godkännande av den i reservationen avHilding m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 148 Nej - 135 §10 Ändrade lagbestämmelser rörande narkotikabrott betänkande 1978/79:4 med anledning av motion om ändradelagbestämmelser rörande narkotikabrott. Utskottet är enigt i fråga om och min molion. Jag måsteuttrycka vår tacksamhet för utskottets betänkande, även om det innebäravstyrkande av motionen. Jag finner i betänkandet en glädjandeattitydförändring och impulser som säkert kommer att hjälpa oss framåt när delgäller att begränsa narkotikahandeln. Man vet ju att endast mellan 5 och 10 96av den narkotika som går över gränserna beslagtas. Den stora marknaden bliralltså den som utgörs av det lilla innehavet hos de mänga människorna, avöverlåtelser och försäljning man och man emellan, och del trots atl innehavegentligen är olagligt. Skuldenlill det bär riksåklagarens alltmer liberaliserade beslämmelser. Del är de somhar lagl grunden för den praxis som tillämpas. Häri har vi tidigare diskuierai anlalel ålalsunderiåtelser, men till minglädje har utskottet nu framhållit att den statistiken är osäker därför alt maninte har.kunnat fö uppgift om de rapporieftergifter som har gjoris i fall somborde ha lett till åtal. Men enligt sin instruktion kan ju polisen görarapporteftergift då det endast finns böter i straffskalan. Man kan förstå attpolisen gång efter annan har hängt fast vid sin instruktion, eftersom detvanligen inte händer elt enda dugg ens när fall rapporteras. Åtalsunderlåtelsehar t. o, m, i vissa fall kunnat meddelas vid innehav av en mängd narkotika sommotsvarar.en veckas förbrukning samt vid överiålelse. Utskottetmeddelar atl rikspolischefen och riksåklagaren beslutat om en undersökning avhuranvisningarna tillämpas. Del är ett av de viktigaste steg som har tagits pånarkotikabekämpningens område. När den undersökningen föreligger för vilillfälle att återkomma. Undersökningensresultat-under förutsättning alt man verkligen får fram praxis och anlalel rapporteftergifter - kommer troligen atl visa atl betydligt större, krav nu måste ställas både på rättsväsendet och på narkomanvär den. Narkomanvårdensresurser är för sniiå. Och det beslut som fattade förentid sedan med anledning av narkoiikaproposilionen fyller knappast minimikravenpå rehabilitering. Men de problemen måste lösas. Vi har ingen annan väg all gåpå della område. Jag har ingetyrkande. Överiäggningenvar härmed slutad. §11 Nämndemäns tjänstgöring i domstol belänkande 1978/79:8 med anledning av motion om nämndemänstjänstgöring i domstol. I densocialdemokraliska motion som behandlas i justiiieuiskoliels betänkande nr 8begärs tillämpning av politisk proportionalitet av nämndemännen ända in itingsrätternas avdelningar. Detla är atl politisera nämndemannainstilutionen inabsurdum. Redan känner många oro över atl nämndemännen utses politiskt. Man ärängslig för atl rättsväsendet skall politiseras, vilket vore förödande förrättstryggheten. Fleraav de remissinstanser som yttrat sig över denna oroväckande motion andaslillfredsslällelseöver nuvarande förhållanden. Systemet fungerar bra ipraktiken, säger man. Jag tror inte heller atl våra nämndemän låter sinapolitiska uppfattningar influera sina ställningstaganden, men redan det faktum all basen för derasrekrytering är rent politisk känns obehagligt. De långa mandatperioderna gervisserligen nämndemännen stor förtrogenhet med domstolsväsendets funktion, mende skapar också risker för alt vi får ell slags självlärd amalörjuristkår.Nämndemännen väljs nämligen för så långa perioder au faran är stor för att deefter hand inte känner sig som allmänhetens företrädare utan snarare sommedlemmar av domstolsetablissemanget, F, n, torde det dock varasnedrekryteringen som utgör det största hindret för allmänhetens allsidigarepresentation i rättsväsendet. Frågan är om inte det anglosaxiska systemet medslumpmässigt utsedda nämndemän skulle vara värt atl pröva. Vi skulle dådefinitivt bli av med misstanken om politisering, vi skulle fö många fler avmedborgarna engagerade i domstolarnas arbete och vi skulle slippa befara attnämndemannainstilutionen misstänktes för fördomsfullhet. Förca motionerade jag i dåvarande andra kammaren om en ulredning avformerna för att utse nämndemän. Eftersom man pä socialdemokratiskt häll inteöver hela linjen inser viklen av alt vårt rättsväsende står fritt frånpolitiskt inflytande, är det värt alt fråga sig om inte tanken på en sådanulredning bör väckas igen. För dagen inskränker jag mig emellertid, herrtalman, till atl yrka avslag på motionen 518 och därmed bifall tilljustitieulskoltets hemställan i betänkandet nr 8. Överiäggningen var härmedslutad. 1978/79:3med anledning av motion om rådgivning lill försäkringstagare 1978/79:5 med anledning avmolion om decentraliserad beredskapslagring av olja1978/79:6 med anledning av molion om beredskapslagringen av olja 1978/79:7 medanledning av motion om beredskapslagringen av olja 1978/79:14 med anledning av motion om informaiionrörande arbetsmiljörisker Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Föredrogs socialutskottets betänkande 1978/79:15med anledning av motioner om vissa läkemedelsfrågor. Idetta betänkande behandlades molionerna 1977/78:369 av HildingJohansson m. fl, (s), 1977/78:394av m. fl, (s), vari hemställts atl gav regeringen lillkänna vad som i motionen anförts om ;s uppgifter päläkemedelsområdet, 1977/78:713 av YvonneHedvall m, fl, (m), 1977/78:1110 av Maj BrittTheorin m, fl. (s) och 1977/78:1404 av CatarinaRönnung m, fl, (s). 1, an belräffande vissainformationsfrågor pä läkemedelsområdet skulle avslå motionen 1977/78:369,motionen 1977/78:713 och motionen 1977/78:1404, 2, atl beträffande vissöversyn av läkemedelsförordningen skulle avslå motionen 1977/78:1110, 3, att beträffandeApoteksbolaget verksamhet skulle avslå motionen 1977/78:394, Reserviion hade avgivits beträffande ApoteksbolagetAB:s verksamhet av , , , ,, och (samtliga s) som atlutskottet under 3 bort hemställa atl beträffande Apoteksbolaget AB:sverksamhet med anledning av motionen 1977/78:394 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanierna anfört. I dellabetänkande från socialutskottet behandlas bl, a, motionen 1977/78:394 avOlofPalme m, fl, rörande Apoteksbolagets verksamhel. Apoteksbolagethar genom avtal med staten åtagit sig atl i sin verksamhet följa de allmännariktlinjer som dragits upp vid riksdagsbehandlingen angåendeläkemedelsförsörjning. Kravet i motionen ärall läkemedelsförsörjningen även ifortsättningen skall vara förankrad riksdagsbeslut. Imajoritetens skrivning i utskottsutlåtandel påpekas all motionen väckts underden lidigare regeringens lid och riktar sig mol den läkemedelspolitik som dennaregering förde. Jag vill därför slälla frågan till utskottets talesman, omdetla innebär atl nuvarande regering ej kommer alt fullfölja dennaläkemedelspolitik. Enligt reservanternasmening borde utskottet ha underslmkit den slora betydelsenav att Apoteksbolaget har anförtrotts vikliga uppgifter på läkemedelsområdet,som har fullgjorts i nära samverkan med socialslyrelsen, landstingen och läkemedelsindustrin. Vivill även understryka att som utgångspunkt vid behandlingen av deutredningsförslag som f n, bereds inom regeringens kansli bör gälla atlApoteksbolaget också i fortsättningen skall ges möjlighet all fullgöra sinuppgift i enlighet med beslut och på grundval därav gällande avtalmed staten. Riksdagenbör därför som sin mening ge lill känna alt regeringen även i fortsättningenförutsätts iaktta den rollfördelning på läkemedelsområdet som gäller enliglavtalet mellan staten och Apoteksbolaget och som lagts fast genom riksdagensbeslut , Jag ber att fö yrka bifall till reservationen av m, fl. Socialutskottels majoritet framhåller i betänkandet 1978/ 79:15 attApoteksbolaget även i fortsättningen måste komma alt få en betydelsefulluppgift pä läkemedelsområdet. Flera utredningar pä området, tillsatta avtrepartiregeringen, har avgivit sina betänkanden. Däulredningsförslagen f n, bereds inom och en proposition kanväntas inom en inte alltför avlägsen framlid finns del enligt vår uppfattninginte anledning att nu göra något uttalande med anledning av den molion som JohnJohnsson lalade om i sitt anförande. Jag kan givetvis inte göra någrautfästelser i vad gäller innehållet och inriktningen i proposilionen. Men detär en folkpartiregering som sitter nu - det är ett faktum -och kan ha sina aningar atl det åtminstone kan komma all skilja något närdel gäller regeringarnas läkemedelspolitik. Med alla goda krafters samverkan iregering och riksdag bör slutresultatet kunna bli gott. Jag ber allfö yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen av GöranKarisson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Nr 33 Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan ibelänkandel den nr 15mom, 3 röstar ja, "" J '" höstar nej, Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av m, fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä JohnJohnsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 148 Nej - 136 betänkande 1978/79:9 med anledning av motion omvävläramibildning. I utbildningsutskottets belänkande 1978/79:9 behandlas motionen 1559,väckt under den allmänna motionstiden. Vimotionärer har i denna motion tagit upp det stora problem som under senare åruppstått genom att möjligheten alt utbilda vävlärare försvann 1975, År 1961inrättades vid seminarierna för huslig utbildning en textillärarlinje, somomfattade två grenar: en allmän och en vävinriklad. Den vävinriklade greneninrättades enbart vid seminariet i Slockholm, När sedan delta seminariumavvecklades försvann också möjligheten alt utbilda vävlärare. Detkan synas märkligt att man inle kunde slå larm om delta på eU tidigare stadium.Men tillgången pä vävlärare var då mycket god. De flesta befann sig dock iåldrarna . En del av dem ägnade sig aldrig åt yrket, medanandra genomgick en särskilt anordnad kompletterande behörighets-utbildning isömnad; detta på grund av den omstrukturering som skedde vid gymnasieskolansgenomförande. Ett ston antal vävlärare har avgått med pension ,Ytteriigare ell 20-tal vävlärare, som f n, innehar fasta tjänster, beräknasavgå med pension . Delär delta som gjort alt bristen på utbildade vävlärare är stor. Eftersomnågon examination av vävlärare inte har ägt rum och utbildningstidenär är det ytterst angelägel alt man på nytt inför envävlärarulbildning, Pägrund av bristen på utbildade vävlärare är det svårt att besätta tjänstermed behöriga lärare. Detta konstaterar också SÖ i sitt remissyttrande övermotionen. Man påpekar även atl detta förhållande blivit mer märkbart under desenaste tvä åren. Utbildadevävlärare behövs inom ell flertal utbildningslinjer, såsom inom högskolan,gymnasieskolan, enskilda yrkesskolor, vuxenutbild- ning, folkhögskolor,studieförbunden och arbetsmarknadsutbildningen, Dessulom ökar intresset förhemslöjd och vävning alltmer, vilket gör att hemslöjdsföreningarna har behov avfler vävlärare, bl. a. för sin kursverksamhet, Vävläraretjänstgör också inom andra områden där man inle arbeiar direkl med vävningeller vävutbildning, t. ex. på museerna. Jag vill gärna cilera en del av vadNordiska museet har skrivit i sitt yttrande över motionen; "Inommuseernas verksamhet är kunskaper i textilt handarbete en förutsättning förstudiet och analysen av textilier från alla tidsåldrar. Del är också enfömlsälining för en stor del av museernas textila kunskapsförmedling. Redanunder 1800-talels slut verkade svenska vävlärare i utlandet och de svenskavävskolorna fick motta elever från utlandet. Detta förhållande är aktuellt . Svenska vävlärare arbetar i utvecklade industriländer som och även iutvecklingsländerna, där de deltar i utvecklingsprojekt som instruktörer ochorganisatörer. kommer grupper och enskilda besökare frän i synnerhetJapan, och nordeuropeiska länder för att della i vävkurser och liknande somanordnas i vårt land. Mycketofta får vi i vår verksamhel i bevis på vilken unik ställningSverige och de övriga nordiska länderna i detla fall intar i väriden. Kollegerfrän museer, forskare och andra utländska besökare betonar värdet av att vi harlyckats vidmakthålla kunskaper i äldre produktionsmetoder och äldre texlilkunskapoch gjort det till en kulturell tillgång, som de i flera fall medvetet sökersig hit för att ta del av. Detär framför allt genom hemslöjdsföreningarnas verksamhet och vävlärarna somyrkeskär som detla har möjliggjorts pä elt livsdugligt sätt. För atl hållakunskaper levande krävs att kunskapskapitalel utvecklas och förnyas, och försådant utvecklingsarbete krävs stor erfarenhet och grundliga kunskaper. Del ärinle minst resultatet härav som vinner omväridens intresse. Detkvalitetskrav som genomsyrat vävläramtbildningen och hemslöjdsföreningarnasverksamhet är en kulturell tillgång som vårt land har möjlighet att delamed sig av till många länder i hela väriden. För att detla skall kunna beståbehövs ett återupptagande av vävlärarulbildningen på tillräckligt högnivå,"