prot · G209149 · 1978-12-31 00:00:00 — Denna klausul hade inneburitatt den som genom skentransaktioner, avtal eller på annat sätt försökte kommaundan att betala den skatt som han enligt andemeningen i skattelagarna varskyldig atl betala skulle åläggas alt betala skatten, men han skulle inle dömasför skattebrott enligt skatiebrotlsla-gen. Delär möjligt alt budgetminisler Mundebo har varit intresserad av allförelägga etl förslag som byggde utredningsförslag. Menman kan ha sina misstankar om att det i trepartiregeringen fanns krafter somverkade för all inte skulle föreläggas något förslag om engeneralklausul. Därom vet vi ingenting, men vi kan ha våra misstankar. Då kanman också fråga sig vem det var som hindrade budgetministem från alt lägga framdetta förslag. Jag tror nämligen atl han själv ville lägga fram förslaget, föri maj månad 1976, när vi här i hade en skattedebatl, uttryckte sigriksdagsman ungeför så här i ett anförande: Regeringen skulle se tillalt skatteulredning skyndsamt lade fram ett förslag till ett nyttskattesystem, ett skattesystem som skulle vara rättvist -dvs. att man skullebetala skatt efter bärkraft. Det skulle också vara läitkontrollerat och varaeffektivt på det sättet att man skulle förhindra skatteflykt. propositionsförteckning som fick sigförelagd av trepartiregeringen utlovades att det skulle komma ettförslag om en skatteflyktsklausul - men det kom inget sådant förslag. På hösten1976 hade vi socialdemokrater och vpk motionerat om att skulleföreläggas etl förslag om generalklausul mot skatteflykt. När inget förslag kom1977 förväntade vi oss att det skulle komma . Och i 1978 årspropositionsförleckning stod också myckel rikligt atl förslagunder året skulle föreläggas . Men det kom inget förslag under hela1978. Av konstitutionella skäl kunde skatteulskoltel inlebordlägga de två motioner som hade avlämnats utan de fick las upptill avgörande i utskott och kammare. Då skrev utskotlets borgeriiga majoritetalt man från budgetministern hade fått säkra uppgifter om att det skulle kommaett förslag om generalklausul mot skatteflykt. När del blev en renfolkpartiregering förväntade vi oss naturligtvis alt det iproposilionsförleckningen skulle stå atl underår 1979 skulle fö ta ställning till införandet av en sådan här klausul. Mennej, då var frågan helt enkelt struken från propositionsförteckningen. Då fickvi inte ens löfte om att det skulle komma etl förslag. Nuskriver utskottsmajoriteten att man under hand från budgetdeparlementet harfått reda på all regeringen lill lagrådet skall lämna ettförslag om generalklausul mol skatteflykt, så atl skallfö möjlighet att ta ställning till ett sådant förslag. Det är klart att om vi har blivit lovade ett sådant här förslag, så kan vi välbli lovade det en gång till. Menjag tror alt vi kommeratt bli djuptbesvikna-det kommer förmodligen inget förslag. Och om del kommer ett förslag,så är det gentemot det förslag som var tänkt alt läggas fram etlmycket dåligt förslag. Budgetministern nöjde sig nämligen inte med denutredning med som ordförande vars betänkande hade remissbehandlatsoch godkänts av de allra flesta remissinstanserna, ulan han tillsatte enutredning inom departementet. Denna presenterade ett jämfört med del förstaförslaget av allt att döma myckel dåligt förslag. Del fick i och för siggodkänt av remissinstanserna, men de hävdade alt del första förslaget varmycket bättre. Det var mer långtgående och skulle på ett effektivare sätt hastoppat de skatleflyktsförsök som görs. Jagtycker att vi borde vara överens om alt på allt sätt försöka stoppaskatteflykt. Inte minst borde budgetministern, folkpartiregeringen i övrigt ochde borgerliga partierna över huvud tagel vara rädda om alla de pengar som mankan samla in till statskassan, när man nu redovisar budgetunderskott på 45eller kanske . Om hur många miljarder som försvinner genomskalieflyki ärju meningarna delade, men det är möjligt alt beloppet kanuppskattas till 10 ä 20 miljarder. En sådan här generalklausul skulleförmodligen kunna rädda ett inkomstlillskott åt statskassan på åtminstone eneller ett par miljarder. Jagber, herr talman, atl fö yrka bifall lill den reservation som är fogad lillutskottsbetänkandel. Tidigarei dag frågade handelsministern om han kommer att lägga fram enproposition med anledning av det förslag som gene-rallullstyrelsen tillställderegeringen . Handelsministern svarade i en av sina replikeratl regeringen är intresserad av åtgärder mol skatteflykt. Men regeringensoffentliga handlande är ett bevis på att det finns ett stort ointresseför alt komma till rätta med skatteflykten i vårt samhälle. Om man skall kunnaövertyga oss socialdemokrater och, som jag hoppas, även övriga ledamöter iriksdagen får man komma med verkliga förslag och inte bara löften. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): lades ett förslag fram om en allmän skatleflyktsklausul.Vad som sedan förekommit här i har utförligt skildrats i detföregående anförandet av . Det finns inte mycket att tillägga.Jag vill bara säga att jag tycker atl det är en stor skandal alt ingen av deborgeriiga regeringarna har kunnat få ändan ur vagnen och lägga fram ettförslag om införande av en sådan allmän skatleflyktsklausul som är allmäntbegärd. Jaghar här i under delta talat utförligt ombehovet av en förstärkt och effektiviserad kamp mot skatteflykt och skattefusk,och Jag skall inte förlänga debatten . Eftersom den socialdemokratiskareservationen i sig upptar också vpk-motionen kan jag inskränka mig till attyrka bifall till denna reservation. Jaghar inte heller något förtroende för regeringens vilja att lägga fram ettförslag lill allmän skatleflyktsklausul, och jag anser det i likhet med ValterKristenson helt nödvändigt atl säger ifrån alt nu får det vara nogmed detta långhalande. skall vi ha det här förslaget på bordet. En allmän skatte' flyktsklausul I den här situationen är det myckel liten skillnad mellan utskottetsståndpunkt och reservanternas. Utskottet utgår ifrån att ett förslag tillgeneralklausul underställs prövning . I reservationenheter det: "Utskottet tillstyrker således bifall till yrkandet 4 imotionen 1629, vilket innebär atl skyndsamt bör föreläggas förslaglill generalklausul av del innehåll som föreslagits av den tidigare nämndaexpertgruppen inom företagsskatteberedningen." Attetl förslag till generalklausul bör underställas prövning under höslriksdagen1979 är utskottet alltså enigt om. Vad som kan skilja är atl reservanterna merapreciserar innehållet i förslaget genom att anknyta till del ursprungligautredningsförslaget. Del remitterades och mötte då åtskillig kritik.Bl. a. ansågs del atl det inle var tillfredsställande utformat frånrättssäkerhetssynpunkl. En promemoria som upprättades inom departementetskickades sedan ut på remiss. Den fick också kritik. Ävenjag - det skall Jag gärna erkänna - hade den uppfattningen att regeringen ändåskulle ha etl förslag att presentera . Om vi sedanhunnit utskottsbehandla del hade varit beroende av när förslagethade kommit och av arbetsbördan i övrigt inom ulskotlei. Myckel talar för altvi föll skjuta upp behandlingen av det , även om det framlagts ivår. Tidsmässigt - när förslag skall föreläggas - borde det därförinte i del här läget innebära någon skillnad om vi bifaller utskotlsmajoriieiensförslag eller reservationens. Jagskall givetvis inle gå in på handläggningen inom departementet -budgetminislernärju här i kammaren och kan väl själv redovisa del. Jagvar med i förelagsskalteberedningen och tillslyrkle införandel av engeneralklausul. Jag utgår ifrån atl en generalklausul i sigsjälv inle kommerattuträtta så förföriigi mycket. Jag tror ändå på att den skulle ha en rätt Man skulle dra sig för att i den utsträckning som utan tvivelsker röra sig i skattelagstiftningens utmärker. Man skulle alltså i åskilligafall ägna redovisningen av sina inkomstförhållanden större omsorg. Menjag vill gärna understryka alt erfarenheterna från de länder där man har införten generalklausul visar att det framför allt har förebyggande verkningar. Delär de preventiva effekterna som betyder mest. Jag skulle tro att förhållandetblir delsamma för oss. Man skall inte vänta sig sä förfärligt slora framgångar. Jämsidesmed att vi nu inför en generalklausul-Jag utgår från att ett besliit skallkunna fattas - måste vi naturiigtvis ständigt förbättraskattelagstiftningen, så atl man undan för undan gör justeringar på olikaområden och täpper till de kryphål som skatieexperterna ständigt letar efteråtdeklaranterna och naturligtvis delvis hittar. Med direkta lagstiftningsåtgärdermåste man stoppa till kryphålen så långt som möjligt. Men helt uppenbart är allen generalklausul kan ha ett värde. Även om den inle tillämpas i så många fall,kan den ändå ha en rätt god preventiv effekt. ValterKristenson sade att det i själva verket förelåg ett fullständigt förslag, innanregeringen avgick. påstod också atl svenska folkeldrabbades av en olycka 1976. Men det var väljarna som inle gav regeringen förnyat förtroende. Del som hände var ingenting annat än atl regeringenPalme röstades bort i demokratisk ordning enligt gällande lagar. Ometl fullständigt förslag förelåg, kan Jag inte förstå varför intesocialdemokraterna har lagt fram del förslaget i form av enmotion utan i stället begärt all regeringen skall lägga fram ett förslag. Om niär så kritiska mot regeringen och har så dåliga förhoppningar om atl den skalllägga fram ett förslag om en generalklausul, har ni ju alla möjligheter attframlägga ert förslag i form av en motion. Del finns inget förbud mot alt enmotion upptar flera hundra sidor. Den möjligheten har funnits, menden har inte utnyttjats. Jagvill på nytt understryka atl skillnaden mellan utskoltsmajoriteten ochreservationen i själva verket är väldigt liten. Med detla konstaterande yrkarJag bifall lill utskottets hemställan. () kortgenmäle: sade alt skillnaden mellan utskottets förslag ochreservanternas förslag är väldigt liten. Nej, det är verkligen ingen litenskillnad. Om det nu kommer något förslag somfolkpartiregeringen har kvar, är det ett dåligt förslag. Om förslaget skullebygga utredningsförslag, är det ett bra förslag. En utredning hargjorts inom departementet. Om den eventuellt kommande proposiiionen skullebygga på den, innebär del ett dåligt förslag och då är skillnaden rätt stor. Sedansade alt dröjsmålet har berott på atl det finns oklara frågor,bl. a. rättssäkerheten. Delär tydligen rättssäkerheten för vissa skattskyldiga det gäller, rätts- Nr149 säkerheten för personer som möjligen skulle kunna få betala en annanskatt den om vi hade en generalklausul mot skatteflykt. Men delojala skattebetalarna it -.1079 har väl också krav på enrättssäkerhet, nämligen atl alla människor betalar en så rättvis skatt sommöjligt? Rättssäkerheten för de lojala skattebelalarna, r nllmänskatte-som Ju är många fler, kan tillgodoses -åtminstone blir den förbättrad-om det flvktsklausul kommer ett sådant förslag som vi hemställer om ireservationen. Jaginstämmer med om alt det här beslutet inte räcker för alt täppatill de luckor som kan uppslå framöver i vår skattelagstiftning och sommöjliggör för oäriiga människor att smila undan sina skatter. Det kommer alllidatt finnas skallskyldiga som är juridiskt mer insalta och mer uppfinningsrikaän vad 349 riksdagsledamöter plus remissinstanser är. De kommer alltid alt hittanya kryphål, som vi får täppa lill allteftersom. Jag antar att vi är heltöverens om den saken. Delkan ha varit så, , atl för dem som röstade borgerligt hösten1976 var det före valdagen inte någon olycka om de borgerliga skulle bilda regering.Men efter valdagen framstår det klart, både för oss socialdemokrater och förmånga som röstade borgerligt, att det var en olycka som skedde på valdagen, enolycka som följdes av flera. Jag kanske glömde i mitt första inlägg att yrka bifall tillreservationen, så Jag passar på alt göra det . ALVARANDERSSON (c) kort genmäle: Om de som röstade borgeriigt val har ångrat sig och numeraanser atl deras ställningstagande den gången var en olycka, Irorjag att desjälva skall ta ställning till. behöver inte uppträda somombud och tolka deras uppfattning. Sedansäger att man kan vänta att regeringen lägger fram ett dåligtförslag. Men för väl vänta tills förslaget är lagt innan hantar ställning till om det är dåligt och bör underkännas helt eller om det kanförbättras i vissa hänseenden. ValterKristenson ärju också med och begär alt regeringen skall lägga fram ettförslag. Han menar tydligen då att det skall vara ett förslag med helt ochhållet samma innehåll som förslaget . Del är väl inget tvivel omatl i det förslaget finns åtskilliga saker som kan rättas till utan att del pånågot sätt skulle bli sämre ens ur synpunkt. Remissbehandlingenvisar ju på åtskilliga olämpliga formuleringar, osv. Sedanär det klart atl den senare promemorian också mötte en betydande kritik.Sammanvägningen av remissyttrandena, som genomgående var rätt positiva tilltanken att en skattenyktsklausul skall införas, bör kunna åstadkomma en produktsom innebär att vi för en generalklausul. En sådan bör kunna vara ett ganskaeffektivt instrument, men Jag tror inte att vi i förväg skall utgå ifrån aU detblir eU dåligt förslag som läggs fram. Väntamed betygsättningen till dess förslaget föreligger. Jag utgår alldeles bestämtifrån att det måste komma under höstens lopp, 10 protokoll 1978/79:148-149 VALTERKRISTENSON (s) kort genmäle: säger alt jag skall vänta och låta väljarna fälla sittomdöme om de borgerliga regeringarnas regeringstid lill . Ja,Jag inväntar med verklig tillförsikt och optimismden , och jag är alldeles övertygad om att väljarna då kommerattsäga ifrån: Ni skall inte fortsätta och fördärva del fina vi hade föreseptember 1976, Sedansäger all jag skall vänta med bedömningen av del kommandelagförslaget till dess det är framlagt. har vi vänlat och väntat ochblivit lovade och blivit lovade -jag skall inle dra historien om vad gråsparvensade till elefanten. Men när del gått lill på detta sätt är min bedömningallaredan i förväg atl då måste del bli ett dåligt resultat av dennaförmodligen tvingande kompromiss som budgetminislern har måst göra. Jag troratt han personligen har helt andra ambitioner, nämligen dem han redovisadeinför , innan han var budgetminister och alltså styrdes aven del andra människor. ALVARANDERSSON (c) kort genmäle: Min fråga kvarstår till ValterKristenson. När ni har den absoluta uppfattningen alt del förslag som kommeratl framläggas av regeringen blir ett dåligt förslag, varför har ni då underalla dessa år inte i en motion lagt det förslag som ni betraktat som ert eget,eller i varje fall som godkänt av regeringen ? Jag vill gärna säga några ord i denna viktiga skattefråga. Del är Jusjälvfallet betydelsefullt alt vi kan vidla kraftfulla insatser mot olikaformer av skattefusk, skatteflykt och skatteundandragande. Det har sagts här iriksdagen vid olika tillfällen, och Jag utgår ifrån alt alla partier har denuppfattningen. Del borde vara onödigt att ha en debatt om partiers vilja lillinsatser på detla område. Jag tycker del är orimligt och fel atl säga att någrapartier skulle vara ointresserade all komma lill rätta med dessa frågor. Jagvill för mitl parti och för regeringen och för min personliga del säga att jag lägger den största vikt vid denna del av skattereformarbetel. Det är nödvändigt för tilltron till samhällsarbetet. Jag tycker det är upprörande när medvetna brott mol skattelagarna förekommer. Den bristande respekten för våra lagar, den bristande solidariteten mol samhälle och medmänniskor, det tycker jag är upprörande. Vihar också medverkat i ett omfattande lagstiftningsarbete för att motverkaskatteflykt. Det finns en redogörelse för en del av det arbetet iskatteutskotlets betänkande. Jag vill speciellt betona den pågåendeeffek-tiviseringen och rationaliseringen av laxeringsorganisalionen, som geross möjligheter atl intensifiera gransknings- och kontrollarbetet. Också dennya betalningssäkringslagen kommer all bli av den allra största betydelse. Jaganser liksom skatteutskottet atl en skalteflyktslag - en generalklausul -skullevara ett värdefullt komplement lill de olika specialreglerna mol skatteflykt.Jag vill betona båda dessa ord - både värdefuUt och kotnplemeni. Jag tror atldel vore värdefullt om vi i liksom i några andra länder kunde ha ettsådant här instrument. Men del är etl komplemeni till andra lagar ochinstrument som vi arbetar med. Mera betydelsefullt är atl vi har specialreglerinom andra lagar och alt vi har goda resurser för granskning och kontroll. Varförfinns del då inte redan en sådan här lag? Jag skall svara förde två somJag inom regeringen haft hand om skattelagarna. Andra kanske kan svara för dedrygt som socialdemokratin haft motsvarande ansvar. Jagtror att det var bra att del inte blev någon lag 1976. Det förslag som då fannsvar inte något särskilt bra förslag. Det hade varit möjligt att lägga framdet-jag har själv läst det. Men förslaget kom inte,ochjagtror faktiskt alt detvåren lycka alt det förslaget inle lades fram då. Men del hade varit möjligtatl lägga fram del 1976, om man så hade velat. Förmin del är problemet del som skatteutskotiet självt formulerar, nämligen atllagen skall vara så utformad att den tillgodoser rättssäkerhets-och rimligaeffektivitetskrav. Båda dessa krav är vikliga, och del är svårt atl finna denrätta balansen mellan dem. Det är bara ett enda ord i skaiteutskottetsbelänkande som jag möjligen tycker är litet oförsiktigt. Man säger omremissvaren på de båda förslag som fanns all en betydande majoritet av remissinstansernaär positiva till en generalklausul. Det är riktigt - majoriteten är positivtill atl vi skall ha en sådan lag. Men det finns många olika meningar om hurden skall se ut. Utskottet säger atl invändningarna i allmänhet bara gälltutformningen. Del är verkligen inte så bara. Del är om detla som det funnitsdelade meningar, och det är om delta som debatten har stått. Ocksåden tidigare finansministern var medveten om del här problemet. Hanframhöll i ett anförande för ell par år sedan när den här frågan på allvar varaktuell atl vi här ställs inför en kontrovers mellan vad som är rimliga fiskalaambitioner och de traditionella rättssäkerhetssynpunkterna. Han fortsatte:"Generalklausulen innebären ny filosofi på området som jag försäkrar kommeratt bli mycket uppmärksammad, myckel diskuterad och myckel kritiserad. Jaghoppas emellertid alt det skall finnas möjligheter all ulforma engeneralklausul sålunda alt vi kan skaffa oss delta vapen ulan alt därför blibeskyllda för att ha gått ifrån rättssamhällets grundläggande principer." Jaghar precis samma grundsyn. Jag hoppas att det skall bli möjligt att utforma ensådan lag. Den måste vara så utformad att den tillgodoser rättssäkerheten ochrimliga effektivitetskrav. Mina medarbetare har jobbat mycket med atl ta framett sådant förslag, och vi har etl som Jag tycker tillfredsställandeförslag, tillfredsställande från både rättssäkerhetssynpunkt och rimligaeffektivitetssynpunkter. skall fö lillfölle att bedöma om del är enrimlig avvägning mellan dessa båda synpunkter. Förslgår förslaget nu inom den allra närmaste liden till lagrådet, och vi för höradess synpunkter. Jag har samma utgångspunkt som framgår av skatleulskoltelsslutsats: ett lagförslag skall underställas prövning . VALTERKRISTENSON (s): Budgetministern säger att det finns en hel del åtgärder som ärredovisade i skalieutskottets betänkande, åtgärder som har vidtagits molskatteflykt och som skall förhindra skatteflykt. Och det är riktigt. Men om manläser årtalen för dem så skall man se att del bara är en av dem, eller möjligentvå, som är framlagd under den borgerliga regeringens tid. För atl laRS-proJeklel,somJusättsigångfr. o. m. , så är del ell beslut som fattadespå förslag av den socialdemokratiska regeringen, innan del kom borgerliga regeringartill kanslihuset och fördärvade så mycket som de har hunnit göra på två och etlhalvt år. Sedantycker budgetminislern alt det förslag som utredningen väckte 1975 är ettdåligt förslag jämfört med det han själv tänker presentera för , tydligentill hösten. Vi får väl hoppas att inte är kvar sombudgetminisler då. Varförlade ni inte fram förslaget när ni satt i regeringsställning? Ja, det är klart alt det inte kunde läggas fram . Men manhade kommit så långt med förslaget, alt den dåvarande finansministern hade kunnat lägga fram det till höst 1976. Men då skedde Juden här olyckan alt vi fick en borgeriig regering. Jagvill ställa en fråga lill budgetminislern med anledning av det han säger omrättssäkerheten. Finns det inle, som Jag sade i milt tidigare anförande, ocksåett krav från de lojala skattebetalarna, alt även de skall ha denrättssäkerheten att så många som möjligt betalar en riktig skatt i samhället? Detär inle bara rättssäkerhet för en enskild skattskyldig som eventuellt försökersmila undan från den skatt som han rätteligen borde betala. Budgetminislernsinlägg vittnar om det jag har sagt i ett tidigare anförande från talarstolen,nämligen alt budgetministern personligen har en stark ambition att förhindraskalieflyki och skattebrott. Men anledningen till all han inle harpresenterat ett förslag för undandrar sig min förmåga atl tvärsäkertsäga. Jag har mina gissningar, men dem behåller jag för mig själv. Budget- ochekonomiministern : Herr talman! Det är alldeles riktigt alt jaghar en stark ambition alt motverka skattefusk och skatteflykt. Den starkaambitionen finns också inom mitt parti. Jag har även tilltron lill andrapartier, alt del inom dem finns en motsvarande ambition. Anledningentill alt Jag ännu inte har lagt fram förslaget behöver inteför gissa. Jag har redovisat varför jag inle har lagtfram det. Jag vill nämligen lägga fram ett förslag som Jag tycker är bra. Ochdå lar jag hellre på mig för att arbeta fram etl bra förslag än attJag lägger fram ett förslag som jag inte tycker är tillfredsställande. Jaglägger vikt både vid rätlssäkerhetssynpunkterna och vid effek- Självfallethar lojala skattebetalare krav på och rätt till rättssäkerhet. Jag tyckerfaktiskt att alla människor har rätt till rättssäkerhet. Men de som bryter motvåra skattelagar skall få olika slag av sanktioner. Men samhället skall ingripamot sådana brott i former som ger människorna rättssäkerhet. Del är sådanalagar vi skall försöka fö fram. Baraytteriigare en kommentar om vad som faktiskt har skett i fråga omlagstiftningsarbete och administrativt arbete på det här området. Skatteutskottetredovisar mycket av vad som gjorts. Det har gjorts mer än så, men också om viutgår bara från vad som redovisats i betänkandel, så harjag den allmännafilosofin att partier kan ha medverkat i ett lagstiftningsarbete oberoende avpå vilka platser här i kammaren deras företrädare sitter. ValterKristenson lycks ha den filosofin att allt samhällsarbete här i landet från1930-talets början utfördes av socialdemokraterna och atlpartier som då inte satt i regeringsställning inte medverkade i arbetet för attbekämpa skattefusk och skatteflykt. Det är inte min syn på saken. Jag har inteheller uppfattningen att efter 1976 upphörde medverkan i samhällsarbetet frånpartier som då inle satt i regeringsställning. Vi har alla på olika sättmedverkat. I den mån vi har stött lagarna, så har vi medverkat i derastillkomst. En hel del av lagstiftningsarbetet tillkommer ju också på initiativav riksdagsmän och riksdagspartier som inle är i regeringsställning. Justutbyggnaden av taxeringsorganisationen har varit föremål fören mycket hög sådanaktivitet , så den har vi medverkat till allihop. Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskotletshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 51 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.