prot · G20933 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag har lidigare anfört en del skäl av såväl praktisk som principiellnatur mot alt skulle företa en överprövning av JO;s beslut. Tilldetta kommer att vpk-yrkandet i sak ärså oprecisl och svärlydbarl att jag förmin del finner del hell utesluiei att skulle kunna ställa sig bakomdel. Jag ber än en gång all fä yrka bifall lill utskottets hemställan. (vpk) kortgenmäle: Ett debatlmässigt trick som ofta används här i kammaren är all säga atlett utskott är enhälligt för all pä något säll understryka att dess argumenthar särskild tyngd. Som vet är konsiilutionsutskoltel i dagenhälligt uteslutande av den anledningen all där inle finns någonvpk-representant som framför kritiska synpunkter. Del för vi nöja oss med atlgöra här i kammaren. Jagskall ändå inkassera alt anförande lill sin allmänna andaskiljer sig inle oväsentligt från tidigare framförda försvarstal för konstitutionsutskottetsbetänkanden i denna sak. medges öppet alt kammaren är oförhindrad atl ifriast tänkbara former ta upp en diskussion under en punkt påföredragningslistan som gäller granskning av JO;s ämbetsberättelse. Visserligenhar, som påpekar, det aldrig gjorts gällande att det skullevara förbjudet alt göra så, men det har i alla fall i flera debattinlägg somjag minns myckel klart under denna punkt hävdats atl det inteskulle höra till god ton eller åtminstone inle höra till god praxis attdiskutera berättelsens innehåll. Det hela skulle bara handla om att antingenhar vi inget förtroende för JO och då skall JO gå, eller också har viförtroende för JO och dä skall ämbelsberältelsen läggas lill handlingarna ulannågon som helst diskussion. Detärju glädjande, och del uppfattar jag som en vinsl, lill väsentlig del orsakadav initiativ från vpk:s sida, all nu få fastlagt att berättelsens innehåll kandiskuteras. Del har sannerligen inte varit särdeles klart tidigare. Jag harvarit i polemik med företrädare för konstilutionsulskottel rörande just den Sedanförsöker - och det lycker jag är ett litet lättköpt och billigtsätt, måste jag säga-komma undan bedömningen även rad allvarliga rättsfrågor genomatt göra sig lustig över vissa formuleringar i vpk;s motion. När vi talar omatl del militära befälet visar en överdriven hurtfriskhet, så menar vi ju,vilket mycket klart framgår av berättelsen beträffande de ärenden som avses ochäven av motionen i övrigt, all man på den militära sidan visar myckel slörresläpphänthel gentemot inskränkningar i tryckfrihetsförordningens beslämmelseroch en mycket större släpphänthel när del gäller säkerhetsbestämmelser som ärav betydelse för de värnpliktigas liv och hälsa än vad man skulle göra ute idel civila livet. Detär della vi har anmärkt på, och vet mycket väl vad sakenhandlar om. Det går inte all komma undan genom all göra sig lustig över eneller annan icke särskilt konventionell formulering. BERTILFISKESJÖ (c): Jag ber all få göra kammaren uppmärksam på vad det egentligen är somJörn vill atl kammaren skall ställa sig bakom, Yrkandel nr 1 ivpk-motionen, som är aktuellt, lyder: "an läggerjustitieombudsmännens ämbetsberättelse till handlingarna med gillande av deuttalanden som gjoris i motionen rörande JO:s handläggning av vissa ärenden ochJO:s verksamhel i allmänhet". Nuharjag inte tänkt gå in i detalj på de enskilda ärendena-del kanjag inte göra iett genmäle - men det är väldigi svårt att av vpk-motionen lä.sa ul vad somegentligen skulle bli beslut, om mol förmodan skulle ställasig bakom yrkandet, Idet fall som har refererat angående säkerhetsföreskrifter förbrobandvagnar t, ex, säger bl, a,; "Del är uppenbart alt handläggningenav frågan om säkerhetsföreskrifter för brobandvagnen varit otillfredsställande,"Sedan för JO ett resonemang i frågan om de nuvarande bestämmelserna är lämpligaeller ej, "Vad som förekommit i detta ärende", säger därefter,"synes mig emellertid utgöra anledning för chefen för armén att pröva omså ärfallei. Jag utgår ifrån att chefen för armén kommer att särskilt tillseatl-om så inle skett - definitiva säkerhetsföreskrifter utfördas förbrobandvagnen till förekommande av ytterligare olyckor med vagnen," Vadvpk gör i sin motion i det här fallet är alt man klagar över atl JO inlevidtagit ytterligare åtgärder, men motionen säger ingenting om vilka åtgärderJO borde ha vidtagit. Motionen mynnar faktiskt i det här fallet uti all JO borde ha ingripit mot den hurtfriskhet som förekommer inom försvaret.Jag ber all få påpeka för alt det inte ärjag som har införthurlfriskheten i den här diskussionen. Jag bara citerade vad som står ivpk-motionen. JÖRNSVENSSON (vpk): Det hör lill debaltekniken hos vissa talare, som företräder en svagsakståndpunkl och känner sig trängda, att de vidtar diverse avlednings- De biter vid en viss formulering som moiständaren i något sammanhang har använt ochlyckas slälla till med en lång debatt om den, och så kommer sakfrågan bort. Nuhandlar det ju inte bara om vad som slår i motionen. Där står f. ö, myckel mera- där finns ett sammandrag av de aktuella fallen som gäller säkerheten förmilitära värnpliktiga. Del framgår myckel klart vad det handlarom, och detframgår också myckel klart alt vi anserall JO här uppträtt på ett för svagt säugentemot en typ av försumlighet som vi menar är kvalificerad, vilkei ävenframgår av formuleringarna i motionen, Dessulom måste ju rimligtvisformuleringarna i motionen ses mot bakgrund av vad som står i JO:sämbetsberättelse, eftersom hela ärendet åberopar sig på det. Ochhar man utförligt läst vad de här ärendena avser vet man ju också vad delhandlarom. Del kan inte vara rimligl rent praktiskt atl vi i vpk-motionen, föralt få lov att ha en annan uppfattning om JO;s bedömning, skall trycka av storadelar av ämbelsberältelsen, innan vi kan finna nåd inför konstitutionsutskottetsögon. Ni harju ämbelsberältelsen och ni vet vad det handlar om -ni vet vad våramer sammandragna synpunkter går tillbaka på. Denprakliska frågan gäller: Är vi nöjda här i kammaren med det ganska tama säll påvilket JO har behandlat en rad vikliga rältsfall som har alt göra med frågornaom säkerheten under militärtjänstgöring, till råga på alll fall som har lettlill invalidisering och f ö. fyra dödsfall? Fördet första är det fråga om att JO underlåter att göra någon människa ansvarigför vad som egentligen har hänt. Man kan kanske diskulera om det är sä stormening i atl göra detta - del gynnar ju i och för sig inle de skadelidande, skulle ha betydelse för alt inskärpa att man spelar inle ens i del militäramed människors liv och hälsa på vilket sätt som helst. Fördet andra är del fråga om all JO inie i något konkret avseende ställer krav påmilitären, alt här måste oundvikligen skarpare säkerhetsbestämmelser till -man måste ta på säkerhetsfrågorna på elt annat sätt. Det är det myckel tydligaintryck som JO-utlalandena ger, och del menar vi, med hänsyn lill sakensallvarliga natur, är en alltför mild bedömning. Där hade man haft bådemöjlighet och befogenhet alt gä fram hårdare, därför alt det gällde alt skyddaliv. Jaglycker alt del ärdet intressanta som vi skall diskulera och inte huruvida ettokonventionellt ord som hurtfriskhet eller annat har använts i en vpk-motion.Del slår ju faktiskt mer i den aktuella motionen än sä. BERTILFISKESJÖ (c): Detbrukar hävdas här all kammaren skall veta vad kammaren beslutar om, och jagvidhåller med en viss envishet milt påstående från det förra inlägget, alt omman följer vpk-yrkandet vet man inte vad man egentligen har beslutat. Jagciterade fall 1 i min tidigare replik. skall jag citera ur fall 2 som lasupp i vpk-motionen. Del gäller säkerhetsbestämmelser vid stridsskjutning. Härsäger : "Som framgått ovan har också i efterhand kunnat konstateras attlidigare vidtagna säkerhetsåtgärder ej var fulll lillräckliga. andra sidan har underulredningen delade meningar rån om var den nya beskjutningen ägde rum.Flertalet hörda synes ha uppfattat beskjuiningen som liggande relativt långtöver eller vid sidan av kompaniet och au den därför inte utgjort någon slörrefara för kompaniet. " - det är den man som nämns här - "gjordeuppenbarligen samma bedömning. Ehuru jag närmast delar chefens för arménuppfattning atl Ekslam ändock bort vidta omedelbara åtgärder lill skydd förkompaniet synes underlåtenhet härutinnan ej uigöra försummelse avbeskaffenhet att föranleda ansvar för tjänstefel. Sammanfattningsvisfinner jag alltså att åtal ej skall väckas mot ." här fallet kräver emellertid vpk i allmänna ordalag mera kraftfullaåtgärder. Men vari skall dessa kraftfulla åtgärder bestå? Menar vpk i det härkonkreta fallet atl JO borde ha ålalat? Då borde man ju ha sagt del i motionen.I sä fall hade åtminstone i detta fall vetat vad haft altbesluta om. Men del säger inle vpk, och följaktligen vet inte vad denbeslutar om för den händelse följer vpk;s förslag på denna punkt. (vpk): En annan talare som anmält sig här och lill vilken jag med stortintresse skulle ha lyssnat, nämligen , avser lydligen inteatt utnyttja sin lalarrätl, vilket jag beklagar. Lätmig som en kommentar till den formalistiska diskussion som ställa till med säga all när vi frän vpk menar att JO borde ha en meraskärpt lon och gå fram siarkare och mera konkret i största allmänhet när det gällervissa ärenden och delar av rättstillsiåndet i landet, är vår uppfattningspecielll moliverad av atl liv och hälsa här står på spel och att en skärpninghär verkligen vore av nöden för alt komma ifrån det uppenbara godtycke och densläpphänthel som visas när del gäller säkerheten på del militära området. Närdet gäller en sä allvariig fråga som den om människors liv och hälsa skall maninte försöka skämta bort den. Eu sådanl sätt alt diskutera tyckerjag ärolämpligt. BERTILFISKESJÖ (c): Del är inte jag som startat skämtandel i denna fråga. Det är vpk somgjort detta genom den utformning som motionen och yrkandet har föll. Det ärsjälvklart atl de frågor som berörts i vpk-motionen om människors liv och hälsaär viktiga frågor. Det finns mängder av viktiga frågor som är behandlade i JO:sämbetsberättelse. Som riksdagsledamöter har vi all anledning all läsa JO:sämbetsberättelse för att därigenom fö en bild av hur rältstillståndel är inomolika områden i rikel. Del kan ge oss inspiration till all ta initiativ tillförändringar av gällande lagar och förordningar. påslåratt jag tillgripit spetsfundigheter gentemot vpk. Det är intefråga om några spetsfundigheter. haratt besluta i denna fråga, ochvpk har ställt ett bestämt yrkande. Jag har kritiskt granskat detta yrkande och efter denna granskningkommit fram till att om följer det yrkandel vet den egentligen intevad den har beslutat om. JÖRNSVENSSON (vpk): måste ju var-a oförhindrad all pä bisis av en genomläsning avämbelsberältelsen, sorn man naturligtvis kan göra hur detaljerad som helst, isammanfattande och koncentrerad form ge ullryck för en åsikt om det pä eltvisst område bör råda en annan ordning. Granskningen bör här kanske förbättrasoch skärpas. Man bör kanske också här gå fram skarpare mot de olikamissförhållandena. Riksdagenär ju oförhindrad alt göra ett sådant allmänt uttalande. Jag förslår inte allsden argumentering som går ut på att ett sådanl allmänt omdöme skulle varaoklart i sin innebörd. Hur som helst kan det aldrig vara mera oklart, BertilFiskesjö, än del uttalande som självt föreslär, enligtvilket vi skulle förklara att vi är nöjda med allt som har skett. Del ärverkligen en oklarhet som medborgarna måste uppmärksamma, alla dessa tusentalsmänniskor som uppenbariigen i stigande utsträckning ute i del allmänna livetdrabbas av felaktigheter, felbehandling, försummelser eller förbiseenden fränmyndigheterna och som kräver all få sin rätt - med goda skäl - mensom inte får den därför alt det inle finns någon rältsvårdande instans som gårfram med den styrka och den konsekvens som del försämrade rältstillståndel ilandet faktiskt skulle kräva. Avslutningvisvill jag säga - del blir milt sista inlägg i debatlen - all det är roligt atlhöra atl liv och hälsa pä del miliiiira området är viktiga frågor. Men varfördå inte göra någonling för alt förbättra de beslämmelser som gäller lill skyddför liv och hälsa och som uppenbarligen inle efterföljs med den konsekvens somvore motiverad? Detär klart att det vore bra om vi kunde få fram bättre beslämmelser när detgäller skyddet av liv och hälsa i det militära. Men jag vill fortsätta den härgenomgången och beröra fall 3 som las upp i vpk-motionen. "Sammanfattningsvisvill jag påslå atl lill en början föranledde vissaaktningsvärda initiativ från civilförvaltningens sida men all handläggningen avärendet sedan kommii au präglas av långsamhet och brislande noggrannhet, föratl inle säga försumlighet." Alltså ett utomordentligt skarpt uttalande frånJO:s sida, men trots delta skarpa uttalande är vpk-ledamöterna inte belåtnaulan kräver att JO skulle ha gjort mera kategoriska uttalanden. Kan man göraett mera kategoriskt uttalande än del som här citerats? Såvitt jag kan förslåär väl avsikten med vpk;s kritik av de fall som varit aktuella au JO skulletillgripa åtalsvapnel i betydligt större utsträckning . Men det harfakiiski inle i sina inlägg här i kammaren öppet pläderat för. Överläggningen var härmedslutad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 25 av LarsWerner m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller konstituiionsulskotiets hemställan i betänkandet nr 1 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 25 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 275 Nej - 15 §8 Folkrörelsernas roll i samhället Föredrogs konsliiuiionsutskottets betänkande1978/79:9 med anledning av motion om folkrörelsernas roll i samhället. I detta betänkande behandlades motionen 1977/78:914av m. fl. (s), vari yrkats all skulle ge regeringentill känna vad i motionen anförts om folkrörelsernas roll i samhället. Ulskotlet hemställde atl förklarademotionen /78:914 besvarad med vad utskottet anfört. Reservation hade avgivits av ,, , , , (samtliga s) som ansett atl utskottet bort hemställa atl med bifall lill motionen 1977/78:914gav regeringen lill känna vad reservanierna anfört belräffande samordning avfolkrörelsefrägorna. I delta ärende föreligger betydande enighet mellan majoritet ochreservanter i utskottet i åtskilliga avseenden. Under den socialdemokratiskaregeringens tid startades ett kartläggningsarbele syftande till alt skapa engenomtänkt strategi för samarbetet mellan folkrörelserna och siai-kom-mun. Medtillfredsställelse konstaterar vi all del fullföljts av trepartiregeringen.Likaså för vi hoppas att folkpartiregeringen fullföljer intentionerna i dettaarbele. Visocialdemokraler är alltså överens med de övriga i utskotlet om atl de frågorsom aktualiseras i motionen är föremål för stor uppmärksamhel från De initiativ av olika slag som har tagils är utföriigt redovisade ibelänkandel och behöver här inle tas upp. Vad vi reservanter är kritiska mot ärbristen på samordning av återgärderna frän statens sida beträffandefolkrörelsernas verksamhel. År1977 uttalade elt enhälligt utskott att referensgruppen för folkrörelse-frågorbör vara det naturliga instrumentet för samarbetet mellan folkrörelserna ochsamhällsorganen. Genom denna och den särskilda folkrörelseenheten inomkommundeparlemeniei skulle enligt de ursprungliga avsikterna en samladbedömning av folkrörelsernas arbetsvillkor kunna göras. Denna samordning haricke uppnåtts; snarare har splittringen av statens handläggning av dessafrågor ökal. Såhär alldeles inpå ett regeringsskifte är del enligl vår mening lämpligt atlriksdagen ger detta ministären Ullslen till känna. Arbetet med en effektivaresamordning av åtgärder, som syftar till alt underiätta folkrörelsernas viktigaoch självständiga agerande i det svenska samhället, bör bedrivas medskyndsamhet inom regeringen. Med dessa ord, herrtalman, ber jag alt få yrka bifall till reservationen. Folkrörelsernas stora betydelse för vår demokrati, såväl historiskt somnu och i framliden, är vi väl alla överens om. Det framgår av denna motion, ochdet har framgått av lidigare molioner som är väckta från olika håll, atl delfinns ett stort inlresse för just folkrörelsefrågorna och för denbetydelsefulla del av värt samhälle som folkrörelserna utgör. Konslitutionsulskotlelhar i sitt betänkande gått igenom åtskilliga av de förslag som utredningar ochkommittéer både arbeiar med och lagl fram och sådanl som del fattals beslut omunder . Det är en klarläggande genomgäng som kan vara avintresse för alla som vill följa utvecklingen vad beträffar åtgärder frånstatsmakternas sida. Enfråga som här berörts och som haft stor belydelse för organisationerna gällerdet organisationstidskriftssiöd som genomfördes /78. Statenanslog då 40 milj. kr. för au möjliggöra en ytteriigare satsning på olika typerav idétidskrifter inom organisationerna. Därigenom frigjordes ekonomiskaresurser inom organisationerna för satsning på övrig verksamhet. Detta ochmycket annat har g\or\s. 1kommundepartementets sammanställning som finns med i betänkandet konstaterasatl det totala stödet till folkrörelserna under /77 uppgick till1 337 milj. kr. och all motsvarande stöd för /78 uppgick till 1686 milj. kr. Detta innebär en ökning med 349 milj. kr., vilket motsvarar 2696; dvs. en betydande ökning, men i detta sammanhang en naturiig och självklarökning. Dethar redan uttalats av reservanternas talesman, , att stor enigheträtt kring arbetet med detta betänkande, och jag finner det tillfredsställande.Jag noterar vidare med tillfredsställelse att den sammanfattning i belänkandelsom majoriteten i utskottet står bakom också upprepas i reservationen. "Denna genomgång visar enligt ulskotlet att defrågor som aktualiseras i motionen är föremål för stor uppmärksamhel fränstatsmakternas sida. Det statliga stödet till folkrörelserna har kraftigl ökal.Regeringen och olika andra statliga organ har lagil initiativ till utredningaroch andra sludier i frågor av belydelse för folkrörelsernas verksamhet. Debatt-och informationsskrifter i folkrörelsefrågor har utgivits i statlig regi.Utskottet hälsar denna utveckling med tillfredsställelse." Pådenna punkt är majoriteten inom utskottet och reservanierna helt överens. Denkritik som man från reservanternas sida framför i delta sammanhang kansammanfattas i tre punkier: För det första är statens åtgärder beträffandefolkrörelsernas verksamhel splittrade, för det andra sker handläggningen avfrågorna i flera departement, för det iredje har en samlad bedömning avfolkrörelsernas arbetsvillkor inte uppnåtts. Jagtar först upp den sista punkten. När det gäller de utredningar som pågår omfolkrörelserna och de inlernationella kontakterna och om folkrörelserna ochsamhällets bidragsgivning lill dessa, så hade den tidigare trepariiregeringentvä sakkunniga som arbetade med detta. Vår nye kommunminisler beslutade så sentsom i går att ge dessa båda personer specialuppdraget atl skyndsamt fullföljade aktuella utredningsarbetena. Närdel gäller den påtalade splittringen av statens åtgärder och fördelningen avfolkrörelseärendena på flera departement, så tror jag att del är viktigt atldel i detta sammanhang slås fast alt folkrörelserna inle fär isoleras till ensektor av samhällel utan måste delta i olika delar av samhällsarbetet. Även omvi får en viss samordning via kommundepartementet, som det uttryckts önskemålom, bör folkrörelserna inle koncentreras till endasl en stor egen enhet inomett departement, utan folkrörelserna bör vara ett naturligt led i arbetet inomolika depalementsområden samt inom olika sektorer av samhällslivet i övrigt.Detta gäller såväl på siatlig som på regional och på nivå. Jag anser det vara viktigt alt folkrörelserna fär vara fria ochfrivilliga. Samhället kan stimulera lill mångfald. Men folkrörelserna fär inledepartementiseras av någon tvivelaktig dirigeringslusta. Samhällets uppgift äratt stödja folkrörelserna, inle att styra dem. Detta trorjag är grundläggande ihela folkrörelsedebatten. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till konstitutionsutskottetsmajoritelsförslag i betänkandet 1978/79:9, refererade till en rad punkier där vi var eniga. Jagbehöver inte ta upp tiden med den delen, BelräffandeEsse uttalande i slutet av sitt anförande vill jag säga alt jagockså anser all statens och kommunernas uppgift är att stödja och inte attstyra folkrörelserna. Jagvill med ett exempel klargöra vad jag menade när jag efterlyste en bältresamordning inom regeringen, läste ur belänkandet där det slår altbåde majoritet och reservanter uttalat att del statliga stödel tillfolkrörelser har ökat. Pås, 3 i betänkandet kan man läsa all den tyngsta posten är bidraget lillsludiecirkelverksamheten. Bidraget räkn.ades upp /78 och ävenbudgeföret 1978/79, Jagvill i sammanhanget påpeka att man just vid del tillfälle dä stödet tillstudieverksamheten behandlades, kunde notera alt utbildningsutskottet blev detsamordningsinsimmeni som egentligen regeringen borde ha varit. Man lyckadesnämligen under behandlingen i ulskotlet avvärja ett förslag från regeringen somvar djupl oroande ur både prakliska och principiella synpunkter för del friaoch frivilliga folkbildningsarbetet. Förslaget innebar atl regeringen avsäg attsätta elt tak för hur mycket studieverksamheten skulle få öka. Här vill jagsäga att det har varit vikligt all den verksamheten har fält vara flexibel. Kännetecknandeför studieförbunden i vårt land, med deras starka förankring i organisationeroch folkrörelser och deras direktkontakt med människor i olikavardagssituationer, i föreningsliv, på arbetsplatser och i bostadsområden, harvaril alt de inle för instilulionaliseras eller föras in i en byråkrati. Detvar därför viktigt all man här satte stopp. Om man inom regeringen pä eltlidigare stadium hade kunnal överblicka delta, så skulle socialdemokraternasoch centerpartisternas aktion för alt ändra på detta förslag inte ha varitnödvändig. Ipressen kan man läsa om meningskiljaktigheier under budgetberedningen angåendesludiecirkelverksamheten. Men jag skall lyckönska ochkommunministern om de på ett bättre sätt än den lidigare regeringen kan fö tillslånd en samoi-dning, inte för att undertrycka folkrörelserna utan för alt påett viktigt område ge dem möjlighel all verka självständigt. Studiecirkelverksamheten når jusl de människor som det är svårast att nå och motivera förstudier. Del är viktigt all denna verksamhel inte kommer i strykklass iförhållande lill exempelvis den kommunala vuxenutbildningen. Delta är en vikiiguppgift för en samordning inom regeringen, sä alt inte i efterhandbehöver korrigera. Del finns anledning för au siuderareservationen. De påpekanden som här gör och de synpunkter han framförbekräftar att vi i många stycken har en sior samsyn i de aktuella frågorna. Jagfinner det tacknämligt. Idebatten om siudiecirkelbidragen representeras olika synsätt, vilket i och försig inle är någoi unikl. Ute i kommunerna har man i de flesta fall införtnämnda taksysiem, oavsett om där varit socialdemokralisk majoritet ellerborgerlig majoritet där har haft en stor del av ansvaret. Värnamokommun var den kommun i som inte införde systemet när det blevpå modet ; della lack vare elt mycket målmedvetet arbete, bl,a, frän folkparligruppen och andra personer i övriga partigruppersom var direkt intresserade av studiearbetet. Vimötte elt mycket starkt motstånd när vi arbetade på atl komma till rätta medtakkonslmktionen. Resonemanget gick ut på att del var ett sätt att komma tillrälta med exempelvis kostnadsutvecklingen. Men vi har i kommun kunnalvisa på atl så inte var fallet. Det finns skäl att påstå att man även centraltinom borde ha sett frågan ur en annan synvinkel. Jag tycker bör fundera vidare pä dessa frågor,