prot · G20915 · 1978-12-31 00:00:00 — De ser i industrialiseringen eltav de viktigaste medlen för alt åstadkomma ekonomisk resurstillväxt ochsamtidigt bereda produktiv sysselsättning åt ell växande befolkningsöverskottfrån jordbrukssektorn. Detmesta talar för att efterfrågan både pä bislåndsfinansieral och pä annatindustrisamarbete med kommer alt fortsätta att öka under kommande år.Det är då viktigt att vårt land har en ökad beredskap för all möta denefterfrågan på ett sätt som motsvarar såväl som våra egna bistånds-och utrikespolitiska strävanden. Utskottsmajoriieiens förslag innebär både enförstärkning av SIDA:s kapacitet på detta område och inrättandet av en särskildfond för industriellt samarbeie med . Jag hoppas atl den nyaregeringen fortsätter arbetet efter dessa riktlinjer. Jaghar aldrig förstått dem som tycker alt varje bislåndspolilisk satsning som kanmedföra gynnsamma effekter för svenskt näringsliv skall anses tvivelaktig, hurvärdefullt och eftersträvat resultat det än kan ge för . Enligt minmening har ett av själva önskat bredare samarbeie inominduslriområdei gynnsamma effekler såväl för de berörda som försvensk sysselsättning och svenskt näringsliv. Därtill kan sådant samarbetebidra lill att stärka den svenska biståndsviljan. När det gäller alt stärka den svenska biståndsviljan har de enskildaorganisationerna, främst missionen, en stor belydelse. torde enighet iriksdagen råda om att missionens arbetare i har den mest direktakontakten med fattiga även pä landsbygden. Missionen har med småmateriella men stora personliga resurser svarat för betydande folkbildning ochför betydande hälso- och sjukvård för fattigaste. Del är därför medtillfredsställelse jag läser i utskottsbetänkandet alt inom ramen för ettväxande totalt bistånd bör bidragen till de enskilda organisationerna öka. Förmig har det alllid framstått som elt dåligt resursutnyttjande av missionensduktiga läkare, sjuksköterskor, lärare och andra biståndsarbetare, när de avbrist på medel nödgas arbeta med gammal omodern utrustning och bristfälligahjälpmedel. Hellnaluriigl bör också missionen och andra enskilda organisationer arbeta isamförstånd med motlagariandets myndigheter föratt svenska staten skall lämnabidrag till de enskilda organisationernas verksamhet. vill jag säga några ord angående biståndet lillbefrielserörelser. Somframhållits såväl av biståndspolitiska ulredningen som i propositionen ärriksdagens beslut av är 1969, i enlighel med statsutskottets ullålande nr 82,en god grund för del fortsatta stödel till befrielserörelserna i södra instämmer i utskoltels mening att de i statsutskoitels nämnda utlåtandeangivna riktlinjerna alltjämt fyller sin funktion och väl kan ligga till gmndäven för en bedömning av förulsätlningarna för direkt eller indirekl slöd lillbefrielsekamp också på andra håll i världen än i södra . Sombislåndspoliliska ulredningen erinrar om, utesluter dessa principer inte atlhumanitära biståndsinsatser där så är praktiskt möjligl kan göras även i andraländer där människor lider nöd lill följd av krig eller katastrofer. Direktstöd bör sålunda kunna komma i fråga i de fall då antingen FN:s säkerhetsrådeller med svensk anslutning uttalat sig för sådant stöd,medan i andra fall, som kan framstå som angelägna ur svensk synpunkt, sådanaenskilda hjälporganisationer som exempelvis Röda korset i första hand börväljas som förmedlare av biståndet. Jagvill i det här sammanhanget erinra om atl bislåndspoliliska utredningenenhälligt har konstaterat följande: "Ett omfattande utländskt bistånd viss sektor kan t. ex. påverka prioriteringen mellan de olika sektorerna imottagarlandet. Ett sådant bistånd kan på frigöra inhemska ellerandra utländska resurser, som kan användas inom andra sektorer." Deltaomdöme gäller ju i analoga fall även stöd som lämnas som humanitär hjälp tillbefrielserörelser, som ibland med vapen i hand kämpar för vad de anser vara enrättvis sak. Vårt svenska statliga slöd till befrielserörelser bör även iforlsätlningen utgå endast till humanitärt bistånd, till utbildningsstöd och tillmänniskor som lider nöd till följd av krig och katastrofer - även detta för attbibehålla den svenska biståndsviljan. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Iniernalionelltutvecklingssamarbete m. m. Herrtalmani Får jag först lacka för de vänliga ord som har riklats till mig avfiera talare i debatlen. Åtskilliga kommentarer har fällts lill vad jag harsagt, och en del frågor har också riklats lill mig. Jag vill kommentera någraav dem. Jagtycker fortfarande alt i bistånds- och u-landspolitiken råder i de väsentligasiora linjerna en enighet som är glädjande för regeringen och för det svenskapolitiska livet. Det hindrar naturligtvis inle att del finnsmeningsskiljaktigheler i enskilda frågor, och det ärju också del partipolitiskalivets uppgift att peka på vad som kan skilja. Låtmig säga till Mals , som här talade om frågorna i södra ochundrade huruvida våra anslag skulle räcka lill för att täcka de hjälpbehov somdär uppslår, alt vi i budgetpropositionen har skrivit att i den mån despecifika siffror som där angivits inte räcker kan vi gå utöver dem och ta ianspråk kalaslrofmedel. HerrMåbrink har ställt en rad frågor till mig. En av dem gällde om debiståndspolitiska målsättningarna skulle styra vår handels- och industripolitikvisavi . Jag tror atl jag i milt inledande anförande pekade på alt viser som en del av vår u-landspolitik alt också främja u-ländernashandelspolitik och handeln med de industrialiserade länderna och atl vi börlägga in delta inlresse i vårt agerande i , och på andra håll. Industripolitikenär uppenbariigen en av de punkter som är kontroversiella - den fond somregeringen föreslår skall tillkomma för att främja joinl Internationelltutvecklingssamarbete m. m. veniures mellan svenskaföretag och utländska företag i . Jag tycker för min del allskiljelinjerna där överdimensionerats. slår eniga bakom önskemåletall få lill stånd en industrialisering hos sig själva. När vihar möttföreträdare för u-länder-och det är rätt mänga - i Slockholm under det gångnaåret har den fond som vi har velat tillskapa mötts av idel sympati och intressenär vi har berättat om den. Det är inte heller så alt något u-land tvingas lillatt använda sig av denna möjlighel eller alt förelag i Ivingas tillalt använda sig av den, utan del är en möjlighet som finns på samma sätt somu-länder kan komma i åtnjutande av de medel som vi ställer till förfogande förforskning under SAREC. De medlen är inte heller landprogrammerade utan kan baraanvändas för forskning av de som vill ställa upp program på den sidan.Det finns alltså inget tvång. Vitror att del ligger praktiska fördelar i ell direkt engagemang av svenskaindustriella företag i . Företagen kan gä in och hjälpa till med vadsom kallas för management. De kan ha distributionskanaler som kan varavärdefulla för själva och inte minst ta medansvar förföretags-skötsel i . Vadvi har velat stimulera är svensk industris samt svenska förelags engagemang ijoint i fattigare länder. Dit går ju inte industrins investeringar ,utan de går i stor utsträckning lill , osv., dvs. länder sominle har några problem med sin indusirialisering. Regeringen har med sinproposition velal stimulera svensk induslri och företagsamhet till att bidramed sitt kunnande och sitt kapital till utveckling av industrier i de fattigareu-länderna, särskilt i våra programländer. Jag kan inle se alt det är rimligtatl vi skulle begränsa kretsen till precis de länder som vi har valt somprogramländer; det ligger inga större administrativa problem i alt vidgakretsen något. Varför skulle vi utesluta att fonden skulle engagera sig iindustrier i, säg eller ? - länder som jagförslår att våra socialdemokratiska vänner annars gärna vill se fä hjälp medsin uppbyggnad. Visslär del riktigt att vinsier kan uppnås för svenska företag som engagerar sig idelta. Om del inte vore så, skulle vi knappast kunna locka dem till deltagande.Men, herr lalman, måste vi vara så rädda för alt vinst kan uppslå för företagatl vi måsle avstå från alt stimulera dem all ge den medverkan som u-ländernaönskar? Det är inte heller Unilever som vi försöker locka, utan vi har sagt i proposilionenalt vi framför allt vill stimulera små och medelstora förelag. Vad beträffarvinst som kan uppstå måsle vi konstatera all också bidrag direkt till elt landsom , med en industri som Bai , ger svenska företag en del vinsternär de levererar industriell utrustning. Jagförstår bevekelsegrunden till den kritik som här framförs, och jag tror, somjag sade i min inledning, att det är viktigt atl göra boskillnad mellankommersiella intressen och bislåndsinlressen. Jag uppskattar därför den kritiksom framförls frän socialdemokratiskt häll. Det är en rimlig uppgift försocialdemokraterna att rikta strålkastaren på problem pä det här området. Menjag vill påpeka all vi vid vår utformning av propositionen har försökt atl tahänsyn till den kritik beträffande länderval och konstruktion av fonden som har kommit iremissyttranden och pä annat sätt. Vi trodde att den därför inte skulle behövabli fullt sä kontroversiell som den fortfarande förefaller att vara. Lätmig säga några ord om och . Jag har aldrig velat hävda attVärldsbanken är en fullkomlig institution. Jag tycker all det är en brist altden inte är universell som FN. Man kan även peka pä andra brister. Men den ärfortfarande den viktigaste kanalen för resursöverföringar på gynnsamma villkorför . Jagser inte något fel i trepartiregeringens agerande vid den femte påfyllnaden. Vitog över regeringsansvaret i ett läge då man genom förhandlingar försökte atlfå den femte påfyllnaden att gå i lås. Uppläggningen var atl varie land skulleta på sig den andel som det hade i den lidigare påfyllnaden. Vi accepteradedetta för att underlätta alt påfyllnaden skulle gå i lås - och så skedde också.Del är riktigt som sade att ännu inte har betalat sin andel.Men man accepterade den andel som landet lidigare hade. Vi hoppas atl detta såsmåningom skall leda lill atl man honorerar de åtaganden som man har gjort. Beträffandeden sjätte påfyllnaden står i utskoiisbeiänkandet all man önskar atl den skullebli betydande. Del strider inte mol vår åsikt alt vi bör få sänka vår andel.Del är fortfarande en betydande påfyllnad som det blir fråga om. Vi ansåg redanförra gången att den svenska andelen var stor, men vi ville alltså inte däblockera den förhandling som pågick. har vi iförhandlingarna gjort klart atl den svenska andelen bör minska. Om så sker,vilket vi utgår från, kommer del att bli läitare för oss att acceptera entotalt större påfyllnad än vad vi annars skulle kunna göra. IDBär också elt kontroversiellt kapitel. Ett grundläggande faktum är att detförhållandet att har ansett atl del inte fanns tillräckligabislåndspoliliska skäl för anslutning inte är detsamma som alt säga allbislåndspoliliska skäl talar emot anslutning, om skäl för det finns påkommersiella grunder. Det är det man anser har funnits. Exportbefrämjande medelhar använts för vår anslutning. Vi har inte haft anledning att frånbislåndspolilisk synpunkt motsätta oss det, men vi har inte funnit tillräckligabislåndspoliliska skäl för all ansluta oss till banken och anslå bislåndsmedeltill den. Vår anslutning har gett oss möjlighet atl höja vår stämma i banken.Vi har frågat många ministrar från som har varil här, bl. a.Jamaicas och , hur de ser på vår anslutning till IDB. Vi har uteslutandehört positiva synpunkter. Jag tror alt den syn som här förs fram, alt vi bordeutträda, är någonling som de skulle ha mycket svårt att förstå. Tilldella kommer ytteriigare en synpunkt. En sak är att man debatterar och ärmotståndare till en anslutning, en annan är all man, när man väl har gäll med ien internationell organisation, fattar beslut om attutträda urdenna. Det är allvarligt nog om vi i genomför en reform ochsedan året därefter stoppar den. Atl på det internationella planet, i internationellaorganisationer och avtal, ta tillbaka eu åtagande som har gjort - låtvara under kontrovers - skulle ge ett mycket dåligt intryck av svensk Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Detär självklart alt vi sä småningom, när vi vet mera om banken och dessverksamhet, kan ha skäl att se över våra möjligheter att verka i den och kanskeompröva värt ställningstagande. Men jag tror liksom alt tiden inleär mogen . Jag vill dock ge del löftet alt utrikesministerninte skall sitta som suppleant i bankens styrelse. Den ordningen skall visnarast försöka ändra pä. HerrMåbrink har ställt frågan om vi har en avvecklingsplan för bistånd lill en radolika länder. Jag vill inte gå in på de konkreta frågor och de länder som harnämnts här. Bislåndspropositionen är principiellt hällen och anger de kriteriersom vi uppställer för alt avgöra när vi skall avveckla eller minska bistånd. Dekriterierna står vi för, och de kräver en fortlöpande granskning av vårtbisiånd till olika länder. Konklusionerna kommer lill synes i budgetpropositionerna.Det vore fel att vid det här tillfället ta konkret ställning till något av defallen. Närdel gäller koden för mullinationella förelag ger den nya regeringen ettfortsatt aktivt stöd för all åstadkomma en sådan kod. Jag har i själva verketinle sett någon skillnad i hållningen frän svensk sida underden socialdemokratiskaregeringens lid och trepartiregeringens tid och inte heller i den hållning somvi kan förväntas ha . SonjaFredgardh frågade om vi hade några speciella program utformade för all främjakvinnornas emancipation i . Den frågan faller under SIDA:sverksamhet, och jag kan inle här redovisa vad SIDA konkret gör. Jag vill docksäga atl vi på regeringshåll tillmäter den frågan stor vikt. Jag nämnde den imitl inledningsanförande, och jag vill gärna återkomma och mera konkret berättavad som sker på fältet. Atl den frågan tillsammans med miljöfrågor och annatlillhör det centrala för oss tror jag alt jag poängterade redan inledningsvis. (vpk) kortgenmäle: Jag lackar utrikesministern för svaret på frågorna. Jag konstaterar altutrikesministerns svar faktiskt visar atl den profil som en renfolkpartiregering har i u-landspolitiken är märkt av krav ochsynpunkter precis pä samma sätt som den förre folkpartisliske biståndsministernsprofil var. Ellklart svar fick vi från utrikesministern, och det varatl man skall bedrivabistånds- och u-landspolilik på vinsibasis i forlsätlningen. Fonden fick viockså klart besked om. Vi har ju hört att motiveringen fördenna fond är, somflera talare sagt här tidigare, utomordentligt cynisk och vilseledande. Manpåstår att begärt en sådan fond. Del är inle sant. Man påslår attu-länderna vill ha ett samarbeie på mer jämlika villkor. Ja, men dessa jämlikavillkor skulle alltså vara investeringar gjorda av svenska multinationellaförelag, underiättade genom den statliga industrifondens insatser. Vissau-länder är av nöden tvingade alt acceptera utländska investeringar, men de ärsamtidigt fulll medvetna om vilka faror och vilket exploaleringsförhållande dessainvesteringar innebär. Om jämlikhet skall man inte tala i samband med imperialism ochmultinationella förelag. Vihar föreslagit att man i stället skall ingå ramavtal med ett antal länder someftersträvar social och ekonomisk rättvisa och oberoende i förhållande lill dekapitalistiska metropolerna. En sådan åtgärd från sida skulleverkligen spela en positiv roll för dessa länders utveckling, men det vill deborgerliga partierna inte höra talas om, och del vill -vad jag kan förstå-inteheller utrikesministern. Sedanvill jag, innan min repliktid går ut, ta upp delta med koderna. Jag har ställten konkret fråga, men utrikesministern glider undan. Det hjälper inte att krypabakom socialdemokraterna och framhålla att de också är eniga och inle vill slåfast all de två koderna skall vara bindande. Del kan inte vara elt argument,herr utrikesminister. Nuupprepar jag min fråga: Avser den folkparlistiska regeringen alt arbeta för atlteknologiöverförandekoden och uppförandekoden för multinationella foretag skallbli bindande? Det är en avgörande och oerhört viktig fråga också föru-länderna. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. () kortgenmäle: Ulrikesminislern säger nu alt vi visst skall sänka vår andel vid densjätte påfyllnaden av . Han menar alt del påståendet inte motsägs av vadutskottet har skrivit. Men varför har vi dä reserverat oss? Ireservationen skriver vi att höga andel av bidragen lill börminska och atl detta bör uigöra riktlinje vid kommande förhandlingar om en nypåfyllnad av IDA:s resurser. Den gamla regeringen och tydligen också den nyahar nu anslutit sig lill detta stycke i reservalionen. Detandra som sägs i reservalionen är alt vi i stället så långt möjligt bör arbetaför all stärka . Såvitt jag vet är della ocksånågonting som regeringen strävar efter. Jagfrågar mig: Hur kommer det sig att den nya regeringen rekommenderar sinaanhängare här i att rösta emot denna reservation? Ni har ju ändratpolitiken så att den nu till punkt och pricka följer vad somstår i vår reservation. Hur ni då kan vilja gå emot den förstår jag inte. Närdel gäller IDB är argumentationen följande: är vi inne, och då kan vi inlegå ur - då skulle vi skada våra intressen. Utrikesministernförnekar inte de uppgifter jag har lämnat här . Lånen lill ,och har ökat kraftigt sedan kom med. Lånen lill de tiofattigaste länderna har minskat kraftigt sedan kom med. De sexblodigaste diktalurregimerna har fäll en belydande ökning av IDB:s utlåning.Lånen till investeringar i social infrastruktur har förblivit låga; alltsåingen positiv förändring där. Ingentingav detta förnekas. Min fråga är då: Vad är det egentligen för utveckling inomIDB som kan få folkpartisterna atl länka om i denna fråga? Vilket är kriterietför atl man skall börja överväga att lämna IDB? Skall alla pengarna gå lilldiklaturregimer? Skall de fattigaste inte få ett dugg? Skall man över huvudtagel sluta investera i social infrastruktur? Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Slutligen:Avser den folkparlistiska regeringen atl föreslå atl vi skall fördubbla vårabidrag lill IDB, som har föreslagits? MATSHELLSTRÖM (s) kort genmäle: Jag får tacka utrikesministern för svaret på den fråga jag ställde ommedlen för befrielserörelser och flyktingorganisationer. Utrikesministernsäger atl man kan använda kalaslrofmedel om pengarna inte räcker till. En radorganisationer har fått beskedet alt det finns myckel litetpengar kvar på anslaget för slöd lill befrielserörelser. De måste rimligen hafått intrycket alt del som står i propositionen om katastrofmedel kommer atttolkas ganska restriktivt. Ärutrikesministerns uttalande en signal till en generösare bedömning av hurkalastrofmedlen skall användas än vad organisationerna uppfattat?Betyder det alt de organisationer som fått denna uppfattning myckel väl kankomma tillbaka? Det vore i så fall bra; det skulle vara i linje med vad jaguttryckte i mitt inlägg lidigare . Men i så fall bör det väl också gestill känna för flyktingorganisationer och befrielserörelser att den nyaregeringen faktiskt avser alt göra en generös bedömning av användningen avkatastrofmedel. Jagställde i milt inlägg en annan fråga till utrikesministern som han inle harsvarat på. Jag ställde den med anledning av vissa uppgifter i sydafrikanskpress - i tidningen . Den svenska Allas Copco-chefen i hardär försöki tona ned betydelsen av förslaget om invesleringsförbud i understryker i intervjun atl moderata samlingspartiet ställt sig utanförförslaget. Han hoppas atl den svenska industrin skall kunna påverka regeringeni att göra modifikationer som tonar ned förslagen när de sedan skall gåtill . Nuhar ju lämnat regeringen. Jag vill då fråga utrikesministern, omhan kan lova atl den svenske förhoppningar i della lägekommer på skam och alt i stället ett förslag om ett verkligt investeringssloppi möjligt kommer att läggas fram för i enlighet meddet riksdagsbeslut som tidigare fattats. () kortgenmäle: Knappast någon underiåter alt tala om jämställdhet, men jag harlagt märke till alt det vanligen sker helt en . Man avfärdar frågan mednågon enstaka mening, som man klämmer in mellan andra, viktigare ämnen.Statsministern klarade av jämställdheten med tre satser i sinregeringsförklaring, som han lämnade , och jag noteradeatl i utrikesministerns anförande sades det ungefär så här: Särskilda insatserskall göras för atl förbättra kvinnornas situation. Jagkan hålla med om att jämställdhet kan vara kontroversiell i vissa sammanhang.När det gäller biståndspolitiken har det t. o. m. sagts atl man kan äventyragenomförandet av vissa planerade biståndsprojekt, om man driverjämställdhetsfrågorna alltför bryskt. gäller del naturiigtvis att få denrätta approachen lill ämnet. Man skall inle vara utmanande, men man måste vara fast. Jagvill lacka för det löfte som ulrikesminislern gav om att återkomma till frågan.Jag begär inte att få något utförligt svar , eftersom jag förstår alt detkan ha sina svårigheter, men jag ser fram emot att vi skall komma tillbaka tilldel här ämnet. Först vill jag säga till alt jämlikhetsfrågorna kommeratt få en ganska utföriig behandling i budgetpropositionen. Det är möjligt atthon vill ha utförligare svar , men för ögonblicket har jag inteexakta uppgifter om vad SIDA håller på med utan får nöja mig med del mera generellauttalandet att regeringen tillmäter arbetet på atl åstadkomma ökad jämlikhetoch emancipation för kvinnorna i en alldeles speciell betydelse. Delär en fråga som vi har strukit under särskilt kraftigt vid sidan av sådana lingsom hjälp till försvar av miljön i . MatsHellström tog upp frågan om medel för södra . Jag kan inte gå in i detaljpå de olika enskilda organisationer som kan ha ansökt om medel för verksamhetdär. Jag vill bara ge honom del generella svaret au vi kommer att kunna takatastrofmedel i anspråk för atl gå utöver det som har anvisats. Närdel gäller invesleringsförbud för svenska företag i frågade hur den nya regeringen skulle förfara. Jag hoppas all han villförlåta mig, om jag först växlar några ord med handelsministern. Jag har barasett honom , och det vore kanske rimligt alt vi, innan jagbesvarar en så viktig fråga, ändå hade något samtal inom regeringen. BertilMåbrink trorjag inte atl jag kommer alt kunna omvända till min syn påu-landshjälp. Jag uppskattar den kunskap med vilken han talar här i kammaren idessa frågor, men vi har naturiigtvis ganska olika värderingar. Vad jag sade imin föregående replik var alt man inte får vara sä rädd för alt vinsier skulleuppstå for några svenska företag i umgänget med alt man avstår ifrånåtgärder som man ser som väsentliga för all hjälpa till med industrialisering iu-länderna. Vår u-landspolilik och vår biståndspolitik ger faktiskt i mängasammanhang vinster för svenska förelag. Jag nämnde som ett exempel leveransertill Bai ; jag förutsätter att svenska företag har gjort vinster pä dem.Upphandling i ger väl också vinsier. Och när vi främjarresursöverföringar till och till Väridsbanken görs ju uppköpen iindustriländerna inkl. . Självfallet uppstår vinsteräven då. Man fåralltså inle vara så fruktansvärt allergisk mot detta. Enhelt annan sak är om u-landspolitiken drivs i syfte att åstadkomma vinster försvenska förelag. Jag vill på del allvarligaste bestrida all det här förslagetbarett sådant syfte. Tvärtom har vi skräddarsytt del så au vi främjaru-ländernas intressen av industrialisering. kan inte tala omföretag ulan atl kalla dem för mullinationella förelag. Vi har inte någonslansi proposilionen talat om att del är just multinationella förelag som vi skallgå in i. Tvärtom har vi talat om mindre och medelstora företag. Somjag sadenyss är inle heller tvingade all acceptera sädana joinl . Internationelltutvecklingssamarbete m. m. tycker ofta det ärmärkligt att radikaler i är mer avvisande till den här typen av äigärderän radikaler i . Kanske man kan våga tro också på våra radikalavänner i . Beträffandesamarbelsavialen vill jag gärna upprepa vad jag sade i mitt inledandeanförande, nämligen atl de är bra och att vi inle har något emot dem.