prot · G209108 · 1978-12-31 00:00:00 — a. med hänsyntill leveranstiderna för dylika maskiner. Vilken bedömning gör jordbruksministernhärvidlag? Jordbruksministernutgår från att markägarna skall få information i sådan utsträckning atl de kangöra en fullständig bedömning av hur en restaurering kommer att påverka deenskilda fastigheterna. Detta uttalande är mycket värdefullt, och jag villtacka för den utfästelsen. Jordbruksministern nämner vidare allnaturvårdsverket har möjlighet att ställa medel till markägarnas 'deri- 20mars 1979 förfogandeför expertgranskning i samband med bildande av t. ex. naturreservat. 'Får jag fråga om jordbruksministern vill medverka till att det i del här falletställs medel till LRF;s förfogande för alt arvodera en sakkunnig konsult. Detskulle vara värdefullt med ett klart besked pä den punkten. En dylikresursinsats skulle förbättra förutsättningarna för markägarna att få insyn påett tidigare stadium än eljest och därvid också bidra.till alt projektet kan påskyndas. Närdet gäller förhållandena för tranorna vid är det värdefullt - somjordbruksministern anger i svaret - alt lillsammans medlänsstyrelsen skall arbeta pä en långsiktig lösning beträffande,potatisodling. Jag hälsar detta besked med stor tillfredsställelse. Fältstudierrunt har visat att den föda som tranorna i första hand söker ärden spillpotatis som de kan leta upp i fjolårets odlingar. Fram lill 1971 hadetranorna säker tillgång lill sådan potatis. Man kunde beräkna att mellan 2 000och 3 000 tranor samlades vid varje vårsäsong. Enligt min meningär den bästa lösningen att återuppta en regelrätt odling av potatis på ett sättsom skulle motsvara förhållandena . Detär mycket angeläget att säkerställa de ekologiska förutsättningarna förtrandansen vid och att bevara roll söm uniksamlingsplats för tranor i . Fårjag slutligen understryka två viktiga aspekter på restaureringsarbe-let. Projektetmåste syfta till atl skydda mesta möjliga odlingsvärd mark. Det ärbetydelsefullt atl denna lågt belägna mark får ett fullgott skydd genom denplanerade invallningen. Kan man åstadkomma säkra skyddsvallar förbättrasodlingssitualionen genom alt man fortsättningsvis slipper det översvämningshotsom annars hängt över dessa marker. T. ex. högvattnet gjorde sloraarealer obrukbara eller myckel sent besådda . , som hade tillfälle atl bese vid den angivnatidpunkten, kunde säkert iakua nämnda förhällanden. Denandra aspekten som jag vill betona är möjligheterna alt utnyttja Hornborgasjönsom vattenmagasin. Utmed Flian,som utgör avlopp, finns ca 15mindre vattenkraftverk. Utan tvivel kan man anse atl de ideellanaturvårdsiniressena och fallägarintressena kan sammanfalla. Man kan därför setillvaratagandet av vattenkraften som en viktig åtgärd i sammanhanget. Man harberäknat all den ulvunna vattenkraften efter restaurering enligl valtenbyggnadsbyrånsplan skulle motsvara 1,2 milj. kr. Kapilaliserar man den beräknadesumman, finner man atl det skulle vara orimligt atl inle tillvarata dentillgången. En sådan åtgärd skulle garantera det limnologiska ochornilologiska resultatet. Jagutgår från, herr talman, all jordbruksministern delar min uppfattning alt mångaolika fakiorer talar för att man på allt sätt skall påskynda det föreståendereslaureringsarbetet. När det först gäller de nu mesl aktuella insatserna, restaurerings- ochunderhållsarbetena, nämnde jag i miu svar att vi i budgetpropositionen ställermedel till förfogande för inköp av nya maskiner. Närdet sedan gäller medel för det slora restaureringsarbete som ligger längre frami tiden sade jag all del pågår mycket omfattande mark- och grundundersökningar,som självfallet måste slutföras för atl man därefter skall kunna gå vidare. Detpågår diskussioner mellan och angåendemedel för delta arbete. Det är helt klart all medel kommer att ställas tillförfogande för att en restaurering av skall komma till stånd. Närdel gäller markägarnas möjligheler atl bevaka sina intressen redovisade jag enrad möjligheler som redan finns. Jag skall inte upprepa det. Jag menar alltsåalt markägarna är rätt väl tillgodosedda genom de bestämmelser som redan finns. Närdet gäller den slora turistattraktionen, tranorna, är vi helt överens alt manbör försöka göra allt för atl bevara som rastplats för tranorna. Lät mig först konstatera den enighet som råder om målsättningen allbevara roll som rastplats för tranorna. Det är elt mycketvärdefullt uttalande som jordbruksministern har gjort. Närdel gäller de maskiner jag har talat om är del viktigt att man får fram demsnabbt. Jag skall citera ur Läns Annonsblad av i är.Man skriver där bl. a. följande; "Underåren 1982-84 gäller det att maskinerna går för fullt i . 10 kvmvegetation ska plockas bort innan sjön får sill nya utseende efterrestaureringen. Händeringel på maskinfronien ganska omgående får de ansvariga ta konsekvenserna avsitt agerande, framhåller SLA:s sagesman. Antingen måste fier maskiner köpas ini början av 80-talel för alt klara tidsplanerna annars måste helareslaureringsarbetet skjutas upp. Vilken modell som än väljs rör det sig omonödiga utgifter. Allt framkallat av alt ingen part tagit sitt ansvar- framför allt det ekonomiska - för projektet." Minfråga är: Anser jordbraksministern all det finns möjligheter atl genomföra 1979års slätter- och kulliveringsarbeten på det sätt som är planerat? Beträffandesysselsättningsaspekten menar jag att jordbruksministern borde kunna samrädamed . Tillsammans med arbetsmarknadsmyndigheternaborde jordbruksministern kunna åstadkomma åtgärder som snabbt skapar nyasysselsättningstillfällen. Röjning av vass och buskar skall ju ändå ske, ochdet borde - om viljan finns - vara möjligt atl lidigarelägga sädana arbeten. Slutligen vill jag påminnaom den fråga jag ställde inledningsvis; Vill 7 protokoll 1978/79:106-108 0/77restaureringen av jordbruksministernpersonligen medverka till att LRF får medel till en egen konsult för all fåbättre insyn och möjligheler atl följa arbetet? Vill jordbruksministernpersonligen medverka till detta eller inte? På den sista frågan vill jag svara alt den ordning som gäller förintressenternas möjligheter att få experthjälp nalurliglvis skall tillämpas.Jag är inte beredd alt här och avge några bestämda löften om alt man skallgä ulanför den ordningen. Detär mycket angelägel alt de nu aktuella arbetena kan fortgå. Jag hänvisar pånytt till alt vi i nästa års budget har anvisat medel för dylika maskiner. Jagförutsätter atl man därigenom kan lösa de problem som talar om. STENSVENSSON (m); Jag utgår ifrån all berörda myndigheter beaktar vad jordbruksministernhär har uttalat, nämligen att man i det här speciella fallet skall ordna det säatt LRF får den sakkunniga konsult som erfordras för att man bättre skall kunnafölja arbetet. Jag lackar för den utfästelse som herr jordbruksministern därmedhar gjort. Beträffandemaskinanskaffningen vill jag säga att jag har noterat all medel har anslagits ibudgeten. Del är bra att så är fallet. Men poängen med min fråga är; Kommer denya maskinerna att kunna anskaffas i så god lid att de arbeten som skall görasunder innevarande säsong, alltså , kan genomföras? Jag vill gärna säga all den tolkning av milt uttalande beträffandeexperthjälp lill LRF som gör inte är riktig. Jag har sagt atl manhär skall tillämpa de regler som gäller beträffande möjlighelerna förintressenterna att få experthjälp. De reglerna skall, menar jag, gälla även idenna fråga. STENSVENSSON (m) kort genmäle: Innebär detta uttalande altjordbruksministern anser frågan vara av den viklen all de bestämmelser somgäller - och som jag inte ifrågasätter - skall tillämpas också i det härfallet? Som representant för de socialdemokraliska riksdagsmännen i Skaraborgslän finner jag del intressant att följa den här debatten. ,när vi såg att den borgerliga trepartiregeringen i sin första budget ickeanslog några pengar lill en restaurering av , startadesocialdemokraterna i en kampanj som vi kallade . Vi sade; Gör nu detta innan del är för sent! Vi lyckades ganska bra ivår kampanj. moiionen ställde ettenhälligt jordbruksutskott upp för en restaurering av , och vifick också en enhällig riksdag all ställa sig bakom vår motion. Därför lyckervi att det är inlressanl atl man nu även från andra partier driver på den härfrågan. Tyvärr var intresset inle lika slorl lidigare. Detär bara all beklaga alt elt riksdagsbeslut från den icke har blivitverkställt och att såväl den nuvarande regeringen som trepartiregeringen harvisat handlingsförlamning. Efter att ha lagil del av dagens debatt hoppas viall del verkligen blir en restaurering av och atl det inle enbariär lösa ord som har sagts. 0/77restaureringen av STENSVENSSON (m); Jag vill komplettera historieskrivning med atlpåpeka all jag tvä år före riksdagsbeslutet dellog i ett beslut i Skarakommunfullmäktige, där samtliga partier enades om all göra ett uttalande av deninnebörd som har gett uttryck för. Vi har sannerligen drivitpå den här frågan från moderata samlingspartiet i olika sammanhang. a. harvi tagit upp de speciellt känsliga markägarfrågorna som har belysts i den härinlerpellalionsdebatien. SVEN-GÖSTASIGNELL (s); Jag vill inle anmärka pä historieskrivning. Den ärriktig, om man begränsar sig lill 1975. Då var alla över hela länmer eller mindre eniga om det hela. Men när man kom fram lill ochdet icke fanns något förslag frän regeringen, då tog den partipolitiskalojaliteten överhanden, och varken parti eller de andraborgerliga partierna visade någon aktivitet. Del var den aktiviteten visaknade, och därför väckte vi vår motion, som sedan utmynnade i det enhälligariksdagsbeslutet. Den här debatten torde ge belägg föratt , och jag är rätt överens när det gällerangelägenheten av atl arbetet med restaurering förs vidare. Demark- och grundundersökningar som pågår och som måste göras för att manskall kunna lämna en ansökan lill bör naturiigtvis drivas säsnabbt det är möjligl, så alt hela arbetet sedan kan gä vidare enligt de reglersom gäller. Jag tror alltså alt vi är ganska eniga om målsättningen när delgäller . Debatten visar verkligen den enighet som råder om målsättningen i denhär frågan. Lät mig bara för fä påpeka atl markägarnastveksamhet log principbeslutet visade att de inle hadenåtts av en tillräcklig information. Vi ville då från vår sida se lill, atl manvidtog snabba åtgärder för atl förbättra informationen så att man 0//7bättre omhändertagande och återanvändning av spillolja fick slörreförulsättningar att skapa den enighet som alla har efteriyst kring det härvikliga beslutet. Överläggningenvar härmed slutad. §11 Om bättre omhändertagande och återanvändning av spillolja Jordbruksministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda interpellation, 1978/79:160, ochanförde; har frågat mig vilka initiativ jag är beredd atl la föratt åstadkomma bäUre omhändertagande och återanvändning av spillolja. Såsomframhållits i inierpellationen är del viktigt att oljeavfallet omhändertas päett frän miljösynpunkt godtagbart sätt. Därvid bör självfallet den ledandeprincipen vara atl avfallet skall återvinnas. För att åstadkomma en från miljö-och hushållningssynpunkter tillfredsställande hantering av oljeavfall och annatmiljöfarligt avfall har riksdag och regering beslutat att särskilda kravskall gälla beträffande hanteringen av sådant avfall. Kommunernaskall, såsom anges i inierpellationen, ta ansvaret för insamlingen avmiljöfariigt avfall. Det förutsattes att detta skulle genomföras överhelalandet underen femårsperiod. F. n. har , , Ale och Mölndalskommuner tagit pä sig della ansvar. Beträffandevägtransporter av oljeavfall och annat miljöfarligt avfall gäller all sädanatransporter får ulföras yrkesmässigt endast av kommun eller av förelag somblivit godkända av . Ansvaretför del slutliga omhändertagandet av miljöfariigt avfall vilar pä delsamhällsägda förelaget (). Efler tillstånd avregeringen kan också andra företag fä behandla miljöfariigt avfall. När detgäller oljeavfall har sådant tillstånd lämnats lill flera företag. Enligt vadjag har inhämtat bedöms de samlade resurserna för atl behandla oljeavfall varafullt tillräckliga för att ta hand om det oljeavfall som åriigen uppkommer ilandet. Föratt ta emot oljeavfall och annat miljöfarligt avfall från kommuner och enskildahar inrättat regionala mottagningsstationer. F. n. finns sådana stationeri , , , och . I samarbete med annatföretag las oljeavfall också emot vid anläggningar i , ochGävle. En utbyggnad av ytterligare stationer planeras. Medde nu redovisade åtgärderna har skapats möjligheter till samhällskontroll överalla led i hanteringen av oljeavfall och övrigt miljöfariigt avfall. Dennuvarande situationen är, såsom framgår av vad jag har sagt, inte helttillfredsställande med hänsyn lill att bara ett fätal kommuner tagitpä sig insamlingsansvarei för alla slag av miljöfariigt avfall. Jag vill dockframhålla alt del beträffande oljeavfall sker en organiserad insamling i ett flertal kommuner som ännuinte utvidgat sitt renhällningsansvar lill miljöfariigt avfall. Dessutom pågårpå många håll en planering för au genomföra denna insamlingsuppgift. Medhänsyn till de resurser som kommunerna numera har och till det miljöansvar somfinns hos kommunerna utgår jag från att kommunerna inom den förutsattafemårsperioden som går ut kommer att ha utvidgat sittrenhållningsansvar till atl omfatta också det miljöfariiga avfallet. Jagber all få tacka jordbruksministern för svaret pä min interpellation. Dettamed spilloljor ärju etl ganska stort avfallsproblem. räknade man medalt det var fråga om . Ungefär 20 96 av all spilloljatas om hand , och som också framgår av interpellationssvaret är del barafyra kommuner som har byggt upp sin hantering av spillolja och påtagit sigansvaret härvidlag. Den femårsperiod som man fattade beslut om 1975 går utnästa år. Moldenna bakgrund tycker jag att det man kunnai redovisa av resultat ärväldigt magert. Jordbruksministern säger att det inte är helttillfredsställande, och del får väl betraktas som en förskönande omskrivning aven verklighet som egentligen är mycket otillfredsställande. Det sägs atl delpågår på mänga häll en planering för atl genomföra insamlingsuppgiflen.Formuleringen är sådan att jag måste dra slutsatsen atl det finns en mängdkommuner här i landet där det inle ens pågår någon planering när det gäller allta på sig uppgiften atl omhänderta spilloljan. Det är i så fall betydligt meranmärkningsvärt än att det på många håll planeras för att man sä småningomskall la pä sig uppgiften. Jaglycker alltså att det är ganska oroväckande att man efter en sä pass stor delav femårsperioden kommit så liten bit på väg. Min fråga lill jordbruksministernvar ju om han planerar några initiativ för all verkligen säkerställa att delhär arbetet genomförs och genomförs så snart som möjligl. Tyvärr kan jag inleulläsa ur svarei all jordbruksministern tänker ta några initiativ på området,och det tyckerjag är tråkigt. Vadjag frågar mig är; Hur följer man från statens sida upp kommunernas planeringpå det här områdei? Finns det en kartläggning? Vet man päjordbraksdepartementel hur långl kommunerna kommit i sitt förberedelsearbete,så alt man därmed kan överblicka atl alla kommuner, när femårsperioden gällut, har täckt in del här? Har man med anledning av det klena resultatfunderat på att inleda överiäggningar med lill attdetta genomförs ordentligt? Vad gör naturvårdsenheterna pä länsstyrelserna föratt följa upp kommunernas planeringsarbete och se till alt del finns en fungerandeapparat för all kommunerna skall kunna ta om hand all spillolja och sörja föratl den återanvänds, när den här femårsperioden gäll ul? Ombättre omhändertagande och återanvändning av spillolja 0/77bättre omhändertagande och återanvändning av spillolja nämner här en siffra som gäller den totala volym spilloljasom uppkommer i värt land. Säkra uppgifter om den lolala mängden oljeavfall somärligen uppkommer finns nog inle. Enligt den uppskattning som gjordesav uppkommer totalt 175 000 lon oljeavfall om året.Uppskattningen bygger pä uppgifter som framkommit i den begränsadedeklaraiionsomgång om miljöfariigt avfall som genomförde 1978. bedömning skulle av den totala mängden oljeavfallomhändertas vid den anläggning där avfallet uppkommer. bedömer all drygt70 oljeavfall lagils emot och behandlals vid anläggningarsom har regeringens tillstånd alt behandla avfallet. Omden här uppskattningen av är riktig skulle det i förmyndigheterna okända anläggningar behandlas oljeavfall av i storieksordningen30 000 lon . Mendet är också ett känt förhållande att oljeavfall används som eldningsolja imånga anläggningar där man inle fåreller borde bränna sådant avfall. Hur stortdet problemet är vet vi inte exakt, dels därför atl vi inte vet hur storamängder som eldas, dels därför att vi inte vet hur pass förorenat oljeavfalletär och i vilken grad reningsutrustning finns vid den anläggning där denna oljaeldas. Det torde vara mycket angelägel all här komma till rätta med dessaproblem. Närdet sedan gäller kommunernas insatser vill jag nämna att del inle finns någon ilag angiven bestämmelse som ålägger kommunerna att ha utvidgat sittrenhållningsmonopol lill att omfatta också del miljöfariiga avfallet. Ipropositionen 1975:32 om återvinning och omhändertagande av avfall uttaladedepartementschefen som en målsättning atl alla kommuner under en femårsperiodborde ha utvidgat sitt renhällningsansvar till det miljöfariiga avfallet. Tilldenna målsättning anslöt sig ulskollel. Formelltuppkommer skyldighet för kommunerna att uppsamla miljöfarligt avfall först närregeringen beslutar atl uppföra vederbörande kommun på bil. Beslut om detta föraisätts alltid ske efter samråd medkommunen. Hiuills har besluten också skell efter framställning frånvederbörande kommun. Deflesta kommuner får förutsättas ha ambitionen all klara av insamlingen av detmiljöfariiga avfallet . Det pågår en hel del planerande verksamhetpå området. a. lär flera av länsavdelningar arbeta medprojekt i vilka förutsätts att kommunerna skall samarbeta i fråga om dennainsamlingsuppgift för alt så långl det är möjligt kunna lösa den. Först när det gäller siffrorna: var det fråga om 100 000lon. Den uppgiften är hämtad från en departementspromemoria inomjordbruksdepartementet. Ds Jo 1974:10. Den källan framgår också av mininterpellation. Antagandet aU kvantiteterna ökat väsentligt gör jagredan i inierpellationen. Men del intressanta är kanske inte atl grubbla såmycket över vilken som kan vara den exakta siffran ulan mera vad man skall göraför att verkligen säkerställa omhändertagandel. Delär rikligt, som jordbruksministern säger, alt det inte finns någon lag somålägger kommunerna att ha genomfört den här utvidgningen i och med utgången avnästa år. Det gör situationen på sätt och vis mer bekymmersam -när man ser hurlilet som hänt . Risken är alltså trots allt ganska stor all mängakommuner inte har genomfört detta omhändertagande när 1980 har löpt ul. Vad mandärför frågar sig är: Vad gör egentligen regeringen för atl på olika sättstimulera utvecklingen och se lill all den målsättning som ställdesig bakom 1975 kommer atl förverkligas trots all del inte finns någon lag?Jordbruksministerns anförande är lilel väl mycket fyllt av formuleringar typen"får förutsättas". Jagställde i mitt anförande några konkrela frågor. Vilkenuppföljning har man av vad som händer i kommunerna? Vad vet man egentligen ijordbraksdepartementel om planeringslägel i kommunerna i detta fall? Deredovisningar som har gjorts under den här debatten har varit ganska svävande.Vidare frågade jag: Hardel förekommit några diskussioner mellan regeringen ochKommunförbundet om hur målsättning skall kunna förverkligas? Tillsist frågade jag: Vad gör länsstyrelsernas nalurvårdsenheter för alt pä olikasätt stimulera kommunerna att klara av omhändertagandet före utgången av är1980? Ombättre omhändertagande och återanvändning av spillolja I den här frågan liksom i de flesta andra frågor som gäller samarbetetmellan kommunerna och staten tas fortlöpande kontakter. Jag är beredd atlfortsätta dem. har i sill uttalande sagt att manföratsätter atl kommunerna klarar uppgiften . Det är minförhoppning all kommunerna skall la på sig den uppgiften. Skulle del visa sigall planeringen går för långsamt kommer vi all la kontakt med Kommunförbundetför all diskutera hur man skall fä en snabbare utveckling för au lösaproblemet. Jaglackar för den utfästelsen frän jordbruksministern. Jag är kanske liletförvånad över att den inte kom redan i interpellationssvaret, eftersom jag justefteriyste någon form av initiativ. Närvi ser vad som har hänt kan vi konstatera aUiniiialiv kan visa sig vara nödvändiga om målsättning något så närskall uppfyllas. Om den här diskussionen har bidragit till att det nu verkligenkommer au hända någonting och atl regeringen aktivt går ul för au 0/77bättre omhändertagande och återanvändning av spillolja via ochandra kanaler se till alt målsättning blir uppfylld hardel kanskeinle varit helt meningslöst att uppta kammarens lid. Överläggningenvar härmed slutad. §12 Föredrogs och hänvisades 1978/79:94 tillskatleulskottet 1978/79:155 tillnäringsutskottet 1978/79:158 lillfinansutskottet §13 vice talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 21 uppföras närmastefter samma utskotts betänkande nr 26 samt justitieutskottets betänkanden nr 26och 27 sättas sist. §14 Anmäldes och bordlades 1978/79:156 om vissapensionsfrågor, m. m. §15 Anmäldes och bordlades Redogörelse 1978/79:20Riksdagens förvaltningsslyrelses redogörelse verksamhel § 16 Anmäldes ochbordlades 1978/79:2214 av GunnarOskarson och med anledning av proposilionen 1978/79:96 om vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret 1978/79:2215 av GunnarBiörck i med anledning av propositionen 1978/79:119 om vissafrågor rörande forskning och forskarutbildning 1978/79:2216 av NilsHörberg med anledning av propositionen 1978/79:123 omriktlinjer för industripolitiken, m. m. 1978/79:2217 av BertilLidgard m.fl. 1978/79:2218 av IngridSundberg och A/f Wennerfors med anledning av talmanskonferensens skrivelse(förslag 1978/79:15) med överiämnande av betänkande om arbetsformer §17 Anmäldes och bordlades 1978/79:25 med anledning av i propositionen1978/79:100 gjorda framställningar inom verksamhetsområdesåvitt gäller m. m. och internationell samverkan jämtemotioner 1978/79:19 med anledning av propositionen1978/79:85 med förslag till Tjsdaeen den jordförvärvslag, m. m. jämte motioner 20 rnars 1979 Näringsulskottetsbetänkande Anmälan av inter- 1978/79:27 med anledning av propositionen1978/79:100 i vad avser vissa ngHation anslag inom handelsdepartementelsverksamhetsområde jämte motioner §18 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits lill kammarkansliet 1978/79:166av () till statsministern om löntagarfonder m. m.: Sysselsättningen försämras och framtidssatsningarnaförsvåras genom hotet att kollektiva fackföreningsfonder, s. k. löntagarfonder,kan komma att införas. Detta hot ökar nämligen de risker som nyinvesteringaroch förelagande är förenade med. Delprincipförslag i fondfrågan som socialdemokraterna och LO ställt sig bakom gårlängre än Meidners. I sin ursprungliga version bestod förslagel alt skapakollektiva fackföreningsfonder av tanken alt företagen åriigen skulle tvingasavsätta en viss andel - en femtedel - av sin vinst i form även särskildemission av aktier lill en central fond. har den fackliga fondsocialismengivits ytteriigare en dimension. För alt, som del heter, vidga kapitalbildningeni samhället skulle löneskatterna ökas med förslagsvis ochdessa pengar sältas in i en fackföreningsdominerad, kollektiv fond.Socialdemokraterna och LO har för sin del beslutat att fackliga fonderuppbyggda på båda dessa sätt i princip skall införas. Avflera skäl ökar dessa fondförslag de risker som förelagande och investeringar alltid är förenade med och innebär därmed au många projekt aldrig förverkligas. Del är lill atl börja med osannolikt att en kraftig ökningav löneskatterna - motsvarande ungefär 2 (X).