prot · G20934 · 1978-12-31 00:00:00 — Avfiera skäl finner jag del synnerligen angelägel med en sådan förslärkning.Många ungdomar hart, ex, ytterst begränsade kunskaperom arbetslivet och ärdärför i stort behov av hjälp och vägledning från arbetsförmedlingen. Såvälplatsförmedlingen som yrkesvägledningen behöver därför tillföras mer personal,Elt led häri är de beslut regeringen tagit om ytterligare 600aspiranter lill arbetsförmedlingarna. Dennämnda proposilionen kommer all föreläggas inom korl. Med hänsyn lilldess omfattning kan det emellertid visa sig svårt för att före åretsutgång hinna sakbehandla de olika förslagen. Jag ber attfå tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Ungefärhälften av de arbetslösa ungdomarna under är så osäkra att de inte ensvet vad för slags arbete de skall söka. De skulle behöva stöd avarbetsförmedlare, men det får de inte . Förmedlingen har inte tid. Blandinvandrarungdomarna är arbetslösheten dubbelt så hög som bland de svenskaungdomarna. En annan grupp som kommit i kläm och som har ännu störresvårigheter än tidigare att få jobb är ungdomar med olika slag av handikapp. Mendet finns lediga jobb som inte blir besatta därför alt arbetsgivarnaställer för höga krav på de arbetssökande - högre krav än som är nödvändiga medhänsyn lill arbetets art. Del finns också många arbetsgivare som inte kännertill möjlighelerna lill enskilt beredskapsarbete för ungdomar. Menarbetsförmedlingen har inte lillräckliga resurser för atl gå ut och talamed arbetsgivarna om de här .sakerna, skrivelse som sysselsätiningsulredningen lämnade , alltsåför drygt ell år sedan, till arbetsmarknadsministern sade man bl. a. följande:Problemet med ungdomsarbetslösheten är akul och visar ingen tendens tillminskning, varför del är angeläget atl arbetsförmedlingens resurser för dennagrupp uppmärksammas . Kvaliteten på den service arbetsförmedlingen ger är , skulle jagvilja påstå, sämre än den var när sysselsättnings-utredningenkom med sitt förslag. Iproposilionen om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten villearbetsmarknadsministern inle gå med på någon personalförstärkning. Men iriksdagsdebatten lovade han, precis som han erinrade om , atl komma medförslag i propositionen om arbete åt handikappade. Jag tror altäven de borgerliga riksdagsledamöterna log för givet atl del verkligen skullebli ett beslut om fler arbetsförmedlare. får vi en proposilion,men den kommer inte att kunna behandlas , och det beror inte pådess omfattning, som arbetsmarknadsministern säger här, utan på att den kommerför sent. Jagvill fråga arbetsmarknadsministern om han anser det rimligt att regeringensberedning av sysselsätlningsutredningens personalkrav har tagil . Jag är litet förvånad över de förenklingar tillåtersig göra när hon beskriver situationen på arbetsförmedlingen. Låt vara atl detfinns ungdomar som önskar längre och mer djupgående informaiion om läget påarbetsmarknaden och rådgivning i olika avseenden. Det är klart att det är pådet sättet - det har alltid varit så, även hadesin plats och sin verksamhet i . DeUa är ingentingnytt, och det är givet alt man kan önska sig mer. Men att därifrån gå över tillalt säga att de ungdomar som inte får jobb bara ställs vid sidan av, ulanrådgivning, ärett mycket långt steg, . Omåtgärder mot ungdomsarbetslös -heten illa är det inte med vårarbetsförmedling - den fungerar i de flesta avseenden bra. Detframgår av re|)lik till mig atl hon försöker hävda att delhar skett en nedrustning av arbetsmarknadsverket sedan trepartiregeringen togöver och under delta år som jag haft ansvaret för arbetsmarknadsverkelsverksamhet. Så är det inte, . Tvärtom har det blivit etttillskott av tjänster under hela 1970-ialet: en ökning med 1 800 tjänster tillarbetsmarknadsverket. Under det det senaste budgelårel skedde en ökning där med225 tjänster, vilket är mer än genomsnittet under 1970-lalet.Dessulom har vi beviljat aspiranter i två omgångar, 300 varje gång,och här ullovas nu ytterligare tjänster. Del är således en upprustning avarbetsmarknadsverket som har skett . Arbetsmarknadsministern säger atl det inte har skett någon nedrustningav arbetsförmedlingen sedan den borgerliga regeringen kom till. Nej, det härblivit fler tjänster. Men del har inte på långt när blivit fler tjänster iförhållande lill hur mänga nya människor som söker arbetsförmedlingens hjälp.Vi har en mycket hög arbetslöshet , inte minst bland ungdomarna. Vi harväldigt många ungdomar och vuxna som går i beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning och som behöver arbetsförmedlingens hjälp. Detfungerar inte bra ute på arbetsförmedlingarna . Det vet ungdomarna, ochdet vet arbetsförmedlarna själva. De är förtvivlade över sin situation. Mångaungdomar är osäkra - del sade jag tidigare, och det sade f ö. ocksåarbetsmarknadsministern - och de kanske skulle behöva gå en ALU-kurs, en kursdär arbetsförmedlarna har en stor uppgift som vägledare och handledare. Men hurär läget i det avseendet? Jo, de ungdomar som behöver gå en sådan kursfår vänta två de kommer in. Är man invandrare och bor iSlockholm får man stå i kö för alt komma in på en sådan kurs,bl, a, därför att det finns för få arbetsförmedlare. Arbetsmarknadsministernsvarade inte på min fråga om han tycker att det är rimligt atl det skall ta eltär att bereda ett ärende av det här slaget. Tyvärr är inte delta det endaexemplet på att åtgärder för att motverka ungdomsarbetslösheten inte kommertill stånd. Vi framförde en lång rad förslag till åtgärder, och vi harupprepat dem . Den motion som vi lade fram när riksdagsarbetelbörjade och som bl, a. tog upp frågan om en resursförstärkning förarbetsförmedlingarna har vi ännu inte fått behandlad av - denborgeriiga majoriteten har sett lill alt behandlingen av den har uppskjutits.De förslag arbetsmarknadsministern nu skall lägga fram kommer inte heller attkunna behandlas , utan de kommer alt tas upp först . Jag ber än en gängarbetsmarknadsministern svara pä min fråga. Min repliktid räckte inte lill för alt besvara frågai milt förra anförande. Jag skall därför ta upp den . Detär inle något unikt alt ett utredningsarbete behöver behandlas iremissinstanser och inom regeringens kansli under elt år, innan man kanförelägga förslag. Jag skulle vilja säga alt är en ganska kortberedningstid i förhållande till vad många utredningars förslag kräver. Delär visseriigen riktigt alt jag hade hoppats kunna påskynda detta arbete så alttiden kunnat förkortas med någon eller och så atl hadekunnat besluta i frågan under hösien, men det har inträffat poliliska händelserunder hösien som är väl medveten om. Jag tror därför att detär väl motiverat med ett par veckors försening, när en ny regering har tagitöver ansvaret. Delviktiga är dock att den här resursförstärkningen sker. Jag skulle i detsammanhanget vilja påstå alt det är en ganska unik företeelse att regeringenunder löpande verksamhetsår beslutar tillsälta nya aspiranltjänster i tväomgångar och dessutom lägger fram förslag om fasta tjänster i en omfattning somjag skall redovisa. Omåtgärder mot ungdomsarbetslös heten 1 ANNA-GRETALEIJON (s); Arbetsmarknadsministern lalar om att det hänt saker under hösien närdet gäller den politiska silualionen i , Ja vissl! Menarbetsmarknadsministern hade elt utmärkt tillfälle att ge arbetsförmedlingarnadessa förstärkningar så att förmedlingarna kunnat ägna mer tid åt ungdomarnaredan i våras, när arbetsmarknadsministern lade fram sina förslag på gmndval avsysselsätlningsutredningens skrivelse om just åtgärder molungdomsarbetslösheten. Det gjorde han inte, utan då hänvisade han lill att delganska skulle komma ett förslag om arbete åt de handikappadeoch alt dessa frågor skulle las upp i del sammanhanget. Det är väldigi beklagligt atl åtgärder för attmotverka ungdomsarbetslösheten - inte bara den ålgärd som diskuteras, utanockså många andra -fördröjs på detta sätt. Vi kan tyvärr konstatera atl mångaungdomar har gått arbetslösa i onödan genom denna passivitet. Det är allvariiglatt unga människor inte kan fö arbele när de slutat skolan. Det finns en riskför att ungdomarna i tappar förtroendet inle bara för osspolitiker utan för hela samhället när det gäller möjligheterna att ge dem detsom de främst begär, nämligen rätten atl fä arbeta. Man kan få intrycket atl man med de storstilade förslag som Anna-GretaLeijon lalar om skulle ha fått en lösning pä alla problem och att vi inleskulle ha haft några arbetslösa ungdomar under hösien, men förslagen innebärfakiiski i det här avseendet att arbetsmarknadsverket skulle ha förstärkts med150 tjänster. Låt mig dä påminna om atl det tillkommit 300aspiranltjänster inom verket i två omgångar. Ytterligare 600 personer har medandra ord tillförts verket. En betydande förstärkning har således skett under denperiod lalar om. Jagvill också påminna om att del knappast någonsin harsatsals så stora resurser på att hjälpa ungdomarna på arbetsmarknaden somunder trepartiregeringens tid. talar om ungdomarnas eländiga situation lycker jag också alljag vill påminna henne om atl det faktiskt var betydligt eländigare under dentid då hon själv hade ansvaret för arbetsmarknadspolitiken.Ungdomsarbetslösheten var betydligt större 1971 och 1972 än . ANNA-GRETALEIJON (s): Man kan ju skämta. stod tidigare och talade om sina åtta månadersom arbetsmarknadsminister. Del var det enda han var ansvarig för. Jag vet inteomjag skall tolka det som atl tror atl jag har varit med så länge ide politiska sammanhangen alt jag var arbelsmarknadsminister 1971 och 1972, Såförhåller del sig faktiskt inte. Sedanförsökte arbetsmarknadsministern förringa de krav som vi har ställt. Jag villbara påminna om atl vi hälsade beslutet om aspiranterna med tacksamhet. Men deträcker inte med aspiranter. Arbetsförmedlingen behöver också tjänster, ochdetta inle av några byråkratiskäl. har i flera omgångarkrävt de här tjänsterna utan alt ha fött dem. Det har inte tidigare satsats så storaresurser på ungdomarna som under den här regeringens tid, säger arbetsmarknadsministern.Icke desto mindre går väldigi många ungdomar arbetslösa, och vi har ungdomar iberedskapsarbeten utan möjlighet till handledning och fortsatt sysselsättning.Det är ingen bra situation, arbetsmarknadsministern, och passiviteten på det härområdei har medverkat lill alt försvåra problemen. Jag bestrider pä del kraftigaste atl det varit någon passivitet. Hurkan man kalla della att göra större insaiser för ungdomarna än någon gångtidigare för passivitet? Det är orimligt, , Jag tycker intealt det finns skäl alt upprepa sådana beskyllningar. Närdet gäller tjänsteiilldelningen harjag redovisat vad som hänt , och jaghar också talat om vad som kommer. Verket får alltså ett antal nya tjänster,och förslag läggs fram före budgetpropositionen, vilket i och för sig är enganska unik händelse. Givetvishar vi vidtagit inte bara traditionella åtgärder för atl hjälpa de ungdomar somhaft del svårt under den långa lågkonjunkturen och med de strukturproblem viupplevt. Vi harockså försökt alt förnya arbetsmarknadspolitiken med avseendepå konjunkturutvecklingen. Får jag erinra om exempelvis beredskapsarbetenasomläggning, nyrekryleringsbidrag och en hel del andra åtgärder - kanske framförallt det som är på väg i fråga om övergången från skola lill arbetsliv, därdet gäller alt finna bäUre former för att hjälpa ungdomarna in påarbetsmarknaden. Det är naturligtvis bra all det blir enpersonalförstärkning vid arbetsförmedlingen, men det skulle ha behövts långttidigare. Närdet sedan gäller satsningen på arbetsmarknadspolitiska åtgärder är denna nödvändig,men det är självklart, att om en regering för en ekonomisk politik som intesätter sysselsäuningen främst, kommer detta i sin tur att kräva myckel slorasatsningar pä arbetsmarknadspolitiken. Vi har talat om ungdomsarbelslöshelen väldigt och harkommit med en rad olika förslag. Vi anser att de här problemen är allvarliga,och därför har vi försökt atl konkret utforma åtgärder, som vi tror och vetskall minska ungdomsarbetslösheten. Tyvärr har vi mycket sällan mötts av någon allvarligvilja alt diskulera detta i sak, vilket jag djupt beklagar. 0/77åtgärderför att skapa tillfredsställande lokaler vid arbetsförmedlingarna Överläggningenvar härmed slutad. §14 Om åtgärder för att skapa tillfredsställande lokaler vid arbetsförmedlingarna Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara Lennan () anmälda fråga, 1978/79:121,och anförde; har frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer atlvidta i syfte att skapa tillfredsställande lokaler vid arbetsförmedlingarna. Regeringenfastställer för varje budgetår en medelsram inom vilken utgifterna förnyanskaffning och förhyrning av lokaler tjll arbetsförmedlingarna skallhållas. AMS fastställer sedan - efter kontakter med de olikalänsarbetsnämnderna - vilka lokaler som skall innefattas i denna ram. Den medelsram som skall gälla för nästa budgetårbehandlas f n, i budgetarbetet, och AMS kommeri likhet attsjälv fö prioritera arbetsförmedlingarnas olika lokalbehov inom ramen. Jag ber atl fåtacka arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga, även om det bara var enredogörelse för behandlingsordningen i dessa ärenden. Man kan dessutom fråga omdet är regeringen som varje budgetår fastställer medelsramen - det är välriksdagen som gör det pä förslag av regeringen. Men det rör sig troligen här omett förbiseende från arbetsmarknadsministern. Dennafråga sammanhänger myckel nära med den närmast föregående, som gälldeungdomsarbetslösheten. Om man, som arbetsmarknadsministern sade, inrättar ca600 nya tjänster , måste innehavarna av dessa också få en stol altsitta på när de utför sitt jobb ute på arbeisförmedling- 0/77åtgärderför att skapa tillfredsställande lokaler vid arbetsförmedlingarna Arbetsmarknadsstyrelsenhar i sina framställningar bl. pekat på de slora bristerna ilokalsituationen inle minst i de delar av landet som jag pekar pä i min frågaoch som utgör min hemtrakt. Del förekommer t. o. m. alt man får sitta ikällaren och arbeta på vissa förmedlingskonlor. Pä en del kontor delar tvätjänstemän på samma rum, trots alt de ofta har behov av att resonera enskiltmed arbetssökande, exempelvis ungdomar, föralt få möjlighel lill den kontaktsom egentligen behövs. Delframstår mot denna bakgrund som ganska underligt atl man diskuterar inrättandeav nya tjänster vid arbetsförmedlingarna. Även om detla i och för sig ärvällovligt måste ju de människor som skall arbeta med dessa viktiga ochallvarliga frågor också få en möjlighel atl fullfölja sitt arbele på ettrikligt säll. Det får de ju inte i den situation som råder i stora delarav landet. Somarbetsmarknadsministern säger i sitt svar skall AMS ange hur mycket pengararbetsmarknadsverket behöver för sin verksamhel, och myndigheten har ocksåtidigare krävt och begär inte minst i sin anslagsframställning för näslabudgetär en ökning av medlen för de här aktuella ändamålen för all fåtillfredsställande möjligheter au arbeta. Jag vill därför än en gång framställaföljande fråga: Kommer regeringen i samband med atl den nu skall tillföraarbetsförmedlingarna ell antal aspiranter alt undersöka vilka möjligheter somfinns att placera dem i lokaler som medger all de kan fullfölja sinaarbetsuppgifter på ett tillfredsställande sätt? är den grundläggandefrågeställningen, och på den punkten harjag inle fåll något svar. Självfallel kommer arbetsmarknadsverket alt gå igenom lokalbehovet ochundersöka framför alll var man behöver förstärka resurserna i detla avseende.Sä sker också regelbundet . Låtmig bara erinra om vad som redovisas i AMSverksamhetsberättelse frän 1977/78, nämligen att 26 nya förmedlingskonlor underdet budgetåret fiytiade lill nya lokaler, atl 22 kontor har fått utökadkontorsyta genom förhyrningar i anslutning till befintliga lokaler och alt ca27 kontor har fåll olika inredningsarbeten utförda. Sammantaget har alltså ca75 av loiall ungefär 240 förmedlingskonlor fått förbättrade lokalförhållanden.Det innebär, , an vart tredje kontor har föll någon form avlokalförbätlring under förra budgetåret. Det pågår alltså även i det här avseendet enupprustning av verkets möjligheter alt fungera på bästa sätt. Jag skall inte gåin pä någon redovisning av läget vid de enskilda kontoren. Jag vill bara sägaalt den princip vi lidigare har tillämpat, nämligen att verket självt avgörfördelningen av pengar som beviljas, bör få råda. Jag vill än en gång påminnaLennart om all vart tredje kontor i landet fått en uppmsining. Herrialman!Del är väl riktigt att vart tredje kontor har föll en upprustning, men kvarstår fortfarande del fakium alt på många håll i landei är arbelsförmedlarna i enolidlig siluation, sonV gör alt de inte kan lösa sina arbetsuppgifter på ettför de människor som har behov av koniakl med arbetsförmedlare riktigt sätt. Kvarstår också det faktum alt AMS har begärt mer medel för all kunna klara de häruppgifterna ute på de olika arbeisförmedlingskonioren. Därför vill jag frågaarbetsmarknadsministern - det här är saker som hänger ihop med varandra, och pådelta sätt kan del skapas jobb inle minst för byggnadsarbelare i utsatta delarav landet - om han kommer atl medverka till att man i det kommande arbetettillmötesgår de krav som AMS ställer. 0/77Svenska Tobaks AB:s försäljningsverksamhet Vad gäller del materiella innehållet i budgetpropositionen, så avserjag inte att säga något om detla. Det fär anslå till en senare debatt, Överiäggningenvar härmed slutad. §15 Om Svenska Tobaks ABrs försäljningsverksamhet Industriministern erhöll ordet förattbesvara/l/j/7a () anmälda fråga, 1978/79:120, tillsocialminislern, och anförde; har frågat statsrådet om hon anser detönskvärt att engagerar sig i försäljning av utländskt snaskmed hänsyn till andra samhällsorgans strävanden atl förbättra folkhälsa ochtandvård. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall besvara frågan. Enliglvad jag inhämtat säljer tre sorters choklad som importerasfrän . Av bolagets totala omsättning på 979 milj. kr. utgörförsäljningen av dessa produkter en ringadel. Tobaksbolaget uppgeratt dessaprodukter skulle ha saluförts på den svenska marknaden även om bolaget intehade engagerat sig i försäljningen. Jagvill framhålla atl jag inte har någon formell möjlighel att ingripa mot beslutav styrelserna i de statsägda bolagen. Jagvill i detla sammanhang också erinra om all förebyggande åtgärder ägnas storuppmärksamhel i utbildningen av tandläkare och annan tandvårdspersonal. Enomfattande information om möjlighelerna att förebygga tandsjukdomar av olikaslag lämnas av personalen inom både folktandvården och den privala tandvärdensamt av statliga organ och frivilliga organisationer. Jag kan försäkra AnnaEliasson atl regeringen lägger stor vikt vid att denna verksamhel fortsätteroch vidareutvecklas. 7 protokoll 1978/79:33-34 0/77Svenska Tobaks AB:s jörsälj-ningsverksamhet Jag ber alt få lacka induslriminislern för svarei, även om det inteinnehöll något närmare besked om hur regeringen bedömer Tobaksbolagelsengagemang ur hälso- och sjukvårdspolitisk synpunkt. Del var för atl fåbelysning av just den frågan som jag vände mig till slalsrådel regeringen anser det vikligt med utbildning och informaiion för atlförebygga tandsjukdomar är bra, men har inget direkl med Tobaksbolagetsagerande att göra. Närnu industriministern övertagit frågan, så vågar jag ändå hoppas atlindustriministern är beredd all ge ell klarare besked på den här punkten. Anserregeringen det önskvärt alt Tobaksbolaget nu satsar hårt på au sälja utländsktsnask, med lanke pä andra samhällsorgans insatser för att förbättra folkhälsaoch tandvård? Allsnaskbranschen är iniressani förslår man när man lar del av de uppgiflersomtidningen ger i sin godisskola, som den kallas, där man nu hunnitlill lektion nr 4. Syftet är, som tidningen uttrycker del, att "skapastörre inlresse för en vikiig varugrupp" hos detaljisterna och alt"tala om all godiset är lönsamt". Läsarna får veta bl. a. atlbrutlovinslen för choklad och konfeklyrer ligger på . Varje svenskkonsumerar genomsnittligt nära snask . Det är mer än genomsnitteti . Snaskfabrikanterna har med sina slora pengar lill marknadsföring ochaktiviteter i handeln alldeles särskilda möjligheter att få butikerna att satsapå försäljning av snask framför nyttigare produkter. Snaskei betraktas i höggrad som impulsvaror. Varförhar då Tobaksbolaget satsat hårt på snaskförsäljning? Är svarei så enkelt, ochcyniski, all snaskei är dagligvaruhandelns lönsammaste produktgrupp och atlTobaksbolaget vill slimulera snaskkomsumtionen för alt tjäna mer pengar närmänniskor börjat ta varningarna om tobakens hälsorisker på allvar och skär nersina köp av tobaksvaror? Iprincip vill jag inte utesluta atl del kan finnas skäl för ett samhälleligtengagemang i snaskbranschen. Skälen i della fall är dock svåra att hitta ellerobefintliga. Och det väcker åtskilliga frågor all ett statligt förelag somsysslar med tobaksvaror kastat sig in i snaskbranschen jusl . Några teckenpå att sociala eller hälsovårdspoliliska motiv ligger bakom Tobaksbolagelsengagemang harjag inle kunnat se. Eller är kanske avsikten altTobaksbolaget, i likhel med vad man gör med sina andra varor, på frivillig vägkommer att förse snaskei med varningslappar i syfte atl begränsa konsumtionen? Ävenur andra synpunkter har mänga människor ställt sig frågande till Tobaksbolagetssnaskdrive. Vilka skäl kan finnas att öka andelen imponerat snask genomsamarbeie med världens största snasktillverkare? Jag föreställer mig altindustriministern principiellt anser alt om snask skall försäljas här i landet,kan det också med fördel tillverkas i landei. Det har inle heller sammanegaiiva effekler på vår handelsbalans. Jag vet inte varpå grundar uppgiften om en massivsatsning på snaskförsäljning. Den stämmer inte med de uppgifter jag har fått, Ifallet Tobaksbolagets försäljning av utländskt snask - del ärju del som AnnaEliasson talar om i sin fråga - rör det sig om mindre än 1 96 av omsättningen. Mittväsentliga svar är alt jag inte har, och att inte heller regeringen har, någonformell möjlighel atl ingripa i de statliga bolagens dispositioner. Del ansvarsom ägaren-staten har för dessa företags handlande utövas av dé tillsattastyrelserna, I konsekvens med denna syn avser jag icke att härgöra någotuttalande om Tobaksbolagets verksamhel i det här avseendet. ANNAELIASSON (c); Jag beklagar alt industriministern inle anser sig beredd all göranågot mer allmänt uttalande. Del är inte förvånande alt man pä regeringshällsäger atl man inte formelll har möjlighel alt ingripa mot de beslut som fattasi de statliga företagens styrelser, men vad jag här har efterlyst är denallmänna syn man har på ett ökat statlig engagemang i snaskbranschen genomTobaksbolaget, Det ärju både en hälsovårdspolitisk och en induslripolitiskfråga, som jag anser är av viss vikt. Närjag i min fråga och mitt inlägg här har talat om en massiv satsning är delklart alt den i relation lill Tobaksbolagets övriga verksamhel inle ter sigsärskilt överväldigande, Somjag försökte framhålla i mitt förra inlägg måsteman emellertid se det i sammanhang med snaskbranschens storlek över huvud lagetoch de miljarder som går till inköp av snask här i landet. Vill man hanågon uppgift om hur stora satsningarna har varit i inledningsskedet, kan mangå till del stora varuhus som befinner sig i omedelbar närhet av det här husetoch finna att de enligt uppgift under den som de arbetade medTobaksbolagets produkier av dem sålde varor för bortåt . Vad jag sagtbygger i huvudsak på pressuppgifter. Av alll alt döma är det fråga om en massivsatsning. Jag ställer mig myckel skeptisk till Tobaksbolagets engagemang påområdet. Överläggningenvar härmed slutad. § 16 Omstatsbidragssystemet för StatsrådetBIRGIT erhöll ordet för atl besvara () den 7november anmälda fråga, 1978/79:95, och anförde: har frågat mig vilka omedelbara äigärder jag avseratl vidta för atl undanröja bristerna i det nya statsbidragssystemet förgrundskolan. Detnya statsbidraget lill kostnader för driften avgrundskolan utgår bl, a. i formav basresurser, förstärkningsresurser och tilläggsbidrag.