prot · G20939 · 1978-12-31 00:00:00 — Del hadealltså frän formell synpunkt gäll alldeles utmärkt all göra ett uttalande frånriksdagens sida, som i så fall och naturligtvis ocksåriksdagens lönedelegation hade haft all beakta och rätta sig efter. Men det harulskotlet alliså av någon anledning inle velal göra, och man har skyllt på 178 orikliga formella skäl. Vpkhar också krävt, som elt led för au aktivt bekämpa kvinnodiskrimineringen, atlman skall göra kvinnornas historia och den samhälleliga jämställdhetsproblematikentill elt särskilt ämne vid landeis högskolor. Inte heller med anledning avdella krav har arbetsmarknadsutskottet funnit att man behöver göra eller uttalanågonting positivt. Utskottet har bara hänvisat lill det som redan förekommit pådetta område. Och man lycks i utskottet helt förbise konsekvenserna av vad mansjälv för fram, att del bara är vid två högskolor som del över huvud lagetförekommer undervisning i ämneskurser som har denna direkia anknytning tillkvinnoproblemaliken. Vid de övriga förekommer della alltså inle, och det hade ioch för sig varil en anledning lill atl ta initiativ. Sedanär situationen ingenstans, inte vid någon högskola, ännu sådan allkvinnoproblematiken har ett egentligt högskoleämnes ställning. Därmed saknas deinstitutionella resursersom krävs föratt bevaka en ämnes speciellafrågeställningar, ta initiativ och genomföra forskning saml lägga uppundervisningen på effektivt sätt. Också med anledning av della hade del behövtsvad man kan kalla en ordentlig påkörare, men det har utskottet inte utnyttjattillfället lill. Såhar vpk också tagil upp frågan om hur man behandlar kvinnofrigörelsen och denproblematik som därtill hör inom . Det är en central fråga därföratt man alltmer uppmärksammas på hur tidigt fördomar och diskriminatoriskasynsätt grundläggs hos unga människor. De grundläggs i den tidiga barndomen,och det är självklart att därvidlag har en mycket central uppgift iall aktivt bekämpa dem, verka för deras upplösande. Inteheller här har utskottet funnit någon som helst anledning all göra något ellerbegära något hos regeringen eller andra myndigheler. När del gällerden nyaläroplan för som skall presenteras hänvisar utskottetbara till att kvinnofrågan då, som del heter, kan väntas bli uppmärksammad idiskussionen kring denna läroplan. Detär verkligen atl ha blygsammast länkbara målsättning. Man kan inle säga mindre,om man över huvud taget vill säga någonling. Nästa steg är att inte säga någotalls. Del finns ingenting som helst konkret i atl påstå atl någonting väntasbli uppmärksammat i en diskussion. Det är del snålast möjliga medgivande manöver huvud tagel kan göra. Ändå gällerdet äigärder för all förbäiirasituationen för hälften av landets medborgare. Utskottetgår inte in på del intrikata problemet på vilket sätt kvinnofrågan las upp.Utskoitei hänvisar till atl den kan las upp vid studiedagar och att så i vissafall faktiskt också har skett. Del är verkligen ingenling all skryta över. Detvore verkligen märkligt om den över huvud tagel inte skulle ha tagits upp. Dethade varit förvånansvärt. Man intresserar sig inle för del som i praktiken ärväldigt vikligt både när det gäller lärarnas fortbildning och när det gällerskolarbetet och eleverna, nämligen på vilket sätt kvinnofrågan las upp. Såsom har framkommit underdebatterna här i kammaren och även i den Nr 39 offenlliga diskussionen i övrigt har olika politiska riktningar, inteminst den mansdomineradepoliliska partier och organ, högst säregna uppfattningarom ' '''innebär an aktivt ta upp de kvinnopoliiiska frågorna. vikligt atlriksdagen bevakar vad som verkligen förekommer i de samman- Jämställdhetsfråeor '" ' " inomskolområdet lar upp kvinnofrigörelsen och diskrimineringen mol kvinnor. Oftalas dessa frågor upp på ett fullkomligt snett och felaktigt säll, som iverkligheten befäster fördomarna. Del finns många exempel på della. Vi har jusldiskuterat ett exempel där meningarna bryts, nämligen det alllmer utbreddadeltidsarbetet lill vilket i huvudsak kvinnor hänvisas. Hur skall man lolkadella i ljuset av atl man skall främja kvinnofrigörelsen? Del finns ju de sompå fullt allvar gör gällande - stora poliliska partier pä högerkanlen -alldeliidsarbeie är bra och inle pä något sätt verkar diskriminerande. Andra görgällande motsatsen. Jag har inte i något sammanhang sett att den problematikenlas upp inom ramen för fortbildning eller skolarbete. Vivet alt högerledaren här i landei, en politiskt opinionsmässigt rättinflytelserik herre, har delgivit mänskligheten sin uppfattning att kvinnornainte bara fysiskt ulan även psykiskl konsvitulionellt är olika männen. Del ärinle utan atl man har märkt all delta yttrande haft en viss verkan pä detmoderata kvinnoförbundels sätt alt driva kvinnopoliiiska frågor. Eftersom manvet all del finns en rad sädana här försåtliga reaktionära uppfattningar, måsteman vara betydligt mer uppmärksam än arbetsmarknadstJtskotlei och riksdagenhittills har varit på vad innehållet är i de sammanhang där kvinnopolitiskafrågor las upp inom skolsektorn. Lälmig peka på yllerligare ett exempel, nämligen sexualundervisningen. Jag haraldrig sett någon enda lärobok använd i den svenska skolan, som intepresenterar sexuella relationer, sexualitetens funktion och plats och t. o. m.sexualaklen annat än på elt utpräglat maskulinl och traditionellt sätt. Denpresentationen står i grov oöverensstämmelse med de resultat av omfatlandesexualvetenskapliga undersökningar som ganska har presenterats. Detgäller alt intressera sig litet grand för den poliliska tendensen när delgäller de sammanhang och de material där de kvinnopoliiiska frågorna las upp. Dellåter säga sig all kvinnopolitiska frågeställningar las upp i en rad sammanhanginom skolan, men om de las upp pä elt säll som befäster fördomarna, då har viju inle alls levt upp här från sida till det syfte som vi så mångagånger har proklamerat, nämligen au bekämpa diskriminering. Då har vi i självaverkei genom vår initiativlöshet och slapphet bidragit lill att befästafördomarna, under sken av all vi har gjort någonling positivt. Del kannaiuriigivis inte godtas. Detkanske mest bedrövliga i utskoltsbetänkandet är den punkl som rör vpk;s krav påatl man i samband med utbildningen av yrkesvägledare skall ge dem särskilt iuppgift all bekämpa den enorma snedvridenhet närdet gäller yrkespreferenser ochyrkesval som vi har kunnat konstatera. Där har uiskoilel en verkligt säregenuppfattning. Utskottet redovisarsiffror, som på ett väldigt effektivt säll bekräftar hur snedvriden situationen är.Dä lycker jag att vanlig logik skulle kräva atl slutsatsen skulle bli att moldet här måsle man göra någonling. Men se, där har utskotlet i sin högre visdomdragit den hell motsatta slutsatsen, nämligen alt man inte behöver göranågonling. Utskottet har förutsatt all yrkesvägledningen framgent kommer atlfungera på ell sådant säll att mönstret bryts. Menom det nu inle har brutits , vad finns det då för anledning attsäga all passivitet skulle medföra att det kommer att ändras i framliden? Detaren fullständigt halsbrytande logik i utskottets resonemang. Nej, utskottethar inte velat göra någonling. Man har velat avfärda saken. Man är inleintresserad, och då tyckerjag atl man kunde säga det rent ut i stället för altkomma med logiska orimligheter. Enav slutsatserna av redovisningen skulle ju f ö. också bli atl det måste finnasnågonting i den svenska skolan som befäster den nuvarande yrkesuppdelningeneller i varie fall förhindrar alt den modifieras. Del borde ha föranlett slutsatsenall man på del skolpolitiska området skulle ha ställt andra krav än vadutskottet här har tänkt sig all göra. Meninle ens den enorma snedvridenheien har kunnat förmå utskotlet till något annatän atl avfärda frågeslällningen och åvägabringa en situation där vi alltsåskall gå härifrån ulan atl har fattat något som helst konkret beslutför att föra kvinnofrigörelsen framåt, för att aktivt bekämpa kvinnodiskrimineringen. Slutligenhar vpk ytteriigare en motion, nr 1353, som begär an 20 milj. kr. av statligamedel skall slällas lill förfogande för inrällande av s. k. kvinnocenira. Jagbehöver inte här plädera utföriigt för betydelsen av dessa centra. De talar försig själva. De finns redan, om också i ett litet antal. Det är allmäntomvittnat vad de betyder som samlingspunkter för kvinnor, som tillfiykt undankontaktlöshet och oförståelse, som centra för poliliska aktioner gentemot olikautslag av samhällelig och privat diskriminering. Delhade väl varit en akt av god vilja, som åtminstone hade givit någon positiveftersmak av den här debatlen, ifall hade beslutat atl ställa dessa20 milj. kr. - en summa som i budgetsammanhang knappt ens är felräkningspengar- lill förfogande, sä atl de som arbeiar på alt bygga upp kvinnocentra i olikakommuner i landei visste alt del finns pengar, att brist på ekonomiska medelinte behöver hindra dem. Jag tror all del hade varit en vikiig pådrivandefaktor, men inte ens denna lilla faktor är utskottet berett att levandegöra. Sammanfattningsvis,herr lalman, tycker jag atl ulskollels allmänna attityd är illavarslande. Skalldet gå så slött och sä långsamt lill med kvinnofrigörelsen i del här landei, dälär vi fö vänla . Då lär vi fö vänla på en stor ochgenomgripande samhällsomvälvning innan denna fråga över huvud tagel kommer pådagordningen på ett aktivt sätt. Vihar inte i vpk den dubbelmoralistiska stilen alt vi talar högtidligt om hurviktigt det äralt bekämpa diskriminering mot kvinnorna och sedan i handlingvisar en sådan attityd som utskottet har gjort när det inte är berett atl göranågonting, inle la upp någon punkl på ett positivt sätt. Del vi lalar förförsöker vi också kämpa för och genomföra, överallt där vi har en sådan grad av Nr 39 infiytande och makt atl vårt arbete kan leda lill praktiska resultat. Torsdaeen den 'konsekvens med det, herr talman, yrkar jag bifall till vpk-molionerna Jämställdhetsfrågor (); Deltidsarbetet har kommit alt tilldra sig stor uppmärksamhel i delbelänkande från arbeismarknadsulskotiel som kammaren har atl ta ställning lilli dag. Frågan är inte heller ny för kammaren. Deltidsarbeiei har ökat myckelkraftigt . I stort sett hela sysselsättningsökningen under1970-talet har beställ av en ökning av deltidsarbetet, och del är kvinnorna somstått för den ökningen. Kvinnorna utgör av de deltidsarbetande. Ca 4596 av alla förvärvsarbetande kvinnor har deltid. Deltidsarbetethar varil av stor betydelse för att underiätta för hemarbetande kvinnor altträda ul i förvärvslivet. Sett ur denna synvinkel är deltidsarbetet någotpositivt. Mendet finns också risker förknippade med del ökade deltidsarbetet, risker urjämställdhetssynpunkl. Dessa frågor aktualiseras i ensocialdemokratisk motion och i en molion från vpk. Utskottetdelar motionärernas uppfattning atl deltidssysselsältning inte för vara enarbetsmarknad med särvillkor. Utskottet konstaterar att deltidsarbetet utredsbåde inom arbetslivscentrum och inom delegationen för arbetstidsfrågor (DELFA).Medel har också avsatts för en informationskampanj om deltidsarbetets mål,medel och problem. Kampanjen arrangeras av jämställdhelskommittén och AMSgemensamt. Den kommer att omfatta hela landet och bl. a. gälla sociala förmånervid deltidsarbete. arrangerade också för några veckorsedan en uppmärksammad konferens om deltidsfrågorna. Enfråga som motionärerna tar upp gäller skyldigheten för arbetsgivare att erbjudasina redan anställda deltidsarbelare mer arbete innan man nyrekry-terarpersonal. Denna fråga finns redan som en del av anställningsskydds-kommitténsuppdrag. Utskottet förutsätter för sin del aU frågan tas upp utan dröjsmål. Vpkyrkar att arbetsgivare inle skall ha rätt alt anställa personal med kortarearbetstid än . I likhet avvisar utskottettanken om lagstiftning om viss minimiarbetslid. Atl notera i detta sammanhangär att det är den långa deltiden, dvs. den , som framför alllökal . Vpk-motioneninnehåller en lång rad yrkanden som behandlas i utskoltsbetänkandet. Jag skallhär endast beröra ett område, skolan. Skolanär ett vikligt område när det gäller atl främja jämställdheten.Jämslälldhetskommitlén prioriterar skolan högt och arbetar med flera aspekterav skolans verksamhel. senast har kommittén beslutat om ett projekt - enjämställd skola. Ett experimentellt utvecklingsarbete skall bedrivas i en skolai samverkan mellan lärare, elever och föräldrar. Även i dagens svåra arbetsmarknadsläge finns del något 182 glädjande att notera ur jämställdhetssynpunkl.Kvinnorna har i den här lågkonjunkturen inte gjortvad de alltid tvingats lill i tidigare lågkonjunkturer -de har inle lämnatarbetsmarknaden. Kvinnorna finns kvar pä arbetsmarknaden, och de ökar både iantal och i andel. Mellan tredje kvartalet 1977 och tredje kvartalet 1978 harkvinnornas sysselsättning ökat med 40 000. Rätten och möjligheterna tillförvärvsarbete är en av de viktigaste grunderna för jämställdhet mellan kvinnoroch män. Såett par ord om vpk:s motion om kvinnocentra! Den väckte en diskussion iutskottet. Vi tyckte alt det här aren väldigt intressant fråga. Vi redovisadealla en mycket positiv inställning till motionen, och förklaringen till vårskrivning är alt del är alldeles uppenbart atl frågan är på gång i de olikakommunla organen. Del har väckts en motion i somnu är ute på remiss, och den allmänna inställningen lill att det måste bli ettkvinnohus också i Slockholm är positiv. Vi kunde inte se att det i dagens lägefanns anledning att besluta om statliga anslag. Vi ville avvakta ytteriigareerfarenheter av verksamhetens ulveckling. Med det anförda ber jag atl fö yrka bifall lill arbetsmarknadsutskoltelshemställan i belänkandel 1978/79:12. (vpk): Det varju ett ganska vagt och undvikande anförande som afUgglas höll på utskottets vägnar, och hon undvek sorgfälligt alt gå in på meraav den konkreta verklighet som jag ställde i blixtbelysning genom att anföranågra exempel. Det gällde bl. a. skolans värld, där det just är - och där jagockså väntade att skulle göra någon kommentar - såoroväckande att så lilet händer. Ävennär då äntligen de kvinnopolitiska frågorna tas upp, så las de alltså upp påelt felaktigt och fördomsfullt sätt. Medtanke på att utskotlet torde vela hur fariig och försåtlig denna fråga är bordeutskottet inte nöja sig med att avfärda vpk-motionen med atl säga att utskottetförutsätter alt de kvinnopoliiiska frågorna kommeratt las upp inom skolan, dekommeratt finnas med i diskussionen osv. Hur finns de med? På basis av vilkavärderingar och utifrån vilka förutsättningar finns de med? Del ärdeila frågangäller, om nuen politisk instans som verkligen skall vara med ochpåverka ulvecklingen, så alt vi inte för samma situation som präglatundervisningen i det här landet sä länge den har funnits till, nämligen all manvisserligen från lid till annan och i olika sammanhang har tagit uppkvinnopolitiska frågor och gjort del i ökad utsträckning men på ettfördomsfullt, snett och felaktigt säll. Man har förtigit en mängd viktiga ling,och man har presenterat andra ling uiifrån klart reaktionära eller fördomsfulladiskriminatoriska värderingar. Jag nämnde några exempel på det. Jagskulle vilja fråga rakt ut; en olillfredsställelse över all i en så viktig fråga - som berör hälftenav detta lands medborgare, som berör inle bara hälften av de medborgare somlever nu utan i lika hög grad hälften av de medborgare som kommer atl leva inäsla generation och generationen därefter - tillhöra ett utskott som trots attdet väckts sex molioner om kvinnopolitik inte är i stånd Nr 39 att ta ett enda initiativ, fatta ett enda posilivt beslut? Vi skallalltså gä härifrån Torsdaeenden ' " ''" "' '" någonting annat än all hademonstrerat en välvilja i ""yckta ord, en välvilja som saknar all praktisk betydelse därför attden ju i självaverket skärper den känsla som ett växande antal kvinnor ute i Jämställdhetsfråsor samhället måsle fö inför depoliliska instanserna här i landet, nämligen all dessa instanser inte ärtrovärdiga. De talar om en sak, men så fort de ställs mol väggen och del ärfråga om atl ta ett enda aldrig så litel praktiskt initiativ eller beslut inomen aldrig så liten sektor av samhället, då är alla uiskolisledamöier och helauiskoilskansliet sysselsatta med att hitta argument för atl man inte skall göradel. Del ger en beklämmande bild, och inlägg här somförsvar för utskottet med dess många undvikanden av centrala ochkontroversiella frågor bidrar till den beklämmande bilden. Slutligentill moiionen om pengar till kvinnocenira. Vi vei alla att den slorasvårigheten i det sammanhanget är just ekonomin. Del är inte mycket pengar somkrävs, men de grupper som sätter i gång kvinnocentra lillhör inle de grupper isamhällel som har pengar. De har mindre pengar än de flesta, del är detnormala. Därför är naturligtvis slödel från del allmänna och framför alll fränstaten - inle minst på grund av den kcmkreia uppmuntran som en positiv attitydger - av central belydelse. Vivei all under den ekonomiska krisen har kommunernas ekonomi försämrats, och delär ett stort problem. Del prutas ganska hårt och ibland hänsynslöst i dekommunala budgetarna. Man kan hysa grundade farhågor för alt en så pass nyverksamhel som kvinnocenira kommer alt fö kämpa länge innan den kan fö ettadekvat stöd frän kommunerna. Därför hade del varil av stor belydelse om manfrån statens sida redan nu ställt en fond med detta blygsamma belopp - 20 milj.kr. - till förfogande. Del hade varit en uppmaning lill kommunerna altpriorilera på ell annat säll än man kan befara att de kommer alt göra. Del hadevarit en för dem som arbetar pä all inrätta och ulveckla kvinnocenira.Men inle ens denna lilla materiella är ochutskottet i övrigt beredda alt slälla lill förfogande. MARGARETHAAF (); Herrialman!Jörn har varit med i längre än jag, och jag trodde hanvisste atl välviljan i tryckta ord kan ha sin belydelse just i detla hus och idenna kammare. Det är många motionärer som lycker del är viktigt all utskottenskriver positivi om deras motioner. har gått igenomvpk-yrkandena och på område efter område redovisat vilka åtgärder som är pågång. Och del är faktiskt sä, , att väldigt myckel är på gång närdet gäller jämställdhetsfrågorna. Utskotlet uppfattar nog sin genomgång avvpk-motionen som på väsentliga punkter positiv. Jaghåller med om atl skolan är oerhört betydelsefull. Det var just därför jag log upp den frågan i mitt anförande och redovisade det arbete som jämslälldhetskommitlén bedriver och del faktum all jämslälld hetskommitlén just har startat eii nyv. pilotprojekt kring en jämställd 184 skola. (vpk): Herrtalman!Ja, , del där låter bra. Men vi sitter ju inle här iriksdagen i den huvudsakliga avsikien att bedriva vårt arbete på det sättet atlvi hänvisar till vad andra senkommet och oftast på elt otillräckligt säll hargjort. Vi sitter här föratt slimulera till och befordra snabbare framsteg.Desto vikligare är den uppgiften, som vi vet atl i den ekonomiska och socialakris som detla land befinner sig i sticker den politiska och sociala reaktionenallt tydligare upp huvudet, och den sticker upp huvudet också när del gällerkvinnofrigörelsen. Vi har en konservativ motslrömning gentemot de positiva ochprogressiva på detta område, som det är viktigt för de politiska instansernaatl beakta och bekämpa. Visstfinns det sammanhang, , där en ideologisk deklaration frånriksdagen och dess utskott kan ha en viss riklgivande betydelse. Jag har settmånga sådana deklarationer, och jag underskattar inte dem i de givna sammanhangdär de förekommer. Men om nu välviljan uteslutande och gång efter annan barabestår av ord och aldrig motsvaras av handling, då finns det risk att man istället för att skapa intryck av att man verkligen vill göra någonting skaparintryck av att man är en dubbelmoralist. Och vi har alltför mycket dubbelmoralinom de politiska partierna och inom andra organisationer här i landet när detgäller de kvinnopolitiska frågorna. Dessa frågor har i stor utsträckningförvisats antingen till speciella kvinnoförbund, speciella kongresser ochspeciella kvinnor eller till andra speciella sammanhang. Där har man kunnatspela ut ordkaskader av förment radikalism, men man har sedan lika konsekventsvikit när frägoma kommit upp på ett konkret plan och det har gällt att beslutaom förverkligande av någon liten del av det man så högtidligt proklamerar. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels moiionen nr 225 av LarsWerner m. fl., och förklarades den föma propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller arbelsmarknadsutskotlets hemställan i betänkandet nr 12 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 225 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då EivorMarklund begärde rösträk- 13 protokoll 1978/79:37-39 Nr 39 ning verkslälldes votering med omröslningsapparal. den ''"deresultat; Proposilionergavs påbifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1356 av m.fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i belänkandel nr 12 mom. 3röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1356 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-proposilionen. Då EivorMarklund begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resullat: Ja- 258 Nej - 13 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels moiionen nr 1353 av JörnSvensson, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller arbetsmarknadsutskoltels hemställan i betänkandet nr 12 mom. 6röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1353 av . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-proposilionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 256 Nej - 13 § 17 Förhandlingar omstatsanställdas pensionsfrågor Föredrogs arbetsmarknadsutskoltels betänkande1978/79:10 med anledning av motion om medverkan av vid förhandlingar om statsanställdas pensionsfrågor. PERGAHRTON (fp): Jag länkerinte begära votering. Pensionärernamåste fö vara med och bestämma i samhället. Det kan inte vara rimligl alt 1,3miljoner röstberättigade och myndiga människor inte skall ha praktiskamöjligheter att påverka samhällsarbetet. Gamla tiders överdrivna principer omde äldstes allmakt har förbytts i sin extrema motsats -ungdomlighetsterroroch den gyllene medelålderns herravälde. Detär mot denna bakgrund min molion skall ses. Här gäller det en begränsad grupppensionärer, statspensionärerna. Jag finner atl utskottet valt atl hänga uppsig på en formulering i mitt yrkande som måhända var mindre lyckad. Jagföreslog nämligen atl som "självständigpart" skulle fö medverka vid förhandlingarna. Det är självfallet i formellmening inte möjligt. Däremoi är det uppenbart att det nuvarande systemet-somutskottet helt stöder-är otillfredsställande. Delar elt faktum alt dagenslöntagarorganisationer i större utsträckning tänker på framtidens pensionärerän på de nuvarande pensionärerna. Etttecken på della är ledaren i senaste numret av , som innehålleren stark polemik mot Statsanställdas förbunds förnöjsamhet medstatspensionärernas situation. Efter ett längre resonemang om hur basbeloppsanknytningenverkligen faller ul avslutar Statspensionären med följande konstaterande: