prot · G20989 · 1978-12-31 00:00:00 — Debatter m. m. 1978/79:123 av BertilMåbrink (vpk) om det s. k. bätfolket 5 1978/79:140 av (apk) om erkännande avden nya regeringen i ................................ 23 1978/79:149 av () omvatlenförsöriningen i Erslorp i ................................... 31 Meddelande om frågor: 1978/79:364 av () om fortsalt drift avKarpalunds Sockerbmk ................................................. 32 1978/79:365 av (apk) om svenskarederiers fartygsbe- siällningar frän utländska varv ........................ 32 1978/79:366 av () om uppslutningenkring rege ringens energipolitik...................................... 33 1978/79:367 av ()om nämnden förfariygskredit garanlier..................................................... 33 1978/79:368 av () om åtgärder föratt garaniera säkerheten för svensk personal i ......... ........ 33 1978/79:369 av () omdjursjukhusens finansie ring .......................................................... ........ 34 1978/79:370 av () om ålgärder föralt förbättra framkomligheten på viktiga trafikleder.............. ........ 34 1978/79:371 av LillyHansson (s) om rekonstruktionen av NCB. 1978/79:372 av () om lokalernaför kriminal vårdsanstalten i ................................. 35 1978/79:373 av () om fortsatt driftvid ................................................... ........ 35 1978/79:374 av Böge () om fortsaU drift avKarpalunds Sockerbruk.......................... ...... ............... ........ 35 1978/79:375 av () om oljeförsöriningen 36 1978/79:376 av () om ålgärdermot skatteflykt genom utnyttjande av reglerna om föriustavdrag ........ 36 1978/79:377 av () om stärkande avbostadsrättskö pares rättsliga slällning.................................. 36 1 protokoll 1978/79:89-90 Svar pä frågor: 1978/79:334 av Per () om dispenserfrån snöskoter förbudet ............................................................................ ....... 39 1978/79:348 av () om användning avlågblybensin i statsförvaltningens bilar........................................................ 40 1978/79:341 av () om åtgärderför au undvika personskador vid krigsövningar................................................ 44 1978/79:349 av () om bärgningen avutländskt fartyg inom militärt skyddsområde........................................... 48 Meddelande ominterpellationssvar............................................. 51 Svar pä frågor: 1978/79:361 av () omhögstadieskolornas elevunderiag....................................................................... ....... 52 1978/79:337 av () om SJ:strafikområde med huvudorten ................................................................. 53 1978/79:344 av () om åtgärdermot olaga yrkesmässig Irafik ............................................................... ....... 54 1978/79:134 av (vpk) omforskares tillträde till arbetsplatser........................................................ 56 Svar på frågor: 1978/79:335 av () om fördelningen avstatliga medel för information och utbildning med anledning av medbe slämmandelagen ................................................................. 63 1978/79:339 av () om följderna avsjukfrånvaro vid beredskapsarbete................................................................. ....... 67 Meddelande ominterpellationssvar............................................. ....... 69 Svar pä frågor: 1978/79:356 av () ommalmundersökning i gruvan .............................................................................. 70 1978/79:365 av (apk) om svenskarederiers fartygsbe- slällningar från utländska varv ............................................... ....... 71 1978/79:150 av () om restaureringenav Hornbor gasjön .............................................................................. 75 Meddelande om frågor: 1978/79:378 av (vpk) om utbyggnaden avbarnom sorgen............................................................................... 77 1978/79:379 av (vpk) om en ulredningangående verksamheten vid polisens utlänningsrotel................................. ....... 77 1978/79:380 av () om aviseradeåtgärder för all underiätta övergång från mililär lill civil produktion inom flygplansindustrin................................................................. ........ 78 1978/79:381 av UllaTilländer (c) om de assyriska flyktingarnas 1978/79 situalion, m. m............................................. ........ 78 89-90 1978/79:382 av JörnSvensson (vpk) om åtgärder för atl förhindra nedläggning av Nordarmaturi .................... 78 1978/79:383 av GunnarOlsson (s) om finansiellt stöd till vissa sågverk i ......................................... 79 1978/79:384 av MatsHellström (s) om den svenska vapenexporten till ................................................ ........ 79 Riksdagensprotokoll 1978/79:89 §1 Justerades protokollen för den 9, 12, 13, 14, 15 och 16 innevarande månad. §2 Upplästes följande till kammaren inkomna skrivelse: Undertecknadanhåller härmed aU bli entledigad från uppdraget som justitieombudsman fr. o.m. Dennaanhållan bifölls av kammaren. §3 Om det s. k, båtfolket Utrikesministern erhöll ordet förattbesvara (vpk) anmälda interpellation,1978/79:123, och anförde: har i sin interpellation ställl följande frågor: Vadhar gjort för att förmå atl ta sitt ansvar för de följder av landets aggression mot som bl. a. tagit sig uttryck i flyktingström marna inom och från regionen? Vadhar gjort för att förmå andra länder alt la emot latiname rikanska flyktingar? 3, Hur påverkar beslutet att taemot "bålflyktingar" möjligheterna att öka kvoten förlatinamerikanska flyktingar? 4, Vilken beredskap flnns för attrent prakliskl ta emot "båtflyktingarna" i det svenska samhället? Jagär ense med om att drabbats hårt av det långvarigakriget i . Den materiella förstörelsen var enorm. Därtill kommer desociala och ekonomiska problem som följt i krigets spår. Under senare är harnaturkatastrofer inträffat som bidragit till alt göra försörinings-läget synneriigenallvariigt De förändringar som genomförts av samhällsordningen i södra dessutom uppenbarligen lett till en svär situation för mänga människor.Förutom dessa faktorer kan man säkert finna även andra förklaringar lill altflyktingströmmen från ökat mycket kraftigi under del gångna året. Vilkaorsakerna än är, står vi emellertid här inför eu slort humanitärt problem medtiotusentals människor i direkl nöd. Länderna i regionen, liksom många andrastater, har gjorl stora insatser för att ta emot flyktingarna. Flera länder iregionen anser sig nu inle kunna ta emot Omdet s. k. båtfolket flerflyktingar ens för temporär bosäuning. FN:s flyklingkommissarie har vädjat lilldet internationella samfundet att ge dessa människor en . I dennasituation har regeringen funnit del rikligt alt även lar emot elt antalav dessa flyktingar. Vi vill inle begränsa vår insals lill ekonomiska bidragtill flyktingverksamheten i regionen. Detla är hell i enlighet med Sverigeshumanitära traditioner. Det är ocksä en fråga om inlernalionell solidaritet. Pä försiafråga vill jag svara följande. Regeringenhar i olika sammanhang klart uttalat, alt det internationella samfundet har enskyldighet att bidra till återuppbyggnad och att en särskildförpliktelse åvilar dem som främst bidrog lill förödelsen i . Frågan omtolkningen av Parisavlalel måsle lösas genom förhandlingar mellan ochUSA. I vad gäller flyktingarna från har som bekant sedan 1975tagit emot en kvarts miljon människor för bosättning i . BertilMåbrink tar vidare upp frågan om de latinamerikanska flyktingarna. Sverigehar i aktivt verkat för att sä mänga länder sommöjligt skall ta emot flyktingar från Lalinamerika. Vi söker också på olikasätt underlätta för de latinamerikanska flyktingarna att bosätta sig i andrastater i där de inte förföljs. Sålunda används ungefär hälften avanslaget för humanitärt'bistånd i , som under innevarande budgetåruppgår lill 26 milj. kr., för stöd åt flyktingarna i . Jag vågartro att vad gjort och gör för de förföljda i alltsedanmilitärkuppen i i nägon mån har påverkat andra länder till liknandeinsatser. I vart fall kan vi konstatera att en lång rad länder förutom Sverigetar emot flyktingar från denna del av väriden. Anlalel latinamerikanskaflyktingar som tagits om hand i och uppgår lill flera tiotusental. Erbjudandetatt ta emot 250 flyktingar från skall ses som en humanitär åtgärdför att ge hjälp i ell akut läge. Del påverkar inle de åtaganden vi gjort till förmånför latinamerikanska flyktingar. Det är självklart att regeringen uppmärksamtföljer utvecklingen av flyktingsituationen i Lalinamerika. ,, och förbereder nuuliagning och mottagande av dessa 250 flyktingar. Kommun- ochlandstingsförbunden bereds möjlighet alt delta i detta arbete. En strävan bliratl söka få en sä homogen grupp som möjligl, inte minsl för atl underiättahemspråksundervisningen. Inledningsvis kommer flyktingarna ätt tas om hand påsedvanligt sätt i motiagningsföriäggningar, där de bl. a. kommer alt fåerforderiig hälsovård, undervisning i svenska och information om det svenskasamhället. Givetviskan de stora kulturella skillnaderna skapa problem, och vi är medvelna om attdet kan bli svårt alt fä fram hemspråkslärare och tolkar. De berördamyndigheterna och kommunerna är emellertid inställda på atl göra sitt bästa föratt de som kommer hit skall finna sig till rätla här. anledningtro atl vi inle skall kunna la hand om dem på samma sätt som vi lagil hand omså många andra flyktinggrupper. BERTILMÅBRINK (vpk): Jag vill försl tacka utrikesministern för svaren pä mina frågor. Delflnns inget land eller folk som utsatts för sä mycken grymhet somjusl . Ihundra är har ockuperats av främmande trupper. I trettio är stred delför sill oberoende. När befrielsen uppnåddes var facil av förbrytelser omätligt i pengar. SaraLidman har i en artikel i sammanfattatsituationen i efter befrielsen pä följande sätt: "Ochså oerhörda är skadorna i befolkningens kropp och själ all det kommer atl ta enmansålder innan de är läkta. Men detta under förutsättning att omväridenhjälper lill all bota de oförrätter som folket vållats. Närdel gäller marken förslär inle hundra är. Avskogningen av södra , den erosion som börial, och som delvis är skuld till översvämning arna-hur ska denna löpande katastrof hedjas? Ordet miljömord är exakt - och ändå stumt Dessinnebörd av pågående förstöring undslipper oss; att marken i harenefterlämnad krigföring i sig, som fortsätter all kräva liv." "Ulomdelta så att säga automatiska krig, bedriver en aktiv utsvällning molVietnam. 1) vägrar betala skadestånd. 2) bedriver handelsbojkott 3) tillämpar lagar mot Vietnamdär landel definieras som 'fienden'. 4) hetsar mol inom FNoch vägrar alt normalisera förhällandet mellan länderna." Jagvill själv lägga lill en femte punkt: är indirekt medskyldigt till detkinesiska överfallet på i och med all man vid den kinesiske vicepremiärministerns besök i fick informationer om planerade överfall påVietnam och också godkände delta. Jag vill med några siffror om södra delen av ytterligarekomplettera beskrivning. 5000 byar utplånades. 1,3 miljoner ha åker och 2,5 miljoner ha skog förstördes.Till förstörelsen av åkeriord kommer rubbningarna i den ekologiska balansengenom avlövningen med kemiska medel och genom andra former av miljökrig. fanns det i södra 4 miljoner flyktingar, 870 000 föräldralösabarn, 3 miljoner arbelslösa, 300 000 prostituerade, 500 000 narkomaner, 1miljon smittade av veneriska sjukdomar och 2 miljoner tbc-smittade. Till dettaskall också läggas de ständigt återkommande översväm-ningskalaslroferna samtefter befrielsen torkan och insektsangreppen, som Omdet s. k. båtfolket Om det s. k. båtfolket har etl direkl samband medUSA:s ödeläggelse av landel. Jaghar gjort den här redovisningen av flera skäl. Fördet försia finns nu en klarvilja alt försöka skyla över fruktansvärda broll mol , och för delandra har jag gjorl redovisningen med anledning av båtflyklingarna. Iväsiväridens massmedia förmedlas hetsarliklar mol . De nyheter omVietnam som väljer väljs också här. egna nyhetsinformationeraccepteras inte, trols att de nyheter som lämnade under helaförsvarskriget mol visade sig vara hell korrekla, medan nyheter underdenna tid visade sig vara inle bara bristfälliga utan direkt falska. USAär tydligen fast beslutet att försöka rättfärdiga sitt brottsliga verk motVietnam. vill rättfärdiga sill svek mot Parisavtaleis artikel 21 omskadestånd. skall tydligen straffa detta lilla asiatiska folk för dessfräckhet att besegra en av världens mäktigaste krigsmaskiner. IParisavtaleis artikel 21 förpliklarsig uttryckligen all bidra lill all läkakrigets sår och all hjälpa lill atl återuppbygga och hela . USAhar alltså inle betalat någonling av della. Med lanke på den fruktansvärdasilualionen i och den senasie händelsen, dvs. all angripitVietnam, borde det vara varie lands plikt att av kräva all del påböriaravbetalningen efter sina våldsdåd.. Utrikesministernsäger all Parisavtaleis artikel 21, dvs. spörsmålet om skadeståndet, är entolkningsfråga, som skall avgöras av och . Jag förstår inte riktigtvad utrikesministern menar med detta. Det är en klar förpliktelse som harpåtagit sig. Del finns också ett uttryckligt löfte av den amerikanskepresidenten all slälla plus 1,5 miljarder för livsmedel lillförfogande och della ulan nägra poliliska villkor. Jag vill frågautrikesministern om den är tveksam om innebörden i artikel21,ochjag vill ocksä fräga när den tänker ta upp i FN. Jagskall ytterligare gä lillbaka lill den förlalskampanj som och andravästländer bedriver mot . Den har handlat om gigantiska koncentrationsläger,försvinnande, atl vill lägga under sig och ,att invaderade , osv. Alla dessa imperialisternasrövarhistorier har visal sig direkl lögnaktiga. Men della har massmedia intebemödat sig om att slå upp i några större artiklar. Detfakliska förhållandel är att inle har avrättat och inte torterat någon.Inte heller har någon spärrats in utan all först ha fått möjlighel lill enrällvis räitegång. Delta trols att tusen och åter lusen krigsförbrytaretillfångatogs i södra efter befrielsen. Vad har då gjorl med alla dessa stora och små förbrytare? De värstaförbrytarna har nalurliglvis salls i fängelse. Andra befinner sig i omskolningsläger.Tusentals andra befinner sig i frihet. De prostituerade och narkoiikaskadade ärföremål för rehabilitering. Vikan ju jämföra detla med vad som hände en del krigsförbrytare under andraväridskriget och medlöpare till i olika länder som exempelvis . Trols della vill jag inle utesluta all övertrampkan ha förekommil. Men della har i så fall skett utanför myndigheternaskontroll. Det är inle heller så förvånansvärt med lanke på de fruktansvärdaplågor dessa medlöpare åsamkat stora delar av befolkningen. Dennahöga vietnamesiska moral och respekl för mänskliga fri- och rättigheter ulgörnaturligtvis en fara för den brutalitet som imperialisterna tillämpar runl om ivärlden. Vadärdet då för vietnameser som i båtlaster lämnar södra ? Vi vet alt enslor del av dem är förmögna, utrustade med guldtackor och . Jag vill påstå all majoriteten av dessa är överlöpare, sädana somslällde upp för Thieuregimen och . Det är städernas medelklass. Mänga ficklöfte av amerikanarna all de skulle slälla upp för dem. Men så blev inlefallet. Del var i första hand överklassen och högulbildade som fick denamerikanska hjälpen. Jag vill också säga all alla bätflyktingar naturiiglvisinte är överlöpare. Del finns givetvis flyktingar som inte orkar med de svåraförhållandena i . Jag tror också all den kinesiska befolkningen har delbesväriigl av olika anledningar. Vadjag vill säga är att båtflyktingarna inte har utsatts för politisk förföljelse.Däremoi ärjag överens med utrikesministern om au de ekonomiska och socialaförändringarna har inverkat Hade exempelvis det utlovade biståndet enligt Parisavlalel betalats,hade ocksä en del av båtflyktingarna stannat kvar i sill land. Meddetla hävdar jag au del är och som skall la emot båtflyktingarna.De påtryckningar som , och har utövat mot föratl vi skall vara med och ta ansvar förderas brott borde ha tillbakavisats frånsvensk sida. Den svenske statsministerns besök hos president borde haresulterat i della krav i slällel för all vi skall tillfredsställa medatt ta emot 250 bätflyktingar. borde ocksä ha gällt krigsskadeståndetSveriges agerande borde ha stannat vid att förmedla elt väl lilltageihumaniläri bistånd lill båtflyktingarna. Utrikesministernsäger i sill svar, alt vi står inför ell slorl humanitärt problem medtiotusentals människor i direkt nöd samt all erbjudandet all ta emot 250flyktingar från skall ses som en humanitär åtgärd för all ge hjälpi ell akut läge. Enligt utrikesministern skall del inle heller påverka deåtaganden vi gjorl till förmän för latinamerikanska flyktingar. Jagvill påslå all vi gör de här 250 enskilda människorna en slor otjänst genom attta hit dem lill . Här finns mig veteriigl lidigare inga landsmän lilldessa 250 flyktingar. De kommer vidare all utsättas för en enorm kulturchock.Många är buddhisier och fär det svåri all ulöva sin religion. Ijämförelse med silualionen i nästan hela Lalinamerika framstårbåtflyk-lingarnas situation - trots allt - i en någol bättre dager. Om destannat kvar i , hade de inte riskerat mord, tortyr och politiskförföljelse. Tusentals människor i Lalinamerika däremoi befinner sig i endirekt livshotande silualion. Vissl, , påverkar de 250 båtflyktingarnasituationen för de Om det s. k. båtfolket 0/77 det s. k. båtfolket livshotadelatinamerikanerna - kanhända inte den nuvarande kvoten men möjlighelen all ökadensamma. Delär märkligl all den folkparlisliska regeringen inie lyssnal på en av de mestkunniga i flyktingfrågor i del här landel, nämligen invandrarverkels chef dels varnat föratl ta emot båtflyktingarna, dels påvisat del siora antallivshotade latinamerikaner som vi borde ge en i . Vibesitter i värt land en slor kunskap när del gäller all ta om handlatinamerikanska flyktingar, och det flnns dessulom redan nu etl slorl anlalsådana i , som kan hjälpa till alt la hand om nya flyktingar frän detlaområde. Nuhar den lyvärr fallal ett beslut om all ta emot 250flyktingar frän . Jag vill dä fräga: Hur kan försäkra sig omalt vi inle fär hit krigsförbrytarna och överlöparna? Tillsist, herr talman, vill jag föra in en ny fråga, som jag hoppas attutrikesministern vill svara pä. Jag är medvelen om atljag ställer frågan förstnu och atl den inle fanns med i min inlerpellation, men jag vill ändå framföraden. Med anledning av att än en gång blivit angripet, avKina, vilket innebär en yiteriigare svår belastning för det vietnamesiskafolkets försöriningsläge, villjag fråga om den är beredd altytterligare öka biståndsinsatserna lill . (vpk): har här lämnat en bra redogörelse för orsakerna lill denuppkomna situationen med bätnyktingarna. Jag skulle dock - med utgångspunkt imitt besök i - vilja göra några kompletteringar. Förutomatl förödde jord, människor och kultur i genomhistoriens värsta angreppskrig, finns det också andra orsaker lillbätnyktingströmmen, orsaker som inle är beroende av . Här vill jag geden kinesiska utrikespolitiken en slor del i skulden. Vidden liden dä jag var i hade Hoafolkels flykt lill avslutats ochbälflykiingströmmen just påböriais. Orsaken lill att detta Hoafolk flyr är en kinesiskhot- och förtalskampanj. Jag vill inie påstå att alla flyktingar är kineser,men en slor del är del, bl. a. de 250 som skall väljas ut för all"få" komma lill . Hoafolkelbor i , vars befolkning innehåller många minoritetsgrupper. Den slörsiaav dessa är Hoafolkel. De har kinesiskt ursprung men är nu lill övervägandedelen vietnamesiska medborgare. De arbelar och lever i och har så gjorti flera generationer. Mängaav Hoa har önskan om alt få resa lill och hälsa pä släktingar, men dellahar omöjliggjorts av den kinesiska ledningen. Däremot har ledningbedrivit en kampanj för atl fä dessa människor att flytta "hem" lillKina. Kampanjens syfte har inle varit au fä hem hela den lill över 1 miljonpersoner uppgående gruppen av Hoa utan endasi varit etl verktyg i den kinesiskataktiken alt skapa oro i , Ungefär 160 000 Hoa harlämnat och begett sig till , En del av dessahade utlovats alt de skulle få fara vidare lill kapitalistiska länder. Dengruppen utgjordes i huvudsak av handelsmän, som inle ansåg sig kunna göra deaffärer som de önskade efter befrielse från . Kampanjenförlöpte på flera säll. Den kanske effektivaste metoden var den s. k.viskningskampanjen. Den gick så lill all agenter från spred falska ellerillasinnade rykten lill Hoafolkel genom viskningar ulanför dörrar ochfönsterluckor. skall vi komma ihåg att en dörr eller en fönsterlucka iVietnam inte på något vis stänger ute ljud. Den är ofta bara nägon sortsavskärmning. här viskningskampanjen användes grova hotelser. Etl av de hot som agenternaanvände var all Hoamänniskor kommer atl kastas i koncentrationsläger och allderas ägodelar kommer att tas ifrån dem. Mendet kanske allvarligaste - och framstående som det mest frapperande-hotelvaran och kommer all föra krig om och då är del bäst altvara "hemma". "hot" var känl även i diplomatiskakretsar, så del var inle bara vad vietnameser och de represenlanter förHoafolkel som jag talade med sade. Ytterligareargument i den här kampanjen för att skapa oro var bl. a. att Hoafolkel ärförrädare enligl de kinesiska agenterna. Del skulle innebära att när kinesiskasoldater angrep , skulle de också mörda detla Hoafolk bara för atl deansåg att Hoa var förrädare mol . Omvänt sade man all i ett krig kommervietnamesiska soldater atl döda Hoafolkel, därför alt de betraktar dem somkineser och därför som förrädare. Närden stora strömmen av Hoafolk frän pågick ville ocksä haförhandlingar om dessa människors vidare öden. Förhandlingar kom lill stånd menavbröts - ajournerades - av kineserna . Då hade deraskampanj nätt det avsedda resultatet, sä då fanns del inte längre något behov avatt över huvud taget la emot fler Hoamänniskor, och därför stoppades dessa avkineserna vid gränsövergångarna. Närjag hade samlal med representanter för Hoafolkel bedyrade dessa att det frånVietnams sida inte fanns några hot eller någon diskriminering rikiad mol Hoa.De levde i stället pä samma sätl som övriga människor i , och de flestaav dem i södern. Före befrielsen 1975 var livet svårt för Hoa. Deras barn hadeexempelvis inle möjlighel att gä i skolan, bl. a. pä grund av höga avgifter. Nuär alla deras barn i skolan ulan alt del kostar något. Del är försl nu som demänniskorna har fått ett människovärde, och de har därför nalurliglvis ingenanledning att ge sig av. Men det var hoielsekampanjen som fick en del människoratt bli ivehågsna och ge sig av. Hanoisförre borgmästare påstod också vid samlal som jag hade med honom att den härkampanjen hade bedrivits av s. k. Kuomintangagenier i söder som deltog ikampanjen mol Hoa. värdet parti som leddes av ochstod som motståndare till den kinesiska revolutionen och som fördrevs lillnuvarande . Del visar sig alt den kinesiska ledningen inte ens drar sigför att gå i komplott med dessa reaktionära gamla fiender för au uppnå sinaexpansionistiska syften. Båtflykiingströmmenoch Hoafolkels flykt äralllså elt led i den kinesiska invasionstaktiken. Omdet s. k. båtfolket Om det s. k. båt-folket Den invasion som nu gör i påstårkineserna skall ge vietnameserna en läxa. har inte någon som helslinlernalionell eller annan rätt att sälla sig lill doms över ell annal land ochdess folk. Del kinesiska angreppet pä äretl resultat av den maoisiiskateorin om de tre världarna, alllsä en fråga om all vill tavärldsherraväldet mol är alltså ingen isoleradföreteelse, utan ett allvarligl hot mol världsfreden. Del är med della somUSA har ingått avtal om all öppna diplomaiiska förbindelser. Detär ocksä i den här situationen som svenska kommittén för , ochKampuchea gäll ul med en fredsappell och som de "fyra demokratiskariksdagspartierna" - kommunisterna, socialdemokraterna,och - ansluter sig lill. har av naturliga skälställl sig utanför. De vill i slällel förse med . Appellen utmynnar iföljande sals: