prot · G209127 · 1978-12-31 00:00:00 — Jaghar sliilll frågan mot bakgrund av alt del krävs nya arbetstillfällen tillMalungs kommun, inte bara för att ersätta de 70 som lycks försvinna genomVolvos agerande utan också för att allmänt förslärka arbetsmarknaden genomfler industrijobb. När en stor koncern som etablerar sig på en ort tyckerman att de anställda skulle kunna känna trygghet i anställningen och all delskulle vara naturiigl med en omflyttning av produkllill verkning så attsysselsäUningen kan garanteras. som , med åtskilliga lusenanställda och med dotterföretag i fiera länder, borde del vara en ringa insatsatt skaipa ny sysselsättning för 70 personer-ja, företagel borde t. o. m. kunnaskapa ylteriigare 70 arbetstillfällen. Närnu inte vill göra detta hoppas jag att kommunen av arbetsmarknadsministernfår hjälp med att behålla och helst öka sysselsättningen där. Jag hoppas altarbetsmarknadsministern är beredd att utnyttja alla sina kontakter för attstödja kommunen och i deras kamp för att få nya arbetstillfällenlill kommunen. Färjag bara erinra om alt regeringen genom ett beslut 1977stödde en lokalisering av centrallagret för Jofa Jusl lill . Det är minuppfattning att den elablering som kunde ske genom delta slöd har tryggatsysselsättningen i vad det gäller fritidssektorn. Utan den satsningenhade situationen i sannolikt varit än allvarligare. Jag tror alt del ärvärt att påminna om all man genom denna åtgärd band den här verksamhelen lillMalung. Sedanhåller jag med om att del finns all anledning alt följa denna fråga och genomindustridepartementets etableringsdelegalion försöka påverka Volvokoncernenatt erbjuda största möjliga antal arbetstillfällen i . gäller detändå framliden, och för framtiden krävs nya arbetstillfällen till kommunen.Fördel behöver vi stöd från alla håll, både från arbetsmarknadsdepartementetoch industridepartementet. Som Jag sade hoppas jag att regeringen är beredd attutnyttja alla sina kontakter för all skapa nya arbetstillfällen genom alt lillkommunen fiytta nya tillverkningar, så att antalet induslrisysselsatlaverkligen kan öka. Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Omsysselsättningen vid i ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för att i ett sammanhang besvara dels (s) anmälda fråga, 1978/79:474, dels () den6 april anmälda fråga, 1978/79:487, och anförde: i har frågat mig på vilket sätt jag avser atttrygga sysselsättningen vid AB Förenade Well i . harfrågat mig om jag är beredd all redovisa min syn på hur och när den framtidasysselsättningen vid Förenade Well i skall lösas. Jag besvarar frågorna ielt sammanhang. År1976 ansökte Förenade Well, som ingår i AB (), omlokaliseringsstöd för uppförande av en ny wellpappfabrik i somersättning för den nuvarande fabriken, som skulle läggas ner. Sedan företagetunder löst tomtfrågan i beslutade regeringen att bevilja Förenade Well lokaliseringsbidrag med 8 milj. kr.och lokaliseringslån med 18 milj. kr. för uppförande av en ny wellpappfabrik iBillingsfors. Underår 1978 har bolaget meddelat att man inte avser alt förverkliga planerna på enny wellpappfabrik i på grund av de marknadsbedömningar som manhargjort. är 1978 inlämnade bolaget i stället enansökan lill regeringen om lokaliseringsstöd för uppförande av en fabrik förtillverkning av plastfilm för förpackningsändamål i . Bolaget haransökt om maximall lokaliseringsstöd för en sådan fabrik. Vidbehandlingen av denna ansökan inom industridepartementet har det framkommit atten viss överkapacitet f n. råder inom den svenska plastfilms-branschen. Isamband med ett beslul om lokaliseringsstöd lill Förenade Well måste regeringendärför se till att slöd inle ges i sådan omfallning eller i sådana former attkonkurrensen med etablerade förelag i branschen snedvrids så alt sysselsättningenpå andra håll i landet kommer i fara. Överiäggningarhar därför förts med Förenade Well rörande dels kapaciteten i den planeradeplaslfilmsfabriken, dels storieken av de merkostnader som kan beräknas uppståför Förenade Well vid en investering i Jämfört med andra tänkbaralokaliseringsorter. Dessaöverläggningar är i del närmaste avslutade, och jag räknar därför med allregeringen skall ha underlag för alt ta ställning lill Förenade Wellsansökan om lokaliseringsstöd för investering i . RUNEJOHANSSON i (s): Jag lackarför svaret. Detär ingen överdrift all påslå alt detta förmodligen är del mest segdragnalokaliseringsärende som förekommit i landet. Man har snart tappaträkningen pä hur Förenade nysatsning i varilnära en lösning. Därför harjag avstålt frän att la upp den här frågani . Men går del inte alt förhala ärendet längre, nu måste etlbeslul fattas. Jaghar frågat mig hur länge de anställda och deras familjer skall ståut med denna ovisshet och hur länge deras tålamod skall räcka. Är delanständigt att ell slatligl förelag först låter en faltig kommun görainvesteringar för denna företagsetablering för att sedan inte vilja etablerasig i ? Har inle politiker i ett sådanl läge skyldighet att sägaifrån - nu får del vara nog? Det skulle vara frestande all påminna om hur några högt uppsattaslalliga tjänstemän försökt motarbeta denna elablering, men av respekt förtalmannens klubba skall jag avslå frän all göra della. Jagskall inle kritisera för hans agerande när det gällerFörenade Well. har Ju ännu inte haft det här ärendet så länge undersina vingar. Etl par kommentarer vill Jag ändå göra med anledning av svaret.Där pekar arbetsmarknadsministern bl. a. på överkapaciteten och säger vidarealt regeringen därför måste se lill att konkurrensen med etablerade förelag ibranschen inle snedvrids så att sysselsättningen på andra håll i landet kommeri fara. Jag förutsätter att arbetsmarknadsministern känner till all med de 6000 lon som planerats blir det ingen överkapacitet, det finnsavsäiiningsmöjligheler, och det blir ingen snedvridning av konkurrensen. Jagtolkar ändå svaret som alt regeringen är beredd alt ge stöd till investeringeni Förenade fabriker i . Jag skulle slutligen bara vilja vädjatill arbetsmarknadsministern om elt löfte att departementet kommer att se lillalt investeringen i äntligen kommer till stånd. Jag vill lacka för svaret. Del hade varil myckel värdefullt om del givits elt klart besked om all vi nu var framme vid målet för den härfrågan. Deställda frågorna om problemen vid Förenade Well i rör en av en radåtgärder som vidtagits för all bl. a. trycka på behandlingen av den här frågan- f. ö. en fråga som i sig rymmer etl av längsta och mest utdragnalokaliseringsärenden. En annan pålryckningsmelod har varil alla de uppvaktningar - siörre ochmindre - som företagits under de senasle tre fyra åren. Del rör sig om eltdrygt 25-lal uppvaktningar med deltagande av representanter för facket,kommunen och politikerna. Elttredje sätt all trycka på i frågan var den demonstration som ägde rum förknappt utanför entré och utanför industridepartementetsport vid 7. Del var de anställda som efter flera är fyllda avlöften om en ny fabrik och gmsade förhoppningar pä del sättet ville väckauppmärksamhel för sina problem och föra fram kraven aU få ha kvar sina arbeten,som de på eU mycket förtjänstfullt sätt har skön är . Jag villverkligen intyga della, dåjag bor pä orten och pä nära håll kunnat följaverksamhelen sedan starten . Jagskall bara ge några exempel: Trots att man haft en hårtnedsliten maskinpark och en arbetsmiljö som långt ifrån fyller de krav somställs på en sådan har de anställda med sina arbetsinsatser gett sittföretag goda vinster som kunnat räknas i miljonbelopp.Personalomsättningen har varit bland de lägsta i landet för företag av den härstorleken. Då man övergick frän ackord lill månadslön ökades produktionen medca 10 96. SomRune var inne på har kommunen fått vidkännas slora koslnader för bl.a. markfrågor. Sedanskall vi i delta sammanhang inte glömma bort människorna, au alla de anställdavid Förenade Well ställs inför stora svårigheter om en nedläggning sker. Jagkan intyga riktigheten i vad nämnde i det avseendet. Någraersättningsjobb finns inte i kommun. Det är en glesbygdskommun,där industrisysselsättningen minskal med . Etl60-lal av de ca 90 anställda har egna villor och har svårt all fiytta från denbygd där de är födda och har verkat hela sitt liv. Detfinns många frågor alt ställa i detta sammanhang. Ovissheten är svår ochtålamodet tryter för de anställda. Jag hoppas alt statsrådet är medveten omdella och gör alll för att den här frågan skall få en snar lösning. ställde en fråga, om Jag ville göra vad på mig ankommerför alt fä lill stånd en investering i , och harupprepat den frågan i stort sell. Då vill jag bara markera att för min del harjag haft en positiv syn på den här frågan och vill fortsättningsvisvara aktiv för alt hjälpa till med sysselsättningen i . Jag troratt milt tidigare handlande i denna fråga pekar på att så är fallet. Jag har ägnatjust det här ärendet stort intresse som Jag haft hand om dessafrågor. är väl av värde all också påpeka, som jag gjorde redan i milt svar, allregeringen fattade ett positivt beslul i den här frågan. Om del beslutethade verkställts hade man haft sysselsättningen ordnad i . Del blevemellerlid en ändring 1978, och vi fick in en ny ansökan så sent som i oktober1978. Det är alltså denna ansökan som vi nu har diskuterat iinduslrideparlemenlel. Förelaget angav faktiskt, , i dennaansökan en produktionsvolym av en sådan storlek att man sannolikt hade fått 2 protokoll 1978/79:127-129 rätt allvarliga störningari konkurrensförhållandena. Det är därför vi från regeringens sida försökl finnaen kompromiss, som skulle tillgodose sysselsättningen i ulan allskapa arbetslöshet på andra håll i och snedvrida konkurrensen, som jagsade i mitt svar till frågestäl-larna. Det är möjligt att en produktionsvolympå 6 000 lon är en framkomlig väg. Del är del vi försöker alt klara av. RUNEJOHANSSON i (s): Jag har i princip inget all invända mot det som arbetsmarknadsministernsenasl sade. Del är rikligt alt regeringen fattade elt beslul som skulle tryggatillverkningen av wellpapp men alt detta beslul inle blev verkställt. Jaglycker det är ganska meningslöst all här gå in på en teknisk diskussion, för vihar så vid uppvaktningar och i andra sammanhang redovisat de olikautredningsallernativ och förutsättningar som finns. Jag avser alltså inle altnu ta upp den diskussionen. MenNils G. Åsling lovade: ingen nedläggning i utanersättningsindustri. Del löftet trodde vi på, och jag vågar påstå all enlösning var myckel nära när . Åsling lämnade kanslihuset. Nusäger arbetsmarknadsministern att han är beredd att "hjälpa till".Jag lycker all del är bra, men Jag hade salt ännu siörre värde på omarbetsmarknadsministern hade sagt alt nu skall vi sätta kraft bakom orden, säall del här problemet äntligen får en lösning och en elablering verkligenkommer lill stånd. OLLEERIKSSON (c): Statsrådet nämnde den överkapacitet som f n. råder inom den svenskaplaslfilmsbranschen och sade alt en nyetablering kan förorsaka vissakonkurrenssituationer. Enligl uppgiftersomjag har inhämtat de senasle dagarnakommer en produktion i i huvudsak att säljas på export och ävenersätta viss import av den här varan lill . Branschulredaremenar all plastförpackningar är den typ av förpackningar som kommer all ökamest i användning. En del beräkningar pekar på en tillväxt på uppemot 100 000lon bara pä den skandinaviska marknaden . Jag lycker skall la hänsyn lill dessa beräkningar. Jag tror alltså inle alt den nuvarande eventuellaöverkapaciteten behöver innebära att man förhindras all fatta etlbeslut i frågan om Förenade Well. Del är bra om den produktion som eventuellt skall äga rum iBillingsfors går på export, men tyvärr, , har vi inga säkra beskedom att så kommer alt ske. Det finns en del som indikerar all en icke föraktligdel kan komma att gä på export, och det är bara bra om del går alt öka denvolymen. Detsom föranledde mig att begära ordet en gång lill var ullalandeau frågan var nära en lösning när . Åsling lämnade Delskulle jag gärna vilja ha preciserat. Lägetvar all man hade lämnal alternativet att utnyttja regeringsbeslutet frän 1977om wellpapptillverkning. När jag tillträdde fanns del över huvud lagel ingenansökan inne om den nya inriktningen av tillverkningen vid Förenade Well iBillingsfors. Den kom först . Del ärefler della datum somfolkpartiregeringen har kunnat ta tag i det här, och det har vi gjort. Vikommer att fortsätta arbeta aktivt med det. Det fanns således ingen lösning isikte vid regeringsväxlingen. RUNEJOHANSSON i (s): Det är intressant och glädjande att höra att arbetsmarknadsministernsäger all folkpartiregeringen kommer alt aktivt arbeta för en lösning av denhär frågan. Anledningenlill attjag i föregående inlägg mer eller mindre krävde alt man skall sättakraft bakom uttalanden och beslul från departementet var del sista stycket iarbetsmarknadsministerns svar. Han sade där: "Dessaöveriäggningar är i del närmaste avslutade, och jag räknar därför med allregeringen skall ha underiag för all ta ställning lill Förenade Wellsansökan om lokaliseringsstöd för investering i ." Jaguppfattar detta stycke som ganska defensivt. Jag hade satt värde på en meraoffensiv skrivning på den punkten. Omarbetet i kyrkomötets utredningsnämnd Överiäggningenvar härmed slutad. §7 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:169 omberedskapen mot oljekatastrofer har interpellerat mig om beredskapen motoljekalastrofer. Jag får meddela all enligl överenskommelse med inierpellan-lenkommer svar alt lämnas . § 8 Om arbetet ikyrkomötets utredningsnämnd KommunministernBERTIL erhöll ordet för alt i ett sammanhang besvara dels GunnelJonängs (c), dels () anmälda frågor, 1978/79:467resp. 469, och anförde: har frågat mig om Jag anser att kyrkomötesförordningenger regeringen rätt att pä sädana grunder, som anges i en regeringskommunikéden , vägra kyrkomötets utredningsnämnd skälig tid för att ulföra detuppdrag som kyrkomötet har gett nämnden. har frågatmig på vilken förfallningsmässig gmnd beslutet Omarbetet i kyrkomötets utredningsnämnd att begränsa tiden förutredningsnämndens arbete vilar. Jag besvarar frågorna ietl sammanhang. Kyrkomötetfick genom kyrkomötesförordning befogenhet alt tillsälta enuiredningsnämnd. Del föreskrevs därvid att "nämndens verksamhet skallvara avslutad inom tid som Konungen bestämmer, högsl etl år efter kyrkomötetsslut". Denna föreskrift tillades efter remissbehandlingen av förslagettill ny kyrkomötesförordning. Principiella erinringar hade framförts inomkammarkollegiet av innebörd att nämnden kunde "utvecklas till ettutredningsverk för kyrkliga frågor och undandragas Kungl. Maj:ts kontroll".Einligt denna mening borde det "ankomma på Kungl. MaJ:l att avgöra om ettuppslag är av den betydelse att utredningsmaskineriet bör igångsättas ellericke". För att minska tyngden av dessa erinringar föreslogdepartementschefen att "den lid, under vilken nämnden äger sammanträda,göres beroende av Kungl. Maj:ts prövning". Ulredningsnämndensuppdrag avser att utarbeta och lägga fram förslag till genomgripande reformerav kyrkans organisation inom statskyrkosystemels ram. Del är alltså ett mycketomfaltande uppdrag, och del gäller frågor som berör staten lika väl som kyrkan.Det har aldrig lidigare hänt att något kyrkomöte har gett elt uppdrag avliknande arl eller räckvidd. Praxis har i stället varit alt göra framställninghos regeringen om uiredning. Efterkyrkomötets slut förde regeringen överiäggningar med de tre största partiernaom de kyrkliga frågorna. Därvid tog regeringen även upp utredningsnämndensuppdrag. Etl klart resultat av överläggningarna var att det måste förutses varaomöjligt alt vinna stöd för sådana reformer som kyrkomötet haruttalat sig för. Avvad jag har redovisat om kyrkomötesförordningen-och dess förarbeten harframgått alt föreskriften om regeringens prövning av ulredningsnämndensarbetstid har tillkommit med hänsyn lill möjligheten av en situation som den nuakluella. Föralt försöka finna en väg framåt och undvika elt dödläge har regeringen beslutatatt ge utredningsnämnden ett halvårs arbetstid för att kunna ge enpariameniarisk kommitté ungefär lika . Med hänsyn lill riksdagensuttalanden om den s. k. samvelsklausulen har regeringen funnii siginte kunna planera för elt nytt kyrkomöte senare än . Till följd häravkommer längre lid än sammanlagt inle att stå till förfogande förutredningsarbete. Jag ber altfå tacka för svaret på min fråga. Utredningsnämndenheter "kyrkomötets utredningsnämnd". Den är således kyrkomötets egetorgan. Såsom kyrkomötets utredningsnämnd har nämnden att följa kyrkomötetsdirekliv. När kommunministern säger att del är etl mycket omfattande uppdragsom kyrkomötet har gett utredningsnämnden, vill jag bara framhålla att det ärkyrkomötet och inte regeringen som beslutar och ger direktiv tillutredningsnämnden. Det är således kyrkomötet som anger arten av uppdraget ochinle regeringen. Naluriiglvisborde regeringen med tillfredsställelse nolera att detta utredningsarbete omen demokratisering av kyrkan på stifts- och riksplan kommer till slånd. Detsvarar mot vad regeringen själv har sagt i sin skrivelse till kyrkomötet,nämligen att förslaget om kyrkans framlida organisation "givetvis"måste bli föremål för "fortsatt kyrkligt utredningsarbete". Omman följer kyrkomötesförordningens bokstav, har regeringen rätt alt fastställatidrymden för utredningsnämndens arbete, dock högst elt år. Förarbetet tillkyrkomölesförordningen angående kyrkans utredningsnämnd visar emellerlid altmöjligheterna att begränsa arbetstiden hade alldeles särskilda skäl. Dennaregeringens befogenhet fanns för övrigt inte med i utredningsförslaget ulanlillkom efter remisspåpekande av kammarkollegiet, alltså en nyhet iproposilionen som inte särskilt kommenterades av KU vid riksdagsbehandlingen.Motiveringen för denna befogenhet var att man ville undvika att nämnden skullekunna utvecklas till ett från Kungl. Maj:t fristående utredningsverk förkyrkliga frågor och som sådant skulle kunna bli eu "consistorium generale",eu kyrkans överhuvud vid sidan av Kungl. Någrainskränkningar har aldrig förekommit tidigare i ulredningsnämndens verksamhet. Motdenna bakgrund anser Jag alt del är felaktigt alt regeringen förkortararbetstiden. Det är också helt orimligt all regeringen skulle kunna ha enuppfattning om - ännu mindre besluta om - vilken tid utredningsnämnden behöverför elt uppdrag som getts av kyrkomötet och icke av regeringen. Tidsgränsen börsåledes inte fastställas godtyckligt av regeringen utan bör göras beroende avde utredningsuppdrag som nämnden har fått av kyrkomötet. Jagbeklagar verkligen den brist på hänsyn och respekt för kyrka och kyrkomöte somden nuvarande folkpartiregeringen visar och som står i bjärt kontrast tilltidigare regeringars agerande i kyrkopoliliska frågor. HÅKANWINBERG (m): Även Jag ber alt få lacka för svaret. Inle heller jag är särskilt nöjdmed det. Låt mig först slå fast tväsaker: Den offentliga maklen i vårtland utövas under lagarna, enligl regeringsformen 1:1. Del betyder att också dehögsta statsorganen, I.ex. regeringen, i likhet med domstolar ochförvaltningsmyndigheter är skyldiga att i sina beslut vara lagbundna och följasedvanlig lagtillämpning. Kyrkomötesförordningen är -trots sin benämning av förordning -förfatlningsmässigl inte en förordning utanen lag, av kyrkolags natur. Del gör att del finns tillgängliga förarbeten tillhjälp vid tolkningen av bestämmelserna i lagen. Eftersom bakgmnden är sä viktigför tolkningen här, måste också jag gå in på förarbetena. kom till 1949 i samband med alt den nya kyrkomötesförordningenantogs, och sakkunniga hade utrett frågan om behov av etl kyrkomötesorgan somkunde arbeta mellan kyrkomötena. ömarbetet i kyrkomötets utredningsnämnd Omarbetet i kyrkomötets utred-ningsnähmd Remissinstanserna var positiva ulom i etl fall.Inom kammarkollegiet avgav en ledamot, kammarrådet Gavelius, ett särskillyttrande och ifrågasatte lämpligheten av del föreslagna organet. Denne ledamotvar rädd för alt antingen skulle utredningsarbetet till stor del komma altläggas på statsförvaltningen eller skulle delta kyrkomötets utredningsorgan -som de sakkunniga hade kallat kyrkomötets delegation - utvecklas till ettulred-ningsverk för kyrkliga frågor och undandras Kungl. Maj:ls kontroll.Delegationen skulle lätt kunna bli, som just sade, ettconsistorium generale, elt kyrkans överhuvud vid sidan av Kungl. Departementschefenansåg i proposilionen alt den föreslagna delegatio nen, som han gav benämningen utredningsnämnden, skulle vara till stort gagn för kyrkomötet, och han sade med anledning av de invändningar som inom kammarkollegiet hade riktats mot nämnden: "Särskill vill Jag under stryka att nämnden avsetts bliva en permanent, från Kungl. Tyngden av dessa erinringar minskas dock om, :>åsom jag vill förorda, den tid under vilken nämnden äger sammanträda, göres beroende av Kungl. Tiden bör under alla förhållanden begränsas lill all omfatta högst efter det kyrkomötet avslutals-- ." Dettaär, herr lalman, vad förarbetena - proposilion, kyrkomötesbehandling ochriksdagsbehandling - ger beträffande möjligheten att korta nerulredningsnämndens arbele. Det visar alltså pä vilken gmnd regeringen kan fattaetl sådant beslul. Den gmnden föreligger inle i det akluella fallet, och denhar heller inte åberopats i regeringsbeslutet. Jag påstår därför, herr talman,all regeringens beslul är felaktigt. Båda de frågande har liksom jag redovisat förarbetena till bestämmelsenom kyrkomötets utredningsnämnd. Sammanfattningsvis kvarstår det faktum att ävenom kyrkomötet ger direktiv beiräffande arbetets innebörd så är det regeringensom har all bestämma den lid inom vilken utredningsriämnden skall avsluta sittarbele. Att det inte lidigare har förekommit någon minskning av den maximaltutmätta liden pä elt år hindrar ju inte all detta måste ske inom enorganisation som är så relativi ung som denna och där en praxis håller på altutbildas. Kyrkomötesförordningenfömtsätter all ulredningsnämnden skall få i uppdrag att utreda motionsärenden.Del framgår tydligt av 14 §. Idetla fall ärdel fråga om elt av regeringen framlagt ärende. Kyrkomötetharavslagil det förslag som regeringen har lagt fram, men har försökt hålla livi ärendet genom alt lämna över en följdmotion i ärendet till ulredningsnämnden. Kyrkomötethar hemställt om liknande utredningar hos förutvarande regeringar,men varje gång fått nej. går kyrkomötet självt in i en utredning aven fråga som lidigare varit föremål för tre inomkyrkliga utredningars arbele.Regeringen ger grönt ljus för delta genom alt säga: Arbeta med detla under den tidsom kan slällas till förfogande med hänsyn till aU en siörresak är i blickfältet, nämligen hur vi skall fä frågan om stat-kyrka urdödlägel. GUNNELJONÄNG (c): Det är uppenbart att kyrkomötet har räu enligt lagen all på grundval avmoiion fatta beslul och ge direkliv lill ulredningsnämnden. Den rätten kanregeringen inte frånta kyrkomötet. Sedanär det riktigt - och del har jag också sagt - alt regeringen har alt avvägalidrymden. Men hur orimligt regeringens ställningstagande är framstår klart förden som är ledamot av ulredningsnämnden. Jag har som sådan ett ansvargenlemolkyrkomötet alt fullfölja det uppdrag som nämnden har fått av kyrkomötet.Regeringen gör del omöjligt all fullfölja uppdraget och ansvaret, genom attregeringen begränsar tiden. leder lill en konfiiktsituation. Jagkommer dock att i nämnden verka för aU nämndens uppdrag skall fullföljasoavsett vad regeringen säger, eftersom jag menar att vi har rätt att göra del. Regeringentänjer gällande lagar lill det yttersta för all tyvärr fortsätta del -jagtvekar inle inför ordet - översitteri gentemot kyrkan, som redan kyrkomötetsprotokoll och regeringens marskommuniké ger uttryck för. Delta,herr talman, är någol nylt i samarbetet mellan kyrka och stat. Sådana övergrepphar inle gjorts tidigare av någon regering. Jag lycker del är mycket allvariigtnär regeringen agerar på detta säll. En av anledningarna är uppenbarligen attregeringen inte är intresserad av en utredning om kyrkans demokratisering,trots att man sagt det i sin skrivelse till kyrkomötet. HÅKANWINBERG (m):