prot · G209117 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:117 §1 Fyllnadsval till utskott Om hänsynstagan de till kristna TALMANNEN: Socialdemokraliska riksdagsgruppen har som suppleant i värderingar vid socialutskoltet under ledighet anmält hans ersättare teaterföreställning- . Talmannen förklarade därefter vald lill suppleant isocialutskottet () §2 Justerades prolokollel för den 22 innevarande månad. § 3 Omhänsynstagande till kristna värderingar vid teaterföreställningar erhöll ordet för alt besvara () den 15 marsanmälda fråga, 1978/79:438, och anförde; före har frågal mig om regeringen anser all ingen hänsyn tillbiblisk lära och krislen tro kan krävas av den teater som arbelar med statligtstöd och på svensk nationalscen. Operanär etl självständigt aktiebolag där regeringen tillsätter styrelsens ledamöter.Operan bestämmer själv sin repertoar och har sin konstnäriiga frihet. I1974 års kuliurproposition talas bl. a. om principen all i slalligakulturinstitutioner måste regleringen av ansvarsfördelningen la sikte på enbetydande frihet för institutionerna alt självständigt bestämma vilket innehållverksamheien skall ha och hur den skall utformas. Delär enligl min mening viktigt all följa denna princip för all kulturpolitikenskall kunna främja den konstnäriiga förnyelsen och medverka lill alt skydda ochutvidga yttrandefriheten. Delta gäller också reglerna för beslut om t. ex.stödet till film, litteratur och utställningsverksamhel. Jag vill erinra om atlriksdagen vid sin behandling av kuliurproposition beträffande målenför kulturpolitiken anslöt sig till den syn pä kulturinstitutionernas frihetsom där kom lill uttryck. TORENILSSON (m): Sorg-del ärdelord som ligger närmast,om man vill beskriva vad enkristen känner inför angreppen pä . Omhänsynstagande till kristna värderingar vid teaterföreställningar okunniga människor undertidernas lopp angripit den kristna trons läror och sanningar vel vi. Alt pack ibuskarna tagit upp bödlars lögner och gjort sig lusliga överjungfrufödelsen har troende människor fält lida för, och dock hårde funnitråhet från det hållet förklariig. Mennär svensk teater - Operan - lockar publik med etl stycke där moderframställs som en våldlagen flicka och där övernaturliga avlelse förnekas- kristendomens fundamentala trossats och centrala budskap all ärGuds Son - då grips de troende av sorg. Tidningarhar sagt atl det statsråd som är ansvarig för kulturen i vårt land inle finner"hädisk - svaret lalar för sig självt. Jag tackar för dessframförande. Mende ödmjuka kristna, alla de som byggt sitt liv på den bibliska tron, sörjer ochhäpnar. Denna hätska stormning mot Fadern och Sonen och Anden kan inle krossaderas tro, men de sörjer över atl våra barn och vår ungdom från svensknationalscen och därmed genom massmedia skall få lära alt Han som ensam ärbarnens vän. Han som med sin gärning pä korset och sin gärning i kyrkan i allatider burit och bär oss, är en bedragare - son till en jude som våldtagitjungfrun . Vår ungdom behöver som aldrig förr den kraft, den trygghet ochden renhet som tron pä , och människors broder, skänker. Då gårsvensk kulturellt ul för atl besudla och trampa ner det heliga. Det är denkonstnärliga förnyelsen, förstår jag, herr statsråd. Detsägs alt 1979 är barnens år. Det sägs att man inle får utsätta barn förkränkande behandling. Men Operan skäms inte atl häda , kränka Sonoch bespotta kristenheten. Angreppet pä ärett angrepp på alla barn.Vi som tror hälsar som vår benådade syster, vår Frälsares moder -etl föredöme för man och kvinna i sin ödmjuka tro. harsenast sagt del i morgonandakten . Bebädelsenoch jungfrufödelsen har inspirerat inte bara lill skön förkunnelse, till psalmoch bön och till heligt liv. De har också varit ämnet för härlig konst, förstor litteratur och för odödlig musik. Genom tvä årtusenden har undret medJesus, , varit julens glädjeämne. Den apostoliska bekännelsen omfattasännu av miljoner, som söndagligen i tröst och tillbedjan bekänner: Jag tror påJesus , avlad av , född av . Det påstås atlen majoritet av svenska folket vill höra till den kyrka som har denna högabekännelse. Dåkommer Operan och låter oss och våra barn höra alt är fruklen av envåldtäkt. Ärdet konslnäriig förnyelse? Kulturministern säger med rätta all konsten är fri, men det förvånarmig atl man inom den svenskas, k. kullureliten, bland topparna, har människorsom vill låna sig till sådant här. Vad jag känner ryms iordet sorg. Överläggningen var härmedslutad. § 4 Om undervisningen iarabiska vid Utbildningsministern erhöll ordetföratt besvara Per () anmälda fråga, 1978/79:440, ochanförde: Per har frågat mig om jag anser atl en avveckling avundervisningen i arabiska i landets huvudstad skulle stå i överensstämmelse medriksdagens förord för förbättrade förhållanden för dem som studerar arabiska. Undervisningi arabiska ges vid universiteten i och saml, inom ämnesområdetsemitiska språk, vid universiteten i och . Jaghar inhämtal atl man vid i föreslagit en successivnedskärning av grundutbildningen i arabiska saml såsom en följd därav enöverföring av professuren i ämnet till i . Delta förslagär ett led i det besparingsalternativ som enligl gällandepelilaanvisningar har atl avge för kommande femårsperiod. Enligtmin mening är del orealistiskt atl små ämnen - och dit måsle arabiska trots dessi övrigt slora betydelse räknas - skall finnas representerade vid fleraläroanstalter. Det är bätire att universiteten sinsemellan delar upp ansvarelför dessa små ämnen. En sådan profilering möjliggör elt bältre utnyttjande avresurserna för dessa ämnen. I propositionen om vissa frågor rörande forskningoch forskaralbildning (1978/79:119) anförde jag att fiera skäl talar för altsamtliga vetenskapsområden inte kan vara företrädda på alla högskoleorter medfast forskningsorganisation. Jag utgick från atl universitets- ochhögskoleämbetet i sitt planeringsarbete prövar möjlighelerna att koncentrera defasta resurserna för forskning och utbildning i sådana ämnen till färrehögskoleenheter. Detankommer pä läroanstalterna själva atl la ställning lill hur befintligaresurser för grundutbildning skall disponeras. Vad gäller elt eventuelltöverförande av professuren i arabiska, särskilt modern arabiska, frän Slockholmtill , vilket föresläs ske /83, färden frågan i vanligordning behandlas av regering och riksdag i samband med budgetarbetet avseendedetta budgetär. Detutskottsbelänkande som Per omnämner betonar f ö. all satsning päforskning vad gäller arabiska och arabländerna bör ske även inom ramen för debefintliga nordiska resp. Asienfrägor. NordiskaAfrikainstitulel är beläget i . Omundervisningen i arabiska vid PER (); Del finns 22 medlemmar i arabförbundel. Del finns mellan 130 och 140miljoner invånare i de arabiska länderna. Del finns dessutom ett hundratalmiljoner människor däratöver som har arabiska som religiöst språk. Arabvärldenär som vi alla vel en expanderande ekonomisk stormakt. På fä marknader har densvenska exporten ökat sä mycket som på den arabiska marknaden. Vi vet alla atl det är fördel för dem som jobbar i arabväriden atl Omundervisningen i arabiska vid Jag hadesjälv tillfälle att träffa ett stort antal svenska industriledare iarabvärlden, varav många faktiskt ansträngde sig för atl lära arabiska. Motden bakgrunden ärdet minst sagt anmärkningsvärt all man i huvudstadplanerar att lägga ned undervisningen i detta språk. fanns det 82studerande pä grundutbildningsnivä och 14 forskningsstuderande. sägerutbildningsministern all detta är elt litet ämne och att man inte kan ha småämnen på alla orter. Del är möjligt atl man inle kan ha små ämnen på allaorter. Men om man lägger ner delta ämne som redan finns - och om man lägger nerdet i landets huvudstad - så är det inte så märkligt att de arabiskadiplomaterna här i är lilet oroade och faktiskt undrar vad del är sompågår. Del finns t. o. m. arabiska diplomater som under hand har antytt atl omman av ekonomiska skäl inte klarar av alt hålla arabisk utbildning också iStockholm så får det väl ges lilet u-hjälp lill - och del vore välminst sagt genant. Nuär det ju ändå så, som jag sagt i min fråga, all har beslutat altförutsätta atl regeringen skall beakta moiioner som talar om förbättrade förhållandenför personer som bedriver forskning eller specialstudier om . Jagundrar om utbildningsministern kan få del att gå ihop - alt en nedläggning avarabiskan i skulle innebära förbättrade förhällanden för personer sombedriver forskning och studier om arabväriden . Därför vill jag fråga: Finnsdet ingen möjlighel statsråd all se till alt beslutverkställs och all därmed arabiska också i fortsättningen kan studeras vidStockholms universitet? Jag bör knappast ultala mig i en fråga som ännu befinner sig på ettförberedande siadium. Det är inom i som denna fråga nudiskuteras. kommer den att föras lill urtiversitets- ochhögskoleämbetet och därifrån till regeringen, och då är del dags att taställning. Jagdelar Per uppfattning all det är viktigt all vi i vårt land kan ha enkvalificerad utbildning i arabiska. Det bör kunna ske på flera platser. Jag ärinie beredd att säga om det utlalande som riksdagert har gjort måste tolkas såall ämnet skall vara företrätt både i och i . Det är en frågasom får bedömas dels med hänsyn lill de resurser vi har, dels med hänsyn tillförhällanden i övrigi. Och jag kan väl ändå få antyda att man har haft problempä i , som universitetsstyrelsen f n.arbelar med och som möjligen-jag irorjag vägar gör den tolkningen -också kanfinnas med i bakgrunden till de ställningstaganden som man nu förbereder vidSlockholms universitet. PERGAHRTON (fp); Jag tycker det är utmärkt att utbildningsministern själv nämner atl delhar förekommit problem på institutionen - och del är alldeles riktigt. Men delär kanske inle företrädarna för arabiska i första hand som har orsakat de problemen. Låtmig citera en skrivelse av dekanus för den språkvetenskapliga fakulteten vidStockholms universitet, som lydligen har ett horn i sidan lill arabiska ocharaber. 1 en skrivelse, som formellt skall vara seriös och som riktar sig motprofessorn i arabiska, yttrar han sig t. ex. så här; "Måtte bistå i deras skumögdhel, på del all de må se klart! vare oss nådig ochgive oss klarsyn, på del att vi må kunna genomskåda profetens tankari" Deltaslår i en skrivelse som ärett inlägg i en diskussion om hur professorn iarabiska vid sköter sill värv. Det är inle konstigt omprofessorn i arabiska vid anser sig vara utsatt förrasism. Jag tycker atl det är angeläget all man tittar närmare på vad detegenlligen är som pågår och inte av den anledningen alt det förekommer problemlägger ned en undervisning - del måsle väl ändå vara ett ganska märkligt sätt. Nuvill jag betona atl nedläggningen redan håller pä atl ske. Enligt de kursplanersom är uppgjorda för höstterminens undervisning kommer del inle all finnasnågon undervisning pä den lägsta nivån. Man häller så alt säga på atl kapanedifrån. Jag vill verkligen fråga utbildningsministern; Är det acceptabelt allen intern problematik pä en institution skall leda lill atl den institutionenläggs ned? Omundervisningen i arabiska vid Det är riktigt alt det förekommer problem pä denna institution och attuniversitetets ledning och styrelse sedan läng lid arbelar med den frågan. Jagtror inle all det vore korrekt av mig alt nu avge något omdöme i en fråga somkan komma alt i en eller annan form senare underställas regeringen. PERGAHRTON (fp): Jag kan ha förståelse för synpurtklen atl utbildningsministern, närdet gäller professuren i och för sig, nu inte kan avge något omdöme. Men sakenär akut! Man håller redan på alt lägga ned undervisningen. Jag lycker ändå altutbildningsministern kan avge en principförklaring på den punkten; Är detrimligl all man skall lägga ned en institution därför alt det förekommer vissainterna problem på den? Jag tror inte att jag överdriver om jag säger, med enviss kännedom om universiteislivei i det här landet: Skulle man lägga ned allainstitutioner där det förekommer konfiikter om profes-sorstillsätiningar,lärartillsätiningar och annat, då skulle del faktiskt vara som om enslåliermaskin gick över det svenska universitetsväsendet, och den svenskaforskningen på universitetsnivå skulle bli ganska kraftigt åderlåten. Jagefteriyser alltså en principförklaring: Ärdet rimligl att man lägger ned eninstitution därför alt de som just för tillfället arbelar där pä en viss nivåinte har sä lätt all komma överens? Jag betonar orden på en viss nivå. Det ärändå sä atl grundutbildningen fungerar. Ett åttiotal människor lär sig arabiskapä 8 protokoll 1978/79:116-119 Ärdet därimligl all konfiikter pä loppnivå skall leda lill all hela dennaundervisningsinstitution läggs ned? Atl avge en principförklaring som gäller en konkrel fråga, vid enbestämd institution, vid elt bestämt universitet, finner jag inte möjligl. PERGAHRTON (fp): Jag måsle i så fall avslutningsvis starkt understryka all jagförutsätter all den prövning som regeringen kommer atl göra när det gällerprofessuren kommerall leda till att det kommerall finnas kvar en professur iStockholm. Jag hoppas ändå alt denna debatt och de avslöjanden jag här harkunnat göra om tonfallet hos dem som bekämpar arabiskan på Slockholmsuniversitet kommer atl göra alt man tänker sig för ytteriigare en gång innanman avvecklar grundutbildningen i arabiska på . Överiäggningenvar härmed sluiad. Utbildningsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga, 1978/79:446,och anförde; har frågat mig vilka skälen är lill all riksdagensbeslut om den integrerade teoretiska och praktiska undervisningen ijournalistutbildningen har ändrats. Lätmig först konstatera all varje högskoleenhet genom sina skilda organ självbeslutar - inom de ramar och regeringen anger - om resursanvändningenoch den närmare inriktningen av verksamheten. Del gäller således även denverksamhet som las upp i frågan. Detär viktigt att göra klart atl verksamheien inom högskolan ständigt måsleomprövas både vad gäller inriktningen och i fråga om vilka resurser som denskall få förfoga över. En sådan prövning är särskilt nödvändig i ett läge medansträngda statsfinanser. Någonändring av beslut om rikllinjerna förjournalistutbildning har inte skett. beslöt om all bl. a.dåvarande i skulle föras samman med universiteteti till en högskoleenhet. Jag vill i detta sammanhang erinra om vadjag anförde i proposilionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inomhögskolan m. m. (s. 69) i fråga om bildandet av större enheler inom högskolan.Jag framhöll bl. a. atl en sådan åtgärd självfallet inte får leda till att deolika utbildningarna mister sin särart. Tvärtom bordet, framhöll jag, vara ettintresse för högskolestyrelserna all inte bara behålla en sådan särart utanäven utveckla den, för atl inom enheten erbjuda etl sä brett spektrum av Ulbildningsuiskotlel anslöt sig till delta uttalande (UbU1976/77:20 s. 26). BONNIEBERNSTRÖM (fp): Journalistutbildningen skall vara en integrerad teoretisk och praktiskutbildning. Detta var de riktlinjer som gavs när journalistutbildningengjordes om 1967, och det var också de riktlinjer som riksdagert gav närjournalistutbildningen behandlades . Depraktiska momenten är viktiga därför alt journalistyrket inte bara är attreferera verkligheten och skriva ner den pä maskin. Det ärockså ett hantverk,dvs. artiklarna måste även kunna presenteras i läsbart skick. Redigering är enkonst som man måsle utbildas i. Depraktiska momenten i utbildningen består dels av en praktikperiodomfattande 10 poäng på någon redaktion, dels av praktiska övningar inlagda isjälva utbildningen, då man framställer och trycker tidningar. Man kan ocksåsäga att del finns praktikmoment i kravet på att journalisterfarenhetär nödvändig för atl få tillträde lill fortsättningskursen på 20 poäng. Menfortsättningskursen ligger litet ulanför, och därför kan inle detta krav päpraktisk erfarenhet räknas in helt i detta sammanhang. Därför får man ocksåsäga atl de praktiska övningar som ingår i utbildningen är vikliga för altdenna skall kunna kallas en integrerad praktisk och teoretisk utbildning. Nuhar universitetsförvaltningen i skurit ner anslagen tilljournalistutbildningen på sä sätt att del är omöjligt att fortsätta depraktiska övningarna i utbildningen. De massmedier som lar emot praktikanterhar också framfört kritik mot att eleverna inte vågar eller inte kan redigeranärde sedan praktiserar. Detta är elt allvariigt tecken pä resultalet avnedskärningarna. Journalistutbildningenmister sin särart om inte kompensation för inflationen ges dä de ökadetryckkostnaderna skall läckas. Jag vill därför fråga: Anser utbildningsministernatt det tillhör journalistutbildningens särart alt lära ul den hanlverkskonslsom det innebär att kunna redigera? Anser inte också utbildningsministern atlförfattandet av artiklar är intimt förknippat med presentationen av desamma? Som jag framhöll i mitt svar innebär det nya högskolesystemet att vihar fält en starkt decentraliserad beslutsprocess. I frågor av denna art skalldärför beslut fattas av den lokala universitetsstyrelsen. Men det är samtidigtangeläget atl understryka alt de principiella uttalanden som hargjort självfallet skall gälla till dess alt elt annat beslut fattats. Delankommer pä de myndigheter som har all svara för verksamheten att följa debeslut som har fattat. Som jag framhållit har något förnyat utlalandeom journalistutbildningens karaktär inte gjorts av . BONNIEBERNSTRÖM (fp); En decentralisering får inle innebära nackdelar, ulan tvärtom ärpoängen med en decentralisering all den skall medföra fördelar. Jag skullevilja fråga utbildningsministern: utbildningsministern att de principiellariktlinjer som har givit för utbildningen också följs avuniversitetsförvaltningen när den beslutar om journalistutbildningens budget? Jag är ledsen att jag måste påpeka, ungefär som jag gjorde för PerGahrton , atl jag inle kan säga mer än vad jag har anfört i mina lidigareinlägg. Men den som med seende ögon ser torde kunna tolka innebörden av vad jaghar sagt. Jag behöver inle lägga ut min egen text. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Föredrogs och hänvisades 1978/79:161 lillskatleutskottet 1978/79:171 lillkonslilutionsutskotlei 1978/79:172 tillnäringsutskollel 1978/79:173 lillfinansutskottet 1978/79:193till lagulskoltei 1978/79:2368-2373 tillfinansutskottet 1978/79:2374-2402 lilltrafikutskottet 1978/79:2403 tillfinansutskottet 1978/79:2404 tillkonstitutionsutskottet 1978/79:2405 lillnäringsulskottei 1978/79:2406 yrkandena 4C, 5 C-H och J-M samt 6 M och N till yrkandel 11 B lillskalleulskollel iövrigt till näringsutskollel /79:2407-2412 lill näringsulskotlel1978/79:2413 yrkandel 4 såvitt avsåg vissa samhällsekonomiska studier iövrigt till civilutskotlel /79:2414-2416 lill näringsutskollel /79:2417och 2418 lill civilulskottet 1978/79:2419 och 2420 till näringsulskollel1978/79:2421 lill jordbruksutskottet /79:2422 yrkandena 4, 11 och 12 lillcivilulskottet yrkandena 8 och 15 lilljordbruksutskottet Nr 117 iövrigt till näringsutskollel den 1978/79:2423 tillcivilulskottet 3q jgyg 1978/79:2424-2431 lillnäringsulskollel 1978/79:2432lill skatleutskottet Omjournalistut- 1978/79:2433 yrkandena15 och 16 lill socialutskottet bildningen yrkandena 17 och 18 lillsocialförsäkringsulskoltel iövrigi lill skatteutskottet /79:2434 och 2435 till skatteutskollel §8 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1978/79:169 §9 På hemställan av talmannen beslöt kammaren att ajournera sinaförhandlingar lill , då de lill dagens bordläggning anmälda ulskottsbelänkandena,m. m. väntades föreligga. §10 Förhandlingarna återupptogs . §II Anmäldes och bordlades 1978/79:112 omregionalpolitik 1978/79; 148 med anledningav beslut fattade av internationella arbetskonfe- rensenär 1978 vid dess sexlioGärde sammanträde 1978/79:151 om vissa anslag urkyrkofonden, m. m. 1978/79:152 om transportstöd 1978/79:157 med förslag lilllag om ändring i rikets indelning i kommuner, landstingskommuneroch församlingar, m. m. 1978/79:165 om den svenska kapitalmarknaden /79:169med förslag lill lag om yrkesmässig försäljning av dyrkverk- 1978/79:170 med förslagtill lag om finansbolag, m. m. 1978/79:174 om avveckling av socialvårdsbyggnader (NSB) 1978/79:175 med förslag lill lag om jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet, m. m. 1978/79:176 omrapportering av oljeföroreningar m. m. 1978/79:179 om ändring itryckfrihetsförordningen m. m. 1978/79:181 om lokalaorgan i kommunerna 1978/79:184om lagom ändring i lagen(1976:350)omsiyrelserepresenlaiion för samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar ochstiftelser 1978/79:186 om ändring i lagen (1886:84 s. 14)angående skyldighet för Ulländsk man alt i rättegäng vid svensk domstol motinländsk man ställa borgen för kostnad och skada 1978/79:189 ommedelsiillskou lill 1978/79:192 om finansielltstöd lill 117 1978/79:194 om ändring avlån till 1978/79:198 om utvidgadförsöksverksamhet med ny planeringsordning för 1978/79:200 med förslag lill riktlinjer för införande av sommartid1978/79:202 om avgiftsuttaget lill försäkringen för tilläggspension och arbetsskadeförsäkringenunder , m. m. §12 Anmäldes och bordlades Konstitutionsuiskottels betänkande 1978/79:25 med anledning av propositionen1978/79:100 såvitt avser nytt riksdagshus jämte moiioner 1978/79:40 med anledningav motion om ändring i bevissäkringslagen 1978/79:41 med anledning av motion omhöjd tobaksskatt 1978/79:42 med anledning av motion om vissa skattelätinaderför 1978/79:43 med anledning av propositionen 1978/79:137 om ändrade processuella regler för skattetillägg, m. m. 1978/79:26 med anledningav propositionen 1978/79:100 i vad avser vissa anslag m. m. för budgeiårei 1979/80 inom 1978/79:19 med anledningav proposilionert 1978/79:97 om ändring i civilförsvarslagen(1960:74) 1978/79:20 med anledning av proposilionen 1978/79:70 om markförvärvför ettnytt övnings- och skjulfält för jämte moiioner 1978/79:21 med anledning av proposilionen 1978/79:100 såvitt gäller ekonomiski försvar inomhandelsdepartementets verksamhetsområde 1978/79:24 med anledning av propositionen 1978/79;100 såviii gäller anslag till kuliurändamäl och iniernaiionelll-kulturellisamarbete jämte motioner 1978/79:25 med anledningavproposilionen 1978/79:100 såvitt gäller anslag lillhögskola och forskning jämte motioner 1978/79:27 med anledning av proposilionen1978/79:100 såvitt gäller anslag tilllokall utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. jämte motioner 1978/79:28 medanledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gäller anslag till del obligatoriskaskolväsendet m. m. jämte moiioner 1978/79:11 med anledning av proposilionen1978/79:100 såv'it avser utgifterna på driftbudgeten för budgeiårei 1979/80inom kommunikations-depanemenieis verksamhetsområde jämte moiioner 1978/79:15 med anledning av propositionen1978/79:100 såvitt avser anslag lill Bidrag till viss kollektiv persontrafikjämte motioner 1978/79:19 med anledning av propositionen1978/79:100 säviu avser anslagei lill Ersäiinirtg till fördrift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. 1978/79:20 med anledning av propositionen1978/79:100 såvitt avser utgifterna för /80 inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde jämte motioner 1978/79:21 med anledningav motion om lån tillinvesteringar inom trav-och galoppsporten 1978/79:30 med anledningav vissa delar av proposilionen 1978/79:87 om finansielltstöd till jämte motioner 1978/79:32 med anledningav propositionen 1978/79:104 om finansiellt stöd tillUddcomb jämte moiioner 1978/79:33 med anledning av propositionen1978/79:106 om anslag lill §13 Anmälan av interpellation Anmäldesoch bordlades följande interpellation som ingivits lill kammarkansliet 1978/79:170avA/fl/ö/w 7"/;eo/7>7(s) till jordbruksministerrt omproduktkort-irollnämndens register, m. m.: Den ständiga och okontrollerade tillförseln avkemiska och kemisk-lekniska produkter till marknaden är ett av våra störstamiljöproblem, och den drabbar särskilt hårt i arbetsmiljön.