prot · G209141 · 1978-12-31 00:00:00 — Vid omröslning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Då Inga Lanlzbegärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 278 Nej - 13 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan,dels molionen nr 396 av . i moisvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemslällan i beiänkandei nr 30 mom. 15 rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen nr 396 av m. fl. Planering,planläggning och byggande Vid omröslning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Då Inga Lanlzbegärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 279 Nej - 13 Kammarenbiföll vad ulskotlel i dessa moment hemställt. §6 Ändring i hyreslagen Föredrogs civilutskottets belänkande 1978/79:31 medanledning av vissa molioner om ändring i 12 kap. jordabalken (hyreslagen), m.m. Idella betänkande behandlades moiionerna 1978/79:396av m. fl. (vpk), vari såviii nu var i fråga föreslagits 17. a. alt som sin meninggav regeringen lill känna all förslag snarasl borde föreläggas lagsliftning om ett hyressiopp i avvaktan pä genomförandet av en nyfinansieringsordning, en lagstiftning som hindrade all avtalade hyror höjdesoch som ställde krav pä prövning av inflyllningshyrorna, 18. att som sin meninggav regeringen lill känna att förslag snarasl borde föreläggas omändring av 12 kap. 48 § första stycket jordabalken (hyreslagen) så att hyranvid förlängning av hyresavtal inte fick vara högre än hyran för likvärdigalägenheter, 1978/79:1581 av (apk) och (apk) såvitt nu var i fråga (yrkandet 2) saml 1978/79:2100av m. fl. (m), vari hemställts 1. allriksdagen hos regeringen skulle anhålla alt uiredningen om bostadsrätt fick i uppdrag att utreda frågan om rätt för hyresgäster som efter bildande av bostadsrättsförening bodde kvar med hyresrätt att inlösa sina lägenheier, 2. alt beslutadeanta ell vid molionen fogat förslag till lag om ändring i Jordabalken, innebärande alt ell starkare besittningsskydd och en bylesräli skulle tillerkännas alla utom den som hyrt lägenheten av en bosladsrätlshavare som tidigare nyttjat lägenheten för egen räkning. 1. alt skulleavslå molionen 1978/79:396, yrkandena 17 a och i, 2. all skulleavslå molionen 1978/79:1581, yrkandet 2, 3. att skulle avslå molionen 1978/79:2100,yrkandet I, 4. all skulle avslå molionen 1978/79:2100,yrkandel 2. Reservation hade avgivits av ()och () som att utskollel under 4 bort hemställa altriksdagen med bifall lill molionen 1978/79:2100, yrkandel 2,skulle anta avreservanterna framlagt förslag till lag om ändring i jordabalken. GEORGDANELL (m): En del av detla betänkande behandlar frågor som berör ombildning avhyresrätter till bostadsrätter, frågor där vi moderater tycker att del harblåst åt räll häll under de senasle åren, eftersom del är åtskilliga lusenlägenheier som har blivit föremål för sådan ombildning. Dessa frågor haråterkommit i pariimotioner och i andra motioner från moderatasamlingspartiet. En utredning har tillsatts, bosiadsrättsutredningen, som skalllilla på de flesta frågor som har med della komplex all göra; vad del kan varaför problem som dyker upp vid sådan här ombildning och vad man kan göra för attskynda på ombildning. Vihar i en moiion, nr 2100, och i den reservalion som finns fogad lillutskottsbetänkandet lagil upp en speciell irygghelsfräga som vi lycker ärutomordentligt väsentlig. Vi vill se lill alt de personer som inte villutnyttja möjligheten all köpa sig en bostadsrätt i en hyresrälisfaslighel skallkunna känna en garanterad trygghet och inte få en försämrad silualion jämförlmed den de hade lidigare. Vi lar upp tvä olikasaker. Denförsta delen av motionen gäller sädana fall där en bostadsrätt skall bildas ochen innehavare av hyresrätt i den fastigheten inle Jusl då vill utnyttjatillfället all köpa sin lägenhet som bostadsrätt Vi tycker att del skall finnasen kvardröjande möjlighet för denna hyresgäst all få köpa bostadsrätten i ettsenare skede. Om detta skall ske genom hembudsförfarande eller på något annatsätt har vi inle lagil ställning lill, men vi lycker alt del är angeläget utreder frågan, sä att man kan se till all inle hyresgästen mäsle avkrävasett definitivt besked om han vill ulnyllja möjlighelen att köpa sin lägenhetsom bostadsrätt Civilutskottel sägeratt detla kan vara en fråga förbosiadsrätisutredningen. Del har man förvisso räll i. Utskottet säger vidare audel bör vara upp lill bosiadsrättsutredningen alt avgöra om den skall la lag iockså denna fråga. Även om utskottet inle har vall att ge den här frågan någonspeciell vikl har alltså denna anvisning getts, och vi moderaler har nöjt ossmed detla i den delen. Ifråga om den andra delen av molionen 2100 har vi däremoi fogat en reservationtill betänkandei. Här gäller del en sådan situation där en hyresrätt redan harförsålts som bostadsrätt, men där bosladsrälisinnehavaren inte har flyttal in ilägenheten ulan den ursprungliga hyresgästen bor kvar. Det har visal sig allbesittningsskyddet för hyresgästen och den trygghet som tidigare fannsfortfarande finns kvar, även då lägenheten blivit försåld som bostadsrätt. Menbytesräiien har blivit försämrad. Om den här hyresgästen vill byta Nr 141 sin lägenhet mot en annan har nämligen inle den hyresgäst som flyttarin efter den 'samma starka besittningsskydd som hyresgäster i allmänhet har. 9 mai 1979 hyresgästenkan räka ut för att den som köpt lägenheten som bostadsrätt anmäler atthan vill utnyttja sin bostadsrätt och förfoga över lägenheten. i bardenhyresgäst som har kommit in i bilden som nr 2 inte någon särskild rätt hvreslagen ''hävda. I och med all besittningsskyddet för den efter bytet inflyttade hyresgästen har minskalförsämras ju också bytesräiien för den ursprunglige hyresgästen. Hans ellerhennes hyreslägenhet är inte längre lika attraktiv, eftersom de människor somfunderar på att byta till sig denna lägenhet förhoppningsvis vet om att de inleskulle komma alt få samma besittningsskydd som hyresgäster i allmänhet hatÄven om vi moderater intensivt arbetar för all öka möjlighelerna alt erbjudabostadsrätter och ombilda hyresrätter till bostadsrätter får della ingalunda gåut över de människor som vill bibehålla sina hyresrätter. Därför har vi sagtalt det är myckel angeläget all vi redan nu lar ställning lill ett lagförslagsom vi framför i vår moiion. Vi vill med det fä lill stånd fulltbesittningsskydd och full bylesräli för den lägenheisinnehavare som harhyresrätt, sä länge del finns iniresse att bibehålla hyresrätten. Detkan självfallet medföra problem för dem som bildar en bostadsrättsförening.Men vi säger au del dä flr krävas av denna bostadsrättsförening eller denfastighetsägare som är med om ombildningen all man erbjuder enersältningslägenhet. Detla är i korta drag den nägol snåriga materia som vi berör imolionen. Vi beklagar att utskottet har visat sådanl ointresse. Ja, renl avpassivitet, i frågan. Utskottet hänvisar lill bosiadsrättsutredningen - enuiredning som iräffades första gången och som med allsannolikhet inle kommer med något förslag , allra minsl idenna fråga. Med lanke på remissförfarande och proposilionsskriv-ning kan jag garanteraau den här frågan inle kommer all lösas inom de närmaste ell och etl halvt ätvä åren. Det är då obegripligt för mig att civilutskottel och inle minstsocialdemokraterna, som har visat sådant iniresse för reformer avhyreslagen, inte hyser någon som helsl vilja att ens diskutera hur dessa reglerskall se ut Man har bara avfört ärendet från civilutskoltels och riksdagensbord med hänvisning lill utredningen. Jagfrågar mig: Varför skall man bara slå vakt om besittningsskydd och bytesrättför hyresrätter i allmänhet men icke för de hyresgäster som bor i en fastighetsom har ombildals till bostadsrätt? gäller i synnerhet äldre personer,som inle har möjlighet att köpa bostadsrätten, som lycker att de har en förstor bostad och vill byta sig till en mindre - exemplen kan vara mänga. Jag yrkar bifall lill den reservalion som finns i civilutskottetsbelänkande nr 31, och jag upprepar min fråga: Varför är inte civilutskottetsmajorilel iniresserad av au slå vakl om besittningsskyddet för denna grupplägenhetsinnehavare, som är i starkt ökande? TORECLAESON (vpk): kommunisterna anser som bekant alt bostaden skall varaen social rättighet. Alla människor skall ha tillgång till en tillräckligtstor, modernt utmstad bostad i en bra miljö och till rimliga kostnader. Enlönearbelare skall kunna hyra en sådan bostad ulan bostadsbidrag. Bostädernai den kapitalistiska ekonomin är varor som i princip säljs till högstbjudande.Bostäderna är i huvudsak underkastade marknadens lagar om tillgäng ochefterfrågan: Köpkraften, inte behovet, avgör människornas val av bostad. Detsociala inslagel i efterkrigstidens bostadspolitik hotar nu att försvinna medeller utan hjälp av en borgeriig regering. Den öppna bostadsbristen har kommittillbaka, och det drabbar särskill ungdomar, lågavlönade och invandrare. Dåligabostadsmiljöer, trångboddhet och etl stort anlal omoderna och halvmodernalägenheter ökar åtskillnaden och skärper klassmotsättningarna. Spekulationenoch svarlhandeln i lägenheier och fasligheter tilltar. Orättvisorna i olikaboendeformer förvärras, och hyrorna stiger i en takt som är hell oacceptabel. Vpkkriliserar både tidigare socialdemokratiska och senare borgeriiga regeringarsbostadspolitik. Borgarna fortsätter på den inslagna vägen med ökadprivatisering och ökal småhusbyggande. Ett utbyggt syslem med äganderätts- ochandelslägenheter och en avrustning av de kommunala bostadsföretagen ingår somled i en borgerlig bostadspolitik. Bosladsbidragen måste förbättras, menproblemet med de ständiga hyreshöjningarna och hur man skall fl stopp på demkan inte lösas med en ständig pålappning av olika bidrag. Det har blivit allt kraftigare stöd för vpk:s förslag om hyressiopp ochen ny bostadspolitik inom bl. a. hyresgäst- och fackförenings-. Delär betydelsefullt och nödvändigt med aktiv kamp både inom och utomhyresgäströrelsen. Kamjjen för en bälire bostadspolitik -under kapitalistiskaförhållanden - måste knytas samman med kampen för etl annat, etl socialistiskt,samhälle. Vpkhar ställt en rad utförliga krav av både kort- och långsiktig karaktär. En delav dem behandlas i föreliggande betänkande. Bland huvudkraven i etl första stegmot en ny bostadspolitik är bl. a. hyressiopp genom statligt stöd till dekommunala bostadsföretagen i form av ränte- och amorteringsfria lån samt enavskrivning av dessa förelags underhållslån. Förbättrade bostadsbidrag medhelt statligt kostnadsansvar, prisstopp och prissänkningar på byggnadsmaterialhör också till sådana krav. Vidareställer vpk krav på ökat bostadsbyggande, obligatorisk kommunalbostadsförmedling, ålgärder mot faslighels- och lägenhelsspekulation,begränsning av ränteavdrag och avdrag från skatt - inte frän inkomst. Vi kräverskärpt realisalionsvinstbeskattning,så att hela vinslen vid försäljning av husblir beskaUningsbar inkomst. Degmndläggande kraven för att angripa orsakerna lill dagens bostadspolitiska missförhållanden och för genomförandet av en ny 2 prolokoll 1978/79:141 bostadspolitikär: statlig bostadsbank för lolalfinansiering av bostadsbyggande ochföljdinvesteringar, enhetslän med låg och fasl ränta - men bara tillallmännyttiga och kooperativa bostadsföretag, all mark i kommunernas ägo ochupplåtelse bara med tomträtt, alla hyreshus i ägo med kollektivhyresgäslförvallning, förstatligande av byggmalerialinduslrin saml slalliga ochkommunala byggföretag. Varför räknar jag då upp alll della, när vi behandlar frågan omhyressiopp och frågan om ett system för prövning av hyrorna, det s. k.bruksvärdessyslemel? Jag gör det därför all dessa ling hör intimt samman. Mankan inle isolera frågan om ett hyressiopp från debatten om bostadsmarknaden isin helhet. Det gäller att se efter vilka ingrepp som behöver göras på bådekort och lång sikt Vpkhar gjort analyser och i ställt delkrav till varje avsnill gällandebostadsmarknaden: bostadsmiljön, boendeinflytande, hyresbostaden ochlagstiftningen saml hyressiopp för en social bostadspolitik. Hyresutvecklingenkan belysas bl. a. med siffror som visar att samtidigl som konsumentprisindexökade ,såökade den genomsnittliga årshyran fören hyreslägenhet . Bostadsbyggandets hastiga nedgång, del minskadeantalet byggnadsarbetare och arbetslösheten bland byggnadsarbetare och ibyggnadsbranschen över huvud tagel bidrar till krisförhällandena påbostadsmarknaden. Elt ökal bostadsbyggande skulle skapa många nya jobb, inlebara åt byggnadsarbetare. Bostadsbyggandets snedvridna inrikining mot en alllsiörre del småhus och dess konsekvenser fören ökad segregation och ökadeorättvisor mellan olika boendeformer kan enligl vpk:s mening inle få fortsätta. Orättvisornamåste bort, likvärdiga bostäder skall kosta lika myckel oberoende av om deupplåts med hyresrätt eller äganderätt Den första och viktigaste åtgärden motorättvisorna är all förbilliga hyresboendet delen avskallesubvenlionerna till småhusboende - ca per är-gårlill höginkomsttagare med stora villor och stora lån. Den kraftigavärdestegringen på småhus gäller framför allt hus i de större tätorterna.Småhusbyggandet måste hållas nere speciellt i storstadsregioner och expanderandetätorter, bl. a. därför alt del är så mark- och energikrävande och dyrt församhällel-skaltebetalarna. Mänga småhusområden som växer upp har en dåligboendemiljö ulan gemensamma utrymmen och med dålig service. Elt verkligt inflyiande över boendeförhållandena, och därmed ocksämöjlighet att påverka frågan om boendekostnaderna, är naturligtvis av avgörandebetydelse för de boende. Del vore en kapitulation och en felaktig utgångspunktall acceptera det privata, individuella ägandet av bostaden som en avgörandeförutsättning för inflyiande och boendedemokraii. Del viktigaste är vilkamedel som de boende har till sill förfogande för all kollekiivi kunna bestämmaöver sin boendemiljö. En successiv övergäng till andra former för förvaltningav hyreshusen med ökat inflytande för de boende kan motverka privatisering ochslimulera lill gemensamma aktiviteter. En fördjupad och långlgående boendedemokraii blir möjlig försl genom att denprivata äganderätten till hyreshus upphävs. Husen måste överföras i kommunalägo och ställas under förvaltning av hyresgästerna kollektivt Hyreslagstiflningenmåste ge hyresgäslerna en grundläggande trygghet. Det innebär ell starktbesittningsskydd, bylesräli, skydd mot hyreshöjningar och ell avgörandeinflyiande över del egna boendet. Bruksvärdesreglerna i den nuvarandelagstiftningen har varil ell dåligl skydd mot omotiverade och oskäligahyreshöjningar. Reglerna måste ändras så all hyran inle flr vara högre än hyranför jämförliga lägenheier. Närdel gäller kravet på hyressiopp måste framhållas att varje hyreshöjning är enlöneminskning, och för att försvara levnadsstandarden måste arbetare ochtjänstemän la upp kampen mot hyreshöjningarna. De allmännyttigabostadsföretagens problem är stora. Här måste staten gå in med ett riktat stödför all läcka dessa bostadsföretags ökade kostnader. Därigenom kan manåstadkomma hyressiopp på hela hyresmarknaden och göra del mindre lönsamt ochintressant för privata alt äga hyreshus. Kampenmot hyreshöjningarna aren kamp mot profit och utplundring och för en bevaradreallön. Vpk:s parlamentariska arbete är inget självändamål, och vpk ser delsom en del av och underordnal partiets totala aktiviteter. En ny bostadspolitikkan inle genomföras ulan slöd och aktiv kamp från hyresgästernas sida. Denorganiserade hyresgäströrelsen är hyresgästernas viktigasteintresseorganisation - där måste tyngdpunkten i det bostadspolitiska arbetetligga, och det försöker vi inom vpk också åstadkomma. Kommunisternahar under hela 1970-lalel drivit kravet pä hyressiopp och en aananbostadspolitik, en politik som har lill uppgift att mildra verkningarna av denbostadspolitik som förs och som angriper orsakerna till de höga hyrorna.Opinionen mot hyreshöjningarna harblivil allt kraftigare både inom och utomhyresgäströrelsen, och allt fler lönearbelare har blivit klara över alt varjehyreshöjning är liktydig med en lönesänkning. Motståndarnalill våra krav flnns framför alll inom regeringen och hos bank-, bygg- ochfaslighelskapitalei. Liksom socialdemokratins och hyresgäströrelsens ledningarpåstår de alt kravei på hyressiopp är orealistiskt och omöjligt att genomföra.Utskollel lar i belänkandet inte upp något resonemang alls om våra krav pådenna punkl utan hänvisar lill lidigare behandling. Däremot tar utskottet uppett mycket utföriigi resonemang om den i och för sig vikliga detaljfråga somGeorg berörde. Utskollelulgår lydligen från den primitiva propaganda som bara lalar om hyressiopp ulanall redovisa hur del skall kunna genomföras, och de låtsas inte om att vpk -till skillnad från en del grupper och sammanslutningar -klart redovisar vilkaåtgärder som måste kombineras med införandet av hyressiopp. Hyressioppär ett kampkrav och en del i en bostadspolitik som innefallar all vi byggerfler lägenheier i flerfamiljshus, att vi sänker räntan och ger särskilda länoch ell riktat statligt slöd till de allmännyttiga bostadsföretagen, alt viförbättrar bostadsbidragen för dem som bäst behöver det och all vi skaparsiörre rättvisa mellan olika boendeformer. Frågan om hyressiopp - och Nr 141 kampen föreu hyressiopp - kan alltså inle isoleras frän dessabostadspolitiska Onsdaeenden " °'' ''" bostadspolitiken i övrigl ulanutgör en del av och ell första led i 9maj 1979 " '" kamp. Pånågol måste vi göra ingrepp mot alla vinst- och spekula- i tionsinlressenpå hela bostadsmarknaden. Det gäller kapital och räntor, mark, hvreslaeen byggnadsmaierial,byggande, ägande och förvallning av flerfamiljshus. Ibelänkandet behandlas, utöver kravei på hyressiopp, vpk-förslagel om ändradebestämmelser då det gäller hyreshöjningar och inflyliningshyror. Förslagetsyftar lill alt förhindra nya hyreshöjningar och pressa ned hyrorna. Som bekantgäller nu enligt den s. k. bruksvärdesprincipen all de allmännyttiga husen ärprisledande och all den hyra en hyresvärd begär skall anses som oskälig bara omden är påtagligt högre än allmännyttans hyra för likvärdiga lägenheter. Deltaär ingen bra eller lillräcklig spärr mot oskäliga hyror. För att försväramöjlighelerna alt höja hyror och hyresnivåer föreslår vi frän vpk alllagbestämmelsen ändras så all hyran inte får vara högre än hyran för likvärdigalägenheier. Genomall fastigheter som ur bruksvärdessynpunki är likvärdiga är byggda vid olikatidpunkter och kostnaderna varil myckel högre för dem som har byggts undersenare år och genom all del i huvudsak är allmännyttan som har svaral förhyreshusbebyggelsen uppstår vinster för enskilda fastighetsägare vidjämförelserna. Allmännyttan äger i huvudsak de nya och olönsamma husen och hartvingats att till sina höga s. k. självkostnader ocksä lägga koslnader som desshyresgäster rätteligen inte skulle slå för. Om man inför ett absolut tak, enspärr uppåt för hyrorna, och om allmännyttan flr ell riklat slatligl slödskulle bruksvärdessystemet i större ulsiräckning kunna användas mot de privatafastighetsägarna. Därigenom skulle privat fastighelsägan-de och -förvaltandebli mindre intressant för fastighets-, bygg- och bankkapitalet och påskynda ensocialt inriktad bostadspolitik. Delgäller nu all åsladkomma en nollställning av hyrorna i avvaktan på äigärdersomkan sioppa hyresutvecklingen och pressa ned hyrorna. Del är nu man måsteingripa och sioppa hyresuiplundringen. Del är nu åtgärder måste vidtas för allförhindra nya stora hyreshöjningar. Jag yrkar bifall lill de förslag i vpk-molionen 396 som behandlas -förslag om ell hyressiopp och ändrade bruksvärdesregler. KJELLMATTSSON (c): I civilutskottets belänkande nr 31 behandlas fem motionsyrkanden omändringar i hyreslagen. Vi hade sedan möjlighel all diskulerabotadspolilikens allmänna inriktning i stora drag, och det gör au Jag iargumenteringen förde ständpunktstaganden som civilutskottets majoritet hargjorl inle tänker gå in i den lyp av allmän bostadspolitisk debatt som t ex.Tore log upp på nyll. Jag skall i slällel hålla mig lill de specifikayrkandena som vi har behandlat i della belänkande. Jag börjar med vpk:spartimotion nr 396, där man föreslår ändringar i hyreslagen syftande tilleil lemporärt hyressiopp och lill att vid en förlängning 20 av hyresavtalet hyran inte flr vara högre än hyran för likvärdigalägenheier. Lagmmmeisnuvarande lydelse i 48 § innebär i den delen alt begärd hyra skall godtas omden inle är påtagligt högre än hyran för likvärdiga lägenheier. gällanderegler i hyreslagen om höjningsmarginalerna infördes den 1 januari 1975.Tidigare gällde all fordrad hyra var all anse som oskälig om den var väsentligthögre än hyran för likvärdiga lägenheier. Delta byltes alltså ut mot orden"påtagligt högre". Avsikten var därmed all markera etl avståndstagandefrän en praxis där alllför siora hyreshöjningar accepteras för att skapa enminskad röriighel pä hyresmarknaden. Vid prövning skall främst beaktas hyranför lägenheier i hus som ägs och förvallas av allmännyttigt bostadsföretag. Ettbifall till vpk:s motionsförslag skulle i praktiken innebära att man låser fasthyrorna på nuvarande nivå. Hyreshöjningar kan naluriiglvis i många fallinnebära problem, men vi är dock i civilutskottet inle villiga all på del sättsom föresläs i vpk-molionen medverka lill en ändring av hyreslagens 48 §. Ettbifall lill molionen skulle inle vara ell verkningsfullt sätt alt lösa hyresmarknadensproblem vad gäller hyreshöjningarna. Vi noterar att utskottet flera gångerlidigare haft att behandla vpk:s nu aktuella motionsyrkande och alllid avstyrktdetsamma, och så är fallel även . Jag vill också i detta sammanhang anföraatt genom den lagändring som infördes har motionärernasgmndläggande syfte i rimlig utsträckning tillgodo-setts. Iapk:s motion föreslär man åtgärder för all förhindra ylteriigare hyreshöjningatDet är inte närmare utvecklat vilka åtgärder som avses, och etl bifall lillmotionsförslagel skulle därför inte tjäna någol reellt syfte. Sedanvill jag beröra yrkandet 2 i moderaiernas moiion 2100. Yrkandel innebär altriksdagen skall anta etl förslag om ändring i hyreslagen i syfte attkomplettera reglerna så alt ell starkare besittningsskydd och en bylesräliskulle tillerkännas alla utom den som har hyrt bostaden av en bosladsrätlshavaresom tidigare nyttjat lägenheten för egen räkning. Utskottetgör i betänkandei en, som man brukar beteckna det, välvillig skrivning till deyrkanden som framförls i den moderala motionen. Vi anför emellerlid att bostadsrällsuiredningeni sina direkliv har i uppdrag all undersöka vilka äigärdersom behövs föratlbytesräiien skall behålla sitt fulla värde. Vi utgår från all i samband med deövervägandena även frågan om besitlnings.skyddeis uiformning kommer allbehandlas av utredningen. Eftersom man också ur direkliven läser ut att det kanfinnas olika former för detla, så har utskollel ansett all ylleriigareöverväganden behövs innan man tar ställning till hur förändringen skall ske. Vimenar därför all det är lämpligt all inle nu tillstyrka motionsförslagel. Vifär, liksom i andra sammanhang när elt utredningsarbete har kommit i gång,avvakta den totala genomgängen av problemet, som vi hoppas skall komma fram iutredningsarbetet. Meddella, herr lalman, ber jag att fl yrka bifall lill civilutskottets hemslällanpä samtliga punkter i betänkandei nr 31. (vpk) kortgenmäle: Sedan nu yttrat sig står del klart att man inle heller vill ta upp någon deball här i kammaren om de orsaker och verkningar somligger bakom de höga hyrorna och som utgör etl slort problem för så mångamänniskor.