prot · G20934 · 1978-12-31 00:00:00 — För del kandetla betyda att Arvikaverken kan komma alt avveckla sin detaljtillverkning förtraktorer. Del kan innebära alt ca 20 anställda kommer all avskedas inom en Medhänsyn till det synnerligen svåra lägel på arbetsmarknaden i ber jagatt få slälla följande fråga till statsministern: Vilkaåtgärder ämnar regeringen vidta för alt hindra detta samgående mellan i ? 1978/79:139 av HåkanWinberg(m) t vissa eldistributionsnäl; I finns elt omfatlande distributionssystemför transport av elkraft från kraftverken till konsumenierna. Under dennairanspori inträffar över-föringsförlusler, vilka i mänga fall blir avsevärtslörre än nödvändigl, bl. a. pä grund av omoderna transformatorer ochunderdimensionerade överföringsledningar. Särskill i glesbygderna ärdistributionsnäten ofta behäftade med allvarliga brister. Med anledning därav villjag fråga industriministern: - i syfte atl bidra lill önskvärd energibesparing - beredd alt tainitiativ för att få till stånd en uppmstning av omoderna delar aveldislribu-tionsnäten i landei? 1978/79:140 av RolfClarkson (m) til upphandlingen av stålbroar: Har upphandling av stålbroar skett pä sådanl sättalt inte bara varven ulan även företag inom den mekaniska industrin haftmöjlighet all lämna anbud och få dem prövade objektivt? 1978/79:141av () till jordbruksministern om åtgärder motgranbarkborreskador: Granbarkborrens förödande skadeverkningar har vidolika tillfällen påtalats i . Statsrådet har för några veckorsedan i elt svar i varit negativt inställd lill yllerligare medel förall bekämpa granbarkborrens skadeverkningar. Dåjagerfarit atl statsrådet efter delta svar besökt och på ort ochställe med egna ögon kunnat se de omfattande skadeverkningarna och hotet mol devärmländska skogarna anhåller jag atl fä veta om statsrådet numera har en annanoch positivare syn på ytteriigare medelsanvisning till bekämpandet. Om inteanhåller jag att statsrådet förklarar hur skadorna skall bekämpas och hur denenskilde skall hällas skadeslös samt ge sin bedömning av hur skadorna påverkarden värmländska skogsindustrins långsiktiga försörjning med skogsråvara. 1978/79:142 av ManinOlsson (c) lill statsrådet om finansieringen av kraftvärmeverk: Byggande av kraftvärmeverk är f n. aktuellt i flerakommuner med fjärrvärme. Genom komplettering av fjärrvärmeverk medkraftvärmeverk kan elenergi framställas med betydligt högre uinyttjandegrad avoljan än genom kondenskraft. Kraftvärmeverken kan även förberedas föranvändning av alternativa bränslen. Ekonomiski är elenergin från kraftvärmeverkkonkurrenskraftig med el såväl frän kärnkraftverk som från oljekondens-verk. Urbåde samhällsekonomiska och energihushållningssynpunkter är det därför värdefulltatt kommunernas planer pä kraftvärmeverk kan genomföras. Dessulom ger sådanaulbyggnader välkomna sysselsätlningstillskotl. Finansieringenav dessa projekt, som förutsätter långsikliga krediter, helst i form avannuilelslån för all sänka kosinaderna , innebär dock storaproblem för kommunerna. Svårigheterna med finansieringen hotar att förhindraeller i vart fall försena projektens igångsättning. Förseningar gör demförmodligen också dyrare. Somexempel på detta problem villjag nämna , som efternoggranna utredningar och överväganden är beredd atl fatta beslut och tecknakontrakt om uppförande av ett kraftvärmeverk för 165 milj. kr. underförutsättning att finansieringsfrågorna kan lösas pä ell tillfredsställandesäll. Totalt skulle detta projekt ge ca 330 manårs sysselsättning inom landet,varav ca 130 manår inom . Jag vill ställa följandefråga lill statsrådet ; Vilkaåtgärder ämnar regeringen vidta för att kommunerna skall få möjligheter atl påacceptabla villkor finansiera byggande av kraftvärmeverk? 1978/79:143 av HugoBengtsson (s) till arbetsmarknadsministern om ny sysselsättning för deanslällda vid i : i harlidigare sökt statliga lån för atl kunna fortsätta driften. Denna ansökanbeviljades inle av regeringen. Förelaget har varilförsalt i konkurs och förvaltats av därtill utsedd konkursförvaltare. Denne harnu låtit varsla om uppsägning av samtliga anställda fr. o. m. iår. Härigenom friställs ca 270 personer i det lidigare avsysselsätlningssvårigheler hårt drabbade . Några nya arbelslillfällenstår inte nu till buds för de vid företaget anslällda. Ianledning härav vill jag slälla följande fråga lill arbetsmarknadsministern: Vilkaåtgärder ämnar arbetsmarknadsministern vidta för att bereda så många sommöjligl av de nu anställda vid i nysysselsättning? 1978/79:144 av BertilMåbrink (vpk) lill utrikesministern om de chilenska flyktingarnas situation: En stor grupp chilenare lever i underextremt svära förhållanden. Del rör sig om oppositionella arbetare ochintellektuella som i desperation flytt förtryckets för all via Argentinakunna ta sig vidare till något land som är berett att bevilja dem asyl. Krafttagmåste till för att rädda dessa flyktingar undan terror och materiell misär. Med anledning härav villjag fråga ulrikesminislern; Vadämnar utrikesministern göra föratt bereda flera chilenare i möjlighelalt finna en i saml att i internationella sammanhangaktualisera frågan om chilenska flyktingars situation? 1978/79:145av () till utbildningsministern om livsmedels-tekniskhögskoleutbildning i : Svensk livsmedelsindustri svarar för mer än 10 96av industrins totala förädlingsvärde och sysselsätter ca 75 000 personer. F. n.är försöksverksamheten med yrkesleknisk högskoleutbildning vid Lundsuniversitet med 30 platser den enda mer kvalificerade vidareutbildning som kanerbjudas inom livsmedelsbranschen. fanns i och i högrelivsmedelstekniska kurser, som tillsammans gav ett större antalvidareutbildningsplatser än dagens utbud. framlagd utvärderingsrapport från UHÄ redovisas goda resultat fränden hittillsvarande YTH-utbildningen. Tvä av tre elever har elt är efterutbildningen fån mer kvalificerade anställningar. Imotionen 1977/78:454 - m, s, c och fp - föreslås en andra livsmedelslinje,lokaliserad till . I en gemensam skrivelse tillstyrkerLO, TCO och SAF atl en livsmedelslinje inom YTH föriäggs till fr. o. m.1981. Moldenna bakgrund hemställer jag atl lill utbildningsministern få ställa följandefråga; Är utbildningsministern beredd aU i kommandestatsbudget redovisa förslag till inrättande av en YTH-linje med inriktning motlivsmedelsindustrin och lokaliserad till ? 1978/79:146 av LenaÖhrsvik (s) till jordbruksministern om åldersgränsen för amatörboxning; Man försöker nu på olika sätt göra boxningenpopulär. En särskild kampanj har startats och massmedia ställer välvilligt upp.Krav på elt återinförande av proffsboxningen har också rests. Dä är det lämpligt attgöra klart vilka regler som gäller. Riksdagenhar enhälligt uttalat att förbud mol amatörboxningen kanundvaras sä länge säkerhetsföreskrifterna iakttas ulan något En avsäkerhetsföreskrifterna är åldersgränsen . Denborgerliga trepartiregeringen ställde upp på en sänkning av åldersgränsen till15 år trots klart uttalade mening. Med anledning härav villjag fråga jordbruksministern: Vilken åldersgräns gäller? 1978/79:147 av StinaEliasson (c) lill jordbruksministern om Åreprojeklet: Den slora satsningen från stat och kornmun påÅreprojeklet i har redan gett positiva återverkningar pä fleraområden. Avolika anledningar har tidsplaneringen av projektet inte kunnal hållas. Deekonomiska beräkningarna har inte heller hållit. FörÅre kommun liksom för länet i stort är det av synnerligen stor vikt altprojektet fullföljs. Motdenna bakgrund ber jag att till jordbruksministern fär slälla följande fråga: Vilkaålgärderavserjordbmksministern vidta föratt nu föreliggande planer förÅreprojeklet skall kunna fullföljas? §28 Kammaren åtskildes .