prot · G209101 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:101 §1 Justerades protokollet för den 5 innevarande månad. § 2 Förlängd motionstid INGEMUNDBENGTSSON (s): Jag avser atl hemställa att föriänger motionstiden för en delav de proposiiioner .som vi skall remittera lill utskott. Men innan jaggör det vill jag begagna tillfället atl på den socialdemokraliskariksdagsgruppens vägnar kraftigt protestera mot det upprorande sätt somregeringen har behandlat på. Härfick vi 33 omfattande propositioner för vilka motionstiden utgården 26 eller . Underde jag har suttit i har jag aldrig varit med om någolliknande, en anhopning av propositioner i en sådan omfattning alt de inte fickplats i ledamöternas relativt rymliga fack, utan facken fick kompletteras medblå plastpåsar. Nuär det som det är, och för att i någon mån underiälta för oss inom oppositionenall få en rimlig chans atl sakbehandla propositionerna måsle motionstidenförlängas. Jaghemställer för den skull att beslutar om föriängd motionslid t. o. m.den 29 mars för propositionerna 123 om industripolitiken, 145 om tekoindustrin,95 om den kommunala ekonomin och 160 om fortsatt reformering av inkomstskatten. Jag kan heltinstämma i vad sade om att råkar i en orimligarbetsordning när vi får en mångfald propositioner just nu i dessa veckor. Vihar som gått sedan började endasl haftarbeisplena i kammaren under några tiotal limmar, men framöver måsle vi alltsåtänka oss all förlänga arbetsplena för under denna säsong. Det äringen rimlig ordning atl få så många proposiiioner och så starkarbetsbelastning i slutet av . Vihar från också en hemställan att göra lill kammaren, nämligen allriksdagen beslutar atl motionstiden föriängs t. o. m. för motionermed anledning av propositionerna 99 om trafikpolitiken och 115 omenergipolitiken. Överiäggningenvar härmed slutad. 6 prowkoll 1978/79:98-101 Kammarenbeslöt föriänga motionstiden för propositionen 1978/79:95,99, 115, 123, 145 och160 t. o. m. . §3 Om sysselsättningen vid i Industriministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1978/79:350, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd attvidta i syfte att trygga sysselsättningen för de anställda vid i . SOABär en division inom Berol Kemi. SOAB-di visionen tillverkar främstfärgbindemedel. Vid fabriken i sysselsätts ca 125 personer. Enligl vadjag erfarit har divisionen lillbaka varit olönsam.Företagsledningen anser att del som ett led i saneringen av Berol Kemi ärnödvändigt att aVveckla division SOAB. Ett preliminärt överlåtelseavtal har därförträffats med elt norskt företag. Detta avtal skulle innebära en avveckling avproduktionen i . Sedandess har emellertid framkommit ytterligare några alternativ som undersöksinom Berol Kemi och Statsföretag. Dessa alternativ kan eventuellt innebära atlen del av produktionen skulle kunna behållas vid SOAB. Detär alltså nu för tidigt alt uttala sig om den framlida sysselsättningen vidSOAB. Regeringen följer noga utvecklingen vid Berol Kemi och anläggningen iMölndal. Jag ber atl fåtacka industriministern försvaret på min fråga, även om jag med lanke på deanställda vid i naturligtvis inle kan vara nöjd med det. Denverklighet som målats ul för de anställda ger en skrämmande bild av hurdemokratin fungerar. Som om del gällde militära system, uppbyggda kringdivisioner och strategiska planer, fattas beslut över människors huvuden. Ocksåi industriministerns svar talas del om divisioner, och del talas även omsanering - precis som om det handlade om något slags ohyra som man måste fåbukt med. Jagvet att företagsledningen vid Berol Kemi driver en ganska kallhamrad linje ochatt den tillämpar den strikt företagsekonomiska lönsamhetens principer. Men härhandlar det ju om människor. Den dåliga planeringen och den dåliga satsning manjort på olika utvecklingsmöjligheter får inte leda lill att över 100 människorsparkas i väg från sin arbetsplats. Jag anser au regeringen här har ett stortansvar. Företagsledningen vill nämligen inte ta det ansvaret, ulan man säger:Gå den poliliska vägen, tala med regeringen. Förnågot år sedan fattade vi här i beslut om att satsa 300 milj. kr. påverksamheten inom Berol Kemi. Som jag uppfattade del ingick i beslutet au manbl. a. skulle trygga sysselsättningen för de anställda vid verksam- heten i Mölndal.Regeringen har därför ett ansvar för att del beslut som har fattatverkställs och måste därför aktivt medverka till att trygga sysselsättningenför de anställda. Men det hindrar inte alt man naturiigtvis kan fundera övervarför det har investerats tiotals miljoner i SOAB, så att anläggningen nu ären av de modernaste i , när man sedan vill avveckla verksamheten där. Industriministernsäger i svaret att regeringen noga följer utvecklingen vid Berol Kemi ochanläggningen i . Jag vill fråga industriministern om delta innebär attregeringen aktivt kommerall medverka till att försöka rädda sysselsättningenför de anställda. Enligt de stadgar som gäller för Statsföretag har regeringenmöjligheter att begära offert som redogör för vad som kommer atl gälla omverksamheten vid SOAB skall fortsätta. De anställda har presenterat en dellösningar på hur man skulle kunna bibehålla verksamheten, t. ex. lösningar sominnebär all man skulle satsa på och utveckla verksamhet lillsammans med bl. a.skogsindustrin för att därmed trygga en framtid (or anläggningen. Man har ocksåtagit upp frågor som hänger samman med hur man skall kunna få frammiljövänligare lösningsmedel. Jagvill således fråga industriminisiern: Kommer regeringen all aktivt medverkatill all försöka rädda sysselsättningen för de anställda vid ? Vi kommer självfallet alt med stortintresse och mycket ingående studera de resultat som kommer attpresenteras beträffande de olika alternativ för fortsatt verksamhet ochsysselsättning i som är aktuella. En önskan att behällasysselsättningen vid SOAB kommer naturligtvis därvid att väga tungt, men somjag sade i mitt svar vill jag inte på del här stadiet göra några bestämdauttalanden. Del ärnaturligtvis vällovligt att följa frågan med iniresse. Men enligl minuppfattning har man etl extra ansvar att följa upp saken, eftersom vi harfattat elt beslut om att satsa 300 milj. kr. pä den här verksamheten och därvidförutsatt att detta skall trygga sysselsättningen. Jag hoppas atlindustriministern delar den uppfattningen. Sedan är det ju också så, att vimåste behålla en verksamhel av denna typ för alt kunna utveckla sådant som görall man kan säkra människors hälsa. Man har haft ett avancerat forsknings- ochutvecklingsarbete vid SOAB, som bl. a. siklat på att komma till rätta med vissaav de problem som gäller lösningsmedel och som skulle kunna minska riskerna vidandra industrier. Här finns det alltså ett kunnande som det är angeläget atl vifår behålla under samhällskontroll. Vi kan inte lämna över det här tillmultinationella företag. En stor del av verksamheten styrs ju av multinationellaföretag och därför är det mycket angeläget att vi får behälla kunnandet understatlig kontroll. Deanställda har sagt all man skulle kunna utveckla ett samarbete med bl. a.skogsindustrin, och man vill tillsätta en arbetsgrupp för att se vad som Omsysselsättningssituationen inom i , m. in. kan göras pä lång sikt. Jagvill alltså hävda alt del är mycket viktigt och heli rikligt atl statsmakternahär tar ett ansvar, detta inte minsl mol bakgrund av del beslut som vi fattatom kapitaltilldelning lill . Jag hoppas all man från regeringenssida följer frågan och överväger de ansiälldas idéer, så all del inle bara bliren fråga om ord. Jag har bara en kommeniar, nämligen denna: uppger atldet finns en koppling mellan beslutet atl investera hundratals miljoner ibyggandet av en oxo-anläggning i och SOAB i . Vi påindustridepartementet känner inte lill någon sådan koppling. LENNARTNILSSON (s): I samband med atl man diskuterade denna fråga fick man, bl. a. på grundav pressmeddelanden, intrycket alt det rörde sig om en satsning för atl bl. a.trygga verksamheten inte enbari vid anläggningarna i Slenungsund ulan också vidanläggningarna i och i . Det är ganska egendomligl all manfår bedriva verksamhet på detta siiti. Först investerar man tiotals miljonerkronor och skapar elt toppmodernt förelag, varefter man gör sig av med den härgrenen, eftersom den inte längre betraktas som lönsam. Del är ett angeliigetkrav, inle minsl från de anställdas sida, atl regeringen lar ansvar för del beslutsom har fatlat. Överliiggningenvar härmed slutad. § 4 Omsysselsättningssituationen inom i , m. m. IndustriministernERIK erhöll ordet för atl i ett sammanhang besvara dels ()anmälda fråga, 1978/79:380, delsÅke Polstams (c) anmälda frågor, 1978/79:396, tillarbetsmarknadsministern, resp. 1978/79:397 och anförde: har frågat mig vilka effekter som jag bedömer atlregeringens aviserade åtgärder med anledning av beslutei i flygplansfrågankommerall få för sysselsättningen i och regionens framtida ulvecklingoch som stimulans för forsknings- och utvecklingsarbete inom industrin. ÅkePolstam har frågat mig om jag vill redogöra för hur den svenska flygindustrinshöga teknologiska kunnande skall kunna bevaras inom landet, när utveckling avnytt flygplan inte skall ske. har vidare frågal arbetsmarknadsministerndels om han vill lämna en utförlig lor hur stor del avpersonalstyrkan inom , , som måsle avskedas på grund av regeringensbeslut atl ett nytt flygplan inle skall utvecklas, dels vilka orter och företagi landet som i övrigt kommer att påverkas av della beslut. Frågan haröverlämnats till mig. Jagbesvarar, efter samråd med försvarsministern och arbetsmarknadsministern,frågorna i elt sammanhang. Delprincipbeslut som regeringen fattade i den utomordentligt svåraflygplansfrågan grundas på etl omfattande utredningsarbete. De slutsatserregeringen har dragit av utredningsmaterialet är att med de stigandekostnaderna för nya vapensystem kan ett land av sioriek inte längremed en rimlig försvarsekonomi bekosta en egen utveckling av högkvalificeradestridsflygplan på en sådan nivå som vi hiliills har haft. Regeringen har därförbesluiai all utvecklingen av B3LA/A38-projekien skall avbrytas. En propositioni denna fråga har förelagts . Flygplansbeslutetfår konsekvenser i första hand för den militära utvecklingsverksamheten.Beslutet påverkar i huvudsak inte produkiions- och underhållsverksamheten underden närmaste tioårsperioden. Sysselsättningen inom lillverkning och underhållav flygplan är således tryggad framöver. Efterfråganpå utvecklingsarbete inom den militära fiygplanssekiorn kommer att minska. Avsäkerhetspolitiska skäl är det dock angeläget all behålla en viss egenutvecklingskapacitet inom fiygindustrin även när det gäller stridsflygplan.Vidareutvecklingen av för alt ge den förbättrad attackförmåga skalldärför fortsätta . Vad som därefter skall gälla blir bl. a.beroende av det förslag som ÖB inom gällande ekonomiska ramar kommer attredovisa i sin nästa programplan. Flygplansbeslutetinnebär att flygindustrin måste ställa om lill en slörre andel civil produktion.Denna uppgift ankommer det helt naturligt i första hand på de berörda företagenatt lösa. Hos dessa pågår redan en sådan omorieniering. Det är viktigt attdenna omläggning fortsätter, och regeringen är därför beredd all på olika sättge sitt stöd. Diskussioner om vissa konkreta projekt pågår f n. mellanindustridepariementet och berörda företag. Civilflygplansutveckling kan dock inte helt ersätta militär utveckling. Ävenmöjlighelerna att på annat sätt inom och utom flygindustrin öka efterfrågan påtekniskt avancerat utvecklingsarbete bör tas till vara. Även denna uppgiftankommer det främst på de berörda förelagen atl lösa. a. bistå företagen i denna uppgift tillkallade jag, med stöd avregeringens bemyndigande, en delegation under ledning avteleverkets chef, generaldirektören . Delegationen skall inventeramöjligheterna alt inom de berörda företagen utnyttja de flygindu-slriellaresurserna för civil verksamhel. Delegationen skall vidare tillsammans med berördamyndigheter och organisationer pröva utvecklingsprojekt inom olika församhället angelägna områden. Sådana projekt kan bidra lill att vidmakthålla enhög teknisk nivå i industrin som helhet. Delegationen kommer att fortlöpanderapportera resultat av detta arbete . I avvaktanhärpå är jag inie beredd atl uttala mig ytterligare Om sysselsättnings-situationen inom i , m. m. Om sysselsättningssituationen inom i , m. m. om vilka konsekvenser försysselsättningen i eller andra berörda orter som kan väntas avbeslutet i flygplansfrågan. Jagvill i delta sammanhang nämna alt regeringen förelagt enproposition med förslag till en kraftigt utökad satsning på den svenskarymdverksamheten. De föreslagna insatserna beräknas medföra värdefull stimulansför svensk högteknologiindusiri och ökad internationell konkurrenskraft försvensk rymdieknik. Preliminära uppskattningar pekar på att ett par hundra nyaarbetstillfällen pä någon sikt kommer att skapas vid främst och L MEricsson. De ökade statliga insatserna på rymdområdei är således av betydelseför alt underlätta flygindustrins omställning, vilket får ses som en positivsidoeffekt av en satsning som primärt framsprungit ur induslripolitiska motiv. Somen sammanfattning vill jag framhålla alt regeringen således har vidtagit en radåtgärder som kan hjälpa de berörda företagen och deras personal. Del är i dagalltför tidigt atl uttala sig om vilka effekter som kan uppnås. De utredningarsom görs får visa om ytterligare åtgärder blir nödvändiga. CHRISTERNILSSON (s): Jag ber att fåtacka industriministern för svarei på min fråga. Förstvill jag säga alt det är bra atl vi äntligen tycks kunna få ett beslut iflygplansfrågan. Den borgeriiga trepartiregeringens beslutsvånda har kostatskaltebeialarna hundratals miljoner som flygindustrins omläggning icivil riktning har försenals. Det rikliga är nu att koncentrera krafterna påenomställning av flygindustrin. Genom uppskovspolitiken har vi kommit i tidsnöd. Socialdemokraternahar i flera omgångar krävt att detta arbete skulle påbörjas. Genom våraledamöter i har vi lämnat flera förslag lill ny civilproduklion vid . Liknande synpunkter har kommit frånMetallindusiriarbetareförbundets avdelning i . Detär också bra att regeringen tänker stödja en omstrukturering avflygplansindustrin. Regeringens pressmeddelande , propositionenoch dagens svar är emellertid allmänt hållna och lämnar flera frågorobesvarade. Vilka uppgifter skall den offentliga sektorn ha, när det gällersysselsättningen vid ? Vilka industri- och sysselsäilningspoliliska instrument tänkerindustriministern använda för atl klara en omläggning av flygplansindustrin icivil riktning? Vilka initiativ är industriministern beredd att ta för att underlättaeu samarbete mellan , , statens väg- ochtrafikin-stitul, och ? Skallman trygga industrijobben vid i så krävs det bl. a. enkoppling mellan den offentliga sektorn och industrin. Inte minsl gäller det juall komma med ett teknologiskt nyskapande, och då måste man kunna brygga över gränsermellan samhällets resurser och företagens. Stat,kommun och landsting kan lägga ut beställningar på tekniskt avanceradeprodukter och hela system pä sjuk-, trafik- och energiområdena. Vi skulle förstkunna producera för hemmamarknaden och sedan ha möjligheler att sälja helasyslem lill utlandet. Vivet alt del finns en stor växande marknad för medicinsk-tekniskutrustning. I samarbete med tekniska högskolan och borde Saabkunna göra en storsatsning på del medicinskl-tekniska området. Men detta kräverinsatser från statens sida. Det är beklagligt att den medicinska sektorn vidSaab lades ner under lid som chef lär emellertid den förreSaab-chefen, som ju är närstående, ha ett eget företag i branschen. Kolleklivatrafiksystem aren annan utvecklingsbansektor for , eftersom manligger långl framme när det gäller bussar och lastbilar. Andra områden där Saabmed stöd av samhället bör kunna göra insatser är miljöulrustning och energibesparandesystem. Min slulsals blir atl de civila projekt som regeringen säger sig viljastödja vid är otillräckliga. Regeringen bör möjligt medverka tillatt en konkret plan för att trygga jobben vid och även vid andraflygindustrier tas fram. Den stora gemensamma sektorn i och dettekniska forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs på olika håll i kommunengör alt det finns goda förutsättningar för en samhällsnyttig produktion vidSaab. Jagtackar för svaret och hoppas att industriministern vill kommentera minafrågeställningar. Jagtackar statsrådet för svarei på mina två frågor. Jag hoppas all jag skallhinna kommeniera dem båda. Sysselsättningsfrågornai är inte minst efter regeringens pressmeddelande iår mycket oroande, och det har spritt sig en pessimistisk stämning i helakommunen när det gäller den framtida sysselsättningen där. Många ansvarigapolitiker i länet i övrigt hyser samma oro för de länspoliliska åtagandenaframöver. Det är ju inte så egendomligt med hänsyn till densysselsättningsutveckling som östgötalänet har och har haft . Förstkom textilkrisen i . Därefter har vi upplevt kriserna vid MotalaVerkstad, vid Facit, vid i och vid . Vivet inte heller hur det kommer att gå vid i . Vihar i för inte så länge sedan haft nedläggningar vid ASJ, vidWahlbecks Fabriker och vid Alka. Så tillkommer då det nu aktuella bekymret förSaab. Det finns redan ett annat bekymmer i det sammanhanget, nämligen vidDatasaab i , och problemen där är givetvis inle okända för regeringen.I är man nu rädd föratt även Datasaab centraliseras till ,och då får problemen ännu större vidd. Om sysselsättningssituationen inom i , m. m. Om sysselsättningssituationen inom i , m. m. skett i som enföljd av del flygtekniska kunnandet och som eu civilt alternativ tillförsvarsindustrin. Del har ju ständigt varit ett krav på alt utvecklacivila alternativ lill fiygindustrin i . Del har man också gjort mensedan ofta fått se den produktionen hamna någon annanstans än i Linköping.Bilen gick t. ex. till och annan produktion till ,, m. fl. Delvar synd all vi inle kunde få en redovisning av konsekvenserna i ochde andra orter som berörs. står man pä samma ställe och vet inle riktigt hurdel här kommer att utveckla sig. Menregeringen har kanske inle haft lid atl ingående sätta sig in i de konsekvensersom uppkommer, om vi lägger ner svensk fiygindustri i , inte bara förLinköping ulan för hela , kanske också för hela landet. Alternativsysselsättning talar man om, men ingen presenterar någon. Flik-utredningensäger t. o. m. i klartext atl "det sannolikt blir myckel svårt atl erbjudaalternativ sysselsättning för fiygindusirins personal på de orter, där den nufinns. Särskilt gäller detta för utvecklingspersonalens del." Enliglen uppgift i skulle etl val av A 20-versionen ()betyda en minskning med 750 tjänstemän inom fiygindustrin ochdessutom ett anlal verkstadsansiällda, främst inom provverk-släderna. På siktblir det konsekvenser för alla anställda vid och dess underleverantörer iLinköping och övriga orter. talade med en fart som uppenbarligen var klartinspirerad av . Han talade t. o. m. så raskt, atl jag inte riktigtlyckades uppfatta alla de frågor han ställde lill mig, men jag skall försökaatl ändå någol kommentera dem. ChristerNilssons frågor gick ul på atl vi för att komma lill rälla med problemen iframför allt skulle salsa på en mängd olika utvecklingslinjer, somkunde sammanfattas under . Del är klart att delfinns anledning alt göra del, och som jag nämnde finns i direktiven till denför någon lid sedan tillkallade Hagsirömska utredningen utsagt att man skallundersöka olika möjligheter därulinnan. Jag förutsätter att utredningen ocksåkommer alt undersöka möjlighelerna alt i samarbete med högskolan användaSaab-Scanias högieknologiska kapacitet i fråga om medicinsk utveckling,kollektiv trafik osv. Mensamtidigt skall vi ha klart för oss atl sådana ting är lätta att tala om menganska svåra, eller rättare sagt omöjliga, alt snabbi utveckla. Vad som snabbikan ge ersättning för en minskande militär sysselsättning är en ökandesysselsättning med civilt fiyg och rymdverksamhet, som ju ligger nära flyget.Del är näralll kommer omkring en fiygplansfabrik som vi talarom. Det är därsatsningen nu först måste sällas in. Det är på de områdena som vi iindustridepartementet har konkrela diskussioner med de båda företagen. Det äralltså där man måste börja. Detsvaret får gälla också för , som räknade upp de olika problem medvilka brottas och som jag är väl medveten om. ÅKEPOLSTAM (c): Problemet är ju att hinna med två frågor på en period, men jag villändå i den här kommentaren något beröra frågan om möjligheterna att behålla dettekniska kunnandet. F.d. arméöverdirektören har gjort en utredning åt Flik-kommit-tén, ochhans slutsats skulle jag vilja föredra här. Han säger nämligen: "Svenskindustris möjligheter alt hävda sig med högt kvalificerade tekniska produkterär beroende av egen hög teknologisk nivå och ett intensivt utbyte medomväriden. Elt sådant utbyte av tekniskt vetenskapligt kunnande förutsätter attlandet haren internationellt respekterad nivå på några viktiga områden. För ensnabb utveckling är vi i många avseenden beroende av omväridens aktiviteter. Vikan knappast utan negativa konsekvenser för forskning och ulveckling och församverkan i produktion och handel ha en lägre nivå än de länder som vi har vårthuvudsakliga utbyte med." Jagtycker del är självklart att vi måste tillvarata det höga tekniska kunnandei ivårl land. är också industriministerns uppfatining. Därför får inteutvecklingsavdelningen vid läggas ner. Minförhoppning är att kan få i uppdrag alt utveckla det plan som harbeteckningen 18:25 eftersom utvecklingsavdelningen - med en viss krympning - dåhelt säkert kan få finnas kvar, och vi kan efter hand dra nytta av dess arbeteför annan civil produktion. Saabs målsättning är ju att öka den civilaproduktionen till av den totala verksamheten - mendå måste vi ge chansen aU göra det också. Omsysselsättnings-situationen inom i , m. m. Det är min bestämda uppfatining att staten måsle ta initiativ som underlättarsamarbete mellan och den gemensamma sektorn i . Staten,landstingen och kommunerna kan skapa en efterfrågan som marknadskrafterna inteklarar. Här borde industriministern komma med klarare synpunkter än dem vi harhört . Tackvare lidigare socialdemokratisk politik finns det i en stor oflentligsektor och etl tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete på flera håll.Socialdemokraterna har i talat om hur dessa resurser bör samordnasoch utvecklas för att skapa en civil produktion vid . Vi har fört framförslag på tre samhälleliga utvecklingsbolag: ett för transportsystem, ettannat för medicinsk teknik och etl tredje för utbildningshjälpmedel. Isamarbete med de av socialdemokratin föreslagna samhällsägda utvecklingsbolagenborde tekniska högskolan, och kunna utveckla system förexempelvis kollektiva transporter och medicinsk teknik. Jag upprepar mitt kravpå atl regeringen bör utarbeta en konkret plan för all så långt som möjligttrygga jobben vid i . Det något passiva svar somindustriminisiern lämnade på mina frågor kommer säkert alt skapa oro iÖstergötland. Om åtgärder för att förhindra nedläggning av Nord-artnatur i Det är lätt au säga lulipanaros, men det är svårare atl göra den. Viär väl i sak ense om all de här olika projekten måste prövas ingående, men detär ändå inte någonting som man bara kan trolla fram. Regeringen har genom denhär kommittén skapat redskap för denna prövning. Låtmig sedan till säga all vi kan vara helt ense om att militäraprojekt i botten under ganska lång lid framåt aren förutsättning för att Saabskall kunna bevara sin höga teknologiska kunskap. Men rimligen måste påmilitära projekt ställas kravet au de skall vara militärt meningsfulla och inteendast induslripoliiiskl meningsfulla. Jag åtar mig inte att göra en kommentarom huruvida det projekt som nämnde fyller krav på alt varamilitärt meningsfullt. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om åtgärderför att förhindra nedläggning av Nordarmatur i IndustriministernERIK erhöll ordet för alt besvara (vpk) den 27 februarianmälda fråga, 1978/79:382, och anförde: