prot · G20944 · 1978-12-31 00:00:00 — I näringsutskottels belänkande 1978/79:4 ianledning av en motion från kommunisterna om ökal handelsutbytemed de'socialistiska länderna heter del bl. "delar utskotlet motionärernas uppfallning all alla möjligheter atl främjaoch utöka handel med de socialistiska länderna bör tas lillvara." Delvar en vikiig deklaration, som dock tyvärr inle till alla delar omsätts ipraktiska åtgärder. Dessutom är det tydligt att utanförslående intressenter saboteraroch bromsar handel med de socialistiska länderna. Underdel kalla krigels mörka är var del i stor ulslräckning som dirigeradesvensk handel och bromsade en sund och naturiig ulveckling av handeln medSovjetunionen och övriga socialistiska länder. Därmed kränktes också den avSverige proklamerade neutralitetspolitiken på ett flagrant säll. Enutbredd uppfattning under senare är är all den amerikanska embargo-politikenhör hislorien lill och inie längre gäller. Men tydligen är del inle så. I avden heter del bl. "del av den svenska östexporten styrs från . Företag i måsteofta följa amerikanska lagar, inle svenska, när de exporterar lill öststaternaeller andra kommunistiska länder. De tvingas della i embargopoliiik trotsatl är neutralt även när det gäller handelspolitik." Detfinns ell betydande inlresse i värt land för ökad handel med de socialistiskaländerna. I del läge som råder i har debatten på arbetsplatser, ifackföreningar och andra massorganisalioner i hög grad kommii atl kreisa kringfrågan om just ett ökat handelsutbyte. Dessa länder ulgör en starkt växande delav den totala väridsekonomin, och de har en väsentligt snabbare tillväxt avindustriproduktionen än de kapilalistiska staterna. De representerar en väldigekonomisk potential. dessaländer kan bidra till atl ulveckla svensk industriproduktion och skapa nyaarbetstillfällen. Del finns med andra ord en lång rad skäl för åtgärder för altfrämja och utöka handelsutbytet. Molden bakgrunden är del uppseendeväckande och upprörande atl utövar direktapåtryckningar för atl fö svensk induslri all avstå frän affärer med dessaländer. Sverigeär ell neutralt och självsländigl land. Dess politik skall bestämmas i ,av riksdag och andra valda organ - inle av , dess handelsdepartement ochNATO. Den regeln måsle gälla också pä handelspolitikens område. I ett anförandei framhöll dåvarande handelsministern i en riksdagsdebatt: "Jagvill klart underslryka atl har ett slarki inlresse av en vidgad handeläven med de socialistiska länderna." och försök atl genom embargopoliiik dirigera sirider klart motdessa deklarationer och uttalade iniressen för ökad handel med ochövriga socialistiska länder. saboiagepolilik är lill skada för . Medhänvisning lill det anförda hemställer jag om kammarens tillslånd atl lillhandelsminislern fö ställa följande frågor: Är handelsministern överens medmig om att har ell slarki inlresse av ökad handel med de socialistiskaländerna? Är uppgifterna om ;s försökatl styra svensk handelspolitik rikliga? Vilka åtgärder ämnar statsrådeti så fall vidta för alt markera självständighet och göra slut på ;sembargopoliiik? §20 Meddelande om frågor Meddelades au följande frågor framställts den 29november 1978/79:196 av Lars-IngvarSörenson (s) lill statsrådet om försöksverksamhei med enkombination av utbildning och praklikarbete för arbetslös ungdom; I regeringens proposition om äigärder molungdomsarbetslösheten (proposition 1977/78:164) föreslogs som enda åtgärd påskolans område en begränsad försöksverksamhet med en individuellt anpassadkombination av utbildning och praklikarbete i beredskapsarbetets form. Enligtproposilionen skulle verksamheien inledas innevarande hösttermin med 200platser i ett tiotal kommuner. a. har man frän skolstyrelsen i visalstort intresse för alt deltaga. Motbakgrund av all den föreslagna försöksverksamheten ännu inte har kommii i gängvill jag lill statsrådet ställa följande frågor: Nr 44 1. Av vilket skäl har försöksverksamheten med omväxlande utbildning Torsdaeenden ' praktik ännu inte påbörjats? ''' räknar statsrådet med att försöket kan inledas? Meddelandeom 1978/79:197 av () lill industriministern omfortsatt svensk frAgor produktion av vevaxlar lill fartygsmotorer: AB Verkstad har till följd av varvskrisendrabbats hårt av de nedskärningar som gjorts i fartygsproduktionen vid desvenska varven. Företaget är underleverantör av vevaxlar, en produktion somlidigare utgjort av omsättningen vid företaget. Del är nu aktuellt att lägga ner den kvalificerade produktionen av lunga vevaxlar. Detlakommer alt betyda atl tillverkningen försvinner ur landei. Avsikten är alt försäljamaskinparken och kunnandet lill en tillverkare i utlandet. Medanledning av det anförda vill jag fråga om statsrådet är beredd vidtagaåtgärder som syftar till all bibehålla tillverkningen av vevaxlar i landet. 1978/79:198av () lill slalsrådel om hanteringen avkärnkraftsavfall: Av ett pressmeddelande frånindustridepartementet framgår atl statsrådet har tillsatt elt särskill råd förhälso- och miljöfrågor inom energiområdet. Gruppens arbetsuppgifter beskrivsmyckel kortfattat. Enliglmassmedia har emellertid energiministern gjort följande preciseringar; Gruppenhar tillsatts för atl förbereda ell beslut i början av 1980-lalet om hur avfallet från kärnkraften slutligen kan . Den nuvarande villkorslagenduger inte för en säker avfallshantering. Den nya lagstiftningen skallklargöra vilken metod för avfallshanteringen man slutligen bör använda -direklförvaring eller förvaring efter upparbetning. Molbakgrund av det anförda vill jag fråga statsrådet: är de konkretaorsakerna till alt villkorslagen inte duger för en säker avfallshantering ochvilka närmare slutsatser drar regeringen av villkorslagens otillräcklighet? 1978/79:199 av NilsBerndtson (vpk) lill induslriminislern om åtgärder för alt säkrasysselsättningen i ; planerar att minska anlalelanställda i betydligt slörre omfattning än vad som tidigare aviserats.Förverkligas planerna kommer della alt fö myckel siora konsekvenser förVärmland, där sysselsättningsläget redan är allvarligt. Mot bakgrund avstatens lidigare engage- mang i de förändringarbolagen vidtagit måste det anses angeläget med statliga åtgärder för alt räddajobben. Med anledning härav villjag lill induslriminislern slälla frågan; Vilka äigärder avserregeringen vidta för att rädda jobben i ? 1978/79:200av {%) lill slalsrådel om de ekonomiska ochsysselsäitningsmässiga verkningarna av en begränsning av kärnkrafts-programmet: I ett pressmeddelande från industridepartementetden meddelas atl energiminister har haft överiäggningarmed representanter för , Forsmarksgruppen ochOskars-hamnsgruppen angående kärnkraftsprogrammei. Av pressmeddelandet framgårockså atl energiministern har utsett en statlig förhandlare. Isamma pressmeddelande säger energiministern all "syftet med de fortsattaförhandlingarna är alt möjligl nä en överenskommelse om en begränsningav kärnkraftsprogrammei". Deltorde därför vara av inlresse för atl få en redogörelse för vilkaekonomiska och sysselsäitningsmässiga bindningar som gjoris i aggregalen 11 och12. Molbakgrund av ovanslående vill jag slälla följande frågor till statsrådet ; Hur mycket kapital har salsatsi uibyggnad av aggregalen 11 och 12 sedan regeringsskiftet ? Hur stort är värdet av debeställningar för aggregalen 11 och 12 som lagts ut av kraftföretagen lill bl.a. verkstadsindustrin sedan regeringsskiftet ? Hur många anställda inomkraftförelagen, verkstadsindustrin, byggnadsindustrin m. m. berörs av de förhandlingarsom nu inleils? 1978/79:201av () lill statsrådet om viss översyn avobduklionslagen; I moiionen 1977/78:1505 hemställde jag attriksdagen hos regeringen skulle begära viss översyn av obduklionslagen. betänkande 1978/79:12 i anledning av moiionen erinradeutskoitei om alt utredningen (S 1974:09) om sjukvård i livets slutskede (SLS)torde vara oförhindrad alt om sä befinnes lämpligt la upp även den i moiionenbehandlade frågan i del fortsatta utredningsarbetet. Jag önskar därför ställaföljande fråga lill biträdande socialminislern: Harslalsrådel vidtagit någon ålgärd i anledning av uttalande? 1978/79:202av () till jordbruksministern om åtgärder mot försurning avmark och sjöar: Försurningen av mark och vatten framstår som elt avde mest allvarliga miljöproblemen . Effekler och konsekvenser harstuderats i en lång rad olika sammanhang. Av särskill inlresse är dengemensamma utvärdering av försurningen som gjoris av länsstyrelserna ochfiskenämnderna inom S, T, U och W län. Av de åriigen återkommandeundersökningar som bl. a. görs i T län framgår alt av de sjöar som ej kan ståemol ytterligare surt nedfall är det endast slättsjöarna och ett fötal vattenpå kalkhallig mark som kan förväntas överieva i ell längre perspektiv. Anserjordbruksministern att del finns skäl alt i anledning av nu kända förhållandenbelräffande försurningen av mark och sjöar vidlaga extraordinära åtgärder föralt komma lill rätta med problemen? 1978/79:203av (vpk) till slalsrådel om uppsägning avavtalet om : Del avtal som träffats mellan svenska staten ochASEA angående del gemensamma bolaget löper ul den 31 december 1979.Då uppsägningstiden är , måste således beslut om det fortsatta samarbetetfattas redan före nästa årsskifte. Annars föriängs avtalet automatiskt i femär, Vihar , lio år efter det att avtalet slöts, en helt annan situation än närAsea-Alom bildades. Del svenska kärnkraftsprogrammei har, åtminstone tillsvidare, halverats och företagel är i skriande behov av exportorder för altkunna överleva. De bäsla chanserna har man i länder som Turkiel, ,och liknande. Kommentarer är överflödiga. Föratl "vidmakthålla kärnkraflsindustrins kompetens" måsle man såledesräkna med aniingen inhemsk fortsall kärnkraftsulbyggnad eller en stor satsningpå export. Alternativet är en avveckling av statens engagemang ikärnkraftsindusirin och satsning på annan, nyttigare tillverkning. Jag villdärför fråga energiministern: Kommerregeringen atl arbeta för en sådan avveckling och då i första hand säga uppavtalet så all en bindning för yllerligare kan undvikas? §21 Kammaren åtskildes .