prot · G209115 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:115 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. Vissaanslag till allmän försäkring m. m. §1 Vissa anslag till allmän försäkring m. m. Föredrogs socialförsäkringsutskottetsbeiänkandel978/79;17 med anledning av propositionen 1978/79:100 i vad avservissa anslag för /80 till allmän försäkring m. m. jämtemotioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträftandesamtliga punkter i betänkandet. I del följande redovisas endast de punkier, vidvilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten2 (Försäkringsrätter) Regeringenhade i propositionen 1978/79:100 bil. 8 () under purtklen B2(s. 36 och 37) föreslagit alt till Försäkringsrätter för budgetåret1979/80 anvisa etl förslagsanslag av . Idella sammanhang hade behandlals motionerna 1978/79:253av m. fl. (s), vari hemställts all hos regeringen skulleanhålla om förslag lill nästa om ändrad organisation förbesvärsprövning inom socialförsäkringen i enlighet med vad som föreslagits imotionen, och 1978/79:510 av (), varihemställts att hos regeringen skulle anhålla om förslag till ändringav beslämmelserna i 20 kap. 13 § lagen om allmän försäkring, så altbesvärshandling upptogs till prövning därest den inkommit före besvärslidensutgång till någon av försäkringsrätterna, till någon allmän försäkringskassaeller till . Utskottet hemställde altriksdagen skulle 1. beträffande nämndemänsmedverkan och val av nämndemän i försäkringsrätt avslå moiionen 1978/79:253. 2. beträffartde besvär i socialförsäkringsärendenmed bifall till moiionen 1978/79:510 ge regeringen till känna vad ulskollelanfört, 3. med bifall lill regeringensunder punkten B 2 framlagda förslag till Vissaanslag tdl allmän försäkring m. m. Försäkringsrätter för /80 anvisa etl förslagsanslag av . 1.beträffande nämndemäns medverkan och val av nämndemän i försäkringsrätt avSven Aspling, , , , ,och (samtliga s), som ansett att utskottetunder 1 bort hemställa atlriksdagen skulle med bifall till motionen 1978/79:253 ge regeringen lill kännavad reservanterna anfört. Punkten4 (Folkpensioner) Regeringenhade under punkten B 4 (s. 40-44) föreslagit atl lill Folkpensionerför /80 anvisa etl förslagsanslag av 26 . Idella sammanhang hade behandlats motionerna 1978/79:314 av m. (vpk), vari hemställtsalt med giltighet fr. o. m. den I juli 1979skulle anta 1. dels av motionärerna framlagtförslag lill ändring i 6 kap. 2 § lagen om allmän försäkring, innebärande atlgrundpensionen höjdes till 99 9(1 av basbeloppet för ensam pensionär och till169 % av basbeloppet för två pensionsberättigade makar, 2. dels av motionärerna framlagtförslag till ändring i 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring, innebärande attbasbeloppet inom den allmänna försäkringen skulle ändras redan närjämförelsetalet stigit eller gått ned - i stället för f n. treprocent - efter närmasi föregående ändring av beloppet, 1978/79:355 av () och (), vari hemställts atl hos regeringen begärde dels en inventeringhuruvida det fanns fall där 10 kap. 1 § lagen om allmän försäkring skulle varittillämplig därest haft kännedom om de rätta förhållandena,dels utfärdade föreskrifter som klargjorde hur 10 kap. 1 § skulle tillämpas. 1978/79:399 av (apk) ochAlfLövenborg(apk), vari såviii nu var i fråga hemställts att riksdagenbeslutade uttala 1. atl ålderspension borde utgåför ensamstående pensionär och för makar som båda hade ålderspensioneller förtidspension av basbeloppet, 2. all pensionstillskotten höjdesfr. o. m. är 1979 varje är, 4. att den s. k. indexlröskeln borde sänkas lill och prisstegringar kompenseras retroaktivt i enlighet med de krav somframförts av (), 1978/79:507 av () och (), vari hemställts att riksdagenhos regeringen begärde förslag till ändring av lagen Nr 115 om pensionstillskottinnebärande all vid beviljande av pensionstillskott till Onsdaeen den ålderspensionskulle bortses från makes undantagande från ATP, 2» 1978/79:871 av LennartBladh m. fl. 1978/79:872av (), 1978/79:1227 av m. fl. (m), varihemställts att hos regeringen begärde förslag lill vidgad räll lillpensionstillskott förden som haft undantagande frän ATP, 1978/79:1251av () och 1978/79:1807 av m. fi. (c), varihemställts atl hos regeringen begärde atl etl förslag skyndsamt ladesfram, innebärande en rätt till pensionstillskott för den som begärtundantagande från ATP. 1. beträffandeuppräkning av folkpensionens grundbelopp avslå moiionen 1978/79:314, yrkandet l,och moiionen 1978/79:399, yrkandet I, 2. beträffande uppräkning avpensionstillskotten avslå motionen 1978/ 79:399, yrkandel 2, 3. belräffande omräkning avbasbeloppet avslå moiionen 1978/79:314, yrkandel 2, och moiionen 1978/79:399,yrkandel 4 i motsvarande del, 4. belräffande retroaktiv höjningav pension avslå motionen 1978/79:399, yrkandel 4 i motsvarande del, 5. belräffande handikappersättningvid grav hörselskada avslå motionen 1978/79:871, 6. belräffande handikappersättningtill laryngektomerade avslå moiionen 1978/79:872, 7. beträffande ålderspension tillmakar som levde åtskilda, med anledning av motionert 1978/79:355 ge regeringentill känna vad utskottet anfört, 8. beträffande rätt tillpensionstillskott vid undantagande från ATP avslå motionerna 1978/79:507,1978/79:1227 och 1978/79:1807, 9. belräffande undersökning avlevnadsvillkoren för dem som ställt sig utanför ATP avslå moiionen1978/79:1251, 10.med bifall till regeringens under punkten B 4 framlagda förslag tillFolkpensioner för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Vissaanslag till allmän försäkring m. m. 2.beträffande rätt till pensionstillskott vid undantagande frän ATP av ArneMagnusson (c), (), (), (), ElisAndersson (c), () och (), som Vissaanslag till allmän försäkring m. m. ansetl alt utskottet under8 bort hemställa allriksdagen skulle med bifall till molionerna 1978/79:507, 1978/79:1227 och1978/79:1807 ge regeringen till känna vad reservanterna anfört. STIGGUSTAFSSON (s); Herrialman!Vid socialförsäkringsutskottets belänkande 1978/79:17 har vi socialdemokraterfogat en reservation beträffande nämndemäns medverkan i försäkringsrätt och valav nämndemän i försäkringsrätt. Denna fråga är egentligen inte ny. Redan vidbehandlingen av propositionen 1977/78:20 med förslag till ändrad organisationför besvärsprövning inom socialförsäkringen förelåg en socialdemokratiskreservation av liknande innehåll. Bakgrundentill vår reservation är följande. Majoriteten av målen i försäkringsrätternahandläggs av yrkesdomare. Lekmän medverkar bara i de mål där lekmän deltagit iavgörandet i och i mål om arbetsskadeförsäkring och statligtpersonskadeskydd eller moisvarande äldre bestämmelser. På detta sätt kommerbetydande grupper av ärenden, som gäller förmåner från socialförsäkringen, altlämnas ulanför en lekmannamedverkan. Vi anser att nämndemän i princip skalldella i alla avgöranden i försäkringsrätt, med vissa smärre undantag. Delta ärsärskilt motiverat med hänsyn till all det finns en mängd ärenden som avserskälighetsbedömningar och där kännedom om arbetslivet spelar stor roll. Sådanafrågor avgörs nu av tjänstemän i såväl som försäkringsrätt. Närdet gäller val av nämndemän lill försäkringsrätt har arbetsmarknadensorganisationer inte tillförsäkrats något inflytande över utnämningen av lekmannaledamöternai försäkringsrätterna. Etl sådant inflytande har arbetsmarknadensorganisaiioner när del gäller de icke lagfarna ledamöterna iförsäkringsöverdomstolen. Enligt vår uppfattning finns del ingen anledning altgöra en begränsning av arbetsmarknadsorganisationernas representation i justförsäkringsrätterna. Del är tvärtom viktigt all fä nämndemän med anknytningtill arbetsmarknadens organisationer och därmed erfarenhet frän arbetslivet,med hänsyn till de frågor som avgörs i försäkringsrätter. Vi har därförföreslagit alt regeringen skall utse nämndemän efter förslag frånarbetsmarknadens organisationer också i försäkringsrätt. Hälften av nämndemännenbör utses efler nomineringar frän LO, TCO och SAF och återstoden efternomineringar från de poliliska partierna. Utskoltsmajoritelensmotivering för atl avstyrka vår motion i denna del är inte övertygande.Utskottet hänvisar i stort sett till de argument som utskottet hade när manavstyrkte den socialdemokratiska moiionen och anser atl inlehar anledning inta en annan ståndpunkt än den man då intog. Lål mig någol ytteriigare utveckla skälen för vår ståndpunkt. Vi har ivår reservation framhållit atl det inte finns några vägande skäl för attbegränsa nämndemäns medverkan i mål vid försäkringsrätt. Med den nuvarartdeordningen ställs de utanför behandlingen av ärenden som är av stor betydelseför den enskilde och hans ekonomi, t. ex. ärenden om sjukpenninggrundandeinkomst, sjukpenning, bidragsförskott, utbildningsbidrag, vuxenstudieslöd ochvärnpliktsförmäner. Del är också viktigt alt komma ihåg atl dessa ärenden oftaavser skälighetsbedömningar, där kännedom om arbetslivet ocharbetslivserfarenhet har stor betydelse vid avgörandena. Det är inletillfredsställande atl denna typ av ärenden skall avgöras enbart av tjänstemäni såväl försäkringskassa som försäkringsrätt. Det tycker i regel också dessatjänstemän - de såg gärna alt folk från näringslivet var med i dessa avgöranden. Vihar i vårl land en gammal tradition när det gäller lekmannamedverkan idomstolar. Den har bidragit lill alt bevara och fördjupa allmänhetensförtroende för domstolarna. Lekmän tillgodoser kravet pä insyn i den dömandeverksamheten och bidrar till alt rättskipningen är i samklang med det allmännarättsmedveiandet. Skälighetsbedömningar som del här är fråga om har alllidansetts vara etl område där lekmannarepresenlanter med sin allmännalivserfarenhet kan tillföra rättskipningen ett särskilt värde. Utvecklingen isamhället harockså gäll i riktning mol elt vidgat lekmannainflytande på alllfler områden, någol som har elt allmänt värde för demokratin i värt land. I utskoltsmajoritelens skrivning har farhågor uttalats omatt etl ökat lekmannainflytande skullemedföra problem från administrativ synpunkt. Dessa farhågor om marginella,administrativa nackdelar kan enligl vår mening inle tillmätas någon avgörandebetydelse vid bedömningen av i vilken utsträckning nämndemän skall medverka iförsäkringsrätt. Någon närmare beskrivning av de påstådda administrativaproblemen görs inle heller. Ettannat skäl som lalar starkt för en utvidgad lekmannamedverkan iförsäkringsrätterna är att det är närmasi en omöjlighet all finna urvalskriteriersom genomgående skiljer ul de mål där lekmannamedverkan är mesl angelägen.Detta framhölls redan i den ulredning som låg lill grund för förslaget omförsäkringsrätt. 1 pensionsdelegationerna på sitter lekmänmed särskild erfarenhet av arbetsförhållanden. Samma förhållande gäller juockså, som jag redan lidigare sagt, försäkringsöverdomstolen. Det är därför föross obegripligt atl samma ordning inte skulle kunna gälla försäkringsrätterna. Närdetslutligen gäller val av nämndemän lill försäkringsrätt är del särskilt viktigtalt arbetsmarknadens organisationer får påverka utnämningarna, eftersomsocialförsäkringsärenden ju i sä hög grad, som jag redan framhållit, har attgöra med arbetstagarnas och arbetsgivarnas förhållanden. Av den anledningen börLO, TCO och SAF få nominera hälften av ledamöterna i försäkringsrätten, däråterstoden bör nomineras av de poliliska partierna. Därefter bör regeringenutse samtliga nämndemän. Med detta berjag atl få yrka bifall lill reservationen I. Vissaanslag till allmän försäkring m. m. I del utskottsbetänkande som vi nu behandlar tas bl. a. upp tremotioner - två är väckta frän och en frän - som Nr 115 alla gäller frågan om rätt till pensionstillskott vid undantagande frän Pensionstillskotten beslutades under 1960-talelssista år. var att folkpensionärerna genom tillskotten skulle bli delaktiga i den Vissa anslag till standardökningsom andra grupper i samhället skaffade sig pä olika sätt. allmän försäkring Genom alt både folkpensionen ochpensionstillskotten bands vid gällande basbelopp blev folkpensionenvärdebeständig, och pensionstillskotten skulle, var del meningen, gefolkpensionärerna möjlighel lill en välförtjänt ökning av levnadsstandarden.Atl delta var en välbehövlig trygghetsreform var vi väl alla överens om. per är eller med . Attdella inte är en alltför hög inkomst att leva av borde vi också kunna varaöverens om. Folkpensionärerna behöver mer än väl den ökning av inkomsten sompensionstillskotten utgör. Om manläggersamman folkpensionen och pensionstillskotten får man en summa av 16 768kr. som utgår till en enskild pensionär all leva på. Även om della inte ärnågon stor inkomst, sä är det ändå väsentligt för folkpensionärerna att ovanpåpensionen få detta pensionstillskott. Nuär del så alt vissa folkpensionärer efter nuvarande ordning inte erhållerpensionstillskott utan endasl har folkpensionens drygl . atl leva pä.Det ärjust dessa människor som vi reservanter i utskottet vill slå vakt om,människor som under sin aktiva lid haft så små inkomster atl de jämte vanligaskatter och avgifter inte orkat med att dessutom betala avgifter lill ett ytterligarepensionssystem, ATP, och därför begärt ett undantagande från delta. Vihar i svensk socialförsäkringslagstiftning haft som riktpunkt att skyldigheteroch förmåner skall följas åt. Pensionstillskotten och folkpensionen betalaslill ca 70 96 med avgifter och med 30 96 genom våra skatter. Delta gäller föralla. De som begärt undanlagande från ATP har alltså mer än väl betalt sin delav kostnaderna för pensionstillskott och folkpension. De har nämligen, genomalt de inle betalat avgift lill ATP, fått göra mindre avdrag på sin deklarationoch följaktligen tvingats betala både högre skatter och högre avgifter tillfolkpension och pensionstillskott än den som haft råd atl betala avgifter lillATP. Dessutom har de naturligtvis liksom alla andra fått vara med atl betala dehögre priser för varor och tjänster som ATP-avgiften medfört. Viifrån anser alt också de folkpensionärer som bara har sinfolkpension atl leva av skall få den ökade grundtrygghet som pensionstillskottenger. utgör pensionstillskotten av gällande basbelopp, men då de höjsärligen , kommer de efter all uppgå lill 45 %av då gällande basbelopp. Av detta framgår alt värdet av pensionstillskottenväxer år , i varje fall fram lill 1981, och dessa betyder därför mer ochmer för folkpensionärer som inle har någon eller mycket liten ATP. Nogborde vi alla i denna kammare kunna vara överens om att dagens 154 folkpensionärer, som har varit med om all under betydligt hårdare förhållanden än i dagbygga upp det samhälle som vi nu lever i, är värda etl pensionstillskott,utöver folkpensionen, med dessa drygl . för all deras ålderdom skallkunna tryggas på elt bättre sätt. Detta, herr talman, är ett rällvisekrav somde efler etl långl och arbetsamt liv har rätt all ställa pä oss beslutsfattarei riksdag. Motionen507, som väckts av cenlerledamöterna och somgäller änkornas rätt lill pensionstillskott, visar pä etl slående sätt hurotillfredsställande elt undanlagande från ATP slår i verkligheten med nuvaranderegler. Ettbifall lill reservationen 2 vid socialförsäkringsutskotlels belänkande nr 17löser dock även detta problem pä etl tillfredsställande sätt. Herrialman!För alt viskall fä elt rättvist pensionssystem, som ger en god grundtrygghet ålde sämst ställda i samhället, yrkar jag bifall lill reservationen 2 vid nämndautskottsbetänkande och i övrigi bifall till utskottets hemställan. Vissaanslag till allmän försäkring m. m. 1 delta anförandeinstämde (). Det har avgivits tvä reservationer med anledning avsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 17. Vadbeträffar reservationen I som avgivits av socialdemokraterna i utskottet ochsom rör nämndemäns medverkan och val av nämndemän i försäkringsrätt avstyrkteoch avslog utskott och riksdag liknande motionskrav, när beslutet om de nyaförsäkringsrätterna fattades. Man ansåg atl utvecklingen skulle följas och deändringar vidtas som erfarenheterna motiverade. Eftersom försäkringsrätternainle har varit i verksamhel längre än sedan den , dvs. mindre , slår det väl alldeles klart alt någon som helst utvärdering averfarenheterna är omöjlig all göra än så . kan därför inteinta någon annan ståndpunkt än tidigare när det gäller den frågan. Ireservationen 2 las det emellertid upp en myckel angelägen fråga. Problemet altde som begärt undantag frän ATP härigenom kan bli utan pensionstillskott harlagils upp i moiioner från både moderata samlingspartiet och centerpartiet.Bestämmelserna kan leda lill all de ifrågavarande pensionärerna endast fårfolkpensionens grundbelopp. De flesla som har begärt undantag har ju inle allskunnat förutse konsekvenserrta av dert bestämmelse som infördes efter del altundantagandet gjorts. De som begärt undantagande frän ATP blir med dennuvarande ordningen dubbelt drabbade. De får ingen ATP och får givelvis inleheller betala egen ATP-avgift. Därigenom kan de inle som andra, vilka betalarATP-avgift, göra avdrag för sådana avgifter vid beskattningen. De får då betalajämförelsevis högre skatter under sin produktiva lid. Den som begärundantagande måste vara beredd att acceplera dessa konsekvenser. Men all dettaundanlagande från ATP-syslemet också skall fä konsekvenser på så sätt att deinte får den läginkomsluifyllnad som pensionstillskotten är avsedda att varaoch som andra människor får, innebär Vissaanslag till allmän försäkring m. m. alt de som begärtundanlagande blir dubbelt drabbade och, som vi ser det, orättvist drabbade. Eftersompensionslillskotlert inle är en förmän inom ATP-syslemet, anser vi atl de sombegärt undantagande frän ATP bör få rätt till pensionstillskott i sammaomfattning som övriga försäkrade. Vi vill att ett regeringsförslag i fråganskall föreläggas . SomArne påpekat nämns i en annan motion all änkas räll lillpensionstillskott påverkas av om maken begärt undantagande från ATP. Även detproblemet skulle försvinna om grundproblemet åtgärdas i enlighet med vårlförslag i reservationen 2. Jag yrkar bifall till reservationen 2 av m. fl. och iövrigt till utskottets hemställan. STIGGUSTAFSSON (s) kort genmäle; försvarade här utskoltsmajoritelens belänkande ochanvände de formuleringar som finns där, nämligen bl. a. all med hänsyn lill"atl försäkringsrätterna endasl har varit i funktion sedan den 1 januari1979 anser ulskollel all inle har anledning att nu inta en annanståndpunkt än den tidigare". Dettaär den obotfärdiges förhinder. Redan när den här lagstiftningen antogs avriksdagen 1977 hade man pä socialdemokratiskt håll inställningen attnämndemännen skulle få medverka i domstolens arbete pä det sätt vi föreslär ivår motion. Del hade man myckel starkt stöd för. Tunga remissinstanser som JO,LO, TCO, och majoriteten i riksförsäkringsverketsstyrelse ställde sig bakom ett sådant synsätt. JO t. ex. fann del inkonsekverttall man i försäkringsrätterna begränsade lekmanna-inflylandet medan mansamtidigt inte hade samma begränsning i försäkringsöverdomstolen. Jag hållergärna med JO om det. ALLANÅKERLIND (m) kon genmäle: fattade beslutet om försäkringsrätterna för ungefär etl ochelt halvt år sedan. har beslutet trätt i kraft frän . Delbrukar vara så i alt om inga speciella nya omständigheier har kommitfram låter man en reform verka innan man gör ändringar. Del irorjag altvi får göra i del här fallet också. Vi har sagt all om erfarenheterna visar altändringar behövs skall sådana göras - men systemet får väl fungera en tidförst. () kortgenmäle; Jag tycker inle alt senaste inlägg gör säkert bättre.Del här är ert principiell fråga, som har betydelse inte bara förförsäkringsrätterna - nämligen frågan om arbetsmarknadsorganisationernasmöjligheler alt via representanter få elt inflytande i olika sammanhang. Jagskulle därför vilja anlägga en mer principiell synpunkt pä den fråga som vi nudiskuterar. Trepartiregeringen - , och med andraord - beslöt ju atl kasta ut löntagarorganisationernas represen- tanter ur länsstyrelsernaoch styrelserna för de regionala utvecklingsfonderna. Det här är ett led isamma utveckling. Beslutet väckte bestörtning på fackligt håll, och manprotesterade, men det hjälpte inle. Socialdemokraterna har också vid fleralillfällen tagit upp de här frågorna i . Folkpartiregeringenhade chansen alt i den här propositionen på etl område ställa rätt vadtrepartiregeringen hade gjort, men folkpartiregeringen tog inte den chansen.Arbetsmarknadens organisaiioner har således inle blivit representerade,och delär något som med all säkerhet kommerall noteras av de här organisationerna. ALLANÅKERLIND (m) kort genmäle: Beträffande försäkringsrätterna är det en ny organisation. Här var delinle fråga om atl kasta ul några representanter, ulan del var fråga om hurstort lekmannainflytande man skulle införa. Det var olika meningar om del. Ettvisst lekmannainflytande har införts, och man har sagt alt om det visat sig alldel blir negativa konsekvenser av nuvarande förhällanden, sä skall man se överdetta i fortsättningen. Men man hade argument för all då inle gä längre, och vikan inte finna att man nu efler så skall ändra pä den ordning som vihar bestämt oss för. Tredje vice talmannen anmälde atl atl lill prolokollel fä antecknat alt han inte ägde rätt lillytteriigare replik. KARINNORDLANDER (vpk); När utskottet avstyrker vpk-motionen 314, där krav ställs påförbättringar av ålderspensionärernas levnadsstandard, sä görs detta med fleramotiveringar. Utskottet hänvisar lill de mycket omfattande och kostnadskrävandereformer som genomförts på pensionsområdel under senare är. Härvidinräknas all den allmänna pensionsåldern sänkts från 67 till 65 är och atlökade och förbättrade möjligheter införts till röriig pensionsålder mellan 60och . Vidare hänvisas lill ökade kostnader pä grund av ökat anlalålderspensionärer. Men den sänkta pensionsåldern eller antalet pensionärerförbättrar inte den ekonomiska situationen för den enskilde pensiortären ochkan inte accepteras som skäl för atl avstå frän vare sigstandardsäkradepertsioner-enligt tidigare uttalat behov-eller en höjning avgrundpertsionen. Närdet nuvarande pensionssystemet infördes var målsättningen att pensionen skullefölja löneutvecklingen pä arbetsmarknaden. Pensionärernas riksorganisationställde redan vid sin kongress 1973 kravet på en utjämning av pensionsvillkorenefler principen alt folkpensionen skulle motsvara av den genomsnittligainduslriarbetariönen. Detta är etl både rimligt och rättvist krav, som bordegenomföras. Men tvingas samma organisation konstalera all istället förenutjämning haren försämring skell i förhällande till löneutvecklingen. Pensionenligger nu faktiskt 5 96 lägre än när pensiortssyslemel infördes; den utgör av medellönen för en Vissaanslag tdl allmän försäkring m. m. Vissaanslag till allmän försäkring m. m. Det ären ulveckling som i varje fall inle kommunisterna vill stödja.Vi anser det nödvändigt att nu vända pä den utvecklingen, och del framgår ävenav vår motion. belänkande framgår att den övervägande delen av pensionärernai värt land fortfarande lever under små ekonomiska förhållanden. Av det totalaantalet ålderspensionärer, 1,3 miljoner, beräknas 965 000 eller 58 96 ha helteller reducerat pensionsiillskoti. Vid nuvarande basbelopp på 13 100 kr.utgårälderspension inkl. pensionstillskott med . per är för ensampensionär och med . för tvä pensionsberättigade makar. Ävenom man räknar in del kommunala bostadstillägget, kan man konstatera attpensionärerna tvingas leva på en standard som genomsnittligt är mycket lägre änför övriga medborgare. Om pensionärerna skall nå en standard som är jämförbarmed standarden förändra grupper i samhället, så är del nödvändigt att de får enstörre andel än övriga grupper av produklions-och konsumlionsökning. För skall nä della krävs för det första en absolul och relativ standardhöjningför pensionärerna, och för det andra en siandardsäkring som garanterar altpensionerna följer med vid höjningen av de genomsnittliga reallönerna.