prot · G209143 · 1978-12-31 00:00:00 — a.: "Ingen ifrågasätter attsvenska försvarei även ska ha svensktillverkade flygplan. Flygverkstädernasproduktion är redan nu säkrad framåt, dvs. längre än inom någonannan del av verkstadsindustrin." Längre fram i annonsen står del:"Vär huvudproduktion är forlfarande och vi tillverkar även annanmilitär utrustning som I.ex. robotar och siktesyslem. Men den civilaproduktionen ökar! Satelliter, rymdelektronik, undervaliensfarkoster,vindkraftverk, mälulmsl-ningar för induslri och forskning är några andraexempel på vår produktion. Och du ska veta, all del här är trygga jobb hososs." Så långt Saabs egna annonser när företaget rekryterar personal. Saabsjälvt tycks alltså inle hysa någon oro. Inomflygindustrikommitlén har vi ocksä redovisat ett antal civila projekl som kanbedömas lämpliga att ulveckla. Till dessa hör konstmktion avtransportflygplanet "Transporter", där de kommersiella utsikternauppenbariigen är goda. Det gäller rymdteknik, där man redan är inne påmarknaden, vidare samt energiområdet, där man harlevererat en försöksanläggning för vindkraft. Uppräkningen kunde fortsättas. Genometl samarbete med kan betydande resurserutvecklas. Socialdemokraterna har också krävt elt anslag till högskolan som medfyra miljoner överstiger regeringens förslag. De resurser som frigörs frändelar av den militära flygindustrin mäsle utnytfias. I en promemoria frånhögskolan har man ocksä kunnat peka på en rad områden, dären ny teknik kanutvecklas och kunnandet tillvaratas. Samhället kan gå in och stödja elt omfattandeforsknings- och utvecklingsarbete. Jag vill då peka på förslag somsocialdemokraterna lagl här i om utvecklingsbolag för medicinskleknik och kollekliva transportsystem. I detta sammanhang beiyder självfalletocksä det socialdemokratiska förslaget om inrättande av en strukturfond myckel. Härhandlar del om alt ta till vara ett unikt kunnande inom en näringsgren medutvecklingsmöjligheter. Genom en konstruktiv insats pä leknisk forskning ochutveckling kan man lägga grunden lill framtida sysselsättning både inom svenskinduslri och på andra håll. Inom Flygmotor pågår liknande salsningar. Idagarna har vi fått veta att elt samarbelsavial ingätls mellan VFA och GeneralElectric om etl civilt flygmolorprojekl. Samarbete diskuteras också med andra,exempelvis del amerikanska förelaget , inom ell ganska brett område.Dessutom flnns goda förutsättningar att utveckla redan pågående legoarbeteliksom civila moloröversyner. Meddella villjag slå fasl, och det är vikiigi med lanke på vad som har sagts idebaiten : Del kommer således även i framliden alt finnas eninhemsk flyginduslri, men med en annan struktur än dagens. En omstruktureringmot en ökande andel civila arbeten pågår redan. Omställningen kommer alt skeunder . Vissa åtgärder från samhällets sida är nödvändiga. Enomställning av flygindustrin förutsätter bl. a. en samordning av resursernainom indusirin och berörda myndigheter. Men självfallet måste också indusirinta sitt ansvar. Vi skall inte glömma bort att såväl Saabs flygdivision somVolvo Flygmotor är delar av landets största koncerner. Socialdemokratintvekar inle att ta sitt ansvar för sysselsättningen. Det har vi visat genom vårlarbete inom flygindustrikommitlén. Det har vi visat genom de förslag vi lagl ipariimotioner här i om utvecklingsbolag och om strukturfond. Det harvi visal genom de skrivningar om insalser för civil produklion som gjorts iulskoltel och det har vi visat i vårt dagliga politiska arbele. Jag ber att få yrka bifall till de socialdemokratiska reservationernaoch i övrigt till utskottets hemställan. Försvarspolitiken,m. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. i (c)kort genmäle: säger alt Åslingen är en B3LA. Jag är övertygad om aUhade vi föreslagit ett segelflygplan, så hade kallat del ocksäför B3LA. Del finns inget som helsl fog för del påslåendet. säger att det skall finnas en flyginduslri. Ja visst, men viföriorar genom ert förslag vär förmåga lill egenulveckling och därmed, ÅkeGustavsson, hjälper ni till alt öka hastigheten i väridens rustningar. Nisocialdemokrater vill alltså all vi skall börja köpa flygplan påvärldsmarknaden och därigenom öka väridens mslningskostnader. Del kan finnas anledningalt komma ihåg del. Detmåste vara en hård dag för när han kämpar på barrikaderna motliberalerna och själv har den mest konservativa inställning man kan tänka sig iflygplansfrågan, nämligen att vi skall satsa på dyra, tunga flygplanssystem. Jagser tillbaka pä en motion som väcktes 1972 av en viss hert ÅkeGustavsson, där han sade ungefär så här: Vi kommer inte på samma sätt att byggaslagskepp av Viggenklass . De alternativ, sade han, som ärintressanta all sludera är således alternativet med lätt flygplan 5 protokoll 1978/79:143-145 Försvarspolitiken,m. somanvänds som skolflygplan - ungefär av B3LA:s typ -eller alternativet 3, dvs.skolflygplan som kan användas som aiiackflygplan - ungefär samma typ somÅslingen. Del var den åsikt hade 1972, på den liden då hanfortfarande salt kvar i . Men han har tydligen gubbatlill sig och tagit en rejäl högersväng, och slår han alltså för A 20 -eltnytt skolflygplan, beroende av NATO och andra stormakter. Del måste faktisktvara lite besväriigi för , Jagkonstaterar också att man nu klart markerar all del är två flygplan man villbygga - ett av dem är A 20, Alla de heroiska uttalanden som gjordes ule igårdarna var alltså felakliga. Del kanske vore lämpligt alt meddelasocialdemokratisk press alt det har spritts en missuppfattning, nämligen allsocialdemokraterna är emol A 20, ÅKEGUSTAVSSON (s) kort genmäle: Hur man genom att dra in på nya och dyra vapensystem kan bidra till attöka rustningsspiralen i världen är en ekvation som nog enbart en centerpartistkan få att gå ihop. Minmoiion är 1972 väcktes innan vi hade bundit oss för . När nu pengarnaför denna är utlagda gäller det att i så stor utsträckning som möjligt utnyujadet redan utförda arbetet. Del innebär all vi vill pröva -Jag understrykerpröva - en modifiering av för att kunna ulnytfia också den förattackändamål. Jag är dock inställd på all försöken avbryts, om en modifieringvisar sig bli alltför dyr. Men detla får vi se i förhandlingen med berördaförelag. Jaghar vidare aldrig kallat något segelplan för B3LA. Men däremoi vill jag påståatt om man gör ett flygplan, som i stort sell skiljer sig från B3LA barabeiräffande sfiärtpartiet, och döper del fill Åslingen, som kostnadenför det är av kostnaden för etl B3LA-plan, sä är del inle myckelsom skiljer dessa flygplan ål. Närdet gäller all byta fot vill jag säga till i alt denborgeriiga majoriteten i flygindustrikommitlén helt enhälligl-och självfalletmot socialdemokraternas vilja - ställde sig bakom en skrivning om anskaffningav etl plan, som inte innebar en försiktig utveckling av Jaklviggen ulan deldyraste och mest avancerade man kan länka sig, precis den version somöverbefälhavaren hade uttalat sig för, nämligen A 20-M I. Det planet kommer vihär i att säga nej lill . deltog i godkännandet av den skrivningsom innebar all man skall inrikta sig på A 20-syslemel och ha sex divisioner avsädana plan. Den låsningen vägrar vi att acceptera. Därför är det inle särskillsvårt för mig som socialdemokrat att medverka i dagens riksdagsbeslut. Men detkan kanske vara litet besväriigare för . Å andra sidan kanskeGunnar kan finna en ny sländpunkl , efter det au vi fallal dagensbeslul. i (c)kort genmäle: försöker göra gällande all har ändrat ståndpunktLät mig dä bara referera lill all del första tillfälle då vi nämnde Åslingenvar i en Rapporlintervju i , där både ochjag deltog. Vid flygindustrikommitléns presskonferens, som nurefererar, lämnade jag en kommentar som slod i överensstämmelse med vad visagt i intervjun. Skuldenlill alt del sedan inte kommil fram någol färdigt förslag fär den nuvarandeförsvarsminislern De ta pä sig. Han har visal en fantastisk passivitet pådenna punkl. I etl brev, som . Åsling skrev , uppmanadesförsvarsministern att undersöka denna fråga ordentligt Försvarsminislernsvarade då att han inte hade elt enda papper pä departementet i ärendet. Denpassivitet som delta är etl uttryck för är också skälet till att de militäramyndigheterna inle ens har hunnit studera detta alternativ. Men om det flr välÅke göra upp med sin kompanjon försvarsministern. Försvarspohtiken,m. ÅKEGUSTAVSSON (s) kort genmäle: Detla är utomordentligt intressant. presenterade genom dendåvarande industriministern sill förslag i Rapport . Samtidigtsitter i från samma parti i flyginduslrikommillén ochlyfter inte ett finger till sin ministers försvar när del gäller att ta upp ochutreda denna fråga. Den har över huvud laget inte diskuterats iflygindustrikommitlén. Däremoisäger den borgerliga majorilelen -jag upprepar del - alt vi om vi inte skall haB3LA skall bygga A 20. Men står här med ett alternativ som hansjälv hade alla möjligheler all medverka lill uiredning av. Det struntade handock i. Kanske ärdel någol annal än B3LA-kombinationen som är viktigl förGunnar , nämligen de siffror som ingår i ett visst datum, den 16september? Förstevice lalmannen anmälde alt i anhållil all lill protokolletfä antecknat att han inte ägde rätt till ytteriigare replik. Till villjag i fråga om utländska plans rätt all användasvenska flygplatser lämna samma svar som statsministern gav i går.Han slog därvid fasl att ärenden som rör främmande militärplans rätt attulnylfia svenska flygplatser naluriiglvis skall avgöras av regeringen, vilketäven bör gälla om militära plan camoufleras med civila beteckningar. Jag utgårifrån att så också kommer aU bli fallet i fortsättningen. Regeringenavser att undersöka om del finns anledning att i denna fråga ändra gällandeförfattningar. Hur en evenluell prövning av ansökningar skulle komma attutfalla kanjag av naluriiga skäl inle ullala mig om . Varje fall måste prövaspä sina egna fömlsättningar och sina egna meriter. NärEric Krönmark anser att utlänningar nu håller på all tappa respekten lör värtförsvar, lägger han sannolikt förstor vikt vid just flygplansfrägan med dessstora publicitet. Här träffas dock rader av viktiga beslut som Försvarspohtiken,m. börge utlandet en klar uppfattning om vår försvarsvilja. Låt mig nämna denpågående anskaffningen av ny band vagn, som är ett mifiardprojekt; pågåendeanskaffning av luftvärnsrobol 70, som är av stor betydelse för vår luftvärnsförmåga;utvecklingsarbetet med en ny pansarvärnsrobol, som tekniskt är mycketintressant; pågående leverans av Haubits 77 till värt fällartilleri; pågåendeleverans av tunga fasta batterier - vi kallar dem Erstalt - lillkustartilleriet; sjömälsroboiarna; pågående leverans av patrullbålar och sistmen inle minst de slora pågående leveranserna av jaktflygplanet . Malerielanslageni procent av totala försvarsbudgelen är f ö. konstanta mellan 1978/79 ochbudgeterade värden /80. Mångaav här uppräknade vapen och vapensystem representerar tekniska innovationer somhar väckt och kommer all väcka respeki i ullandel. TillGunnar i vill jag säga aU om pengar används lill all köpa nya ellerfler , är de väl i alla fall inte bortkastade. Anlalel flygplanär något väsentligt för vårt flygvapens uthållighet och för dess anseende iutlandet. GunnarBjörk påstår aU säger nej till alll, ja till ingenting. Med anledningav det påståendet vill jag bara påpeka att vi sagt ja lill civil utvecklinginom flygindustrin. Ett exempel på att delta kan lyckas har vi i tillkomsten -med hjälp av ett villkorslån - av det avtal, som förut har berörts här ikammaren, mellan Flygmotor och ett amerikanskt förelag. Vi säger ja svensk robotinduslri, trots all vi är medvetna om all vissa kortsiktiganackdelar är förknippade med de beställningar som planeras. Vi säger ja tilletl golt underiag för kommande beslul om etl beväpnat skolfiygplan. ÅKEGUSTAVSSON (s) kort genmäle: Jag vill lacka för svarel som statsministern gav genomförsvarsminislern. Jag utgår nu från alt den översyn - om jag förstodförsvarsministerns deklaration här räll - som skall äga rum dels kommer altvara så bred all den spänner över hela fältet av utländska materielprovningar iSverige och svenska myndigheters kopplingar, dels kommer all gälla hur svenskamyndigheler har agerat hell på egen hand när det gäller relationer tillfrämmande makter. Jag ulgår ocksä från all översynen kommer all innebära visar stor restriklivilet mot utländsk materiel i på de härpunklerna, av del enkla skälet att vi inte får göra någonting som kan geintryck av att vår neutralitet minskat Jag vill inte vara med om alt bygga uppelt syslem där vi genom en rad delbeslut riskerar all få ett ensidigt utbyte.Detta skulle strida mot den svenska neutralitetspolitiken. () kortgenmäle: Försvarsminisier De menade attjag hade fel när jag sade att vadsom häller på all ske är att ullandel tappar respekten för den svenskaförsvarsmakten. var det emellerlid inle sä Jag uttryckte mig, ulan Jagtalade i stället om att man i ullandel är kompetent all bedöma den svenska försvarsförmågan.Den uppräkning av olika tekniska malerielprojekl som vi sysslar med är fulllriklig - den känner Jag lill lika väl som gör. Detla är eltnödvändigi tillskott lill den svenska försvarsförmågan och bidrar i någon måntillalt vikanha vårt försvar på en leknisk nivå som är någoriunda jämställd medomväridens. Vadsom sker - men som försvarsminislern inle nämnde - är i alla fall alt anlalelförband och antalet enheter som vi kan sälta in håller på alt nedgå. Den debattsom vi för i kammaren visar att tillsammans medsocialdemokraterna här hyser tveksamhet när det gäller aiiackkapaci-lelen. Jaghar lalal om svårigheten alt över huvud lagel fåen altackersättning tillomkring , som kommer att på ell avgörande sätt påverka vår förmåga tillförsvar i fråga om fiärrstrid . Man kan tala om respeki för värförsvarsförmåga eller ej, men vi kan bara konstatera att vi på det sättetförändrar den roll som spelar i den militära balanssituationen i vårdel av världen. Jagskulle vilja uppmana försvarsministern att i debatten ta litet allvariigare päde här lingen. Del är inle bara en fråga om svensk säkerhetspolitik, utan delär ocksä en fräga om avspänningspolilik och stabilitet i vär del av väriden. Försvarspolitiken,m. i (c)kort genmäle: Försvarsminislern har försökl göra gällande att del baraär litet som skiljer mellan de båda skolflygplanen Åslingen och . Delär bekymmersamt all försvarsminislern inte har förställ alt vad del handlar omi det ena fallet är alt bygga åtta divisioner och därigenom bibehålla svenskflyginduslri för en lid, medan del i del andra fallel handlar om enmodernisering, som innebär att vi successivi lägger ner framför alltegenulvecklingen av svensk flyginduslri. Även om flygplanen ser ungefärlikadana ul, är del ju ändå en väldig skillnad på dessa alternativ. Jag kaninle förstå att han, trots all vi har haft den frågan uppe här , inle har fått della klart för sig. Man måste väl ändå se efter vad fråganegentligen handlar om. Närdel gäller påslåendet alt proposilionen är oklar vill Jag säga att vi iförsvarsutskottet har haft räll många föredragningar, och på många punkter harvi också ställt frågor lill experter om hur de har tolkat propositionen. Jagmäsle erkänna all jag inle har upptäckt all någon av dem som har kallats införutskottet har kunnal redogöra för vad proposilionen verkligen innebär. Att deninnebär eu ja fill civil utveckling, eU ja till robofindustrin och allt dettabetyder inle att dessa saker är färdigulredda. Man har tillsalt denHagström-ska uiredningen nu - som förresten skallinformera om vad som händer. Jag vet inte i vilken del av landet det är som manräknar med att del är vår; del är kanske hög lid alt man kommer med någolbesked även om della. Sedan fill !FLIK:s uppgift var alt utreda vilka alternativ Försvarspolitiken,m. delfinns därest man inte utvecklade B3LA. Dessutom skulle regeringen ta ställninglill B3LA... FÖRSTEVICE TALMANNEN lät nu klubban falla och yttrade: Jag flr erinra om att replikengäller försvarsministerns anförande. Skillnaden är framför allt att regeringen har etl beslutsunderlaginnan vi lar ställning lill frågan om hur elt beväpnat skolflygplan skall seut. Jag skall uppehålla mig vid utbildningsutskottets betänkande1978/79:42. Betänkandet behandlar bl. a. den socialdemokratiska molionen, därvi yrkar aU 4 milj. kr. skall anvisas lill i lillförstärkning av den tekniska forskningsorganisationen vid . Dellayrkande föreslår den borgeriiga majoriteten i utskottet avslag på. Jagber därför att få yrka bifall lill den socialdemokratiska reservationen. Vårtyrkande är kopplat till regeringens förslag att avbryta en vidareutveckling avatlackplanen B3LA och SK 38/A 38. De borgeriiga regeringarna har satt sprätt päomkring på utveckling av ett flygplan om vilket delslätt klart att det aldrig skulle flyga. Då kan man säga att dessa 4 milj. kr.är etl försumbart belopp - knappt 1 96 av vad B3LA-proJektet har kostal. Sinnetför proportioner är inle särskill väl utvecklat bland de borgeriiga, i varjefall inte när de skall försöka regera och ha ansvar för ekonomin. Dessaresurser har bidragil lill del slora budgetunderskott som de borgeriigaregeringarna kan visa upp. Vikommer alUjämt framöver att ha en inhemsk flyginduslri. Men den måste fä enökad inrikining på civil produktion om personalens anställningar skall kunnatryggas. Därför är del rikligl, som vi framhåller i motionen, all regeringenutarbetar etl program för omställning till civil produklion vid flygindustrin. Densiörre delen av den mililära flygplanstillverkningen bedrivs i ,varför en undersökning av möjligheterna till annan inriktning av produktionenvid , dit tillverkningen är föriagd, är en angelägen uppgift. Linköpingär en kommun som är utrustad med många kvaliteter när det gäller alt bedrivateknisk forskning. Detla är resultatet av att det under den socialdemokratiskaregeringsperioden byggdes upp en omfattande samhällelig verksamhei. Nämnas kanhögskolan, med läkamibildning och medicinsk forskning,och statens väg-och trafikinslitut Kommunen kanställa upp med betydande resurser som lillsammans med den kompelens som finnsvid industrin är en god utgångspunkt för aktiva insatser. Särskilt den tekniskahögskolan har betydelsei detta sammanhang. Betydelsefulltför skulle vara, vilket vi från vårt parti föreslär i molioner somhar lämnals lill årets riksmöie, att kommunen får samhälleliga utvecklingsbolaginom transportområdet och inom området för medicinsk teknik. För att man snabbtskall kunna initiera ett forsknings- och utvecklingsarbete inom den tekniskaforskningen vid bör bevilja ökade resursertill högskolan. Ettannal faklum som är värt att uppmärksamma är all man genom dessa insalser kanförverkliga etl socialdemokratiskt krav frän Linkpping om ellproduklulvecklingscentmm. Vadsom också måste betonas när vi diskuterar resurserna till den tekniskaforskningen är värt lands möjligheter att bevara sin ställning som en ledandeindustrination. Vi socialdemokrater har, dels när vi vid vår senaste partikongressbehandlade näringspolitiken, dels i stora motioner här i , slagit fastatt en offensiv näringspolitik är vår viktigaste uppgift. Meden offensiv näringspolitik skall vi klara viktiga mål. Vår sysselsättningspolitikinnebär arbete åt alla. Människornas vilja alt arbeta är samhällets viktigasteresurs, och den fär inte förslösas genom passivitet från samhällets sida. Pågrundval av ekonomisk tillväxt skall vi bygga ut den offentliga sektorn ochgenomföra angelägna reformer säsom barnomsorg, äldrevånJ och ökade resurserlill skolan. Därigenom skapar vi många nya jobb och stärker människornaskonsumtionsmöjligheter. Det är en politik som vi socialdemokrater i årtiondenhar fört med stor framgång. Forskningen,och då främsl den tekniska forskningen, spelar i det sammanhanget en viktigroll. Avstyrkandetav vårt motionsyrkande om 4 milj. kr. lill är etl klartuitryck för regeringens och den borgeriiga majoritetens passivitet - även pädetla område föriitar de sig till de fria marknadskrafterna. Visocialdemokrater ser satsningen pä forskning som den viktigaste investeringeni framliden. Jag yrkarbifall lill den socialdemokratiska reservaiionen. Försvarspolitiken,m. Kammaren behandlar nu också, som har framgått av , utbildningsutskottets betänkande 1978/79:42, som gäller anslag lill detekniska fakulteterna. Utskottsmajoritetenföljer i allt väsentligt proposilionen. Den noggranne läsaren avbudgetpropositionen och den forskningsproposition som skall behandlas avriksdagen finner att det totalt sett är fråga om en betydandeupprustning när del gäller satsningen på forskning, inte minst pä lekniskforskning. nu föreliggande betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslag omall för nästa budgetår anvisa ytterligare 6 milj. kr. till högskolan i förstärkning av forskningsorganisationen. Utskottet anser också allregeringen bör fä föreslaget bemyndigande att inrätta följande fiänsler somprofessor, Försvarspohtiken,m. nämligenvid Tekniska högskolan i i kärnkraftssäkerhet, i industriell ergonomioch i musikakustik, vid i i energihushållning, vid Chalmerstekniska högskola i arbetsorganisation och vid högskolan i ireslproduktieknik. Därutöver föreslår utskottet alt regeringen fär bemyndigandeall inrälla en ordinarie tjänst som professor i iräleknik vid i . Orsaken till utskottets ställningstagande när det gällerprofessuren i iräleknik är att universitets- och högskoleämbetet efterbudgetpropositionens avlämnande har föreslagil just en sådan fiänsl. Utskottetsställningstagande pä denna punkt innebär alltså etl bifall fill molionen1978/79:1911. Imolionen 1978/79:2255 - del var den som berörde -föresläs allytterligare 4 milj. kr. skall anvisas till i förförstärkning av den tekniska forskningsorganisationen vid . Efteratt ha inhämtat försvarsutskottets yttrande över motionsyrkandei föreslårulbildningsulskotlet att avslår detla yrkande. Orsaken är helt enkeltatt del med lanke på del stalsfinansiella läget inle finns utrymme för alt nugöra ytteriigare ett påslag utöver den betydande satsning som redan gjorts ibudgetpropositionen när del gäller de tekniska fakulteterna. Låtmig lill sist, hert lalman, något kommentera vad Torslen sade omsatsningen pä forskning, nämligen att den är utomordentligt viklig för helasamhällsutvecklingen. Jag kan helt instämma i della. Däremoi kanjag interiktigt instämma i hisloriebeskrivning av vadsocialdemokraterna har ulrällal pä della område. Del finns delade meningar omhur akliva man har varit på forskningens område, inle minsl under regeringenPalmes tid. finns del - och det vill jag nolera med stor tillfredsställelse - inom deflesta politiska partier ett kraftigt ökande iniresse för forskningsfrågor. Jagtycker all det är vikiigi alt understryka den enigheten. Den har också lelltill -vilket jag inledde milt inlägg med att notera - alt del nu sker enbeiydande satsning pä forskning, en satsning som är avsevärt myckel siörre änunder . Med del anförda vill Jag yrka bifall lill uibildningsulskotlels hemställanpå samtliga punkter. Jag återgår till flygplansfrågan. Jag har ingen anledning alt göranågra stora genomgångar av principerna och förutsättningarna - de harframkommit tidigare i debatten. Men några kommentarer vill jag gärna göra,eftersom jag bl. a. har deltagit i flygindustrikommitléns arbete och förberedelsernalill det beslul som har fallats. Debåda utgångspunkterna när det gäller valet av flygplan, som det hela handladeom, har- trots att alla har skrivit under alt det är dem man bör följa -någotkommit vid sidan om. Den första utgångspunkten är de operaiiva värderingarna,dvs, de operaiiva krav som man har all ställa på de flygplan som vi skalllillverka. Eftersom vi där hamnar på så hell olika slutsatser, borde vi ocksåvara oense. Men konstigt nog har vi inte blivit del, vare sig i della utredningsarbeteeller i andra sammanhang, ulan ivärtom kunnal enas om skrivningar om det som viegentligen behöver i värt flygförsvar. Närdel gäller ekonomin, som är den andra styrande faktorn, har det naluriiglvisblivit hårda motsättningar.