prot · G209121 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:121 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. Onsdagei".den 4 april 1979 Anslagtill lokalt ut vecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. §1 Anslag till lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. Fortsattesöverläggningen om utbildningsutskottets belänkande 1978/ 79:27. undrade i sitt inlägg vad utskottet hade för synpunkter påförstatligandet av läromedelsproduktionen. Jag kan då göra del enkelt för miggenom att hänvisa till vad utskottet säger. Det konstateras ju i betänkandet aUvi hade ett liknande yrkande aU ta ställning till , och vi har ingenanledning atl inta någon annan hållning , nämligen all yrka avslag på dettakrav. a. erinras om att en kartläggning härvidlag görs av utredningen omläromedelsmarknaden. Det är elt svar som får gälla även den här gången. Omde reservationer som är fogade lill del här betänkandet kan sägas atl utskottetär mera enigt än vad antalet reservationer ger sken av. Jag skall mycketkortfattal kommentera de olika reservationerna. Närdet gäller reservationen 1 av Hans Nyhage och i , somgäller lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet, kan konstaleras atl detinle råder några delade meningar på den punklen. Det pågår vid femlänsskolnämnder en försöksverksamhet när det gäller utvecklingsarbete ochsamverkan på forskningssidan. Reservanterna vill nu utöka antalet till tio, menvi inom utskottsmajoriieten har ansett att vi först måste ha någon störreerfarenhet av den verksamheien innan vi går vidare. har f ö.föreslagit oförändrat anslagsbelopp, , och såväl regeringen somulskottsmajoriteten har ställt sig bakom detta förslag. Vi tillstyrker alltsåetl oförändrat belopp i avvaktan på vunna erfarenheter av den försöksverksamhetsom pågår. Reservationen3, som socialdemokraterna har avgivii, handlar om fortbildningen inaturorienierande ämnen. Lennan har här tidigare i eftermiddagkommenterat denna reservation. Jag vill därför bara helt kon notera alt det ärett påslag på mellan 2,5 och 3 milj. kr. som regeringen föreslår. Detta tyckerjag att man bör notera i sammanhanget. Detär helt klart all fortbildningsinsatserna är viktiga; därom råder inget somhelst tvivel, utan vi är helt övererts pä den punktert. Del rör framför alltpersonallagsutbildningen, men det är också fortbildningen inom naturorien- Anslagtill lokah utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. letande ämnesområden sominsatserna i första hand gäller. Vadpersonallagsutbildningen beträffar har utskottsmajorilelen föOtskolöverstyrelsens begäran. Det är här fråga om elt arbete som är en föOd avdet SlA-beslut som har fattat. Det är klart att dellaställer ökade anspråk på fortbildning, och del är bara fråga om att föOa uppbeslutet med medel i den takt som dessa är tillgängliga. Enprioritering av fortbildningen inom naturorienierande ämnesområden för lärare ibåde gmndskola och gymnasieskola görs. I budgetpropositionen föresläs särskildamedel för delta. Det är också så atl håller pä med enutvärdering av den verksamhel när det gäller personallagsutbildning som är pågäng. Utbildningsprogrammet börenligt ulskoltsmajoritelens mening kunnagenomföras på kortare lid än de tio är som är fastlagda -det var iSIA-propositionen 1975/76 som en tioårsperiod angavs för genomförande avprogrammet. Starten blev visseriigert fördröjd , men utskottsmajorilelenmenar all man bör kunna genomföra utbildningsprogrammet än denberäknade tioårsperioden. Alt det, som reservanterna begär, skulle behövas ensärskild plan för detta har utskottets majoritet inte ansett. Studie-och yrkesorientering är, såsom mycket riktigt påpekade, ettutomordentligt viktigt område. Det är vi alla överens om. Ur det här anslagetutgår bidrag till försöksverksamhet med studie- och yrkesorientering till delokala och regionala planeringsräden, de s. k. SSA-råden. Ur anslaget utgårockså bidrag till s. k. uppföOande syo för att siödja ungdomar som av olikaanledningar inte fortsätter sin utbildning efter eller som avbryterpåbörjad utbildning. För den uppföOande syoverksamhelen föresläs i budgetpropositionenen avsevärd förstärkning. Denna verksamhel är kanske den mestviktiga på detta område, och här föresläs alltså en förstärkning med 60 ä 7096. Del tyckerjag bör noteras. Utskottsmajorilelen har ingen som helst annanuppfattning om värdet av den här verksamheien än den reservanterna ger uttryckför. Del är helt klart att del samspel som måste finnas mellan skola ocharbetsliv innebär ett ansvar inte minst för skolan. Utskotlsmajoritetenvill avvakta SÖ:s redovisning av den nya syo-organisalionen. Den skall varafärdig sä snart som , och därefter kommer regeringen tillbakatill med förslag till organisation. I budgetpropositionen föresläs enutbyggnad av de regionala SSA-råden. Sådana finns inom tre områden. Jagär helt på del klara med all del finns arbetsmarknader som griper överkommungränserna och atl det därför finns motiv för regionala SSA-räd. Sådanaföresläs också komma lill stånd i slörre omfattning. SÖ har fått i uppdrag atllägga fram förslag i del avseendel. Reservationen5 gäller tolkningen av bestämmelserna om planeringsräden. Här harulskottsmajoriteten understrukit vad föredragande slalsrådel har framhållit ibudgetpropositionen, nämligen att SSA-rådens sammansättning skall speglaarbetsmarknaden pä orten. Del innebär att näringslivets struktur skallåterspeglas i SSA-råden. I en bygd som är starkt dominerad av småföretag skalldessa vara representerade i SSA-råden, och i en typisk jordbruksbygd skalljordbruksnäringen vara representerad. Jag har litet svårt alt förstå varförreservanterna inte vill inse.atl det är etl riktigt förhållande.Utskottsmajorilelen anser dock alt man inte behöver göra någon ändring i varesig skollagen eller skolstadgan. Del uttalande som föredragande statsrådet göroch som utskotlsmajoriteten ställer sig bakom ger klart besked lillskolöverstyrelsen när del gäller all utge de anvisningar lill kommunerna som ärerforderliga för att man skall få denna balans i SSA-råden. Med detta ber jag all få yrka bifall lill utskottets hemslällan påsamtliga punkter. Anslagtill tokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. INGA (vpk) kortgenmäle; gör det lätt för sig och hänvisar till utskottetsskrivning. Det ärju enkelt att göra det för honom. Utskottetsäger att har behandlat liknande motionsyrkanden tidigare och inlefunnit anledning all bifalla de krav som vpk ställer. Men tyckerjag all vihar fått svart på vitt -bl. a. i den utredning somjag hänvisade till - pä alldel skett en myckel stark koncentration och all del finns klaramonopoltendenser. Jag tycker att det är att riksdag och regering sägerifrån och finner vägar atl garantera ett samhälleligt inflytande överläromedelsmarknaden. Koncentrationenär alltså anmärkningsvärt hög, och det förvånar mig all inle togupp någonting om del i sitt inlägg. De fem största företagen svarar för avläromedlen. Prisökningen har uppgått till på bara . Ingenting avdetta kommer fram i moiivering för avslagsyrkandet på vårmotion. ClaesElmstedt kommenterade inte heller den enorma vinst som gjorde förraåret. uppgick företagets vinst lill 41 96 -jag ber attfå upprepa det, ifall hert Elmstedt missade det i mitt förra inlägg. Del ärbevis pä alt det är en myckel lönande affår för privata företag all produceraoch säOa läromedel. Jag tycker att det är anmärkningsvärt, med lanke pä denspekulation och den koncentration som bevisligen föreligger, all utskottet intelar utvecklingen pä läromedelsmarknaden på allvar. Egentligenärjag inte förvånad över alt borgarna inle bryr sig om det, för det ligger helti linje med deras ideologi, men jag är förvånad över atl socialdemokraternainle säger ett knyst i den här frågan. Ändå har de en partikongress i ryggensom just talat om etl förstatligande. Jag vill än en gång uppmana densocialdemokrat som deltar i den här debatten, , alt han åtminstoneyttrar sig i frågan. Jag tycker att del vore märkligt annars. Sedanhänvisar utskottet till proposilionen om läroplan för , och den hargudskelov kommit nu efter flera dagars väntan. Men där hittar man ingeniing omde myckel allvariiga tendenser somjag har talat om. Sä den avslagsmoiiveringenhåller inie heller. Vidarehar vi hela frågan om hur man ser på den roll läromedlen skall ha ,vilken funktion de skall ha i undervisningen. Anslagtill lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. inte heller på något vis.Det tycker jag är märkligt, och det är dåligt av utskottet all inle föra dendebatten. LENNARTBLADH (s) kon genmäle; påpekade atl vi är överens när det gäller vårareservationer 3 och 4. Ja, nog kan vi vara överens om många av tagen här, mentil syvende og sidst är det fråga om en viOeinriklning, en fråga om hur starktman vill driva på. Vi lycker alltså fortfarande atl hade det funnits en planför fortbildning i naturorienierande ämnen så hade man haft en stabilitet i delhela och haft någonting alt gå efter. Vadbeträffar studie- och yrkesorienteringen vill jag säga alt det pågår isamhället en stor debatt om de mindre bekymren på skolans område. Vi troratl man inie kan ha nog av framförhållning när det gäller alt salsa pä studie-och yrkesorienteringen. Vi vel att det inle minst med tanke påungdomsarbetslösheten behövs betydligt mer folk som lar hand om ungdomarna.Detsamma gäller i fråga om våra invandrare. Jagtror, herr lalman, alt den inställning som vi har givit uttryck för ireservationerna är mer realistisk än utskottsmajoritetens. Vadsedan gäller planeringsråden tyckerjag likväl, , atl SÖ:stolkning är till fyllest. Del finns möjligheler au på lokal nivå ge planeringsrädenen sammansättning som läcker resp. orts näringsinriktning. Till Inga Lanlz frågaangående läromedel harjag ingen kommeniar. () kortgenmäle; Till vill jag säga all utskottet ju har sagt alt både vaddel gäller fortbildningssidan och syoverksamhelen ges det ökade resurser. Härsker en utbyggnad i en takt som man måhända skulle önska var högre, men man fårhär, liksom när del gäller allting annat, rätta sig efter tillgängen påresurser, både ekonomiska och andra. Närdet sedan gäller tolkningen av reglerna för SSA-rådens sammansättning är delfakliskl på del sättet, , att i mänga kommuner stämmer inteSSA-rådens sammansättning överens med den struktur som näringslivet ikommunerna har. Då måste det vara fel någonstans, och det finns alltsåanledning atl se över tolkningen. Föredragande statsrådet gör här ett bestämtuttalande i rätt riktning, och utskottet ställer sig bakom det och menar atl SÖi sina anvisningar skall ta hänsyn till konsekvenserna av detta. TillInga Lantz vill jag säga alt det är inle första gängen utskottet avvisar eUmotionsyrkande med hänvisning till pågående utredningsarbete. Vi får dä se närden utredning som är pä gäng blir färdig, om vi dä har anledning all göranågonting i den riktning som här förordar. Jag är inle övertygad omdet, men jag avvaktar självfallet tills ulredningen ligger på bordet. Vi fåralltså dä se om del finns nägonling atl göra. () kortgenmäle; När del gäller syoverksamhelen kan man ha vilken ambition som helst,men det behövs medel till del hela, och del är vad vi tycker i vår reservation. Närdel gäller planeringsräden talade vi dock om all decentraliserabeslutandefunktionerna. Och det är likväl sä, , alt enligt vårreservation - och SÖ:s förslag - finns det möjligheler atl planeringsräden fåren sammansättning som precis stämmer med den lokala strukturen. Om man sedankommer överens är en annan sak, men möjlighelerna finns där. Anslagtill lokatt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. INGALANTZ (vpk) kort genmäle; Efter svarei på min fråga om det är rätt och riktigt all privataförelag får göra vinster på det förhållandet, att vi har skola och behöverskolböcker, konstaterar jag all tycker del är riktigt alt manfår göra vinsler på samhällets behov av utbildning, och del är märkligt.Eftersom läromedlen är en del av en offentlig verksamhel som finansieras avallmänna medel och samhället både skapar behov av och är konsument av läromedelär del också rimligt alt samhället styr produktionen av läromedel. Jagefteriyste utskottets syn pä läromedlen och syn på läromedlensroll i framliden. Skall man ge elever och lärare mer infiylande över läromedlenoch skall de kunna lägga upp undervisningen mera fritt än ? Skall läromedlenockså i forlsällningen få styra utbildningens innehåll så som man låter demgöra , med den koncentration och de läromedelspaket som tvingar in lärarnaoch eleverna i myckel snäva ramar när det gäller atl planera utbildningen?Claes Elmstedt vill skjuta pä frågan eU år till och inte ta lag i och diskuterade allvariiga tendenser som föreligger, bl. a. pä grund av den här utredningensom kartlägger koncentration, spekulation och konkurrensförhållanden, utan viskjuter pä del ytteriigare elt år. Men del ärju all förvärta situationen, ochjag är förvånad över atl man inte lar allvariigare pä de fakta som ändå finns. Delär märkligt när man från socialdemokraternas sida säger att man inte har någonkommeniar lill den allvariiga situationen på läromedelsområdet. Jag skall be aUfå citera från ett tidningsklipp. FÖRSTEVICE TALMANNEN lät nu klubban fålla och yttrade: Jag får erinra om alt IngaLantz har fåll genmäle med anledning av anförande. Då skall jag inte ytteriigare kommLenterasocialdemokraternas märkliga inställning i denna fråga. () kortgenmäle: Det är undervisningsplaneringen som skall styra såväl valet somanvändningen av läromedel, , och i den planeringen är mångainvolverade. Anslagtill lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendel, m. m. Sedantror jag inte att det är någon mening med all Inga Lanlz och jag diskuterarfrågan om huruvida förelag skall ge vinst eller inte. Alldeles bortsett fråndet här aktuella fallet irorjag inle aU vi skulle komma överens, hur långdiskussion vi än förde. Jag vill bara säga alt jag tror all det kan vara braibland alt del finns företag som ger vinst - egenlligen tycker nog också IngaLantz det - för det skapar trots allt trygghet. Låtmig lill sist säga när det gäller frågan om läromedlen att jag är beredd alt taen diskussion om delta när vi har etl material liggande framför oss. Inga Lanlzfår ursäkta, men jag vill nog ändå avvakta utredningsförslaget och inte föradiskussionen enbart på de uppgifter som fört fram här i debatten. Förste vice talmannen anmälde all Inga Lanlz och anhållit attlill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytteriigare repliker. (apk); Jag kommer atl skära ner milt inlägg väsentligt, eftersom del i slorastycken sammanfaller med vad jag anförde i den föregående debatten kring de härfrågorna. Detbetänkande som vi nu har all behandla innehåller etl avstyrkande av en del aven motion som kommunisterna har väckt, nämligen den del somhandlar om skapandet av ett statligt läromedelsföriag. Motiven för elt sådantförslag är många. Det privata vinstintresset på läromedelsområdet medför förkommunerna ute i landet merarbele och i nuvarande läge dess värre också myckelslora ekonomiska föriuster. De olika läromedel som tillverkas är i mänga fallhelt identiska, även om de tillverkas av olika förelag. Man har skildaförsäOningsorganisalioner, och en konsekvens av della blir högre priser. Enannan nackdel,som inte kan vara obekanl för församlingen här, är all deluppslår problem för eleverna vid byte av läroanstalt. Nusägs i belänkandel alt en utredning arbetar med de frågor som berör del härområdet. Ulredningen beräknas vara klar . Med detta som motivavstyrks den del av vår motion som tog upp frågan om förstatligandet avläromedelsproduktionen. Den fråga som vi har aktualiserat är ingen ny fråga. Auförstatliga läromedelsproduktionen är ett gammalt krav och etl väldigt oftaåterkommande förslag. Del finns faktiskt såväl utredningsresultat somerfarenheter, negativa sädana, i fråga om konsekvenserna av de förhållanden somnu råder. Jag känner mig inle på något sätt övertygad om all den utredning somskall lägga fram etl förslag 1980 kommer fram lill någon lösning som ligger ilinje med vad vår motion har skisserat. Detta framgick också av vad ClaesElmstedt deklarerade i en replik till , nämligen atl ulredningenförmodligen inte skulle komma fram till elt sådani resultat. Motden bakgrunden låter jag mig inte nöja med motiveringen alt det kommerallläggas fram eu utredningsförslag, utanjag beralt få yrka bifall lill molionerna1634 och 1302. HANS NYHAGE (m); Som framgår av det utskottsbetänkande som behandlas har vi moderaterreserverat oss till förmän för en utvidgning av försöksverksamheten med lokaltutvecklingsarbete och samverkan mellan forskning och utvecklingsarbete ochfortbildning. Försöksverksamhetenbedrivs f n. av fem länskolnämnder. Vi vill au den skall utvidgas lill allomfatta ytterligare fem. Det har hävdats att man först bör avvakta resultatetoch utvärderingen av den redan pågående verksamheten, innan man fattar någotytteriigare beslut i ärendet. Vianser emellertid all det utomordentligt slora intresse som en lång rad kommuneroch länskolnämnder har visat för deltagande i utvecklingsarbetet väger myckettungt och talar för all del bör utvidgas. Därigenom skapas också ytteriigareunderlag för en bedömning och en utvärdering. Ettstort antal förslag lill projekt har redovisats i samband med ansökningarnalill dellagande. Var och en som har haft tillfålle alt la del av dessa förslagkan konstatera atl ett betydande anlal av dessa projekt är myckel intressanta.De är av den karaktären all ett förverkligande av dem otvivelaktigt måsteinnebära alt värdefull kunskap och erfarenhet kommer verksamheten på skolansområde lill del, vilket självfallet är av stor betydelse i del fortsattaarbetet. Detta talar enligl min mening fören utvidgning av försöksverksamheten. Vidarebör del framhållas all en enhällig SIA-ulredning fäste stort avseende vidifrågavarande utvecklingsarbete och hävdade att delta borde komma lillstånd och vidareutvecklas. Vireservanter förordar således alt insatserna för försöksverksamheten fördubblasoch att den skall omfatta och bedrivas av tio länskolnämnder. De ytterligarekostnader som detta medför anser vi skall bestridas av medel, som i principöverförs från anslaget för pedagogiskt utvecklingsarbete inom skol väsendei,vilket vi således föreslår skall reduceras med de . som den av ossföreslagna utvidgningen av verksamheten kostar. Med anledning av vad jag har framfört yrkar jag bifall lillreservationerna 1 och 2. Pä övriga punkier yrkar jag bifall lill utskottetshemslällan. Anslagtill lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. Jag vill bara erinra om vad jag sade inledningsvis i debatten, nämligenatt del inte råder några delade meningar mellan reservanterna ochulskottsmajoriteten i sak. Men den försöksverksamhet som bedrivs vid femlärtskolnämnder har börjat. Vidare föreslog oförändratbelopp och oförändrad omfattning. Regeringen har gjort detsamma, ochutskotlsmajoriteten har funnit atl det kan vara välbetänkt att avvakta någotinnan fortsättning föOer. Överiäggningenvar härmed slutad. Anslagtill lokatt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. Proposilionergavspä bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 1 av HansNyhage och i , och förklarades den förra propositionen varamed övervägandeja besvarad. Sedan Hans Nyhage begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voieringsproposiiion: Densom vill all kammaren bifaller utbildningsutskottets hemslällan i betänkandet nr 27 punkten1 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Hans Nyhage och Vidomröslning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då Hans Nyhage begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparai. Denna omröslning gav föOande resultat: Ja- 240 Nej - 48 Proposiiionergavs pä bifall lill dels utskottets hemslällan, dels moiionen nr 1302 avRolfHagel och AlfLövenborg i moisvarande del, och förklarades den förtaproposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan RolfHagel begärt voteringupplästes och godkändes föOande voteringsproposition; Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandel nr 27 punklen3 mom. 1 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1302 av och Lövenborg i motsvarandedel. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä RolfHagelbegärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröstning gav föOande resultat: Ja- 274 Nej - 14 Mom. 2 - 6 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Mom. 7 och 8 Propositionergavs pä bifall lill dels ulskoitets hemställan, dels motionen nr 1387 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Inga Lanlzbegärt votering upplästes och godkändes föOande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsuiskotlets hemställan i betänkandet nr 27 purtkten3 mom. 7 och 8 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 1387 av m. fi. Anslagtill lokah utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då begärde röslräkning verkställdesvotering med omröslningsapparai. Denna omröslning gav föOande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels utskotiets hemslällan, dels motionen nr 1634 avRolfHagel och AlfLövenborg i moisvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan RolfHagel begärt voteringupplästes och godkändes föOande voleringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandet nr 27 punkten3 mom. 9 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1634 av och Lövenborg i motsvarandedel. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då RolfHagelbegärde röslräkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröstning gav föOande resultat: Ja- 276 Nej - 13 Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa punkier hemslällt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 3 avStig Alemyr m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara Anslagtill lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. Sedan Lennan begärt votering upplästes och godkändes föOandevoleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller utbildningsutskottets hemslällan i belänkandel nr 27 punkten6 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionert. Då LennartBladh begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröstning gav föOande resultat: Ja- 152 Nej - 136 Mom. 2 - 4 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslällt. Proposiiionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avStig Alemyr m. fl., och förklarades den förra propositiortert vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller ulbildningsuiskoitets hemslällan i betänkandet nr 27 punkten7 mom. 1 rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då LennartBladh begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröslning gav föOande resultat: Ja- 153 Nej - 136 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avStig Alemyr m. fl., och förklarades den förta propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller ulbildningsulskoitels hemslällan i betänkandet nr 27 punklen7 mom. 2 röstar ja, den del ej vill rösiarnej.