prot · G209153 · 1978-12-31 00:00:00 — Jo, de hade i botten två beslut, delskonsortieavialet,dels beslutet i , för att arbeta fram enslrukturplan, som skapade motsättningar. Var det en verkligt god förutsättningför de fackliga representanterna alt fö fram alla sina viktiga krav ochsynpunkter? Mitt intryck är aU så icke var fallet. Därför har resultatet bliviten dålig slrukturplan för sysselsättningen och för de här regionerna. Vadsyftar vi egentligen till? Syftar vi bara till en räddning ? Ellersyftar vi verkligen till en framtida slålpoliiik, som kan rädda regionerna runtom? I så fall borde vi ha satsat på den integrerade produktionen,som företrädesav en av de tre parterna i strukturförhandlingarna, nämligen den fackföreningsom Jag tillhörde. I så fall hade , och i det härläget haft mycket bättre utgångspunkter i stmklurplanen. Men såvitt jag harförstått har den socialdemokratiska ledningen icke ställt upp på dennaintegrerade produktion. En av de stora fackföreningarna drev frågan under långtid, men i slutänden fick fackföreningens representant ge sig under de rådandeförutsättningarna. Därförreser sig frågan: Är det stordriften man är ute efter, som har blivitSSAB:s mönster? Denviktiga frågan är : Är det så atl ledning skall ha de härmöjligheterna atl manipulera med dotterföretag, med vinstmaximering, medföretagsamhet, som man uppenbariigen gör med de här besluten? Om man inte äröverens om detta, är det då inte dags att upphäva konsortieavialet? Jag finner ingenting av det i reservationen 1. Jaghar läst den fiera gånger. Ingenting av de här utgångspunkterna och principernafinns med i den socialdemokratiska reservationen 1. () kortgenmäle: Det är sä här i livet atl del inle bara är fråga om att välja mellanvilt och svart. Man tvingas i den praktiska verkligheten all ta hänsyn tillbåde det vila och det svarta. Vilever i en ekonomi där man aldrig kan komma ifrån begreppet räntabilitet ochinte heller begreppet vinst. Däremot vill jag inle ansluta mig lill dem som sägeratt den absolut maximala vinsten är det enda rätta. Med denekonomi vi lever i krävs det en kompromiss mellan räntabilitet och vinst ochdet samhällsansvar som man i del här speciella fallet har tvingats all la medhänsyn till de anställda, lill bygden och lill orten. Såmyckel vågar jag hävda som all under den myckel krävande period avomställning som det tvingats ta itu med och arbeta under, har tagit vederböriighänsyn till sitt sociala ansvar. Jag tror ingen kan anklaga för alt inteha haft blicken öppen för detta. Sedankommer tillbaka lill att medlemmarna i hans fackförening inlegillade slrukiurplanen. Jag är själv en gammal fackföreningsman, och Jag vetväl all del kan finnas delade uppfattningar innan man godtar enuppgörelse, men en alldeles osviklig facklig regel - som inle har förändratsännu , även om försöker göra gällande detla - är atl har mani sedvanlig ordning tagit ell beslul, så för man, om man hamnar i minoritet,finna sig i delta. Det är en gammal god facklig regel, som man inle kan ochinte heller skall ändra på. Därför förslår Jag inle inlägg överhuvud tagel. Sedanär del också så atl den slrukturplan som man har arbetat fram har även representanternafrån Domnarvel givit sin accept lill. Den har också accepterats avrepresentanterna från , och den har accepterats av representanterna frånOxelösund. I sista hand har Melallinduslriarbetareför-bundel, som har allbevaka alla orternas intressen, också accepterat strukturplanen. Från deförutsättningarna är det, om man resonerar från fackliga utgångspunkter,alldeles överflödigt alt tala om all inte alla tycker så. Del fanns ändå, somherr säger, en grupp i Domnarvel som inte gillade detta, men sådanthänder i den fackliga verksamheten; sä har del alltid varit och sä kommer detatt bli. Vissainvesteringar inom , m. m. Tredjevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet föantecknat all han inte ägde räU lill yueriigare replik. Jag vill gärna börja med aU instämma i mycket av det som i avslutningen av sill inlägg. Jag instämmer gärna i de lovord han ägnadeSSAB-ledningen för det myckel svåra och maklpåliggande arbetet. Med deninställningen skulle det f ö. vara naturiigt om man på socialdemokratiskt hålllyssnade mer till denna lednings rekommendationer än vad man i del här ärendethar visat sig göra. GunnarSträng sade också all del för denna industri föreligger utomordentligtallvariiga och tidigare delvis inle kända problem, problem som för deninnebörden och konsekvensen alt de berörda företagen inte på egen hand kanklara upp dem. Detta är förvisso sant, och de tvä senaste regeringarna har ihög grad dragit slutsatserna av detla förhållande. Som vidaresade har man satsat resp. satsar 5 miljarder 5 protokoti 1978/79:153 Vissainvesteringar inom , m. m. Det är den klartstörsta satsning pä den här näringsgrenen som har gjorts i detta land. Jagtalar dä om verklighet och fakta, inte om grandiosa och ej förverkligadeplaner. De 5 miljarderna inbegriper då inte de kostnader på mellan 1 och 2miljarder som har fått utbetalas för att rensa upp efter 80 - detlaStålverk 80 som på något vagt sätt alltjämt flnns kvar i , faslän han, glädjande nog, trots sin bristande tilltro tillmarknadsundersökningar, nu inle vill ge några preciserade löften på delområdet. Dethar alltså gjorts myckel slora ekonomiska insatser föratt skapa eU som skall kunna bli ett handelsslål verk avbästa europeiska klass. För alt lyckas med del krävs del emellertid, såsom vialla vet, omfattande strukturförändringar, och företaget har i den i fjolantagna strukturplanen redovisat dessa sina planer. Detär knappast möjligt för regering och riksdag all bedöma alla de affärsmässigaidéer som planen grundar sig på - del är och måste i första hand vara enuppgift för företaget. Men i vissa avseenden skulle framför allt desysselsätlningsmässiga konsekvenserna bli sådana alt de måste mötas medsamhälleliga insatser. Vi har ansett alt det så långt det är möjligt bör skegenom lidigareläggningar av sådana offensiva investeringar som annarsskulle ha genomfört först under senare delen av struklurplaneringen. Glädjandenog har utskottet i allt väsentligt delat den bedömningen. Utöverde punkter - och det är del stora flertalet - där utskottet föreslår bifalllill propositionens förslag finns del några frågor, där vi inle i sak har någonannan mening än ulskoilel men där vi ändå av olika skäl avstått från att ipropositionen framlägga konkreta förslag. Det gäller bl. a. de utredningspengarsom utskottet vill anvisa lill den s. k. ELRED-processen, och del gäller detföreslagna strukturiänet till en plaslbeläggningslinje i . GunnarSträng sade i sitt anförande alt det här är rikliga och vikliga kompletteringarlill proposiiionen för att det hela skall hänga ihop som en bra helhet. Ja, vianser inte att det är något fel på dessa satsningar, men vi kan inte inse atlriksdagen behöver falla beslul om och anslå pengar till små satsningar, som ettmängmiljardföreiag rimligen kan göra av egen kraft, om de bedöms vara väsentliga. Denekonomiskt sett största av de här båda sakerna är plastbeläggnings-linjen iBoriänge. Det är fråga om en investering pä 17 milj. kr., som SSABberäknarskullegeen resultatförbättring med 8 milj. kr. perår,alltså en nästan50-proceniig avkastning. Om ell myckel stort företag överväger en liteninvestering, som betalar igen sig , är det svårt all inse varförstaten skall gå in och för del ändamålet ge extra pengar utöver de miljarderman redan satsat. Vi vill överiåla lill företaget alt självt bedöma och medegna medel genomföra etl så lönsamt projekt. Ocksåi elt annat avseende tycker vi au utskottet i onödan föreslår attfalla ett beslul - man slår in öppna dörrar. Det gäller kravet på en utredningom de mellansvenska gruvorna. Det finns Ju en mellansvensk gruvdelegation - dentillkallades av min företrädare. Delegationen består av representanter för deanställda, för förelagen och för de berörda statliga Den arbetarsedan drygt etl halvår och kommer med ett betänkande , ett betänkande sombl. a. kommer att behandla just de frågor som utskotiet vill ha en särskildutredning om. Det är svårt all inse meningen med två parallella utredningar. Påen punkt Har vi - något som förvisso framgått av denna deball - delademeningar. Det gäller förslaget om eu nytt mediumvalsverk i . Vi harsjälvfallet inle för all framlid avvisat tanken på elt mediumvalsverk. Menenligt alla de bedömningar som vi har tagit fram finns det inom deltaproduktionsavsnitt en slor överkapacitet i och en stagnerande marknad.Att i det lägel - utan någon föregående marknadsundersökning, som eventuelltkan visa all del trots allt finns marknadsförutsättningar -anvisa pengar utbyggnad tycker vi är orimligt. Det bör framhållas alt den bedömningendelas av , som i en skrivelse lill näringsutskotlet klargjortatl man inle anser all mediumvalsverket är företagsekonomiskt motiverat. Mankräver därför bidrag lill investeringskostnaden för alt bygga det. Utskottetuppger atl man genom att lägga ned två äldre valsverk och i stället bygga dettamediumvalsverk i inte förändrar kapa-citelsförhållandena. Det är knappastett korrekt påslående. Del planerade mediumvalsverkel på 208 000 lon skulleinnebära en kapacitetsökning på över 40 000 lon, dvs. Då blir det ändåett mediumvalsverk som icke uppförs i en driftekonom iskt optimal storlek, somSS AB har klargjort ligger på mellan 500 000 och . Del är denstorlek man på kontinenten bygger kontinuerliga verk för denna typ av produkteri, och det är den storiek som i och för sig skulle ge den bästatillverkningsekonomin men för slor produktionskvantiiel. Den av slagnation ochöverkapacitet kännetecknade marknaden tål, enligt vår bedömning, under dennärmaste liden inte ens den första reducerade etappen på . Detgår inte atl komma ifrån att byggandet av detta mediumvalsverk både faktisktoch psykologiskt skulle innebära etl hot mol de mindre verken. Utbyggnadenförutsätter all man lyckas exportera stora kvantiteter. Lyckas man inte meddetla - och de flesta bedömare, bl. a. handelsstålulredningen, är pessimistiskapä den punkten - är det uppenbart alt verket kommer atl direkt konkurrera medde mindre verken. Det står i så fall i strid med de krav som ställdenär bildades. Jag ser att min tid strax är ute. Lät mig därför i detta sammanhangnöja mig med konstaterandet all del vore fel all för all framlid avvisamöjligheten alt bygga ett mediumvalsverk i . Men det vore lika fel attinte låta elt eventuellt beslul föregås av en ordentlig marknadsundersökning,där också de mindre verken får delta. Vissainvesteringar inom , m. m. (vpk)kort genmäle: Industriminister har gjort sig känd föratt vara en av de mestnegativa till en satsning pä . Han t. o. m. prutade i magra paket. Man kan verkligen fråga sig vad framliden skall ge med ensådan inriktning av politiken. Vissainvesteringar inom , m. m. Jaghar tidigare frågat utskottets talesman, men industriministern kanske är enlämplig man atl svara på frägan:Är det en vettig politik som nu tänker gesig in på, när man delar upp förelaget i olika enheter? Är det detla som kallasde fria marknadsenhelerna? Är det detla som skall ge den storakonkurrenskraften och slå ut andra delar - kanske även inom företaget? Ellerfinns del någon möjlighet all i detta företag ta ell gemensamt ansvar för olikaenheter? Vilken utvecklingsväg skall följa, och vad är industriministernsmening om delta? Jag tror atl detla är mycket viktiga frågor alt få svar på. Fråganom ett mediumvalsverk är egentligen en marginalfråga. Den slora frågan är vadman i övrigt satsar på inom svensk stålindustri. Och för Luleås del skulledetla verk inte ge särskilt många jobb, även om det skulle vara en ersättningför finvalsverket. Men del finns andra projekt att satsa offensivt på. Men detvägrar man att göra. Man vägrar alt inrätta svensk stålindustri så att vi fåren bred tillverkning även inom de verk som det nu handlar om. Manär myckel rädd om den fortsatta existensen av järnverk i ochSmedjebacken. Dä undrar jag vilka garantier regeringen och industriministernhar för atl dessa verk inle drabbas i alla fall. Vad är det som utgörsäkerheten för en marknad för och järnverk, när vi idetla land har en sä oerhört liberal frihandelspolilik, som inte elt dugghindrar alt järnverken på dessa orter kan slås ut? Är inte detla fråga om eneftergivenhetens politik? Det ärju inget alternativ att bara säga nej. Fråganär ju vad man planerar för marknad i delta land - avsättning på hemmamarknadenmåste ju vara garantin. Vi vill ha ell mediumvalsverk för vilket vi direkt kansäga all del finns en ny marknad, som kan skapas i vårt land. Detla har medindustripolitiken all göra. () kortgenmäle: Industriministern meddelade oss alt begär bidrag för all bygga ettmediurtivalsverk fören kapacitet av i . Han tardet som intäktför all del är en ekonomiskt dålig företagsenhet som där kommer till stånd. Denkan inte segla av egen kraft fram över haven. Jagber atl fö framföra tilll industriministern att siffran 600 000 lon, som hannämnde, irorjag inte att i sina vildaste funderingar har ställt upp somnågon målsättning för ett ekonomiskt drivet mediumvalsverk. Om jag intemissminner mig på den här punkten har man talat om 300 000 eller 350 000 ton.Det är möjligt att ett sådant verk ger bättre vinst än vad ett 200 000 tonsverk ger, men det utesluter inte att verket på går runt och gårihop. Jag vägar säga detta därför att både i -utbyggnaden där skerförresten också med statsbidrag - och i har man en mediumkapacitet påungefär . Jag är alldeles övertygad om alt varken ellerIggesund skulle fortsätta med sin produktion av mediumprodukler, om del skullevara en solklarl förlustbringande verksamhet som alltså inte går ihop och somde inte tror på för framtiden. Men kom ihåg all där är produktionen 85 000 tonoch atl den fortsätter som en integrerande del i verksamheten. Då bör jurimligtvis en produktion på 200 000 lon i etl moderntverk ha rätt goda utsikter atl gå runt, som man brukar uttrycka del. Ja, men man förju ändå, , göra skillnad mellan nya ochgamla verks lönsamhelsmöjligheler. De mindre handelsslålverk som och som trots en betydligt mindre kapacitet än den vi här talar omändå f n. går ihop och också i allmänhet ger ett klart överskott är gamla verk,där investeringarna gjordes för länge sedan och kostnaderna ofta är avskrivna.Här handlar del om en nyinvestering. Jagsade aldrig att del var en målsättning för all anlägga etl verk med 600000 lons produktionskapacitet. Jag sade all har angivit atl det är dentillverkningsmässigl optimala storieken och den som man bedömer vara den rättaför de här produkttyperna på kontinenten. Jag sade inte all man strävar efteratl bygga ett sådant. Del finns, som jag också sade, inte marknadsuirymme fördet. Likväl kunde jag ha sagt mer, för i Svenskt Stål, personaltidning förföretaget, talas om etapp 1 på , etapp 2 på 350 000 lon och etapp 3på för alt nå upp till optimal storiek. Men jag påstår inle atl detnu finns planer åt det hållet. Jag nämner detta snarare som ett bevis på alldel inle blir lillverkningsekonomiskl optimalt ens med det nu planerade verket,som skulle ge en betydlig ökning a v produktionen på ett område där del råderöverkapacitet och en stagnerande marknad. Vissainvesteringar inom , m. m. () kortgenmäle: Jag hälsar med tillfredsställelse att industriministern inte tarallvarligt på siffran , som har cirkulerat i dagspressen. När manvill skrämma upp intressena i har den siffran anförts. Den harinle någon företagsmässig auklorisaiion frän . Där har man talat omväsentligt blygsammare produktionskapacitet. MenJag kommer tillbaka till detta atl även etl verk med produktionskapaciteten200 bör kunna ge en rimlig ekonomi, när de andra verken som inte ensnår upp lill hälften av denna kapacitet går ihop. Man är inle så filantropiskalt man skulle driva verksamheten i och om de vore klaraförlustkällor. Dåkan man säga atl det här gäller andra investeringskostnader - de är kanske ilånga stycken avskrivna - och alt del är därför man kan driva verksamhetenbilligare. Men sett i det längre perspektivet är del ju bara en fråga omperioderna. De gamla verken klarar sig inle såsom gamla verk alltför länge ulanmåste ersättas med nya. Det pågår även i f n. en ganska kraftig nyinvestering,som man gör med den utgångspunkten alt det hela skall vara företagsekonomisktförsvarbart. Förstaåret kommer en investeringskostnad att framstå såsom mycket hög. I lidensföriängning framstår den såsom betydligt lägre. Priserna kommer all representeraen genomsnittlig trend i den här utvecklingen. - Jag har velat göra dettatillägg till industriministerns värdering när han jämförde de gamla Vissainvesteringar inom , m. m. investeringskostnaderna ide små handelsstålverken med investeringskostnaderna i de eventuella nyastålverken. LARS-OVEHAGBERG (vpk) kort genmäle: Jag noterar alt landets industriminister trots atl han har taletid kvarinte anser sig behöva svara på en av de mera centrala frågorna, nämligen: Hurskall ledningen för handha sitt företagsekonomiska ansvar?Industriministern behagar inte svara på den frågan. Han lar bara upp en fråga,som han tycker är intressant. Men i den fråga som får äri större konsekvenserför de anställda i , nämligen hur man handskas med de pengar manfår och hur man i fortsättningen rationaliserar, har inle landelsindustriminister någon mening. Borde han inle ha en uppfattning om huruvida detskall vara fritt fram för att anta de riktlinjer som har signalerats?Säger industriministern ifrån att vi inte skall stycka upp etl bolag på det härsättet? IndustriministerHuss lalade om vilka olika etapper och utvecklingsskeden etl mediumvalsverk kanha, och sedan talade han om den fria konkurrensen och marknaden. Det visar hurväl vi behöver planera vår industri, totalt över hela linjen, och avskaffa denanarki i planeringen som det innebär alt det sitter ett litet verk här och etldär och planerar. Det behövs en samordning för all se vilkenproduktionskapacitet yi behöver i vilket läge. Sedanbara en sakupplysning till kammaren. Fackets medlemmar i inte på medlemsmöte faual beslut om alt metallurgin skall läggas ned.Däremot har representanter för facket skrivit under etl sådant beslut. Detfinns f d. finansministrar som vet varför de har skrivit under. Till vill Jag säga all SSAB-ledningens främsta målmåste vara all segt och ihärdigt arbeta föratt utveckla lill ell pä långsikt slagkraftigt och konkurrensdugligt förelag. Sedan måste del tas också andrahänsyn. Och det görs. Hela denna proposition och hela denna debatt handlar juom stora satsningar i sådana syften. TillGunnar Sträng vill Jag säga atl det ligger mycket i de invändningar han gjordebelräffande förräntning av gamla och nya verk. Men man kommer icke ifrån allnär de små verken lämnar elt överskott, så är det med nu gjorda investeringar.Men det är sant att ell av dem f n. investerar ungefär 90 milj. kr. Det ärmycket angeläget alt det inte dekourageras i sina ansträngningar. Låtmig också säga att det råder en annan skillnad mellan eU tänkt nytt stort verkoch de små, nämligen att de senare lill stor del arbetar i särskilda nischer;det finns också på stålomrädet elt visst utrymme för låt mig kalla delbeslällningsskrädderi. Det kan ett stort verk inte ägna sig åt med sammaframgång som mindre verk. (vpk): Den diskussion som pågår, där den ena orten ställs mol den andra, visarhur nödvändigt det är med en samordning av stålbranschen. Privatkapitaletsspekulationer är förödande för de anställda, liksom för enskilda bygder ochregioner. Så länge dessa inlressen får göra sig gällande försvårasmöjligheterna all ulforma en slålpoliiik i hela landels intresse. Deninriktning av slålpoliliken som skisserats i vpk-motionen 2289, som Lars-OveHagberg ulföriigt behandlat här , är en nödvändighet för att inte baraLuleå och Norrbollen skall kunna utvecklas utan också för all vi skall kunnabevara sysselsättningen pä en rad stålörter i värt land. 1blickpunkten för den diskussion som förts om följderna förändra orter av ensatsning pä mediumvalsverk i har ställ - bl. a. del här i sill inlägg. Man bör hälla i minnet alt bruk svararför av induslrisysselsätlningen och av den totala sysselsättningen ikommunen. Olika utredningar har förutsatt atl arbetsstyrkan skulle minska med200-250 personer. Del kan förefalla vara blygsamma siffror, men för en kommun avBoxholms storlek innebär del elt direkt hot mot kommunens existens. Till bildenhör också all kommunen förlorat en tiondel av sin folkmängd mellan 1970 och1977. Vihar kommunisterna avvisat bl. a. den Geijerska utredningen,som förordade en minskad sysselsäUning i . Diskussionenom aU ell mediumvalsverk i skulle innebära ett hot mot har heltnaturiigt oroat de anställda. Med den förda stålpolitiken och med ettstatiskt synsätt kan komma i fara. Men med en offensiv stålpolitik avdet slag som vi kommunisterna förespråkar kanmotsättningarna mellan och andra orter, däribland , undanröjas.Vad som krävs är, som sagts så redan i denna debatt, en offensiv slålpoliiikför att trygga sysselsättningen, särskilt vid de mindre stålverken. Imotionen 1004 har -som blivit förhindrad au delta i denna deball- tillsammans med tagit upp sysselsättningssiluationen vidBoxholms . Man utgår i motionen frän vpk:s uppfattning atl i en nyslålpoliiik måste samhällsekonomiska principer vara vägledande ochförädlingsgraden ökas. En ökad förädlingsgrad ger de mindre bruksorternachansen alt överieva och behälla sysselsättningen. Men vi menar också alt ensådan politik kräverau privatintressena försvinner frän siålhanieringen och attdenna nationaliseras i sin helhet. Vihar yrkat pä all nationaliseras och ingår i , vidare attinga sysselsätiningsminskningar får ske vid och att nedläggning avmetallurgin inte får ske i avvaktan pä nyinvesteringar. Näringsutskotletavstyrker dessa molionskrav, bl. a. med hänvisning lill all man i annatsammanhang avstyrkt krav på förstatligande. På s. 26 i utskottets betänkandesägs följande: "Också motionen 1978/79:1004 avstyrks av utskottet,eftersomförslaget går ut pä att järnverk skall förstatligas." Del äralltså motivet för au avstyrka motionen. I själva verket är ju en avförutsättningarna för all man skall kunna lösa problemen, bl. Vissainvesteringar inom , m. m. Vissainvesteringar inom , m. m. järnverk, att detsker ell förstatligande där ingår som en del i ett större sammanhang.Utskottets avstyrkande av molionskraven med hänvisning till alt derasgenomförande skulle förutsätta all verket förstatligas är en ringa tröst förBoxholms arbetare. Föratt effektivt kunna hävda sysselsätlningsintressena på bruksorterna behövs ensamordning av stålbranschen. Delta har också krävts otaliga gånger av dem somberörs av den politik som förs. De östgötska riksdagsmännen, som givetvis börha särskilt intresse för alt utveckling tryggas, bör enligt våruppfattning stödja kraven om alt nationaliseras och ingår iSSAB och atl inga sysselsätiningsminskningar för ske vid liksom attmetallurgin bevaras i avvaktan på nyinvesteringar. Det är nödvändigt attprivatintressena får ge vika för samhällsintressena. Genom samordning kan ocksåBoxholms fortsatta existens säkras. En satsning på mediumvalsverk i har sagts utgöra elt hot molBoxholm. Det är dock inte del enda hot som vilar över denna ort, det visarolika utredningar. Slålpolitikens nuvarande inriktning och perspektiv-löshetutgör ett hot mot både och andra bruksorter. Del hotet kvarstår även omdet inte blir något mediumvalsverk i . Del gäller alt undanröja varje hotmol sysselsättningen, och del kan bara ske med en ny, offensiv och samordnadstålpolitik, frigjord från privatkapitalets inflytande. Med del, herr talman,yrkar jag bifall lill motion 1004. Jag vill försl deklarera all den socialdemokratiska motionen 1508 lillstörsta delen motsvarar min egen uppfattning. Enbart på en punkt vill Jaganmäla en som jag tycker befogad tveksamhet. Del gäller frågan om atl nuprojektera och ta ställning till atl bygga ett nytt mediumverk i ulan tar upp frågan om de mindre järnbrukens framlida öde.