prot · G20999 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:99 § 1 Justerades protokollet för den 1 innevarande månad. §2 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Undertecknad anhåller om fortsatt ledighet frånriksdagsarbelel för fullgörande av uppdrag somsakkunnig i . Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () även skulle tjänstgöra som ersättare för . Om Interamerikanska () lån tillArgentina § 3 OmInteramerikanska () lån till Handelsministern erhöllordet för att i etl sammanhang besvara dels Mals () den 14 februarianmälda fråga, 1978/79:346, de\s OswaldSöderqvists{vpk)anmäldafråga, 1978/79:351,och anförde: Mals har frågat mig vilken ändradbedömning av situationen i som lett regeringen lill all nu accepteraIDB:s lån lill , när man röstat nej till sådana län. har vidare frågal mig om jag anser allmeillemskapei i IDB medför de posiliva effekier som del talades om vid Sverigesinträde, när lån lill .Argentina inte kan stoppas eller påverkas av oss. Jag harvall all besvara frågorna i ett sammanhang. Enligl stadgarna i de internationella finansiellaorganisaiioner i \ilka medverkar skall medlemmarna la ställning lilllåneärenden på grundval av en ekonomisk och inte en politisk bedömning. Dettaär också den huvudlinje som följer. \id den s\enska bedömningen beaktasbl. a. projektens sociala karaktär och ileras förtlclnings- ochspridningseffekter. Det ärregeringens uppfattning au \är kritik mot förhållandena i andra Om Interamerikanska () lån tillArgentina länder närdel gäller miinskliga rättigheter främst bör ske genom att vi direkl lör ticssaländer redovisar våra åsikter och genom att vi verkar i tle inieinaiionellaorgan där ilessa frågor framlör allt hör hemma, e\em|ielvis l'N:s kommissionfiir de mänskliga räiiigheierna. Vi vill inte meilverka lill en utveckling i deiniernaiionella finansiella organisaiionerna som myckel lätt kan leda lillmissbruk och som enhiilligi motsiiuersig.Om s. k. politiskabedömningar av låneärenden skulle bli praxis kan detia uinyiijas för all underolika tiickmanilar tillgodose nationella, ekonomiska och politiska intressen. Vi har emellertid gjort vi.ssa undanlag från denprincipiella linje jag angeit. Det har skell då kränkningarna av demänskliga rättigheterna varit llagraniaoch dådet funniisloruisäilningar augenom markeringar av del slag vi nu diskuterar medverka lill en isolering av deregimer .som utövat förtrycket. Detta är anledningen lill au i IDB och andrainternationella finansieringsinstitut efter kuppen i kon.sekvcnt moisaiisig lån lill della land. I undantagsfall kan det även - när förtrycket kraftigtskärps eller när särskilda förutsättningar finns all uppnå förbättringar -finnas anledning atl under kortare eller längre lid markera elt svensktavståndstagande. Inom och har sådana markeringar gjortsmot och början av 1978. I samband med behandlingen iVärldsbanken av ett lån till beslöt emellertid dendåvarande regeringen atl återgå till den praxis som vi normalt tillämpar i internationellafinansieringsorgan och som jag redan redovisat. Samma praxis har Sverigedärefter följt även i IDB. Del rörhållande au vi efler maj f978 inie moisatl oss deA\rgcnlinalån som aktualiserats innebiir inle någon förändrad inställning lillregimen i landet. Jag vill här starkt understryka au regeringen aldrig tvekatall kraftigt ta avstånd från de kränkningar av mänskliga rättigheter och denrättslöshet som förekommer i . Beträffande fråga vill jag erinra om aumoiivei för inträde i IDB var möjligheterna all öka den svenskaexporten lill . Jag vill slutligen också beröra del åtagande regeringengjort all "aktivt verka för förändringar i bankens institutionella formeroch uilåningspoliiik i sådan riktning au strävandena till social och ekonomiskutveckling och ökad tiemokraii i får stöd av banken". Del rör sig här om au försöka åsiadkomma långsikligaförändringar, av bankens polilik. Vi har i del interna bankarbeiei sökt påverkabankens uilåningspoliiik så atl den i större ulsiriickning orienteras mot defattigaste länderna på kontinenten. Vi strävar i denna riktning tillsammans medandra medlemsländer, vilket ger vårt agerande ökad tyngd. Enligt förslag skall banken i sitt läneprogram för 1979-1982,dvs. perioden för den femte kafiitalpåfyllnaden, liigga ökad tonvikt på defattigare lä'nderna och på projekt av social karaktär. Vad speciellt gäller låni konvertibla valutor k. Siirskilda fonden skall under periodens två första år åtminstone Nr99 75 "m gå till de minstutvecklade länderna. Andelen skall under de ivå därpå Fredaeen den följanilc äivn höjas lill minst MATSHELLSTRÖM (s): I lerr lalman! Jag lackar handelsministern för svaret påmin fråga, men jag måste tyvärr konstatera all del egentligen inle är någolsvar. Där siigs niimligen all man från svensk sida 1977 röslade nej till eilpar lån lill Argcniina men all regeringen återgått lill tidigarepraxis. Men del har jag ju förstått. Del är ju därför som jag har ställt minfråga om vilken ändrad bedömning av situationen i som föranlellregeringen all gå lillbaka lill lidigare praxis, och pä den frågan får jag allisåingel svar. I svarei hänvi.sas lill all vi bör la upp den här lypen avfrågor i kommissionen för de mänskliga räiiigheierna. gjorde densvenska regeringen del, och man sade då all man med särskild uppmärksamheiskulle följa den forisalia utvecklingen i när del gäller respektenförde mänskliga räiiigheierna. Den särskilda uppmärksamheien har lydligen Ictlregeringen lill all ändra sin rösining och atl nu accepiera lån lill Argeniina.Del måsle rimligen innebära all folkpartiregeringen ser nya kvaliteter hosmilitärjuntan i och dess politik, kvaliteter som inte har nåii framens lill presideni . Ibrisäiler ju atl markera sillavsiåndsiagande i fråga om lån lill Argeniina, och detsamma gällerStorbritannien. Regeringens ställningstagande är märkligt mot bakgrundenav au en rad bedömare, oberoende organisationer som t. ex. den amerikanskaCouncil of Ilemispheric Affairs, hävdar att ärdei land somhardel hårdaste förtrycket av alla länder i , i.o. m. hårdare ändet fruktansvärda förtryck som råder i . Arméchefen i Argeniina har självmedgivii au 7 000-8 000 människor har dödals efter militärkuppen. Le Mondeuppskattar antalet politiska flyktingar till 12 000-17 000. Amnesiy Internationaluppskattar antalet försvunna lill 15 000-20 000. Tusentals fackföreningsledarehar fängslats. Hälften av dem har dödats. 3 000 föräldrar och vänner tillpolitiska fångar har fängslats, och någol tusental av dem beräknas ha dödats. Del förtryck som råder i Argeniina har enligl mångabedömare skärpts . uppskattarall 20 000 människor i Argeniina har utsatts för svåra kränkningar av demänskliga räiiigheierna genom den juntaregim som styr där. I det här lägel hänvisar den endasttill au man ändrat praxis. Vilken ändrad bedömning är det som har fåttregeringen alt ändra denna praxis'? Om Interamerikanska () lån tillArgentina OSWALDSÖDERÖVIST (vpk): Jag lackar handelsministern för svaret pä minfråga. I likhet med måsle jag tyvärr konstalera att vi inte ficknågot direkt besked om vad handelsministern avser med de här posilivaeffekterna, som ju OmInteramerikanska () lån till var elt stort debattämnenär vi debatterade inträdet i IDB. Jag har alltså inte fäll något svar och villdärför upprepa frågan: Har inträde medfört några positiva effekter ochhar kunnat påverka utlåningen? Självfalletär motivet till att vi är med i IDB handelspoliiiskl. Meningen är all vi skallkunna öka vår export. Men inte heller det är någonting nytt. Detär inte sant att IDB:s utlåning har gått lill de fattigaste länderna, utanhittills har motsatsen varit fallet. De relativt sett rika länderna ,och har filt av utlåningen under de senaste åren.Även om man nu sägeratl man skall försöka faen annan utveckling till stånd - ihandelsministerns svar talas det ju om en ökning av utlåningen till defattigaste länderna - kan del verkligen ifrågasättas, om det är troligt att detunder nästa treårsperiod kommer att bli en sä markant svängning till defattigaste ländernas förmån med tanke på den förda politiken i frågaom de rika länderna. Vidarekan man fråga sig till vilka länder IDB:s utlåning har skett. Jo,militärdiktaturerna har fäll en allt större del. Ökningen 1978, efter del altSverige inträtt, är markant. Argeniina, , , , ,och fick av utlåningen . Denna siffra kan jämförasmed 1977 och 1976. Räknar vi med alla militärdiktaturer iLatinamerika, finner vi att de tillsammans har fått av ]DB:s utlåning1978. Slutsatsen är ganska klar: har i alla fall inle genom sittmedlemskap kunnat påverka utlåningen i någon nämnvärdgrad. Närdet sedan gäller , som ju är orsaken till att de här frågorna tagitsupp, är att säga att handelsministerns uttalanden om situationen iArgentina är upprörande och ett klart avsteg från de principer som sedan längehar gällt för t. ex. svensk biståndspolitik. rör del sig ju inte, som viredan konstaterat, om bistånd, ulan här är det självfallet fråga om liberalmarknadsekonomi. Det är tydligt atl som vanligt allt är tillåtet i den liberalaregeringsfamiljen. När handelsministern försöker rättfärdiga lån lill Argentinagenom att säga att del kommer fattiga folkgrupper till godo gör han sig skyldigtill eil felaktigt påstående. All utvärdering av tillförsel av utländsktkapital lill stater med den här samhällsstrukturen visar au del alllid äröverklassen som tar hand om vinsterna, medan den stora massan av folket snararefår det sämre. Därför kan jag inte godta handelsministerns resonemang. Jagskulle vilja ställa en slutfråga till handelsministern: folkpartietfortsätta med den moderata handelspolitiken, eller kommer det att bli enomvärdering, jämförd med den som skett i Sydafrikafrågan? I mitt svar angav jag de principer som regeringen anser alt man skallfölja när del gäller all bedöma låneärenden i internationellafinansieringsorganisationer. Jag sade atl det finns två undanlag från huvudprincipenatl enbart göra en ekonomisk prövning, och kriterierna nämnde jag redan i mittförsta svar. Del ena fallet är om mantror sig kunna isolera elt land där diktaturen alldeles påtagligt harvisat att den inle har Icir avsikt att respektera mänskliga riiuigheicr. Jagiiänintle såsom del c.\enipel där nian kan tilliin))ia en såtlanlestriktiv linje. Jag sade också att i vissa fall iliirutöver kan man göraytterligare undanlag från den principiella linje som jag angav. Del iir omförtrycket kraftigt skärps el ler om det finns särskilda förulsäliningaratluppnå förbättringar som man under kortare eller längre titl kan markera ettsvenskt avståndslagande. Det var del vi menar skedde i fallet . Genomomröstningsförfarandel,det sätt på vilket vi ställde oss i de frågor som då varuppe, ville vi under en lid understryka den starka olust som regeringen kändeinför utvecklingen i . Men vi kan inle av del dra slutsatsen all mankontinuerligt och lill dess situationen förändras till delbältre kan fullfölja den principen. Man gör markeringen, och del får varatillfredsställande. Regeringen-delkan jag försäkra Mals Hellström-känner en mycket djup oro över den situationnär det gäller de mänskliga rättigheterna som råder i , och del också vid fiera lilllallen gett ultryck för. OtnInteramerikanska () lån till Det måste vara en heli |irinci(ilös iirincip som regeringen tillämpar.Man gör en markering, säger man, och det får vara tillfredsställande. görman ju ingen markering, och naturligtvis kammar hem en sådan ändradinsiiillning och tolkar den som all också har ändrat sinbedömning. Förtrycket har ju, herr handelsminister, kraftigt skärpts iArgeniina . Och som handelsministern säger, när förtrycket kraftigtskärps kan man markera elt avståndstagande och isolera landet. ochStorbritannien slår enligl uppgift kvar vid sina avståndstaganden, medanSverige har hävt sitt. Del finns alli.så andra länder som markerar ovilja motden argentinska regimen. Blanddessa |)rinciper tar handelsministern särskilt upp atl kriinkningarna av demänskliga räiiigheierna måsle vara flagranta. Varför lar man fram denuppgiften? Menar handelsministern au regerings kränkning av demänskliga rättigheterna inle är fiagrani? Del är en direkt fråga.Handelsmi-nisiern har avsiåii från au över huvud taget la uppsituationen i .Argentina närmare. Genom au koppla samman min fråga omsituationen i med fråga om möjlighet atlpåverka ll)B:s långivning har regeringen i själva verket slälll ul på torgethur naken man är i della av.seende. Regeringen visar just all man inte ensförsöker påverka utvecklingen - som frågade om - inom IDB ioch med au man nu har liimnat linjen atl markera gentemot de länder som för enfruktansvärt grym politik mot sina medborgare. Frågan kvarstår alltså: Anserhandelsministern all regerings kränkning av de mänskligaräiiigheierna är, som del slår i svaret, flagrant? OmInteramerikanska () lån till (vpk): Jag instämmer till fullo i vad har sagt, att della är entydlig principlöshet. Det finns ju inte ett uns av principielltställningstagande bakom det som harsagts härav handelsministern. Om man skalldra någon slutsats av detta tal om principer och jämförelser mellan Argentinaoch - t. ex. att det var en markering mot , au sådanamarkeringar inte gäller för all framlid utan när det blir bättre kan man ändraosv. - så blir det au vi inom en ganska snar framlid också kommer att säga jalill lån till , vad jag kan förslå. Det blir ju den absoluta konsekvensenav detta. Delger mig anledning att ställa frågan till handelsministern: inom en ganska snar framtid all säga ja till lån till Chileinom IDB, eftersom det finns en tydlig strävan hos Pinocheijuntan i attförsöka förbättra sill internationella anseende och försöka ge den något dragav demokratisk struktur? Skall vi gå på det och säga ja till lån till Chileockså, eftersom det bara är fråga om markeringar i de här principerna och inte någontingsom gäller ? Jag kan försäkra alt det inom regeringen inteföreligger någon som helst tanke på att ändra praxis när det gällerställningstagandet till lån till . TillMats vill jag säga atl vi inom regeringen är mycket medvetna om -ochinle har tvekat atl ge uttryck förvåruppfattning-förhållandena när det gäller de mänskliga rättigheterna iArgentina. Jag vill nämna att utrikesministern i går i ett uttalande fördömdeden särskilt inhumana förtrycksmetod som består i atl människor rövas bort ochförsvinner. håller delegat i FN:s kommission förde mänskligarättigheterna etl anförande i , där han riktarkommissionens uppmärksamhet på förhållandena i och påpekar altsituationen där inle har förbättrats. Det var alltså ett svar på frågan frånMats . Jag har tidigare givit uttryck för de principer somenligt regeringens uppfattning skall styra våra ställningstaganden i deinternationella finansieringsorganen. Jag är ledsen om inte harkunnat uppfatta att man faktiskt kan kombinera en viss röstprofil i IDB med ettmycket klart principiellt ställningstagande mot den typ av mänskligt förtrycksom förekommer i . Det förhållandet att man röstar ja i det aktuellafallet innebär inte någon ändrad inställning till händelseutvecklingen i ettland som . Tyvärr måste jag konstatera att hyckleriet framstår allt klarare. , framhåller handelsministern, säger en företrädare för regeringen från enannan talarstol att situationen i inte har förbättrats. Menregeringen ändrar ändå praxis när del gäller röstningen om lån till varju motivet för alt göra markeringar i sädana sammanhang just kränkningarnadär av de mänskliga rättigheterna. Däremotsäger handelsministern nu från denna lalarslol, alt han när del gäller Chilekan försäkra kammaren om all någon ändring i praxis inte kommer att ske.Handelsministerns ord får tala för sig själva när del gäller all markeraytterligare ett argument för atl vi bör utträda ur IDB. Hela den härva avosammanhängande uttalanden som har gjorts av regeringen i den här fråganunderstryker den uppenbarligen oerhörda svårighet med vilken regeringen, med dehelt motstridiga mål som den hävdar, försöker försvara medlemskapet i IDB. OmInteramerikanska () lån till OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Ja, det är gott och väl att det nu försäkras all vi inte skall röstaför någol lån till Chile- något annat hade väl varit politiskt omöjligt. Men omhandelsministern i nästa mening säger atl situationen i inle harutvecklats till det bältre - och om man dessutom, som nysspåpekade, från en annan talarstol och pä en annan plats kan fördöma -kan jag inte förstå hur man kan säga ja till lån till och samtidigtåberopa någol slags principer för sitt handlande. Del är fråga om ettfullständigt principlöst handlande. Det enda radikalt riktiga är naturtigtvisatt ompröva medlemskap i . Detvar ett moderat tryck i irepartiregeringen som drev igenom inträdeli IDB. Det har varit den svenska storfinansens intressen som har kommit lillsynes, och törs folkpartiregeringen tydligen inte frigöra sig från dem. Istället trasslar ni er fram med en rad motstridiga uttalanden, som enligt mittsätt all se är rena rama ynkedomen. Del är ett typiskt ullryck för liberalkluvenhet. Å ena sidan säger man att man ärförde fattigaländerna. Å andra sidan drar man sig inte för alt handla med eller haförbindelse med de värsta föriryckarregimerna i dessa, exempelvis med den iArgeniina. Av debatten kan man fä det intrycket atl de två interpellan-ternaegentligen anser alt förtryck av mänskliga rättigheter förekommer i ett myckelbegränsat antal stater. Dess värre är situationen inle sådan - det förekommer ien mängd stater. är med i internationella finansieringsinstitutioner förlån till utvecklingsländer i alla väridsdelar där sådana organ finns. Detförekommer i en hel del sådana länder förtryck av mänskliga rättigheter utanatt det ger oss anledning att avvika från den principiella inställning i vårlånepolitik som jag i mitt interpellationssvar har givit uttryck för. Jagerinrar slutligen om atl den röstningsprincip som regeringen nu följer ladesfast av den förutvarande regeringen genom utrikesminister i . En ändring vidtagen av dennuvarande regeringen skulle ha inneburit ytteriigare en förändring iröstbilden, i fall det hela inte på någol sätt läggs fast. Omden svenska vapenexporten till Är handelsministerns senaste yttrande, all förtryck förekommeri såmånga länder i väriden,en kritik mot alt irepartiregeringen sade nej lill lånenlill ? Det kan inle vara riktat mot oss,såvitt jag förslår, med tankepå vår argumentation och atl vi inle ens vill vara med i IDB, utan del måslevara riklal mot irepartiregeringen, därför all den faktiskt sade nej till lånenlill Argeniina. Är del så man skall falla handelsminisierns senaste uttalande? Delär litet uppseendeväckande all handelsministern under debatten svänger ifrånsill svar och sägeratl del var som lade fast denröslbild som skall följa. Men handelsministern hävdar ju i svarei atlman skall la hänsyn lill de omständigheter som föreligger i de olika länderna.Om nu situationen har förändrats , skall del inle påverkabedömningen? Vad skall gälla - den regel som slår i svaret eller en röstbildsom man för lång lid framöver fastlägger , oberoende av vad somhänder i världen? OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Här är del fråga om en definition av mänskliga rättigheter. Skall vi gåtillbaka lill handelsministerns svar, där han säger: "Vihar emellertid gjort vissa undanlag från den principiella linje jag . Del har skett då kränkningarna av de mänskliga räiiigheierna varit flagranta------------------- ." som har refererats här och som vi alla känner lill, eftersom det kommerständiga rapporter härom från Argeniina, skall inle anses vara fiagranta brottmot mänskliga rättigheter, utan del kan lydligen jämföras med atl kränkningarav mänskliga rättigheter enligl den här myckel breda definitionen förekommer påjordklotet. Därför måste jag fråga: Vad anser handelsministern vara flagrantabrott mot mänskliga rättigheter, om inte det som händer i Argeniina och i andralatinamerikanska stater skulle vara det? Delär tydligt avslöjande för regeringens politik att den inle har någon linje i dennafråga utan tvingar sig fram föratt balladen svenska exporten uppe, för atlhålla de svenska storföretagen om ryggen, underiälta deras investeringar ochsäkra deras möjligheter atl göra vinster i . Överläggningenvar härmed slutad. § 4Om den svenska vapenexporten till HandelsministernHÄDAR erhöll ordet för alt besvara () den 27 februarianmälda fråga, 1978/79:384, och anförde: har frågal mig om regeringen avser au stoppavapenförsäljningen till . I interpellationssvar den18 redogjorde jag utförligt a. för viss export avkrigsmateriel lill . Sedandess har ingenting framkommit som ändrarvår bedömning all den materiel för vilken licens beviljades inle kan komma atlanvändas på elt sätt som påverkar den rådande krissituationen. Utfärdadexportficens gällde en viss leverans av luftvärnspjäser. Några nya ansökningarom exporilicens till föreligger ej. Skulle sådana ansökningarinkomma kommer de alt prövas mot bakgrund av då rådande situation. Omden svenska vapenexporten till Jag flr lackahandelsministern för svarei pä min fråga. Handelsministernhänvisar till den riksdagsdebatt som fördes och säger: "Sedandess har ingenting framkommit som ändrar vår bedöm ning att den materiel förvilken licens beviljades inle kan komma att användas på elt sätt som påverkarden rådande krissituationen." Men, herr lalman,det är i sä fall elt ganskauppseendeväckande svar som handelsministern lämnar. Innebär del althandelsministern kände till del som FRETILIN har angivit,nämligen all de här kanonerna har monterats pd fartygoch därmed blivitoperativa både mot t. ex. fiskebåtar och andra mål till sjöss och mot mål påland - lill skillnad från det ursprungliga syftet atl de skulle användas avluflvärnsartilleri för alt hejda flyginvasion från något land? Innebär dellaalltså atl handelsministern kände lill delta faktum menundanhöll det för kammaren? Delär i så fall uppseendeväckande, herr lalman, därför att den debatt som fördes idecember handlade ju till övervägande del om gränsdragningen mellan vad som ärdefensiva vapen och vad som är offensiva vapen. Och vill jag verkligen hasvar från handelsministern på denna fråga: Kände handelsministern redan idecember lill alt de här kanonerna var avsedda all monleras pä fartyg ochdärmed bli operativa direkl mot mål både till lands och lill sjöss? Jagmåsle tillägga att det är elt grovt avsteg från principerna för svenskvapenexport som har gjorts när den borgerliga regeringen lämnat tillstånd lillvapenexport lill , som för krig -och etl fruktansvärt grymt krig -päÖsitimor. Ävenden indonesiske utrikesministern har erkänt att mellan 50 000 och 80 000människor har dödats i kriget. Detta är alltså indonesiska uppgifter; andrabedömare talar om hundratusentals döda. Tilldenna krigförande makt påbörjar den en vapenexport -någonting som innebär en klar brist på konsekvens med de regler vi har för vårvapenexport. Del är alliså elt grovt brott mot de principer som gäller. Dessutomhar varit i akut behov av dessa vapen. kunde manläsa i och andra tidningar all höll påatt tömma sina vapenlager lill följd av den utomordentliga häftigheten i krigetkring . 1 del läget, när höll på all tömma sinavapenlager, gick landet ut med en bred förfrågan om all fa snabb påfyllnad medleveranser av vapen. Omden svenska vapenexporten till påbörjades vid årsskiftet1977-1978 en försäljningsoffensiv från olika länder i väst för att snabbt förseIndonesien med vapen. Dettavisar två saker: för det första att kriget på Ösitimor har varit av sådanhäftighet all har tömt sina vapenlager och fördel andra atl vi fårse den svenska vapenexporten lill som en export som direkt ochsnabbt hjälper att föra sitt fruktansvärda krig i Ösitimor. är uppenbarligen oinformerad om vem som satte i gång dehär krigsmaterielleveranserna lill . Jag bör därför upplysa honom omall exporterade luflvärnsartilleri lill .