prot · G20944 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:44 Förhandlingarna leddestill en början av tredje vice talmannen. § 1 Justerades protokolletför den 22 innevarande månad. ömåtgärderför att tidigt upptäcka symtom på grön starr §2 Om åtgärder för att tidigt upptäcka symtom på grön starr Statsrådet erhöll ordet för attbesvara {c) anmälda fråga, 1978/79:160, tillsocialministern, och anförde: har frågat om jag anser det möjligt att organisera enallmän undersökning av ögontrycket på alla för att på tidigt stadiumupptäcka symtom på grön starr och omjag avser att ta initiativ härtill. Glaucomeller grön starr är en ögonsjukdom som kan ha olika orsaker och som kan drabbaskilda åldersgrupper. Den dominerande formen av glaucom påträffas främst hospersoner . Detär givetvis angeläget att sjukdomen upptäcks . Frågan omgenerell ögonkontroll har därför diskuterats i olika sammanhang. Tryckmätning(s. k. tonimetri) har länge varit en vanlig metod för att upptäcka glaucom.Senare studier har emellertid visat att metoden är osäker. Detta beror framförallt på att stora individuella tryckvariationer förekommer och att trycket kanvariera mellan olika tidpunkter. Med enbart tryckkontroll kan således patientermed glaucom förbigås på gmnd av tillfälligt lågt tryck, medan patienter medhögt tryck inte alltid har sjukdomen. Därtill kommeratt många glaucom utvecklasakut. Dessa kan helt naturligt sällan upptäckas vid hälsokontroller. För attglaucom skall kunna säkerställas bör som regel tryckmätningen kompletteras medannan undersökning, t. ex. synfältsundersökning (perimetri) eller bedömning avsynnervshuvudet (papillen). Dessaundersökningsmetoder kräver ingående oftalmologiska kunskaper, dvs. kunskaperom ögat och dess sjukdomar. Allmänläkare har i regel mycket begränsadutbildning inom området. Den gmndläggande läkamtbildningen omfattar endast 3-4veckors heltidsstudier inom verksamhetsområdet. Efter avlagd läkarexamen finnsviss möjlighet till kompletterande utbildning i form av kurser som anordnas vidareutbildning. Dessa når dock endast ett mindre antalläkare och medger heller inte på grund av sin omfattning - - någonstörre fördjupning. Föratt en mot glaucom inriktad uppspårande verksamhet skall fö en värdefull effektbör den därför t. v. bedrivas inom ramen för den specialiseradeögonsjukvården. Med nuvarande resurser torde det tyvärr inte vara ömåtgärderför att tidigt upptäcka symtom på grön starr möjligt att genomföraallmänna mtinkontroller av personer , om inte redan kändapatientgrupper skall bli lidande. Vi har fortfarande på vissa håll i landet enbesvärande brist på ögonläkare. Jag vill emellertid nämna att antalet läkaremed specialistutbildning i ögonsjukdomar beräknas enligt landstingens planeröka från 240 är 1977 till 1980 och 1982. Jagvill här också nämna att utveckling pågår av ny apparatur, bl. a.datorperimetrar, som väntas underiätta och förenkla synfälisundersök-ningar. F.n. pågår inom en utredning om synvårdens framtida innehåll ochomfattning. Frågan om diagnostik och behandling av glaucom-patienler ägnasdärvid särskild uppmärksamhet. Resultaten av denna utredning väntas kunnaredovisas . MÄRTAFREDRIKSON (c): Jag ber att fö tacka statsrådet för svarei. Där konstaterades vikten avatt man upptäcker symtom på grön starr , att det inte finns tillräckligtmed läkare för att klara detta och att det råder en viss osäkerhet om nuvarandeteknik. Svaret var dock positivi, även om det inte var ett direkt svar pä denfråga jag ställde. Statsrådet och jag är dock överens om att det är avstörsta vikt att denna ögonsjukdom upptäcks , eftersom den syn somföriorats inte går alt återställa. ?6 av befolkningen drabbas av justdenna sjukdom. Jagär på det klara med att läget för ögonsjukvården är bekymmersamt och attväntetiderna där är alltför långa. Det medför en uppenbar risk för attpatienterna kommer alltför sent till läkare, och då ökas omfattningen avskadorna på ögonen liksom kostnaderna för att bota sjukdomen och ta hand om skadorna.Följden kan i en del fall bli att sjukdomen inte går att bota över huvud taget. Dethar konstaterats att grön start drabbar vissa åldersgmpper. Patienter med dennaögonsjukdom utgör en stor gmpp inom såväl den öppna som den slutnaögonsjukvården. Att skapa möjligheter för att organisera en allmän undersökningav dessa personer skulle kunna medföra att man föngar upp sjukdomsfall på etttidigt stadium, vilket skulle vara humant. Alla handikapp medför svårigheter,och att ha en sjukdom som förvärras därför att man kommer för sent till läkareinnebär en form av tragik för människor. Atl komma under behandling vid dettillfälle då en sjukdoms följder kan minskas eller helt hejdas är väl en saksom vi alla önskar oss. Det är också något som lönar sig både för den enskildamänniskan och för samhället. Möjligheternaatt organisera en allmän undersökning av ögontrycket pä alla hardiskuterats myckel bland läkare. Jag hoppas verkligen att det blir möjligl attfå delta till stånd. Naturligtvis kostar en sådan allmän undersökning både tidoch pengar. Det behövs investeringar i läkamtbild-ning, i mottagningar påsjukhusen osv. Men kan man undvika att människor kommer under behandling försent, så sparar man ju med detta pengar. Man gör besparingar genom att läkareslipper ta hand om sådana patienter som i onödan har blivit sjuka, ochbesparingar görs därmed också när det gäller andra sjukhuskostnader avolika slag. En allmän undersökning skulle också kunna bli ett led i denförebyggande sjukvård som vi är så angelägna om att fö till slånd på olikaområden och som vi vill satsa på till gagn för såväl den enskilde somsamhället. Det är då angeläget att de förebyggande insatserna blir såomfattande som möjligt och att de kommer till stånd på alla de områden där debehövs. Allahandikapp är svåra, att drabbas av sjukdom som medför föriust av synen ärsvårt. Den som kan komma under behandling och för behålla sin syn för ettrikare liv genom att exempelvis kunna läsa. Trotsden ökning av antalet läkare som beräknas ske villjag fråga statsrådet hon kan medverka till en ytteriigare ökning av utbildningen av läkare ochatt vi exempelvis för ett ökat antal oftalmologassistenter. De harju utbildningför att kunna hjälpa läkarna och utgör en värdefull tillgång. ömåtgärderför att tidigt upptäcka symtom på grön starr Jag troratt och jag är överens om det mesta i den härfrågan. Jagvill klart deklarera att jag anser det nödvändigt att vi i fortsättningensaisar mera inom hälso- och sjukvården just på förebyggande åtgärder och tidigdiagnostik. Här kan s. k. riktade hälsoundersökningar, dvs. undersökningar somtar sikte på vissa sjukdomar eller organ, spela en stor roll. Detta gäller isynnerhet sådana sjukdomar där tidig diagnostik har stor betydelse för attpatienten skall kunna behandlas med framgång. Tyvärrmåste man nog konstatera att mycket återstår att göra på detta område. Enklametoder som gör det möjligt för läkarna ute på vårdcentralerna att tidigtupptäcka sjukdomar saknas ofta. Här behövs fortsatt forskning ochutvecklingsarbete. Vadsärskilt gäller glaucom är möjligheterna att diagnostisera den sjukdomenenbart genom tryckmätning begränsade, vilket jag också sade i mitt förtaanförande. Visserligen kan metoden ge positiv effekt i form av upptäckt av ejtidigare kända fall, men vid sådana undersökningar finner man också många somtrots ett förhöjt tryck inte kommer att utveckla glaucom. Metoden är alltsåosäker och måsle kompletteras med andra undersökningar som i regel endast kanutföras av specialister. Somjag nämnde i mitt svar pågår utveckling av ny apparatur som väntas underiättaoch förenkla synfällsundersökningarna. Jagvill säga till att i arbete med att utredasynvårdens framtida innehåll och omfattning ägnas glaucompatienlerna ensärskild uppmärksamhet. Det är min förhoppning all detta arbete skall leda framlill en bättre decentraliserad ögonsjukvård, som gör det möjligt alt tidigtupptäcka symtom på grön starr. Jag är övertygad om att sjukvårdshuvudmännenföljer denna fråga med uppmärksamhet och att de, när personella resurser ochlämplig teknik finns, kommer alt särskilt överväga möjligheterna atl införaallmänna undersökningar av vissa åldersgmpper jusl för tidig diagnostik av bl.a. grön starr. Det har ju också börjat utbildas flera oftalmologassistenter, såvi kommer att finna att också den resursen ökar. Ömdet planerade garagebygget under Riksplan kan försäkra MärtaFredrikson att jag för egen del kommer att följa denna fråga och ta deinitiativ som ankommer på mig. MÄRTAFREDRIKSON (c): Jag tackar också för det svaret och känner mig mycket glad över att viär helt ense om nödvändigheten av att få i gång den här verksamheten. Allmänläkarnahar vissa kunskaper, och de kan skaffa sig ökade kunskaper genom atttjänstgöra någon tid på en ögonklinik. Jag tror att de har ett starkt inlresseför detta. Det här skulle vara ett utmärkt led i den decentralisering avsjukvården som vi anser vara så angelägen och som kan göra det möjligt för flermänniskor att fö snabbare hjälp. Jagvill fråga statsrådet om hon kan medverka till att landstingen för en ökning avantalet läkartjänster och att den öppna vården kan byggas ut, så attbemanningen av ögonklinikerna blir siarkare. Det är svårt för mig att stå här i talarstolen och ge några löften närdet gäller fördelning av läkare, men som vet har vi ökalutbildningen kraftigt. Därför serjag ganska optimistiskt just närdet gäller den öppna vården. MÄRTAFREDRIKSON (c): Jag tackar för det positiva i det här sammanhanget och tror attstatsrådet med sin inställning kan påverka att utvecklingen går snabbare. Jagtror också att det skulle vara synnerligen bra om vi kunde fö denna allmännaundersökning av ögonen. Överiäggningenvar härmed slutad. §3 Om det planerade garagebygget under Riksplan Utbildningsministern erhöll ordetför att besvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:97,och anförde: har frågat mig om regeringen kommer att lägga framproposition som innebär att beslutet om att bygga garage under Riksplan rivsupp. Fråganom återflyttning till gamla och de närmare formernaför denna återflyttning beslutas av själv. Garagefrågan är en del avriksdagshusfrågan och bör självfallet behandlas i samma ordning. (vpk): Debatten om beslut att bygga ett garage under Riksplan berörnu inte endast en stor del av invånare utan hela landels. Samtligapolitiska organisationer i har ställt sig avvisande tillriksdagsbeslutet om garagebygget, liksom konstnärsorganisationer, miljögrupper,skönhetsrådet och andra. Vänsterpartietkommunisterna varju motståndare till att flytta tillbaka till ,men är beslutet fattat. Vi har därför i byggnadskommittén för riksdagensåterflyttande lagt fram förslag om att beslutet omgaragebygget skall upphävas och en arkitekttävling utlysas för attutröna hur området bäst skall kunna bevaras. Vid bägge tillfällena, såväl iaugusti som senast , avvisade byggnadskommittén våra förslag. Nutrorjag inte, hert talman, att byggnadskommittén är särskilt representativ förriksdagens nuvarande majoritet, jag hoppas i alla fall atl den inte är det. Denkänner sig bunden vid beslutet om återflyttning. Mendet beslut som en gång fattade om garagebygget har kommit i ettannat läge, inte bara genom de värdefulla historiska fynd som gjorts vidutgrävningarna utan också genom alla de förslag som kommit fram under debattenom framtid. Samtliga förslag bygger i stort sett på RagnarÖstbergs urspmngliga idé om en sänkning av Riksplan ungefäriigen i nivå med denpå andra sidan belägna Strömparterren. Pä sä sätt skulle man inte barakunna bevara fynden och återge landet en del av dess historia ulan också kunnaskapa en grön oas mitt i staden. Ocksåandra förslag har kommit fram, men samtliga förutsätter att garagebygget intekommer till stånd. Låt mig säga som en av debaltörema uttryckt sig: "Bygginte garaget. Bygg istället denna ståtliga park som kan förverkliga ett hellsekels traditioner." Ensådan park fördärvar på intet sätt tillfartsmöjligheter eller fömlsättningarför parkering av handikappfordon. För riksdagsledamöterna liksom för flertaletav de anställda finns alla möjligheter till parkering runt om i city -om man nunödvändigtvis måste ta bilen in i city. Nuförklarar utbildningsministern att regeringen inte kan lägga fram någonproposilion i ärendet. Det är något märkligt med tanke på att ärbunden av vissa motionslider. Om det nu hade varit februari månad, skulle vialltså inte ha haft någon möjlighet att snabbt riva upp det fattade beslutet.Nu har vi inte kommit fram lill februari månad, och den allmänna motionstidenbörjar inom korl. Det kommer då - det ärjag övertygad om - att väckas enfierpartimotion i frågan. Jagvill fråga utbildningsministern, om han i så fall kommeratt verka föratt ensådan motion behandlas snabbt och ger ett positivi resultat, dvs. leder tillatl del inte blir något garagebygge på Riksplan. Omdet planerade garagebygget under Riksplan Först vill jag erinra om alt jag svarade på en liknande fråga, avDaniel Tarschys, och då klargjorde att hela spörsmålet om Omdet planerade garagebygget under Riksplan utgrävningarnas omfattningoch utsträckning i tiden är en angelägenhet mellan å ena sidan genombyggnadsstyrelsen och å andra sidan i samråd medriksantikvarieämbetet. Själva byggnationen och byggets utförande är enangelägenhet enbart för . Manär inte förhindrad att i ta upp frågan på nytt. Det kan ske genombyggnadskommittén och i förvaltningskontorets styrelse. Det kan också ske genomden initiativrätt som utskotten har. Men jag tror att alla kammarens ledamöterräknar mig det lill godo om jag säger, att det vore olämpligt av regeringen atlbryla en urgammal konstitutionell praxis genom alt lägga fram ett förslag i enangelägenhet som avser . EVAHJELMSTRÖM (vpk): Utbildningsministern hänvisar återigen till att denna fråga ärriksdagens angelägenhet. Vad gäller möjligheten att ta upp frågan i byggnadskommitténharjag redovisat att den har varit uppe i dennapå förslag av min partikamrat , som har framstålll förslag om attgaragebyggei inte skall komma till stånd och även om utlysande av enarkitekttävling. Båda förslagen har avvisats, sannolikt därför attbyggnadskommittén helt enkelt känner sig bunden till det beslut som riksdagenen gång fattat. Utbildningsministernsade vidare att utskotten har initiativrätt. Jag vill då, eftersomvänsterpartiet kommunisterna är förhindrat att lägga fram förslag i utskotten,ställa följande fråga: Kommer utbildningsministern i utskotten att verka föralt någon form av initiativ för att stoppa delta garagebygge las? Del ärju, somjag också sade tidigare, trots allt så att det brådskar med ett sådant besked.De utgrävningar och den planering som förekommer genomförs med utgång från detgamla beslutet om alt det skall byggas ett garage. Så länge jag är statsråd ärjag tjänstledig från mittriksdags-mannauppdrag och bör alltså inte infinna mig i något utskott för attdär framlägga förslag. Men del är väl så atl i denna fråga finns delademeningar inom de olika partierna. Jag är övertygad om att i den mån man vill taupp frågan i så finns det former för detta - hänvändelse till förvaltningskontoretsstyrelse eller talmanskonferensen och initiativ i riksdagsutskotten. Menregeringen bör inte gå in i en fråga som gäller egen planering ochbyggnation. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Utbildningsministern förklarar att del finns delade meningar inompartierna. Jag är övertygad om att de delade meningarna innebär atl det finnsen majoritet mot beslutet om garage. Det är just därför det är så angeläget attdel fattas beslut om att garaget inle skall komma till stånd. Sedanhänvisar utbildningsministem lill en rad instanser. Vi får pröva de instanserdär vi har möjlighet att lägga fram förslag . Del kommer vi au göra.Men jag tycker fortfarande det är en något egendomlig ordning som då tillämpas.Den utestänger faktiskt oss från en rad möjligheter. Jag har i olika sammanhang i tidningsartiklar och intervju-uttalandenklargjort var jag står i sakfrågan. Men det är inte som ärutestängd från möjligheteratt påverka denna fråga, det är snarare jag och deandra regeringsledamöterna. Vadvi nu har diskuterat har varit på vilket sätt denna fråga skall beredas och ivilken ordning beslut skall fattas - och det är faktiskt en riksdagensangelägenhet. EVAHJELMSTRÖM (vpk); Jag har i kultumtskottet ingen möjlighet att lägga fram några förslagom garagebygget på Riksplan. Jag har ingen möjlighet att nu motionera iriksdagen om denna fråga. Vi kommer från vpk:s sida att ta upp frågan i deinstanser där vi är representerade, bl. a. talmanskonferensen, och för väl därbesked om huruvida det är möjligt eller inte. Men jag vidhåller min uppfattningatt detta är en odemokratisk ordning. Nuförklarar utbildningsministern dessutom att han klargjort var han står i dennafråga. Jag har inte klart för mig var utbildningsministern står i denna fråga.Tycker han att det skall bli ett garagebygge eller vill han ta fasta på denopinion som vuxit fram för att göra Riksplan till en grön oas i , utangarage? Överiäggningenvar härmed slutad. § 4 Omlivsmedelsteknisk högskoleutbildning i erhöll ordet föratt besvara () den 16november anmälda fråga, 1978/79:145, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att i kommandestatsbudget redovisa förslag till inrättandet av en YTH-linje med inriklningmot livsmedelsindustrin, lokaliserad till . förslag till anslagsframställning för /80 har universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) föreslagit att nuvarande försöksverksamhet medyrkesteknisk högskoleutbildning permanentas och att de nu existerandeYTH-utbildningarna inrättas som allmänna utbildningslinjer i högskolan medoförändrad lokalisering när nuvarande försöksomgångar upphör. Ifråga om utbyggnaden av YTH framhåller UHÄ att önskemål om nya linjer och omökad kapacitet på försökslinjerna har framförts i stor utsträckning. Med hänsyntill det begränsade resursutrymmet för reformer måste enligt UHÄ en avvägninggöras mellan å ena sidan välmotiverade utökningar av kapaciteten på befintligalinjer och ä andra sidan behovet av kvalificerad utbildning inom områden somhelt saknar utbildning av YTH-karaklär. UHÄhar som resultat av dessa överväganden föreslagit att tre nya utbildningslinjerinrättas, nämligen byggnadsinduslrilinjen i samt iGöteborg , motortekniklinjen i ochsågverksindustrilinjen i Karistad . EnliglUHÄ är planeringsarbetet med de ytteriigare nya linjer som ämbetet kan kommaatt föreslå inför budgelårel 1980/81 redan långt framskridet. Deförslag som UHÄ nu har lagl fram inför /80 om inrättande avallmänna utbildningslinjer av YTH-karaktär och om dessa linjers lokaliseringhar tillkommit efter ett noggrant prioriteringsarbete bland olika föreliggandeförslag. Mina förslag i denna fråga kommer att framgå av budgetpropositionenför /80. Jag tackarutbildningsministern för svaret på min fråga. Livsmedelsindustrini vårt land är i stort behov av vidareutbildningsinsatser. Mol bakgrund av -som jag har påpekat i min fråga - att denna industri svarar för avindustrins tolala förädlingsvärde och sysselsätter bortåt 75 000 personer bordebranschens utbildningsbehov vara bättre tillgodosett än vad det är . Delsvenska jordbruket och dess förädlingsindustris betydelse för vårt landmotiverar aktiva insatser för alt förbättra utbildningssituationen. Delarutbildningsministern denna min bedömning? Idenna vecka, närmare bestämt , offentliggjorde statens industriverken ulredning om livsmedelsindustrin, SIND 1978:8 där man tar upp vikten av enuibyggnad av YTH-utbildningen för livsmedelssektorn. Man säger bl. a. följande: "Antaletsökande till utbildningen har ökat kraftigl. Till försöksomgången hösten 1978fanns 106 sökande, varav 30 antogs. Detta har inneburil att för antagning tillYTH-utbildning inom livsmedelssektorn erfordrats belydligl längreyrkeserfarenhet än den som angivits ovan. Mot bakgrund härav och med hänsyntill det för livsmedelsbranscherna beräknade behovet av personal med dennautbildningsbakgmnd har förordat inrättande avYTH-utbildning för livsmedelssektorn på ytteriigare en ort i landet,förslagsvis i ." Medhänsyn till vad utbildningsministern nu har anfört i svaret kan jag konstaleraatt han inte vill göra någonting i kommande budget, men jag vill påpeka att jagi min fråga har syftat på den gemensamma skrivelse från , därLO, TCO och SAF har föreslagit att man inrättar den angivna linjen i fr.o. Om nu UHÄ ställer sig bakom parternas förslag, vill jag upprepa minfråga till utbildningsministern: utbildningsministern då beredd att ställasig bakom parternas krav, om alltså UHÄ tillstyrker den, och alt ta upp frågani budgeten /81? Jag bör inte här avslöja vad som kommer i budgetpropositionen ijanuari och än mindre uttala mig om vad som kommer i den därpå följande budgetproposilionen.Men vad jag sagt i svaret är att jag finner UHÄ:s avväganden väl underbyggda. Närjag säger det inför det budgetarbete som snart avslutas är det självfalletockså så, att jag inför kommande år gör moisvarande bedömning. UHÄ är alltsådet organ som har att göra sammanvägningen. Jag ser ingen anledning att frångåde bedömningar som UHÄ har gjort när del gäller ulbyggnaden av YTH. STENSVENSSON (m); Jag ber att få tacka utbildningsministern för del här svaret. Jagbedömer detta som mycket positivt, särskilt med tanke på jordbrukets ochlivsmedelsindustrins betydelse för . Jagvill ånyo citera den angivna utredningen från statens industriverk, där mansäger pä s. 269: "Det totala årliga rekryteringsbehovet för livsmedelsindustrinunder skulle då uppgå till ca 1 800 personer eller avantalet sysselsatta." Till detta kommersedan ytterligare behov till följdav arbetstidsförkortning, föriängd semester, rörlig pensionsålder etc. Jagfinner atl det svar jag har fått innebär att en ny linje kommer att lokaliserastill , därest UHÄ förordar detta. Jag utgår från att detta - somarbetsmarknadens parter har förordat - sker fr. o. m. 1981, och jag kan då,herr talman, med tacksamhet konstatera att våra krav kommer atl blitillgodosedda. Jag tackar förutbildningsministerns besked. Överiäggningenvar härmed slutad. § 5 Omkårobligatoriet vid högskolan erhöll ordet föratt besvara (vpk) den 17november anmälda fråga, 1978/79:148, och anförde: har frågat mig om jag anser att en tvångsvis anslutningav studerande till studentkårerna är förenlig med en demokratisering avhögskolan. Obligatoriefråganhar utretts under störte delen av , nu senast av den s. k.obligatorieberedningen. har förhandlingar i obligatoriefrågan,på grundval av del material som obligatorieberedningen överlämnat, också förtsmed . Det har dock inte varit möjligt alt finnaen lösning som uppfyller de tre krav regeringen ställt upp. Dessa innebär fördel första att det obligatoriska medlemskapet bör avskaffas inte bara formelllutan också i praktiken. För det andra - och detta är det centrala - bör deväsentliga delarna av studerandesammanslutning- Nr 44 arnas verksamhet kunna bedrivas även . För det tredje börden Torsdaeen den lösningsom väljs i sina huvuddrag vara acceptabel för de studerandes Destuderande har svårigheter att bedriva fackligt arbete till följd av att de öm kårobligatoriet vid högskolan vistasen relativt kort lid vid högskolan. Mot denna bakgrund är det enligt min meningtveksamt om det över huvud taget är möjligt att hitta en lösning som uppfylleralla tre kraven utan att staten åsamkas betydande merkostnader. Under sådanaförhållanden anser jag att kravet på att studerandesammanslutningarnasnuvarande verksamhet i sina väsentliga delar skall kunna bedrivas även iframtiden måste väga tyngre än de principiella invändningarna mot obligatoriet.Jag anser därför att det obligatoriska medlemskapet istuderandesammanslutningar bör finnas kvar t. v. Regeringens överväganden ikårobligatoriefrågan kommeratt redovisas utföriigare för i 1979 årsbudgetproposition. (vpk): "De senasle årens debatt i obligaloriefrågan har dock visat attdet råder en i del närmaste total enighet på en punkl nämligen att del påföreningsrättsliga gmnder är principiellt förkastligt att tvångsvis anslutaindivider lill en viss sammanslutning.