prot · G20950 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag skulle vilja uttala den förhoppningen atlsocialministern med kraft avvisar de krav stalskonlrollkommiitén här framfört.Med den stora belydelse barnomsorgsplanerna har fått även i den kommunaladebatlen och i organisalioner ute i kommunerna trorjag det är vikligl all vihar kvar det syslem med barnomsorgsplan vi haft. Det skulle varamycket olämpligt och olyckligt om man, med krav på ökad decentralisering, skulleslopa det fina system som byggts upp och som förutsätter en ulväxling avinformation mellan staten och kommunerna som 8december 1978 '' "ödvändig för utbyggnaden av den kommunala barnomsorgen 0/77den kommunala barnomsorgen INGA (vpk); Man skall klara ulbyggnaden av barnomsorgen inom de samhällsekonomiskaramar som råder . Del är socialministerns besked till kommunerna. Man kommeratt klara det, säger han också, men del är bevisligen fel. Varför bygger i såfall inte kommunerna ut barnomsorgen som de lovat? Det finns fortfarandekommuner som inle barett enda daghem. Det visar också att hell andra åtgärderbehöver vidtas. Sedansäger statsrådet atl statsbidragen har ökat. Självfallet, eftersomantalet platser har ökal, men de har inte ökat i den utsträckning som behövs.Personalkostnaderna är fortfarande inle läckta lill merän 66 96. Det är myckelallvariigl. Kommuner med dålig ekonomi har inte råd atl salsa på bl. a.personaltäthet därför att de ekonomiska bidragen är så dåliga. Om kommunernavore hell nöjda med statsbidragsgivningen - och det kan väl inte GabrielRomanus mena - varför anser de då alt de inte har råd atl bygga ut barnomsorgenens för att täcka de 100 000 daghemsplatserna enligl femårsplanen? Närjag frågar hur den slora utbyggnadsbiten skall svarar man skall ta fram ett nytt planeringsunderlag. Skall man klara utbyggnadeni framliden med ett nytt planeringsunderlag? Sedan skall vi diskutera medkommunerna. Det skall pratas och pratas, som det gjorts när detgäller barnomsorgen. Vad som behövs är åtgärder som Ivingar kommunerna och möjligt för dem atl bygga bort daghemsbrislen. Med diskussioner skall manlydligen bygga de 500 000 daghem och de 380 000 fritidshem som behövs lill1980. Jag tycker det är ett horribelt och mycket naivt ställningstagande att,när alla siffror, alla undersökningar och all statistik visar att man inteklarar detla på frivillighelens väg, säga som : Jag tror påfrivillighelen! Ja, det ärju vad alla har trott på , menresultaten visar att det inte går att tro pä frivillighelen. Det behövslagstiftning, det behövs pengar, del behövs mark och del behövs garanterademiniminormer när det gäller personaltäthet, gruppstorlek och sädana saker. Detpågår en utredning, säger då . Det vet jag all del gör. Del harman ju deklarerat tidigare. Jag vill i alla fall få ett besked om inriktningenhos den som här i landei har det högsta ansvaret för atl del blir en brakvalitet på barnomsorgen. Påsmåbarnsavdelningarna har man f n. 2 anställda på 10,2 barn. Är del rimligl?När det gäller syskongrupper har man 1 anställd på 9,4 barn. Det är så det serut! Det är visserligen de värsta exemplen som jag har nämnt, men jag tyckeraltvi måste reagera på förhållandena. Hurdan skall inrikiningen vara, och vadskall det vara för personaltäthet? Att 20-grupperna är allför siora kan GabrielRomanus kosta på sig att säga. Men hur stora skall grupperna vara? Skall manfölja den utredning som har gjort, där hon klart påvisar alt del ärbra med mindre grupper, eller hur slora skall de Nr 50 0/77 den kommunala barnomsorgen Närdet gäller sex limmars arbeisdag vill jag framhålla alt del är elt oerhörtvikligl kvalitetskrav i samband med barnomsorgen. Möjlighel lill finns ju nu för småbarnsföräldrar, men vi skall inle glömma bort atlde inte får någon ersättning för arbetstidsförkortningen. Det hindrar mångaföräldrar, framför allt sådana med låga och medelhöga inkomster, från all ladenna ledighet. Vi i vpk menar att kravet på sex timmars arbeisdag skall gällaför alla. Del är et*, helt nödvändigl krav, och man skall inle bli utanersättning för arbetstidsförkortningen, såsom de borgeriiga har föreslagit. Dåför inle reformen avsedd effekt. Jagvill också ta upp frågan om lekutrymmena, ytorna, på daghemmen. Jag lycker attförhållandena är horribla och vill ha en kommentar av socialministern och eltbesked om hur socialministern ser på den frågan. har gjort enulredning, där man redogör för aU det finns avdelningar som heter 02, 23, 35osv. 5,9, 5,6, 4,4,4,3 m är ytorna per barn. 1 den yta pä t. ex. 4,3 m sombarnen skall leka pä inomhus ingår toalettrum, kapprum, hallar etc. Hurslällersig socialminislern lill del? Ärdet rimligt all hasa små ytor? Vilka äigärderskall man vidla föratt fö fram rimliga lekutrymmen för barnen? Jag vill vetavad socialminislern lycker, och jag vill ha ett besked om socialministernsviljeinriktning. Något slags viljeyttring borde man kunna begära av den som ärhögste ansvarige för barnomsorgens kvantitativa och kvalitativa uibyggnad. gör en del märkliga uttalanden. Hon frågar varför kommunernainle bygger ut daghemmen som de har lovat, och hon påstår att planen bevisligeninte kommer atl hållas. Vi borde väl ändå kunna vara överens om fakta. Fakta äratt har planen hållits. Varken Inga Lanlz eller jag vet säkert vad somkommer atl hända . Vi kan vara oroliga för altplaneringen ligger för lågt. Vi kan möjligen hoppas atl den kommer att öka,eftersom vi vet all man vid det senaste tillfället ökade planerna med 5 000platser. Men vi kan inte uttala oss med säkerhet om att planerna"bevisligen" inte kommer att hällas. Jag vill i varje fall inte göranågra sädana uttalanden om framtiden. Om vill vara så tvärsäker-detär kanske hennes stil - sä får hon stå för det själv. Likahäpnadsväckande är uttalandet om statsbidragen. bestrider atlstatsbidragen faktiskt har ökat, och menar all ökningen bara beror på attantalet platser är större. Faktum är att statsbidraget per plats ärdubbelt så stort som det var när avtalet ingicks. Varför förneka fakta? Även omman tar hänsyn till att det nu inte utgår något anordningsbidrag, utan kommunenfår låna enligt bostadslånereglerna, är det fråga om en myckel kraftig ökningav statsbidragen. Förneka inle del! Hur skall man få förtroende för politikersom inle erkänner fakta? Del vällovliga arbetet för en ökad satsning päbarnomsorgen gagnas inle av all man förnekar verkligheten. Faktum är dels alttills har planerna hållits, fram t. o. m. del som skall 0/77den kommunala barnomsorgen färdigställas liggerkommunerna i takt med planen, dels atl statsbidragen har ökat kraftigt. Ärdå kommunerna hell nöjda med statsbidragen? Nej, det är klart all kommunernaaldrig blir hell nöjda. Men vad jag kan konstatera är att staten hållit sin delav överenskommelsen, och har förklarat atl man anser sig kunnahålla sin del av överenskommelsen och påkallar inle några överläggningar omändrade slalsbidrag. Sedan är det frågan om man tror på frivilligheten ellerinte. Vi fär väl se om del även i fortsällningen håller som del har gjorthittills. Om inte, är det en anledning alt diskulera om man kan använda den härmetodiken - del är självklart. Vad vi tror är inte så väsentligt,eftersom försöket rimligen bör fullföljas. IngaLanlz tycks ha en viss förståelse föratt det, när det pågår en översyn avreglerna och förslag skall läggas fram, inte är rimligl alt begära all jagskall ultala mig i detalj om hur förslagel skall se ut. Hon vill ändå alt jaggör något mer alltmänt uttalande. Låt mig gärna säga att min uppfattning är altvi, om vi skall ha normer och regler, skall ställa högre krav när del gällerpersonal-sammansättning och gruppstorlekar, och mindre delaljerade krav när delgäller lokalernas utformning. Jag anser nämligen alt del väsentliga när delgäller kvaliteten i barnstugor är personalen, medan jag tror atl man har haftalltför delaljerade krav när det gäller lokalerna och alt del har försvåratutbyggnaden i vissa fall. Låtmig också markera, alt de ytterlighetsexempel på daghem som Inga Lanlz droghär, om de är rikliga, inte utgör någon särskill bra kvalitet. Del kan jagsäga, men längre vill jag inte gå , eftersom del pågår ell utredningsarbete. Sedankonstaterade alt småbarnsföräldrarna har möjlighet fr. o. all minska sin arbeistid från åtta lill . Vi kanvara överens om atl del naturligtvis hade varil värdefullt, om man hade haftmöjlighel atl bygga ut det ekonomiska stödet, så atl småbarnsföräldrarna hadekunnal få full täckning för inkomstbortfallet. Den ekonomiska möjligheten finnsinle . Det finns inle heller någon ekonomisk möjlighel att korta nedarbetstiden för alla människor till sex limmar . Vikan väl också vara överens om alt föräldrarna bör känna lill, all de inle hadefått den rättighet som de har - som en del anser är värdefull - om vpkhade fåll bestämma, eftersom vpk röstade emot den reformen. Det kan vara enviktig upplysning för de föräldrar som lycker att denna rättighet är bättre äningenting. GrelheLundblad gav mig vissa goda råd när del gäller hur förslagen skall utformas iframtiden. Jag ber all få lacka för dem. Jag kan säga rent allmänt, att densträvan vi har när del gäller utformningen av statsbidrag, som också partiernaär eniga om, är atl vi i slörsla möjliga utsträckning skall ha ett generelltslöd. Vi är också överens om att det måsie finnas utrymme för särskilda riktadestöd lill särskill angelägna uppgifter. Dit hör barnomsorgen, och del särskildastödel lill barnomsorgen skall vi slå vakt om. En sak som vi också börslå vakt om -därvidlag delar jag uppfallning - är detsystem för planering av utbyggnaden av barnomsorgen som vi nu har. INGALANTZ (vpk); När argumenten tryter, då kommer invektiven. tycker att jag gör märkliga uualanden. Han säger alt det inte är särskiltbra alt barn bara har 4,8 m alt leka på-inkl. toalettyta. Detär skandalöstdåligt, och det borde ha sagt, men han nöjer sig med alt sägaatt del inle är särskilt bra. Del är skandalösa förhållanden som råder på vårabarnstugor. Sedanvet myckel väl, eftersom han - som han själv sade - suttit ilio år i , all vpk har drivit kravei på för alla arbetstagare, därför atl det behövs. Det enda parti som harröstat för det kravei är vpk självt. Alla andra har gått emot kravet på sextimmars arbeisdag, och del är ingen nyhet för . GabrielRomanus säger atl statsbidragen har gått upp. Men de räcker inte -det äruppenbart. Annars hade man byggt myckel mer. fallas del 25 000 platser föratl uppfylla målet 100 000 nya daghemsplatser. Det fallas en del för altuppfylla planen också när del gäller fritidshemmen. Man kan då undra om det ärviljan som saknas - den vilja som alla partier utom vpk har satt sin tillittill. Det har fått de här effekterna. Hurskall man -den frågan harjag fortfarande inle fåll svar på - klara av all bygga500 000 nya daghemsplatser och 380 000 fritidshemsplatser lill mitten av1980-talel? Del ärju bara dit! Socialminislern kan väl inte mena all viskall klara det genom ett nytt planeringsunderlag eller med diskussioner. Detär de enda vägar han i den här debatten har anvisat. Nytt planeringsunderlagoch nya diskussioner - vart kommer vi med det? Vi har inle kommiinågonstans om man ser på den tolala utbyggnaden. Det behövs helt andraåtgärder. Deåtgärderna har vpk slagils för. Det behövs en lagstiftning somivingar kommunerna, del behövs pengar lill kommunerna för atl klara ekonominoch det behövs markreservationer. Jag skall kanske inte plåga , men jag vill ändå fråga; Varför tycker inte likadant nu ifråga om markreservationer som han gjorde , då vigemensamt kunde reservera oss för att kommunerna skulle reservera mark förbarnomsorgens behov? Varför har tagit tillbaka del kravet? Detlycker jag är märkligt -framför allt med tanke på att de orsaker till atl maninle bygger ul som kommunerna redovisar ärjusl ekonomin och bristen på mark. 0/7?den kommunala barnomsorgen Jag tror att var och en som läser vad jag sade kommer atl fä letaefter invektiv. Jag använde inga sådana. Jagtror inte heller jag kan mäta mig med när det gäller kraftord iövrigi. Hon tycker jag borde ha sagt atl de exempel hon nämnde är en skandal.Jag sade alt jag inte lycker atl de är bra. Det är väl mera en 0/77den kommunala barnomsorgen Jaghar inte ändrat mening i de kvalitetsfrågor vi nu diskuterar. Däremot harjagsagt alt, eftersom vi häller på och arbeiar med elt förslag, är det interimligt att jag gör några delaljerade uttalanden. Jag vill än en gångunderslryka, alt det fakium all man inom arbetar meddelta, är en frukt av det ökade infiytandet för . IngaLanlz nämnde alt kommunisterna har yrkat på för alla. Hon betonade att inga andra partier röstade för del. Om man hade genomfört den tidtabell för förkortning av arbetstiden somvänsterpartiet kommunisterna ensamt arbetade för, skulle löntagare ha föll en kraftig reallönesänkning. Det är väl ingen som tror atl desvenska löntagarna skulle ha varit beredda atl använda resursutrymmel lill dengenerella arbetstidsförkortning som vpk har arbetat för. Lätmig påminna om all den rättighet som föräldrarna nu vid årsskiftei för attkorta ner sin arbetstid från åtta till sex limmar och vara kvar på sitt vanligajobb, och rätlen alt sedan öka igen lill full arbetstid när man önskar- någotsom kanske en och annan förälder tycker är värdefulla rättigheter - hade deinte haft om vpk hade fält bestämma, för dem röstade vpk emot. INGA (vpk): När det gällde sex timmars arbeisdag för småbarnsföräldrar framlade vielt annat förslag - det måsle vara medveten om - som intebegränsade sig lill att gälla bara höginkomsttagare, vilket blir effekten omman inle får ersättning. Hur skall en ensamstående mamma, som dessulom kanske ärlåginkomsttagare, klara att begränsa sin arbeisdag lill ? Dellaär ett förslag som är framlagt av de borgerliga partierna, och det visar klartvilka man vill gynna. Det är helt enkelt höginkomsttagarna. Vi vill ha sextimmars arbeisdag för alla arbetstagare. Jagnoterar atl inte vill la ställning när del gäller gruppstoriek,personaltäthet och ytorna på daghem och fritidshem. Del är med beklagande jagkonstaterar att han skjuter ifrån sig denna fråga och hänvisar tillutredningar. Jag hade trott atl vi skulle fö ut något mer positivt av dennadebatt. Rentgenerellt visar denna diskussion alt vi på detla sätt inte får någon utbyggnad.Regeringen är inle på något vis beredd atl garaniera barnomsorgens utbyggnadvare sig när del gäller daghem eller fritidshem och vare sig det är fråga om enkvantitativ eller kvalitativ utbyggnad. Del är myckel beklagligt. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om ökad säkerhetvid rullbrädesäkande Socialministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda interpellation,1978/79:71, lill jordbmksministern, och anförde: har frågat jordbruksminislern vilka åtgärder han ämnarvidta för alt öka säkerheten vid rullbrädesäkande. Interpellationen haröverlämnats till mig. Rullbrädesåkningbörjade introduceras i och blev snabbi populär blandungdomar. uppmärksammades tidigt på olycksfallsriskerna. Föratt få underlag fören bedömning av riskerna och vilka åtgärder som kunde varabefogade atl vidta hämtade från SafelyCommission i statistik över olycksfall förknippade med rullbräden.Statistiken analyserades och utvärderades. Det framkom därvid attolycksfallsfrekvensen vid rullbrädesåkning var ungefär lika stor som för andrahårdare sportgrenar som exempelvis skridskoåkning och utförsåkning på skidor.Något totalförbud för försäljning av rullbräden bedömdes inle motiverat. Konsumentverketfann emellertid atl det behövdes information om riskerna saml anvisningar omåkregler och skyddsutrustning. Vidare bedömdes någon form av irafikreglering nödvändig.Orsaken lill många olyckor var atl framför alll de yngre åkande inle behärskattekniken eller inte förstått riskerna. ansåg därför alt del varmotiverat med en åldersbegränsning vid marknadsföringen för alt göraföräldrarna uppmärksamma på atl mllbrädet inte är lämpligt som leksak. Motden bakgrunden utfärdade hösien 1977 vissa riktlinjer förrullbräden. Dessa riktlinjer innebär bl. a. att mllbräden inle för säljas tillbarn . Vid försäljningen skall vidare medfölja bruksanvisning medinformaiion om skyddsutrustning, åkteknik och åkregler saml skötsel avrullbrädan. Som lämplig skyddsutrustning angavs skyddshjälm, handskar, knäskyddoch armbågsskydd samt ändamålsenliga skor. harvidare skrivit till samtliga trafiknämnder i landet. Verkei har, med hänsyntill riskerna för skador för såväl åkande som gående, förordat atlirafiknämnderna utfärdar lokal trafikföreskrift med förbud för rullbrädesåkningpå vägar. Förbudei bör gälla även för gång- och cykelvägar eller andra ställen,därde gående inte skall behöva riskera all bli påkörda. Jag vill i detsammanhanget starkt understryka del klart felaktiga i att använda rullbräden itrafiken. Enligtmin mening har genom atl på ett tidigt stadium utfärdariktlinjer för försäljning och användande av rullbräden medverkat till enminskning av skaderiskerna vid rullbrädesåkning. har vidaremedverkat lill alt undersökningarom skadorna f n. pågår vid elt antal sjukhus ilandet. Undersökningen beräknas bli färdig i början av nästa år.Hemkonsulenterna har vidare fött i uppdrag all se efter hur de riktlinjer somverket har utfärdat följs. Särskilda banor förmllbrädesäkandet byggs i ökad utsträckning i kommu- Fredagen den 8 december1978 0/77Ökad säkerhet vid rullbrädesåkan-de Nr 50 nerna. Även della medverkar lill atl minska olycksfallsriskerna. den myndigheternoggrant följer utvecklingen på områdei, anser jag det inte 8december 1978 nödvändigt med några åtgärder från regeringens sida. 0/77ökad säkerhet vid rullbrädesäkande Jag vill till atl börja med tacka socialminislern för svarei pä mininterpellation. Dagensfritids- och boendemiljöer har i stor ulslräckning skapats utifrån tekniskanormer och krav. De nya bostadsområden som byggts upp som en följd av densiarka urbaniseringen är en eftergift för detcentraliserade samhället. Det är ell samhälle där tekniken och det kortsiktigatänkandet satts i högsätet och därde mänskliga normerna kommii på undantag, ettsamhälle där bilen prioriterats på barnens bekostnad. Människoma känner sig somfrämlingar i många av de bostadsområden som skapats. Myckel litel har gjorisför att lillgodose individens behov av social gemenskap och aktivitet. Deträcker inte med alt plantera några träd eller att så fina gräsmattor, närbarnen inte får leka där. Rullbrädesäkandelfår delvis ses som en följd av och en reaktion på detta. Många har riktatkrilik mot rullbrädesäkandel som sådanl, men det tyckerjag inte är rättvist.Barnens aktivitet på delta område lyder på initiativkraft och är en naturligreaktion mot del asfalts- och betongsamhälle som skapats. Områdena kringbostadshusen lämpar sig mycket väl för rullbrädesåkning. Vad som kan kritiserasär den ohämmade exploateringen, kommersialiseringen kring denna verksamhet. Vihar alla kunnal konstatera hur rullbrädessporten under en myckel kort lid fånen enorm utbredning i landet, framför allt i de slörre städerna. Sporten ärperfekt anpassad lill dagens tätorter, det är en betong- och asfaltspori. 60000 ä 70 000 ungdomar ägnar sig ät denna sport. Detär hell rikligt, som socialminislern säger, all myckel lidigilog tag i frågan och utfärdade anvisningar för användningen av mllbräde.Konsumentverket har dock konstaterat atl anvisningarna för rullbräden följsdåligl. Verket har fåll in många anmälningar mot företag som säljer rullbrädorulan all vare sig ge information om lämplig skyddsutrustning eller lämna medbruksanvisning. Den obligatoriska varningslappen, som skall sällas pä brädornaredan vid importen, saknas också ofta. En orsak äralt rullbrädorna betraktassom en modevara och har börjat säljas i butiker där personalen inte har någonkännedom om sportredskap. Övervägandeanlalel olyckor beror på atl åkarna inte haft skyddsutrustning eller alt deanvänt platser som varil olämpliga för åkning. Omkring en Iredjedel avolyckorna är orsakade av olämplig markbeläggning. Väl anlagda och skötta banorhar visat sig kunna nedbringa olyckssiffrorna. De allvarligaste olyckorna harinträffat då barn på rullbräden kommii ut i trafiken och kolliderat med en bileller annat fordon. Skadeslatisliken ger underiag för att anta attrullbrädesåkning, om den utövas på lämplig plats och med rikligskyddsutrustning, har en skadefrekvens av ungefär samma storleksordning somutförsåkning på skidor, i enlighet med vad socialministern sade. informaiion om hur manåker och träning i åkteknik på liknande sätt som ges i skidskolor förutförsåkning kan därför nedbringa antalet olyckor. Faromomentelär ett av sportens viktigaste inslag. Åkarna kalkylerar ofta med skador, ochdet finns t. o. m. inslag av status i skadorna. Såren har t. ex. fått särskildanamn. "Jordgubbar" kallas de minsta skrubbsåren. En jordgubbe skallvara rund, röd och rå. Är såret större kallas det "hamburgare". Enhamburgare kan vara rå, medium eller well done. Är såret rikligt stort kallasdet "". Om man susar fram i tomma pipe-lines ellersimbassänger, får upp farten, tappar balansen, ramlar och slår i huvudet, såuppstår elt speciellt ljud. Det kallas "bongo-bongo" påskateboardspråk. Dessa uttryck har givetvis tillkommit för alt förgyllafaromomentet. Denohämmade kommersialiseringen gör sitt till i detta fall. Jag vill åskådliggöradetla med ett citat ur en svensk veckotidning. En bild på en rullbrädesåkarekommenteras med följande text: "Med fnilterblandad förljusning kollar dein honom, skateboardkungen ... Vår man är för stötar, mllbräde ochtillbehör kommer från och Blås skateboardshop. Dyra prylar det här mennödvändiga när man ska göra banan osäker.. ." Tuffheien understryks medalt modellen är sminkad för att markera ansikls..kador. Rullbrädesåkninglanseras som en sport med fart, fläkt och ett vissl riskmomenl. Farligheten ärinbyggd i affärsidén. Sporten är så perfekt anpassad till dagens storstäder altförsäljare inte har behövt någon speciell marknadsföring. Den nyhetsbevakningsom massmedia ägnat ål sporten har också givit den gratisreklam, speciellthösten 1976 då kommunerna utfärdade förbud mot åkning på allmänna platser. Detär viktigt att vi tar allvariigl på frågan om rullbrädesåkning. Vi måste setill atl säkerheten förbättras. Det kan ske genom regler om viss skyddsutrustning- jämför hjälmlvång vid mopedåkning - och genom atl lämpliga platser upplåtstill denna aktivitet. Några nya, dyra anläggningar är inle nödvändiga. Delräcker med att idrottsanläggningar som finns för användas även förmllbrädesåkning med viss kompletterande utrustning. De anvisningar somkonsumentverket utarbetat måste följas. Görs inte detta, för en specielllagreglering övervägas. Jag vill därför fråga, om socialministern är beredd attmedverka till en sådan lagstiftning samt om regeringen i samråd med berördamyndigheter är beredd all medverka till den ökade informaiion som är nödvändig,bl. a. via skolorna. Sislmen inle minst gäller del för föreningslivets företrädare att aktivera sig pådetta område och la vara på den aktivitetslusta som dessa ungdomar ger utloppför. På så vis kan dessa också få möjlighet att engageras i annan föreningsverksamhet.Det finns exempel på atl ungdomar har lämnat det traditionella föreningslivet,såväl idrottsföreningar som andra ungdomsföreningar, föratt ägna sig åtmllbrädesåkning. Därför är del viktigt att barn- och ungdomsorganisationernafår resurser atl möta upp mot denna utveckling. Parallellt med de ökadesamhällssatsningarna på föreningslivet är det nödvändigt all föreningarnasjälva kritiskt granskar sin verksamhet med sikte på atl den skall vara ettattraktivt alternativ till det kommersiella utbudet. Omökad säkerhet vid rullbrädesåkan-de 8 protokoll 1978/79:49-50 Omökad säkerhet vid rullbrädesäkande Vilka initiativ harregeringen vidtagit för att t. ex med idrottsrörelsen diskutera dessa frågor? Jagvill avslutningsvis fråga hur socialministern ser på utbredningen avmllbrädesakliviteten och de positiva och negativa effekter den för med sig. Min syn på rullbrädesåkningen som fenomen skiljer sig nog inte såmyckel från inierpellantens.