prot · G20975 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag lycker att det vore myckel bra om utbildningsministern gjorde somhan här har skisserat, dvs. också något gick in pä innehållet iutnämningsärendena. Jag fäste mig alldeles särskilt vid etl av de ord somutbildningsministern använde, nämligen rättssäkerheten, och jag gladde migmyckel ål alt han log upp den aspeklen. Det är ju den som har kommit iskymundan genom all tillsäiiningsförfarandet har undandragits offentligheten istörre utsträckning än vad som skedde lidigare när tillsättningarna avgjordesinom fakulteternas ram. Överläggningenvar härmed slutad. § 14 Om denreligionsvetenskapliga utbildningen erhöll ordet för aU besvara () den 16januari anmälda fråga, 1978/79:281, och anförde: har frågat mig om jag anser att ett visst beslut avlinjenämnderna för religionsveienskapliga linjerna i och slår iöverensstämmelse med intentionerna bakom högskolereformen. 13 protokoll 1978/79:70-75 avlämnade budgetpropositionen (1978/79:100 bil. 12 s. 526) harjagerinrat om elt uttalande statsverksproposition (1973:1 bil. 10 s.335) med innebörd atl fullständig religionsveienskaplig utbildning bör meddelasendast vid universitelen i och . Jag har för egen del betonat atldenna utbildning kräver elt differentierat utbud som endast nyssnämndauniversitet kan svara för. Varken resursläget eller siuderan-deunderiagetmedger enligt min mening en ytterligare spridning av utbildningen. Del är idetta läge viktigt att finna former för utbudet av utbildningen som på ettlämpligt säll tillgodoser efterfrågan. Enligt vad jag har erfarit sökeruniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) f n. atl finna en lösning på dessafrågor. Jaghar vidare i nämnda budgetproposition (s. 414) något berört frågan om de lokalautbildningslinjernas roll. Därvid harjag anfört bl. a. alt lokala linjer enligtgällande ordning inte får inrättas för all tillgodose sådana behov som redan iallt väsentligt har beaktats genom all har inrättat allmännautbildningslinjer. Jag framhåller vidare alt om detla likväl sker innebär dettaatl regionslyrelsen kringgår beslut om lokalisering av allmännautbildningslinjer. Närdet sedan gäller rätten för studerande all tillgodoräkna sig viss utbildningprövas denna fråga av högskoleorganen enligt bestämmelserna ihögskoleförordningen. Ifråga om de studerande som har genomgått eller står inför slutförandel avstudierna vid den lokala linjen i är det givetvis angeläget att dessainte drabbas på elt orimligt sätl. Regeringen har därför genom beslut den 7december 1978 medgett all, pä grund av de i ärendet föreliggande särskildaomständigheterna, studerande som läsåren 1977/78 och 1978/79 har slutförtreligionsvetenskaplig utbildning vid i , vilken ihuvudsak svarar mot religionsvetenskapliga linjen vid universiteten i , äger atl vid i utfå examensbevis över teologiekandidatexamen eller bevis över religionsveienskaplig utbildning. Jag ber all få lacka utbildningsminister för svaret på minfråga. Viduniversitetet i har anordnats utbildning i ämnesområdetreligionskunskap i enlighet med av UKÄ fastställda normal-siudieplaner. Tillatt böria med gavs möjlighet att läsa 40 poäng i ämnet. Sedermera utvidgadestillståndet från UKÄ all gälla för studier upp till 80-poängsnivån inomämnesområdet religionskunskap. kan studier bedrivas i sådan omfattningatt kurserna tillsammans når 120-poängsnivån. har delockså anordnats en lokal linje om 140 poäng, benämnd tros- och livsäskådningsvetenskapliglinje. Påden lokala linjen har varie år anlagils ca 20 studerande. Dessutom finns än 200 studerande som läser enstaka kurser. De flesta är äldre studerandesom av familjesociala skäl är bundna lill . I en uppvaktning hos Jan-ErikWikström framställdes utbildning i somen viklig orsak till det vikande studerandeunderlaget i resp. Lund.Därför ville man att utbildningsutbudet i skulle skäras ner. Därefterlog resp. linjenämnd beslut av följande innebörd: Studerande som vill fortsättasin utbildning på den religionsveienskapliga linjen i eller fårendast tillgodoräkna sig grundkursen om 40 poäng från studier vid universiteteti . Alla övriga kurser som den studerande har läst och som ingår ikursplanen får fr. o. m. inte tillgodoräknas. Slåreu sådant beslut i överensstämmelse med intentionerna bakom högskolereformen?Jag menar att del inle gör del. Konsekvenserna blir orimliga. De storauniversitelen skulle, t. ex. om de drabbas av elt minskat studerandeunderiag ivissa ämnen, genom denna typ av beslut hindra människor från att bedriva delarav sin utbildning vid de mindre högskolorna. Dessutom konstaterar man, ulan altha granskat kursplaner, litteraluriistor, lärarnas kompelens m.m., attgenomgångna kurser inte skall tilfgodoräknas, bara därför atl de har lästs vidett visst universitet, i delta fall . Etl sådant beslut anser jag heltstrida mot intentionerna bakom högskolereformen, och jag beklagar att Jan-ErikWikström inle är beredd atl säga någonting i den sakfrågan . Jagförstår oron i och över del vikande studerandeunderiaget och deeffekter som det kan ha pä resurstilldelningen för de religionsvetenskapligastudierna, men del finns andra säll att tackla detla problem än genom att krävaen neriäggning av undervisningen i . Dessutom visar en gjordundersökning atl endast ett fåtal av de studerande är beredda alt resa tillLund för alt fortsätta studierna, om utbildningsmöjligheterna i Göteborgförsvinner. Studerandeunderiaget skulle alltså inte öka nämnvärt i resp. iUppsala. Från sida är vi helt öppna för att diskutera möjligalösningar, men vi har ställts inför fullbordat faktum. Avslutningsvisskulle jag vilja ställa några direkta frågor till : Anser statsrådet alt detär möjligt attde som påböriat studier på den lokala linjen om 140 poäng också skall få fullföljadessa studier, allderas 140 poäng skall kunna tillgodoräknas för att de skall utfå examensbevisöver teologie kandidatexamen eller bevis över religionsvetenskaplig utbildningi eller när de blir färdiga, vilkel blir om två resp. , och allstuderande som läst eller läser religionsvetenskapliga kurser vid universitet iGöteborg även efter skall kunna tillgodoräkna sig dessa vidfortsatta studier i eller ? Jag är angelägen om att ge allt länkbart stöd lill de teologiska fakulteternai och . Jag tror aldrig att vi kan räkna med att få fakulteter inomdetta område i och . ligen sä, alt man både iUppsala och i är oroad över den minskning av sluderandetillslrömningen somman där har haft. Detla måste väl vara förklaringen till den ståndpunkt som manhar intagit. Delkan emellertid inte vara utbildningsministerns uppgift alt ange hur enförordning av del här slaget skall tolkas och tillämpas i det enskilda fallet.Vad som kan utläsas av regeringens ställningstagande är alt destuderande som påböriat sina studier naturiigtvis inte skall drabbas av en nytolkning av gällande förordningar, ochjag tror inle att påden punkten har någon annan uppfattning. Jag tycker alt det naturliga skullevara all regionslyrelsen i försökte ta kontakt med den teologiskafakulteten i för att resonera om hur man skall kunna tillgodose detintresse som finns i för religionsvetenskapliga studier och samtidigtvärna om den teologiska fakulteten och den religionsvetenskapliga utbildningeni . Frän sida har det aldrig varit fråga om att få någonteologisk fakultet i , utan vad det har handlat om är möjligheten atlfå etl något så när brett utbud av kurser på grunduibildningsnivån. Dettavar anledningen till alt den lokala linjen startades. Del har under höstenblivit klart alt det inle går all konsimera en lokal linje i det här ämnelvilken i tillräckligt stor ulsträckning avviker från den allmänna religionsvetenskapligalinjen. Del accepterar vi. Därmed är del helt klart att det inte blir någon nyintagning . Varken regionslyrelsen eller i kommeralt satsa pengar för en ny intagning, men vi menar - och jag tolkarutbildningsministern sä att också han anser del - att del är helt rimligt atlsalsa pengar så alt de som är inne i utbildningen också skall kunnaslutföra den. Dä är det naturiigtvis för vår del också angeläget atl dessastuderande fär rätt att tillgodoräkna sig poäng för kurserna för att kunna gåvidare, t. ex. till den prakiisk-ieologiska utbildningen. Dessutom vill Göteborgha möjlighel alt ha grundkursen plus elt rimligt utbud av påbyggnads-kurser.Del är della som vi har begärt att få. Jag har ingenting emot atlregionslyrelsen tar upp en diskussion med - vi har t. o. m. böriat ta denkontakten, och jag hoppas alt vi skall kunna få ell posilivi resullal. Vad vibeklagar är all den här typen av beslut, som har oroat de studerande mycket,har fattats utan atl man i eller tagit någon kontakt med ansvarigaorgan i . Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Om tidpunkten förinrättande vid i av en professur i onkologi Utbildningsministern erhöll ordetföratt besvara () anmälda fråga.1978/79:287, och anförde: har frågal mig när jag anser all förulsätlningarfinns för inrättande av en professur i onkologi, dvs. vetenskapen omtumörsjukdomar, vid i i enlighet med lidigare fallatriksdagsbeslut. Universitets-och högskoleämbetet, UHÄ, har i sina förslag till anslagsframställning /80 med hänvisning till uttalande om professuren ionkologi antytt all denna kommeratl föras fram inför nästa budgetarbete. Jagräknar därför med att del skall vara möjligl att i nästa budgetpropositionförelägga förslag om inrättande av professuren. Omtidpunkten för inrättande vid i av en pro-Jessur ionkologi Jag ber attfå tacka slalsrådel för svaret. Jagoch flera med mig blev förvånade när vi upptäckte all den professur i onkologisom beställde inte fanns med i årets budgetproposilion.Och del är inget som helst tvivel om alt det råder besvikelse bland de närmastberörda vid i . Statsrådetsäger nu i svarel atl han räknar med all del skall vara möjligl alt i nästabudgetproposition ta upp denna professur. Jag skulle gärna vilja slälla enfråga: Varför las den då inle upp i årets budgetproposition? Delär från mänga synpunkler allvarligt med den försening som pä delta sällinträffar. Avsaknaden av en professur i onkologi vid i nämligen problem på en lång rad områden. Jag har redan i min frågahänvisat till vad utbildningsutskottel sade . Utskollet påpekade då:"Tjänsten är av betydelse såväl för grundutbildningen, forskarulbildningenoch forskningen vid som för den onkologiska vården iregionen." Och det är inget som helst tvivel om att del på alla dessaområden uppstår problem genom denna försening. Delär - ulan en professur i lumörforskning - svårare all kombinera undervisningoch värd. Del är svårare att rekrytera läkare inom denna specialitet. De villgärna utbilda sig lill specialister och kan inle i få denforskarutbildning som de gärna vill ha i och med atl saknar dennaprofessur. Från värdsynpunkl ärdet naturligtvis ytterligt betänkligt altuniversitetet inte har denna professur. Cancer är i alla fall en av våra storafolksjukdomar. är dessutom universitets- och regionsjukhusi en tältbefolkad region. Del gäller ju all, inte minst inom den öppna vården,på ett så tidigt siadium som möjligl upptäcka förekomsten av cancer och kunnaslälla rätt diagnos. För delta fordras utbildning, och fördel fordras enprofessur i onkologi. Del är alltså även från devärdsökandes synpunkt inte acceptabelt med Omtidpunkten för inrättande vid i av en professur ionkologi Jag villdirekt fråga statsrådet: har denna försening inträffat? Förseningen ärutomordentligt beklaglig från många synpunkter. Beredningen av förslag om nya professurer tillgår normalt så, att UHÄ isina förslag till anslagsframställning lämnar ell underiag för regeringensställningstagande. UHÄ försöker då, med planeringsberedningarnas hjälp, atlväga samman de olika önskemålen inom en sektor, i del här fallet de medicinskafakulteterna. förslag inför årets budgetproposition har UHÄ prioriterat professurer inomområden som lidigare visat stort intresse för, t. ex. yrkesmedicin,infektionssjukdomar som har betydelse för den reumatologiska forskningen,psykiatri och geriatrik. Därutöversägersig UHÄ fördet följande budgetåret viljaföra fram den av senast begärda professuren på del medicinskaområdet, nämli«',en den i onkologi. Ävenjag måste naturiigtvis göra prioriteringar av resurser, mellan sektorer ochinom sektorer. Närdet gäller fördelningen av professurer mellan sektorerkonstaterar jag atl två sektorer står i särklass i mina förslag -vårdsektorn och tekniksektorn. Dessa tvä områden får vardera fem helt nyaprofessurer. Jag har i det läget inte ansett det vara möjligt alt nu föra framytterligare professurer inom de medicinska fakulteterna. Ettförslag om inrättande av professuren i onkologi redan den skulle hamedfört all någon annan angelägen professur inom det medicinska området hadefått vänta lill etl senare budgetår. Med hänsyn till den av UHÄ aviseradeprioriteringen för nästa budgetär harjag, som jag antydde i mitt svar, bedömt attförutsättningar för att inrätta professuren i onkologi i kommer att föreligga inför nästabudgetproposition. Jag förutsätter all departementschefen gör prioriteringar över helafältet inom uibildningsdepariementel, Lålmig ta elt enda exempel: Utöver anslagsäskanden tillstudiecirkelverksamhet har departementschefen plussat pä anslagel till 71,4milj. I det fallet fanns del resurser. Del gäller ett område där anslagenfrån 1975 lill 1978 har stigit med i runt lal 50 96 - frän . lill 47 kr.per timme. Det anslaget vill statsrådet plussa pä med ytterligare . pertimme, dvs. till 71,4 milj. kr. Men när det gäller en viktigprofessur som denna, som är avgörande för forskning och vård, har statsrådetansett all prioriteringarna inom departementet kan göras pä del här viset. Jagär något förvånad. Överiäggningenvar härmed slutad. § 16 Om den grundläggande vårdyrkesutbildningen i Nr75 Utbildningsministern erhöll ordetföratt besvara () anmälda fråga, 1978/79:288,och anförde: har frågat mig när jag har för avsikt atl tillsätta enutredning om en ny organisation av den grundläggande utbildningen förvärdyrken i . Jagredovisade i Oolårets budgetproposition etl förslag från universitets-ochhögskoleämbetet om en sammanhållen vårdutbildning av delvis nytt slag, avseddatt genomföras i . Utredningen 77 har därefter i sitt belänkandeNy vårdutbildning från sina utgångspunkter belyst förslaget. Vård 77 hartillstyrkt att frågan utreds med sikte pä en framlida försöksverksamhet iLinköping. Vård 77 har bl. a. påpekat att en studieorganisation av del slag somutredningen föreslår ökar möjligheterna alt åstadkomma den samordning mellanskilda vårdutbildningar som en försöksverksamhet skulle bygga pä. Vård 77:sförslag har remissbehandlals under hösien. De remissinstanser som har tagit upputredningens behandling av försöksverksamheten i har varit positivatill förslaget. Jagavser au föreslå regeringen au under innevarande lägga fram enproposition på grundval av Vård 77:s förslag. Jag kommer därvid bl. a. altföreslå riktlinjer för den framtida studieorganisationen för flertalet utbildningarinom vårdsektorn. Del är därför naluriigl atl del aktuella utredningsuppdragetbereds tillsammans med Vård 77:s övriga förslag. Tisdagen den 30 januari1979 Omden grundläggande vårdyrkes-utbildningen i Jag ber atl få lacka slalsrådel för svaret. Bakgrunden tillfrågan är att utredningen om en fullständig läkarutbildning och ett regionallhälsouniversitet i , som enligt Värd 77 och utbildningsutskottet skulleha startat , ännu inte påböriais. säger utbildningsministern attutredningen kommeratl tillsättas i samband med atl den vårdpolitiskaproposilionen presenteras. Del äretl positivt besked,även om en viss lid gällförlorad. Då utredningen har en stark anknytning lill hoppas jagall utredningens kansli föriäggs lill och att utredningsarbetet skeri nära samarbele med i och UHÄ. Överläggningenvar härmed slutad. OmSveriges ställningstagande till förslaget om en nordisk TV-salellit §17 Om ställningstagande till förslaget om en nordisk Utbildningsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda inlerpellation,1978/79:114, och anförde: Herrlalman!Georg har frågat mig dels om jag anser atl kuliur-ochprogrampoliliska motiv skall vara avgörande för ställningslagandelill Nordsaiprojekiel, dels om regeringen kommer att säga nej till yllerligarestatsbidrag lill ett av statens delegation för rymdverksamhet initierat programför utveckling av svensk industri inom rundradiosalellil-områdei för alt därmedmedverka lill att full handlingsfrihet kan bibehållas inför beslut omNordsaiprojekiel . Miltsvar på den första frågan är ell obetingat ja. , som tillsatts av nordiska ministerrådet, har enligl sina direktiv bl. a. all överväga de kultur- och programpoliliska konsekvenserna av ett nordiskt programulbyie via satellit i relation till de övergripande målen för kulturpo litiken och kultursamarbetet i . Huvuduppgiften är att undersöka i vad mån ell sådant programsamarbele bidrar lill utvecklingen av en bättre språkförståelse och rikare gemenskap mellan de nordiska folken samt i vad mån del erbjuder förutsättningar för sådana insalser av hög kvalitet för vilka de enskilda länderna var för sig saknar tillräckliga resurser och genom vilka kuliuriivet i vid mening i de enskilda länderna och inom de skilda etniska och språkliga grupperna i kan förslärkas och berikas. Härvidhar utredningen all beakta de synpunkter som kommit lill uttryck i remissvarenpå den lidigare , den s. k. siatssekrelerar-rapporten. Utredningenskall vidare analysera frågan om nordiskt radio- och TV-samarbete via satellitmed hänsyn till mediapolitiken i övrigt samt ägna särskild uppmärksamhet åtfrågan, om publikvanorna kommer atl förändras genom ökade valmöjligheter ochkonsekvenserna för barnpubliken. Delär försl när utredningen belyst bl. a. här refererade frågor och närremissyttranden på utredningens förslag inhämtats som den svenska regeringenkan ta ställning till frågan om elt nordiskt radio- och TV-samarbeie viasatellit. Självfalletär det också dessa frågor, jämte kostnaderna för projektet, som skall varaavgörande vid beslutsfattandet. Av betydelse för ett slutgiltigtställningstagande bör enligt min mening också vara resultaten av de fortlöpandeöverläggningar med upphovsmännens företrädare som f n. pågår. Vadgäller andra fråga - om de induslripolitiska åtgärderna för utveckling av teknik för rundradiosaielliter - vill jag efter samråd med chefen för induslridepartemeniet svara följande. Statensdelegation för rymdverksamhet är enligt sin instruktion centralförvaltningsmyndighet för frågor om statens stöd till rymdiekniski utvecklingsarbete.Som verkställande organ åt delegationen fungerar i allmänhet Svenska rymdakliebolaget.Elt av delegationens delprogram avser industri-utveckling syftande till allgenom studie- och utvecklingsuppdrag lill svensk industri höjakonkurrensförmågan när del gäller kvalificerad rymdulrusl-ning. Vidmedelsberäkningen för ändamålet innevarande budgetår uttalade föredraganden,dåvarande statsrådet , att programmet "borde inriktas mol althöja den svenska industrins kompetens vad gäller utrustning för direktsändningav radio- och televisionsprogram frän satelliter med hänsyn till att dennateknik eventuellt kan komma att tillämpas i elt gemensamt nordiskt projektunder 1980-talel" (prop. 1977/78:111, s. 139). hade ingenerinran häremot. Genomrymddelegaiionens utvecklingsprogram ökar enligl min mening handlingsfriheten istället föratl minska,som påsiåll. Del är självklart all delfinns behov av en viss industriell beredskap för den händelse beslut fattas attrealisera Nordsaiprojekiel. Del rör sig dock om elt projekt av en sådan sioriekatl det från industri- och sysselsäiiningspolitisk synpunkt vore klartolämpligt om nordisk industri genom bristande induslripolitiska förberedelsersaknade realisliska möjligheler all hävda sig i en hård internationellkonkurrens. Skulle beslut fallas all inle sända upp Nordsat får svenskrymdindusiri använda sill kunnande på andra marknader eller för andrauppgifter. Ienlighet med denna uppfattning och mol bakgrund av den snabba internationellautvecklingen pä området och - för alt citera ry mddelegalionen - mol bakgrundav "behovei av att - oberoende av Nordsaiprojekiel - öka svensk industrissysiemtekniska kunnande" har rymddelegalionen beslutat all innevarandebudgetär slälla 2,5 milj. kr. lill förfogande forellindusiriul-vecklingsprogram inom rundradiosalellilområdet. Delegationenförutsätter ell fortlöpande samråd med , som tillsammans med deövriga nordiska teleförvaltningarna svarar för den tekniska utredningen om Nordsaiprojekiel. Delegationens bedömning är således atl programmetoberoende av Nordsaiprojekiel ärangeläget för al t hävda svensk industris rymdkompeiens. Att programmet sedanmot bakgrund av den pågående i högre grad än eljest inriktasmol sådan leknik och utrustning som kan komma att tillämpas i della projekt ärnaluriigl men kan naturiiglvis inte tillålas binda del framlidaställningstagandet till Nordsat. Vadkostnaderna beträffar är del riktigt alt dessa av rymdbolaget totalt beräknatstill 9 milj. kr. under föruisätining dels alt programmet forisälier nästabudgetår, dels alt vissa delar finansieras av den berörda industrin själv samtinom ramen för ett av det europeiska rymdorganels utvecklingsprogram. Huruvidaarbetet skall löpa vidare nästa är är enligl min meningen fråga förrymddelegalionen atl bedöma inom ramen för de medel som ställs tilldelegationens förfogande. 1 detta sammanhang villjag dock nämna att GeorgAnderssons jämförelse mellan kostnaderna för rymddelegaiionens utvecklingsprogramoch de svenska kostnaderna för nordiska ministerrådets utredningsarbete hallari flera avseenden. OmSveriges ställningstagande till förslaget om en nordisk OmSveriges ställningstagande till förslaget om en nordisk Fördet första kan den svenska andelen av kosinaderna innevarande budgetår beräknaslill slorieksordningen 2,3 milj. kr. inkl. kosinader för dentekniska utredningen. Fördet andra låter sig rymddelegaiionens stöd till industriell utveckling inomhögleknologisekiorn svårligen jämföras med kostnaderna för ett utredningsarbetebeiräffande formerna för TV-distribuiion i - det är enligl min meningfråga om två ojämförbara storheter. Sammanfattningsvisvill jag konstatera alt de pågående induslrisiudierna varken kan eller färpåverka ställningstagandet till Nordsat och atl della ytterst kommer atldikteras av kuliurpoliiiska motiv i vidaste bemärkelse. Jag lackar utbildningsministern för all jag fått elt fylligt svar påmina frågor om utredningsarbetet kring Nordsatelliiprojektel. Detär med glädje jag tagit del av svar på min första fråga.Kultur- och programpolitiska motiv skall vara avgörande för SverigesSlällningslagande, säger utbildningsministern. Del är bra. Del fortsattautredningsarbetet skall beakta de synpunkter som kommit lill uttryck iremissvaren på den lidigare . Även om della är ensjälvklarhel,såärdet väldigt bra att betonar detta särskilt.De svenska remissvaren var lill överväldigande delen negativa. Det var väl barade som representerade affärsintressen som i den svenska opinionen ställde sighelt positiva till förslaget. Vi har f ö. haft en diskussionom tolkningen av remissvaren. Jan-ErikWikström framhåller också alt utredningen skall ta hänsyn till mediapoliliken iövrigt och ägna särskild uppmärksamhet åt konsekvenserna av ökade valmöjligheter förbarnpubliken. Somjag i lidigare debatter i denna fråga har framhållit så talar många kuliurpoliiiskaoch programpoliliska argument emot projektet med en nordisk TV-satellit.Betänkligheter böriar nu anmäla sig från flera håll. Jag tänker bl. a. på enledare i för någon vecka sedan. Det är hoppingivande alt ävendenna s. k. oberoende liberala röst i presskören anger denna ton. Manhar också anledning förvänta sig att den svaga minoritetsregering somfolkpartiet nu bildar beaktar det växande motståndet mol Nordsalellitpro-jekletinom de största oppositionspartierna. ställde sig vid sin stämmaavvisande lill Nordsatelliiprojektel. Socialdemokratiska partikongressenavvisade det förslag om en nordisk som lagts fram. Det saknartillräckliga kuliurpoliiiska motiveringar, ansåg man.