prot · G20931 · 1978-12-31 00:00:00 — Ett ireterminssystem med entermins arbelslivspraklik och två terminers skolutbildning skulle med storsannolikhet vara mycket positivt för de skoltrölla eleverna. Del skulleinnebära atl alla som lämnar skolan redan har en Måndagen den 13 november1978 arbetslivserfarenhet, ochdet skulle jämna vägen in i arbelslivet och medverka lill atl vi fick bort deoöverstigliga trösklar som finns . Vidare skulle det innebära en stimulansför eleverna i själva skolarbetet, vilket skulle upplevas som mer meningsfullt.Med en sådan reform skulle 1980-talels skola förankras i samhällslivet. Speciellaåtgärder krävs för invandrarungdomen. Dessa ungdomar arbeiar ofta ikonjunkturkänsliga näringsgrenar, vilket kan varaen av förklaringarna lill denhöga arbetslösheten bland invandrarungdom. Lagen om 200 timmarssvenskundervisning var en angelägen reform. Men om arbetsgivarna skall belalaundervisningen kan anställande av invandrarungdom hämmas. Kosinaderna för dennaundervisning bör snabbt överföras på samhällel. Det skulle betyda fler arbetenför invandrarungdomarna. , ordförande i , harockså ställt della krav. På den här punkten vore jag tacksam för ell svar frånarbetsmarknadsministern. Uppsökande studie- ochyrkesorientering bör givetvis intensifieras. Dehandikappade drabbas hårt av arbetslöshet. Del är en skam för eltvälfärdssamhälle som värt alt vi inle skall kunna göra livet lättare för demsom redan är drabbade. Också här frodas fördomarna. Närvi i CKF-distrikl ägnade en hel konferensdag åt dehandikappades situation pä arbetsmarknaden, fick vi verkligen insikt i derasförhållanden. Ett exempel: Den yrkesutbildade telefonisten som fält talfelduger inle längre som telefonist. Det skall vara hurtfriska glada röster ulanskavanker som svarar i kommunens eller företagets växel. Där accepteras ingahandikapp. Förtidspensioneringenvar en bra reform, men den fick konsekvenser som inle var avsedda genom all manmed hjälp av denna hittade en förvaring för svårplacerade. Individuellomprövning måsle ske av ungdomars förtidspensionering i syfte att ge demarbete eller utbildning. Främjandelag och anpassningsgrupper är medel vilkaseffekter bör förslärkas. Informaiion till företag, kommuner och landsiing är Aoch O. Trots att milt anförande blev ganska långt harjag försöki alt begränsadel sä mycket som möjligl. Det är ingen fullsländig karlläggning, utanegentligen endasl eU strå till stacken i medvetande om att ingenting för lämnasoprövat när del gäller alt ge ungdomen en riklig start i arbetslivet och ivuxenlivet. Här har vi alla elt gemensamt ansvar. Båda inlerpellanterna log upp arbetslöshetens faror, och därvidlagvilljag säga all jag slår hell på deras sida. Del är inte någon svårighet förmig all göra del. Såväl som är medvelna om atlfolkpartiet har drivit en merenvelen kampan kanske något annatparti för all trygga jusl ungdomarnas sysselsällning. Det må gälla arbele,praktik eller utbildning. Delär, som ni säger, av utomordentlig betydelse atl vi klarar det här. Jag villinstämma i vad sade, nämligen att det faktiskt är så, TommyFranzén, att situationen i är bällre än i flertalet andra länder som vi brukar görajämförelser med. I själva verket är det rätt anmärkningsvärt att vi i en världdär del kan räknas miljoner arbetslösa ungdomar ändå kan klara den nuvarandenivån. Därmed harjag inte på något sätt velat säga att jag är nöjd. Självfalletmåsle vi fortsätta kampen för all ytteriigare driva lillbakaungdomsarbetslösheten och finna de rälla metoderna härvidlag. Jag harbeträffande den saken ingen annan mening än inlerpellanterna, men jag tyckeratl man ändå skall vara just i debatten och redovisa situation iförhållande till andra länders och också erkänna den förändring som harinträffat. talade om rekordarbetslöshet är det ändå att en hel del överdrivaproblemels karaklär. Det torde inte vara obekant för altungdomsarbetslösheten har gått ned från 54 000vid auguslimätningen till 46 000 vid septembermätningen. Och den senasle, somvi fick för bara ett par , visar en ungdomsarbetslöshet på 38000. är inle,,en siffra som i ell historiskt perspektiv ärsärskill hög. Vi har haft betydligt högre tal i konjunkturer,dä det runt om oss inte var så stor arbetslöshet och del därför borde ha varitlättare all hålla lillbaka ungdomsarbetslösheten i . Jaghar sagt della, därför att jag tycker alt bör tona ned röstlägeloch notera att det harskelt en anmärkningsvärd förbättring då vi nu är på vägmol de vanligtvis svåraste månaderna, nämligen vintermånaderna. Jag vill ocksågöra del tillägget,alt om nu oklobermälningen är bra, för vi inte dra alltförsäkra slutsatser om hur del kan tänkas se ut om ytteriigare någon månad.Vinterhalvåret kommer säkert att bli besväriigt, och därför är alla godainitiativ föratt bekämpa ungdomsarbetslösheten välkomna. Ungdoms-delegationen,DELFUS, harju också inrättats föralt vi pä bredast möjliga bas skall kunna födiskutera de här frågorna och ta vara på all den uppfinningsrikedom som finnsnär det gäller att hjälpa ungdomarna. TommyFranzén har frågat mig om delegationens sammansättning. Den är hell i enlighelmed vad beslut innebar: 21 personer från de organisationer ochpartier ansåg vara lämpliga att ta med. Jag är medveten om all ungdomsdelegalionenkan ha nytta av atl föra diskussioner med andra grupper - det kan vara lämpliglatl exempelvis höra jusl elevorganisationerna, som förvisso har erfarenhet ochkunskaper som man bör ta vara på. Jag håller gärna med om detta,och jag tror att man redan haft planer på att ordna en sådan sammankomst.Resonemang bör också kunna föras med andra grupper som inte har en direklrepresentation i ungdomsdelegalionen, t. ex. handikapporganisationerna somGunnel talade om senast. Defrågor som gäller de handikappades problem på arbetsmarknaden skall jag senareåterkomma till i det regeringsförslag som kommer alt fö sigpresenterat inom en som jag hoppas ganska kon lid, . Vikommer inle, , all på något sätt acceptera en ungdomsarbetslöshetpå sikt. politik kännetecknas av att vi verkligen tar kraftlag föratt komma till rälta med dessa problem -jag tror att 11 protokoll 1978/79:29-32 påståendet om motsatsenfaller på sin egen orimlighet - vilket styrks bl. a. av de insatser som hargjorts. har det väl satsals sä slora resurser på all hjälpaarbetslösa ungdomar som under de tvä år då en ireparliregering och enfolkpartiregering suttit och dä stått under enfolkpartiministers ansvar. För alt återvända till de siffror somjag redovisade är del glädjande atl notera att insatserna tydligen givitresultat. Det har varit rikliga och effekii va äigärder som saiis in. GunnelJonäng intygade också au så varit fallet. Fårjag sedan ta upp några av de problem som lyfts fram av inlerpellanterna, förhär finns förvisso många sådana. ställde exempelvis frågor om destrukturella orsakerna, vilka dessa kommer an vara framöver och hur framtidenkommer att se ul för ungdomarna på vår arbetsmarknad, och jag tror att man kanvidga det till hela den industriella världens arbetsmarknad. Han liksom GunnelJonäng frågade vad man på kan göra åt delta. Detär en mycket stor fråga som vi kan diskutera i kammaren i timmar. Det tordedärför bli nödvändigt all jag begränsar mina kommentarer. Får jag ändå hänvisalill att sysselsällningsulredningen härtill uppgift all behandla dessa frågor,all försöka kartlägga situationen och ge förslag mot bakgrunden av det materialsom arbetats fram och som regeringen och senare får la ställninglill. Jag förväntar mig därför att det huvudbetänkande som kommerockså redovisaren del iniressani material. Vi har fått en skrivelse med förslaglill ungdomsåtgärder. Som ansvarigt statsråd utarbetade jag ettregeringsförslag, som log siällning lill . Ett av de problemsom där ventilerades särskilt mycket var just övergången från skolan tillarbetslivet. Jag tror atl det är elt av de viktigaste problemen all ta tag i.Såsom också var inne på är det en radikalt förändradarbeismarknad som de unga möter när de lämnar skolsamhället. Många gångerupplever de en brutal försämring av sin situation när de skall ta steget överlill arbetsmarknadens villkor, ell sleg som inie sällan leder lill sådanasvårigheter att de helt enkelt snubblar och inte klarar av att träda in och föfotfäste. GunnelJonäng säger att hon gärna i likhet med vill pläderaför varvad utbildning och prakliskl arbete. Jag har ingen annan uppfattning påden punkten. Det var också precis det som lades fast i proposilionen . regeringsförslagel lanserades en försöksverksamhet medvarvad utbildning. Vi har från olika håll talat om nödvändigheten av alt varvautbildning, och det har inle blivit så myckel mer än tal, men här är vi nu päväg in i en försöksverksamhet, som jag förväntar mig mycket av. När vi har tagitdel av den verksamheien trorjag att del finns skäl all vidga den till en meraomfattande verksamhet, kanske gällande för hela skolsamhället. Menvi har inle legat stilla. Under den lid som varit har vi också utnyttjat en radåtgärder för atl hjälpa ungdomar; jag vill erinra om syo-funktionärerna,pryo-verksamheten och planeringsråden, som skall göra en plan för ungdo- marnas inträde påarbetsmarknaden. Det är tre områden, där åtgärder som har vidtagits och somredan har gett resultat. Men vi måste gå vidare. TOMMYFRANZÉN (vpk): Arbetsmarknadsministern sade i sin första inlägg att en huvudsakligorsak till ungdomsarbetslösheten är strukturella förändringar osv. Jag ställdenaturligtvis följdfrågor, men jag fick inte ell enda svar. Jag fick inget svarom vilka strukturella förändringar som har orsakal alt ungdomar går arbetslösa,inle heller om hur det kommer all se ut i framliden. Där hänvisararbetsmarknadsministern till en sittande ulredning. Jag tycker au del är ganskadåligl om man nu såsom folkparlislisk arbelsmarknadsminister säger allfolkpartiet verkligen har lagt ner stor kraft och möda på att förhindraarbelslöshel men inte barett enda exempel att komma med på de strukturellaförändringar som har orsakat den här arbetslösheten. Detgår naturligtvis atl driva tillbaka ungdomsarbetslösheten och arbetslöshetenhelt allmänt, men del är då fråga om vilka åtgärder man skall vidta. Deåtgärder som de folkpartisliska arbetsmarknadsministrarna har föreslagit har ju i varje fall inte ännu givit del resultatet attarbetslösheten har drivits lillbaka. Att nedgången från 54 000 arbetslösa iaugusti lill 38 000 har minskat den direkta ungdomsarbelslöshelen ärsjälvklart, men å andra sidan harju siffrorna ökat, eftersom man har plockat inde arbetslösa i kortkurser eller beredskapsarbeten, och när de är slut finnsdet ju inget fortsalt arbete. Detta är alltså inte någon direklarbelsmark-nadspolilisk åtgärd annat än på det sättet atl man fött bortungdomar ur den direkta arbetslösheten. Vihade sepiember- och oktobersiffror som låg pä 108 000-140 000 direktarbetslösa, varav 48 000 var ungdorpar. hade vi i arbetsmarknadsutbildning47 000, på AMS-arbelen ungefär 30 000, på 25-kronan ungefär 23 000 och påskyddade och halvskyddade verksläder ungefär 47 000. Dämtöver var det 84 000personer som enligl arbelskraftsundersökningen önskade arbele. Så här skulleman kunna hälla på och räkna upp. Men är trots alll de härmänniskorna ändå arbetslösa - för det är väl inte meningen att de skall gå iberedskapsarbete år eller gå på konkurs i ett yrke ochsedan hoppa över på tio veckors kurs i ett annat och fortsätta så livet ut? Detär alltså inte bara för de direkl arbetslösa som vi måste skapasysselsättningstillfällen, utan del gäller också alla dem som genomgårarbetsmarknadsutbildning eller pä annat sätt har tagils om hand av AMS. Delär möjligt alt här vidta åtgärder. Vi kan bygga bostäder, och del behövsbosläder. Eller skall vi vänla med att bygga bostäder bara därför alt vi inlefött vår ekonomi i balans? Vi har vidare ett stort behov av att bygga utkollektivtrafiken. Båda dessa åtgärder skulle skapa en mängd jobb, givetvisäven åt ungdomar. Vilkenroll har då kapitalexporten spelat i del här sammanhanget? Del har exporteratsflermiljarderbelopp ul ur landet. Vilken belydelse har del för arbetslösheten?Det är också en strukturfråga. 0/77åtgärder mot ungdomsarbetslösheten DELFUSi all ära, men de instanser som jag räknade upp - , och de värnpliktigas arbetsgrupp är inle med i DELFUS.Jag anser det vara en stor brist, eftersom de representerar människor som juststår inför att gå ut i arbetslivet. I DELFUS har kommunisternasoch Kommunistisk ungdoms represenianter föreslagit atl del på dagordningenskulle tas upp en punkt där man kunde diskulera hur vi bör gå till väga förattskaffa ungdomarna varaktiga jobb. Vad hände då? Jo, i DELFUS vägrade man all taupp en sådan punkt på dagordningen. Arbetsmarknadsministern sade att regeringenvar öppen för alla realistiska förslag, och han hänvisade därvid lill DELFUS,Del är naturiigtvis lätt att göra denna hänvisning när man har sett lillatt några sådana förslag inle får tas upp lill diskussion. Arbetsmarknadsdepartementethar lagl på locket. Skolanspelaren betydande roll, sade arbetsmarknadsministern. Javisst gör den det. Mensom eleverna upplever del har skolan i hög grad blivit en förvaringsplats.Elevförbundet har gjort en undersökning bland elever i gymnasieskolan. 39 96 avde tillfrågade eleverna svarade all de hellre skulle ha tagit elt jobb än altbörja läsa denna termin, 25 96 av eleverna säger att de skulle hoppa av skolanom del fanns ett jobb alt fö, 65 96 av eleverna på den sociala linjen, vilketärden linje som många hoppar på för atl ha någonling all göra, skulle hellre hatagit ett arbete än att börja studera på den linjen, om denna möjlighet hadefunnits. Jag skulle kunna räkna upp flera liknande svar som framkommit viddenna undersökning. Jagkan till slut inte låta bli atl komma in på frågan om invandrarungdomen. Voredel inte bältre alt se lill alt invandrarungdomen fick möjligheter atl i denkommunala vuxenutbildningen genomgå en längre och gedignare svenskundervisningän vad arionveckorskursen nu ger? Arbetsmarknadsministern försökte sälta i en klass för signär det gällde åtgärder mot ungdomsarbelslöshelen. Det finns kanske ingenanledning för oss alt här betygsätta de olika partiernas kamp molungdomsarbelslöshelen. Det är uppenbart att alla riksdagspartier känt en mycketstor oro för ungdomsarbetslösheten och samlat arbetat för atl bekämpa den. Jagär naturligtvis medveten om atl det i propositionen slogs fast allkombinationen av teori och praktik är betydelsefull. Jag vet också att delskall bli en form av försöksverksamhet. Detta är emellertid endasl en begränsaddel av det jag avser med varvad utbildning. Denna försöksverksamhet är begränsadlill ungdomar som varil arbetslösa en lid, är naturligtvis viktigt ochbra. Vad jag framför alll syftade på värden modell som Cenierns ungdomsförbundhar arbetat ut, enligt vilken man i gymnasieskolan skall fö utbildning därteori och praktik varvas. Jag upplevde det irois allt så allarbetsmarknadsministern och jag har rätt likartade uppfattningar om värdet avdetta. Jag ställde en fråga somjag önskade fö ett svar pä, och det gällde om samhället är berett att taöver kosinaderna för de svenskundervisning. Jag är tacksam omarbetsmarknadsministern här vill ge elt svar pä den frågan. Jag bedömerdel som en angelägen reform för att underlätta för invandrarungdomarna alt föarbele. Båda inlerpellanterna har tagit upp invandrarungdomarnas situation ochhar pekat speciellt pä behovet av svenskundervisning. Jag har personligen varilengagerad i denna fråga då jag tidigare salt med i invandrarutredningen. Viddel tillfället drev jag ganska bestämt uppfattningen atl det vore bra om manhade fåll samhällel all ta hand om svenskundervisningen, och det blev ocksåutredningens enhälliga förslag. Sedan ändrades della i regering och riksdag. Vikan konstatera alt varken arbetsgivarsidan eller löntagarsidan är tillfreds med lagen om svenskundervisning och hur den fungerar på svenskarbetsmarknad. Delta har motiverat att jag ordnat så atl delblir en ny utredning av denna fråga, och den kommer inom korl atl sälla i gängatt arbeta. Jag har förhoppningen att vi skall fö en lag försvenskundervisningen som fungerar bättre än den hittillsvarande har gjort. Detär naturligtvis ett utredningsarbete som lar sin tid. Jag är emellertid öppenför en omprövning på denna punkt, och jag är medveten om alt lagen just nu intefungerar helt bra. Jagskall ta upp ett par saker som nämnde. Han menade alt jag överhuvud taget inle hade några exempel på hur den strukturella förändringen harvarit på arbetsmarknaden och hur den påverkat ungdomarnas siluation. Det ärinte särskilt svårt, , att ge exempel på strukturförändringar somhar ställt lill svårigheter, jag tror alt vi båda kan ge rader av sådanaexempel. Är det något vi har för mycket av just nu är det strukturproblem, ochde slår förvisso mycket hårt pä ungdomsgrupperna. Därför trorjag inte atl denövningen skulle vara specielll meningsfull. Det är viktigare atl vi försökerfundera över vad vi kan göra för att hjälpa ungdomarna i della läge. Jaghar pekat på en aktiv arbetsmarknadspolitik, där vi har hela kartan av äigärder- beredskapsarbete, arbetsmarknadsutbildning, 25-kronan och allt vad det heter.Jag kan också särskilt nämna nyrekryieringsbidraget, som har gett tre gångerhögre respons i fråga om antalet platser i förhållande till vad vi planerade.Vi irodde vi kunde fö 10 000 nya jobb anmälda, och i själva verket har vi i dagöver 30 000. Del är en förnyelse av arbetsmarknadspolitiken som är riktig -dethar vi fölt verifierat genom dessa siffror. Nyrekryteringsstödel är alltså ellsätt atl hjälpa ungdomar. Det är naturligtvis inte hell begränsat till dem, mennya arbetstillfällen är särskill värdefulla för de nylilllrädande på arbetsmarknaden,Problemei har varit alt det har funnits så litel utbud av nya jobb, och då harsärskill ungdomar och kvinnor haft svårigheter atl finna en plats iarbetslivet. Enfortsatt förnyelse av arbetsmarknadspolitiken är alltså en väg alt gå. En annanväg är naturiigtvis all se på hur skolsystemet fungerar i samband medungdomarnas övergång från skola lill arbetsliv -jag har utvecklat den frågan i 0/77åtgärder mot ungdomsarbetslösheten elt tidigare inlägg, ochjag menar att den försöksverksamhet jag talat om kommer att bli av storbetydelse och alt den bör fö en fortsättning i en bredare verksamhet. En tredjeväg som jag skulle vilja peka pä är att skapa en aktiv regionalpolitik, så för fram jobb där de mest behövs, där arbetsmarknaden är mest utsatt. Men,herr lalman, en grundförutsättning för alll detta är all svensk ekonomifungerar på ell riktigt sätt. De tre typer av åtgärder jag nu talat om kommerannars atl bli omöjliga att genomföra. Del krävs en stark ekonomi, en ekonomisom ger näringslivet konkurrenskraft gentemot övriga delar av vår värid. Del ärpå della område som den regering som avgick och vars politik vi nuutvecklar har gjort sina största insatser när det gäller att tryggasysselsättningen. Åtgärder har vidlagits för alt återvinna de förlorademarknadsandelarna, och med en god fortsättning i del arbetet är jag övertygadom alt vi också skall fö kraft att genomföra alla de åtgärder som GunnelJonäng, och jag vill vidta för alt hjälpa ungdomarna i derassvåra belägenhet på arbetsmarknaden. (vpk): Jag vill återkomma till min fråga beträffande DELFUS. Anserarbetsmarknadsministern alt DELFUS följer direktiven, när man vägrar all ta uppoch diskutera frågor som har att göra med hur man skall kunna skapa varaktigaarbeten för ungdomarna? Det är nämligen precis vad den borgeriiga majoriteten iDELFUS har gjort. De har nekat atl ta upp en fråga som hör lill derashuvuduppgifter, nämligen frågan om hur man skall fö fram varaktiga arbeten.Enligl milt förmenande har man därmed brutit emot de direktiv som föreligger. Omman vill förnya arbetsmarknaden, då bör man se till all arbetsmarknadspolitikeninnehåller förslag lill förändringar som skapar varaktiga jobb och inle föra enarbetsmarknadspolitik som enbart tar sikte på kortsiktiga lösningar medkortkurser, beredskapsarbeten och liknande. Arbetsmarknadspolitiken bordeverkligen ta sikte på att slälla dem till ansvar som orsakat arbetslösheten ochnedgången i ekonomin och som skapat oroligheierna på arbetsmarknaden. Det är desom orsakal allt della som skall sällas ål, nämligen de som representerar detprivata storkapitalet och dess iniressen. Det är den oreda och den brist påplanering när det gäller sysselsättningen som åstadkommits av dem som är orsaktill nedgången i ekonomin och till en stor del av arbelslösheten. När delgäller ungdomsarbetslösheten har den lill största delen orsakals av dem somgenomfört de här strukturella förändringarna. Förändringarnapå skolområdet tar arbetsmarknadsministern upp som exempel på åtgärder somskall förbättra situationen, och han lalar om att varva praktik och utbildning.Del är bra. Sådana frågor har vi inom kommunisterna drivit undermånga år. Men jag skulle då vilja fråga: Hur skall vi med nuvarandeförhållanden på arbetsmarknaden kunna tvinga de privata industriföretagen attsamarbeta när del gäller alt varva utbildning och arbete? Det är nämligen vadvi måsle göra; vi måsle tvinga dem in pä ett hell annatsynsätt än de haft tidigare. Menman kan naturligtvis lösa de här problemen sä som man gjort i , Därhårde privala företagen förulom de 75-procentiga bidragen frän staten fött 25 %av lönekostnaderna av kommunen. Förelagen har alltså föll precis helalönekosinaden betald av samhället, men del ärju inte en sådan inriktning avarbetsmarknadspolitiken som ärden rikliga. Det måste kunna vidlas andraåtgärder. Vadgäller den ekonomiska sidan finns det givetvis möjlighel även i nuvarandesiluation - och det är också säkerligen klar över, fast han intevill vidta de åtgärderna - att vidta tvingande omdisponeringar av resurserna såatt vi för fram arbetstillfällen för både ungdomar och äldre. Om man vill delallra minsta gripa in mot dem som orsakal den dåliga ekonomiska situationen ocharbetslösheten, kan man genomföra en industripolitik som inte innebärkortsiktiga profiler utan pä sikl arbele ät alla. GUNNELJONÄNG (c): Jag noleraralt arbetsmarknadsministern och jag har likartadeuppfattningar när det gäller svenskundervisningen för invandrare. Jag tyckerförslås atl del är något av en överloppsgärning alt tillsälta en ny ulredning ifrågan. Utgående från den tidigare regeringens arbete borde man ha kunnatåstadkomma ett regeringsförslag om all låta samhället la över kostnaderna fördenna undervisning. Men när det nu skall bli en utredning är det elt oavvisligtkrav all den utredningen arbetar snabbi och att vi utan dröjsmål kan få ellförslag i frågan på bord. Det vill jag understryka. Jag vill till slut bara säga all jag med visstillfredsställelse noterade att arbetsmarknadsministern lalade om vikten av enaktiv regionalpolitik för att skapa sysselsättning för våra ungdomar. Bara någrakorta kommentarer. GunnelJonäng menar all det kanske rent av är en överloppsgärning att göra enutredning i frågan om lagen om svenskundervisning. Jag tror atl del kanske ärell något förhastat uttalande. Om man studerat de skrivelser somarbetsmarknadens parter har lämnat in till i dennafråga och har fört en diskussion med dessa parter om vilka problem de ser isvenskundervisningen, såsom den är utformad , tror jag all man blir rättmedvelen om all det verkligen krävs en ordentlig genomgång av frågan och attden faktiskt kanske är betydligt svårare än vad man i första omgången tror. Jagär övertygad om atl man för atl fö till stånd en bra lösning måste genomföra enulredning. Deltagällde dock mera metoden för atl nå det resultat som vi tydligen är överens om. Fårjag sedan något kommentera inlägg. Jag skall, herr talman, inlegå in på värderingarna om samhällsekonomin och om vilket ekonomiskt syslem somskall vara gällande. Jag tror inte alt vi har någon möjlighet atl finna engemensam nämnare i det hänseendet, ulan vi för utgå 0/77 åtgärder mot ungdomsarbetslösheten från våra skildaståndpunkter.