prot · G209115 · 1978-12-31 00:00:00 — Men om hon ifrågasatte dem, var hennesargumentation myckel underlig. Jag har sagt följande:Under de senaste 15 åren har folkpensionärernas standard, i jämförelse medde yrkesarbetande, sänkts med 10 96. säger alt del måste varafel, då pensionärernas tillgängliga medel iregeringsställning ökade med 6 96. Det harjag inte ens diskuterat, men jag harsvårt all tro att fröken kan övertyga någon folkpensionär om all hansstandard har ökat sedan ni kom till makten. Snarare är del så att de, liksom deflesta andra människor i detta land - yrkesarbetande, pensionärer, studerandeoch andra - har fått vidkännas en väsentlig försämring av sin levnadsstandard.Del torde inte finnas någon som helst anledning aU ens diskutera della, dä detär en känd realitet för de flesta människor. Så jag förslår inte om del var eiipolemik eller inte. Siffrornasomjag har redovisat handlar alltså om de senasie 15 åren och en försämring med10 96 i relation lill de yrkesarbetande. Vad som hände under ert första är iregeringsställning har jag inte talat om, men det kan vi naturligtvis göra vidnågot tillfålle. Jagskulle också vilja fästa uppmärksamheien vid det kommunala bostadstillägget.Del hör i och för sig inte lill del ärende vi nu diskuterar, men eftersom fruBergström log upp del vill jag ändå säga nägonling om det. Del är elt stortproblem med de skillnader som föreligger olika kommuner emellan. Alt del slårså oerhört olika från kommun till kommun kan inte vara någon nyhet, och om delskulle ske en förbättring som verkligen jämnar ul de skillnader som finns , sä är jag den förste all hälsa della med mycket myckel storlillfredsslällelse. Vissaanslag till allmän försäkring m. m. BRITTABERGSTRÖM (fp): Det var i varje fall inle min avsikl att påstå all de siffror RolfHagel lämnade var felaktiga - har jag sagt det så ber jag att få ta tillbakadet. Min avsikt var bara att påpeka att del är intressant när sägeratl under , när vi alltså haft en socialdemokratisk regering, har pensionärernasinkomster sjunkit med 10 96 i förhållande lill de yrkesverksammas, medan vi kanpåvisa atl under trepartiregeringens första är steg fakliskl pensionärernasinkomster. Närdet gäller del kommunala bostadstillägget håller jag med om att deär orättvisa . De är mycket olika i olika kommuner, och det ärjust därför somregeringen har lagt fram förslagel om enhetliga belopp och all staten skallstötta kommunerna av kostnaderna upp lill en viss nivå. Överläggningenvar härmed slutad. Punklen 2 M o m. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av SvenAspling m. n.,och förklarades den förra proposilionen vara Vissaanslag till allmän försäkring m. m. med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 17 punklen2 mom. I röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då StigGustafsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 155 Nej - 148 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavspå bifall lill 1 :o) utskotlels hemställan, 2:o) motionen nr 314 av . i motsvarande del saml 3;o) moiionen nr 399 av och i motsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen varamed övervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna,av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. SedanRolf Hagel begärt votering belräffande kontrapropositionen, upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition; Densom vill all kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendesociairörsäkringsulskotlets hemställan i betänkandet nr 17 punklen 4 mom. 1antar moiionen nr 314 av m. fl. i motsvarande del röstar ja, dendel ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 399 av i motsvarande del. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. I enlighet härmed blev följande voleringsproposition uppläst ochgodkänd: Den som vill att kammarenbifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 17 punkten4 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 314 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KarinNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Proposiiionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels moiionen nr 399 av RolfHagel och i motsvarande del, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition; Densom vill alt kammaren bifaller socialförsäkringsutskott, s hemställan i betänkandet nr 17 punkten4 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 399 av och Lövenborg i motsvarandedel. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 291 Nej - 11 Proposiiionergavs pä bifall till dels utskotiets hemställan, dels moiionen nr 314 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Vissaanslag till allmän försäkring m. m. Den som vill all kammarenbifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 17 punkten4 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 314 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Vissaanslag till allmän forsäkring m. m. rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 290 Nej - 13 Propositionergavs på bifall till dels ulskoitets hemställan, dels motionen nr 399 av RolfHagel och i motsvarande del, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 17 punklen4 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 399 av och Lövenborg i motsvarandedel. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 291 Nej - l"l Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa moment hemställt. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av ArneMagnusson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskotlels hemställan i betänkandet nr 17 punkten4 mom. 8 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 9 oc h 10 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. §2 , m. m. Föredrogs socialutskottets belänkande 1978/79:24med anledning av i propositionen 1978/79:100 gjorda framställningar inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde såviii gäller arbeiarskyddssiyrelsen, yrkesinspektionen ochstatens arbelsklinik. 1fråga om delta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkier.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkier i betänkandet. I det följande redovisas endast de punkier, vidvilka under överiäggningen framställts särskilda yrkanden. Regeringenhade i propositionen 1978/79:100 bil. 15 () underpunkten C 3 (s. 113-115) föreslagit atl till yrkesinspektionen /80 anvisa ett förslagsanslag av , varav 2 350 000kr. all avräknas mot automobilskatiemedlen. I delta sammanhang hade behandlats moiionen1978/79:514 av m.fl. (s), vari såvitt här var i fråga (yrkandena2 och 3) hemställts att skulle 2. besluta att ansvaret förtillsyn över arbelsmiljöförhållandena vid vissa mindre arbetsplatser överfördesfrån kommunerna till yrkesinspektionen, 3. hos regeringen begära förslagom formerna för överförande av den kommunala tillsynen till yrkesinspektionen. 1. beträffandeden kommunala tillsynen att skulle avslå motio nen 1978/79:514 yrkandena 2 och 3, 2. att lill /80 skulle anvisa etl förslagsanslag av , varav . atl avräknas mol automobilskatiemedlen. 1.beträffande den kommunala tillsynen av , ,, , , och (samtliga s) som ansett att utskottet under I bort hemställa atlriksdagen med bifall lill moiionen 1978/79:514 yrkandena 2 och 3 skulle delsfalla principbeslut om atl ansvarel för tillsyn över arbetsmiljöförhållandenavid vissa mindre arbetsplatser skulle överföras från kommunerna lillyrkesinspektionen, dels hos regeringen begära förslag om formerna föröverförande av den kommunala tillsynen till yrkesinspektionen. Punklen5 (Garanlilån lill arbetsmiljöförbättringar) 1 denna punkt behandlades motionen1978/79:1276 av m. fl. (c, m), vari hemställts alt riksdagenbeslutade 1. att lånegarantier förarbetsmiljöförbättringar skulle lämnas på i principsamma villkor som varit gällande . 2. all en garantiram på 150 milj.kr. ställdes till förfogande till utgången av , 3. atl en översyn omgåendegenomfördes om lämpliga villkor för stimulans av arbetsmiljöinsatser i demindre och medelstora förelagen. belräffandefrågan om garantilän för arbetsmiljöförbättringar alt skulle avslåmoiionen 1978/79:1276. 2.beträffande frågan om garanlilån för arbetsmiljöförbättringar i mindre företagav (), (), (), Bengl (), () och () som ansett att utskottet borthemställa atl med bifall till moiionen 1978/79:1276gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. Vid detta belänkande är fogad en socialdemokratisk reservation som gällerden kommunala tillsynen vid de mindre arbetsplatserna. I denna reservationkrävs alt den kommunala tillsynen vid dessa mindre arbetsställen överförs lillyrkesinspektionen. Redan1977 konstaterade utskottet att den kommunala tillsynen fungerade mindretillfredsställande. Förhållandena har inte blivit bältre . Utskottethar vid studieresor i landet kunnai konstatera all kommunerna inle klarar dennalillsynsuppgift. De delegerar den lill hälsovårdsnämnderna, och de saknar på sågott som samtliga ställen i landet kompelens för denna uppgift. Arbeiarskyddssiyrelsenhar vid besök i kommuner kunnai göra samma erfarenhet som ulskollel: denkommunala tillsynen fungerar otillfredsställande över hela landet. Vi socialdemokrater kan inte acceptera attanställda i små företag har sämre tillsyn över sin arbetsmiljö än andra grupperav anställda. Krav reses från LO-disiriki och fackföreningar över hela landetom överförande av tillsynen från kommuner till yrkesinspektionen.Landsorganisationens kongress 1976 beslutade också atl kräva denna förändring,och LO har också därefter gjort elt flertal påstötningar om överförande av tillsynenlill yrkesinspektionen. Del är alltså organisaiioner med mycket god kännedom omförhållandena pä arbetsmiljöomrädel som framför dessa krav. Delär förvånansvärt alt de borgeriiga partierna inle vill medverka till att ge deanställda i de små förelagen samma trygghet som tillkommer andra grupper avanställda. Vi socialdemokrater vill ge också de anställda i små företag dentrygghet som en bra fungerande tillsyn över arbetsmiljön ger. Jag bardenförhoppningen, herr talman, alt alla de som i denna kammare brakar tala mycketom arbetsmiljöns slora betydelse för de anställda nu tar tillfållet i akt ochstöder reservationen nr 1 av m. fl. Dä bidrar ni verksamt tillalt göra arbetsmiljön bätire för många anställda här i landet, ofta anställda somhar en mycket dålig arbetsmiljö på sina arbetsplatser. Med detta anförande ber jag all få yrka bifall till reservationen nr 1som fogats vid socialulskoiiets betänkande nr 24. Jag har närmast till uppgift all anlägga några synpunkter påreservationert 2. Föistvill jag emellertid med några ord beröra reservationen I, som om. Jag lycker atl utskottets majoritet väl har formulerat motiven försill ställningslagande. Det är kanske att la i i överkant, om man sägeratlkommunerna inte alls har klaral den här uppgiften. Kommunerna har ju fält delstörre ansvaret rätt sent. Alt det är en viktig uppgift för kommunernamarkerades genom alt man överförde ansvaret till kommunstyrelserna. Det harjupäbörjalsen utbildning fördem som skall sköta arbetei i kommunerna. Utskottethar också klart sagt ifrån atl yrkesinspektionen skall se till alt del härfungerar. Det är också värdefullt att kommunerna som känner företagen och derasanställda kan lösa frågorna på etl fint och mjukt sätt. Jag tror inte all manskall bortse frän den saken. Självfallet skall kontrollen inte eftersättas, ochhärom har ulskollel också uttalat sin mening. Denvid belänkandet fogade reservationen 2 gäller arbeismiljögaranlilå-nen. Länenkom lill 1975, och sedan förlängdes de en gång under trepartiregeringens tid.Folkpartiregeringen beslöt strax att inte förlängaarbelsmiljögaraniilänen, trots alt det förelåg framställningar härom. Jagär lilel förvånad över alt och socialdemokraterna inte har anslutitsig till den väckta moiionen. Det rör sig ju om en miljöfråga av stor betydelse,varför det vore logiskt om socaldemokraterna som står bakom reservationen 1också ansluter sig lill reservationen 2. Syftet ärju detsamma. Anledningen lill att vi återkommer med en motion ärall vi lägger stor vikt vid denna fråga. Vi lycker alt beslutet alt dra inarbelsmiljögaraniilänen är alltför dåligt moliveral. Arbelsmiljögaraniilänentillkom ju som en komplettering lill de arbelsmiljöfonder som inrättades vidstorföretagen 1974. Avsikten var alt kompensera småföretagen och derasanställda för den eftersläpning som man kunde konstatera vid en jämförelse medstorföretagens satsningar. Verksamheien har fungerat bra, och man har nästanuteslutande kunnat höra lovord om den. De anställda har betraktat detta som etlvärdefulll inslrament, och man har kunnai påvisa hur förelagel haft möjlighetatl använda dessa län för alt förbättra arbetsmiljön. Landsorganisationensade genom sin ordförartde , som sitter här i kammaren,att länen har fyllt en viktig uppgift. Han betonade just de ökade krav somställts på småföretagen från tillsynsmyndigheternas sida och föreslog då enföriängning. har LO haft en annan inställning. Jag har talat med dentjänsteman som har skrivit yttrandet, och han har sagt all man förutsatte allmedel skulle finnas tillgängliga lill dess den utredning genomförts somregeringen avsåg skulle sättas i gång. Man ville alltså ha någonting nytt innanman slopade det gamla. Ingentingnegativt finns heller i den utredning som har tagit upp dessa frågor.Industriverket har gjorl en utvärdering. Till att börja med kan man konstateraalt av tio utvecklingsfonder har nio sagt alt lånen är bra och all de villbehålla dem. SHIO, som är småföretagens organisation, har sagt att man vill haden här låneformen permanent och alt man funnit den värdefull. Alt då, somfolkpartiregeringen gjorde , slopa den här typen av län tycker jag äranmärkningsvärt. Man borde först ha tillsatt den ulredning som då omnämndes ochinväntat resultatet från den, innan man slopade låneformen. Det visar på ettljumt intresse för de mindre företagen och för de problem de anställda i deföretagen har. Det är lika anmärkningsvärt, lycker jag, atl socialdemokraternahar stött det regeringsförslagel. Industriverkelsutredning visar att arbelsmiljölån fram lill hadebeviljats till rtära 4 000 förelag med 55 000 artsiällda. Del har mest gälltvertlilaiion, luftrening och liknande insatser, nämligen till 40 96.Förbättringar av personalram och sanitära förhållanden har också tagit enbetydande del av lånen i anspråk, 25 96.1 hög grad har de vidtagna åtgärdernaavsett förbättringar för de anställda i företagen. 245 milj. kr. Initiativtill att få utnyttja lånen har i 10 96 av fallen tagits av tillsynsmyndigheterna,säger ulredningen. Det visar all det är bra att låneformen har funnits. Intemindre än 47 96 av skyddsombuden har, säger de själva, tagit initiativ tillarbelsmiljöförbättrande åtgärder med hjälp av länen i fråga -och av dessa har isin lur över 20 96 påverkats från facket. Påfrågan om det finns lika angelägna arbelsmiljöförbättrande investeringaralt göra som de som finartsierais genom dessa AG-lån har avföretagsledarna och 38 96 av skyddsombuden svarat ja. Del visaj all delfortfarande finns slora behov alt fylla och att läneformen har stor betydelse. Enligt arbetsmarknadsministern skulle ettmotiv för alt slopa länen vara all de i huvudsak har använts för sädanamiljöförbättrande ålgärder som hariidigarelagts. Men jag troralt man drar enfelaktig slutsats av utredningen därvidlag. Visseriigen har 55 96 av förelagsledarnasom fått dessa lån sagt all de har tidigarelagt dessa åtgärder med hjälp avlånen. Men det innebär att resterande 45 96 av förelagsledarna har kunnaikonstatera att angelägna åtgärder har kunnai komma till stånd tack vare dessalän. Många av insatserna hade säkeriigen inle kommit lill stånd om lånen inlefunnits. Imotionen har vi föreslagit alt låneformen skall få gälla också 1979 och 1980och atl 150 milj. kr. skall ställas till förfogande som garantilån. Vi harföreslagit all en ulredning snabbi utvärderar det hela. Av utskottelsbelänkande kan man konstatera att en utredning kommer att tillsättas, men vitycker atl man skulle ha behållit den här läneformen under åtminstone tvä år iavvaktan på utredningens förslag. Meddet anförda vill jag, herr lalman, yrka bifall till ulskoitets hemställanförutom i den del som avser arbetsmiljölänen, där jag yrkar bifall tillreservationen 2. I socialutskottets betänkande nr 24 behandlas regeringens budgetförslagi vad det avser arbeismarknadsdepariementet, avsnitt C. Arbetsmiljö, utomförslagen under punkterna C 5-C 8. Vi behandlar också tvä moiioner. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna C 1 och C 2. 1 anslutning lillpunkten C 3, , har väckts en motion, nr 514 av . Vad som yrkas i den moiionen har i stort sett framgått av , sä det behöver jag inle upprepa. Det framhålls också i motionen alttrots socialutskottets kraftfulla uttalande återkommer kritikenfrän arbetslagarhäll för brister i den kommunala tillsynen. Sedanarbetsmiljölagen trädde i kraft har arbetarskyddsverkel bedrivit omfattandeinformationsverksamhet om lagens innehåll. Såväl i det budgetförslag vi nubehandlar som i budgetförslaget 1977/78 tillfördes medel för utbildning ochinformation av kommunala tillsynsman. påtalade här vissa brister.Kommunen klarar inte denna uppgift; man har inte kompetenta tillsynsman.Avsikten med dessa satsningar är naturligtvis atl man skall få en välbehövligutbildning. Här pågåi" alltså ett arbete, och det är angeläget all detfortsätter. Allkontrollen av arbetsmiljön pä mindre arbetsplatser eftersatts kan vi, sompoängleras i betänkandet, inte godta. Alt samråd och samordning fungerar mellanyrkesinspektionen och kommunala tillsynsman är en förutsättning för den tillsynarbetsmiljölagen föreskriver. Om brister i tillsynen kan påvisas i en kommun,åligger del yrkesinspektionen att erinra om de skyldigheter kommunen har enligtlag. Utskottetvill emellertid framhålla alt, enligt vad ulskollel inhämtat, ulredningen omöversyn av yrkesinspektionens distriklsindelning kommer atlöverväga kon.sekvenserna för yrkesinspektionens distriklsindelning, resurseroch organisation av elt inordnande av den kommunala tillsynen iyrkesinspektionen. Denna utredning, som utvärderar erfarenheterna av dendistriklsindelning vi nu har, vänias komma med förslag under innevarande år. Utskottets majoritet hemställer att avslår motionen 514,yrkandena 2 och 3, saml att bifaller anslaget till yrkesinspektionen. Utskottet tillstyrkerockså regeringens förslag under punkten C 4. UnderpunktenC 5 har väckts en motion, nr 1276 av m. fl., vari hemställs alt lånegarantierför arbetsmiljöförbättringar skall lämnas på iprirtcip samma villkor som varit gällande , all engararttiram på 150 milj. kr. ställs till förfogartde lill utgången av år 1980och alt en översyn omgående genomförs om lämpliga villkor för stimulans avarbetsmiljöinsatser i de mindre och medelstora företagen. En motion med sammainnehåll behandlades av socialutskottet . Utskottet avstyrktedå motionen med bl. a. den motiveringen att meningarna om låneformefi är deladeoch att antalet garanlilån varit stort men det genomsnittliga länebeloppetlågt, varför denna läneform medfört förhållandevis stort administrativt arbete.Utskotlsmajoriteten delade arbetsmarknadsministerns syn på frågan ochtillstyrkte att en utredning tillsattes. Direktiv lill denna utredningutarbetas nu inom regeringens kansli. Vi har alltså alt förvänta oss resultatav denna utredning och får förmodligen anledning atl återkomma till frågan. Utskottet hemställer att avslår motionen 1276. Päulskoltsmajoritelens vägnar yrkar jag bifall till utskottets hemställan i desshelhet och avslag pä reservationerna. Får jag först säga till , som undrar varför vi inle kanbiträda reservationen 2, all en grurtdprincip när vi antog den nyaarbetsmiljölagen var all arbelsmiljökoslnaderna skulle belasta produktionen ochsamtliga företagslyper likvärdigt. Del kan då inle vara rimligt all man underhur läng lid som helst går ul och prioriterar en viss företagslyp och ger dessaföretag lättnader i de kostnader som förbättrandet av arbetsmiljön innebär. Landsorganisationenhar avstyrkt framställningen. säger alt det är myckel små beloppsom utgår lill denna verksamhet, och del medför från vår sida sett atl vi yrkaravslag pä framställningen. Omvår reservation nr 1 säger att kommunerna har fått ansvarel förtillsynen vid de små arbelsplaiserna mycket seni. Jag förslår inle vad JohanOlsson menar med del. Jag kom in i arbetslivet i millen pä 1940-talel. Dä hadekommunerna denna tillsynsskyldighet. Jag medger, herr talman, att jag inte vetnär de fick den. Men den fanns alltså i mitten på 1940-talel, och dä tyckerjaginte man kan säga atl delta är något som kommit sent in i bilden. säger alt kommunerna känner företagenväl - därför är de lämpliga som tillsynsmyndighet, och de kan sköta tillsynenpå ett mjukt sätt. Ja, del ärjust delta arbetstagarna har reagerat mol, attkommunerna när de gjorl tillsyn har gjorl den alldeles för mjukt ochför okurtrtigt. Och med den ulveckling som vi har i vårt samhälle och pä våraarbetsplatser med olika arbelsmiljörisker, med de kemiska riskerna, sä ökarkravel på tillsynsmyndigheten alt den skall kunna sköta jobbet, och del är nusämre än någonsin med den kommunala tillsynen. KerstiSwartz säger som utskotiets talesman alt det pågår utbildning av de kommunalatillsynsmännen. Ja, del är mycket lilet - det är inte mätbart. Ocharbetstagarna i det här landet är inte beredda atl vänla hur länge som helstför att få godtagbar arbetsmiljö också pä de små arbetsplatserna. Det ärrimligt att den kommer snart. Vidaresäger att utredningen om yrkesinspektionens organisation pågår.Det kan ju vara lämpligt att man, när man skall la ställning lill om man skallöka antalet yrkesinspeklionsdistrikl och vilka regioner de skall omsluta, vet attriksdagen har fattal beslut om alt i arbetei skall också den kommunalatillsynen ingå.