prot · G209109 · 1978-12-31 00:00:00 — Proposiiionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av BoLundgren och , och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Den som vill atl kammarenbifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 37 mom. 3 a röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och Vid omröslning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då Bo Lundgrenbegärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 258 Nej - 46 Mom. 3 b, c och d Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 15 Föredrogs Skatieulskoliels betänkande 1978/79:38 med anledning av motion om del särskildabyggnadsinvesterings-avdraget m. m. §16 Föredrogs kullurulskottets betänkande 1978/79:21 med anledning avpropositionen 1978/79:100 såviii gäller anslag till kyrkliga ändamål jämtemotioner. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa punkier hemställt. Regeringen hade i propositionen 1978/79:100 bil. 18(kommundepartementet) under punkten C 10 (s. 102-103) föreslagit atttill Bidrag till trossamfund för /80 anvisa eltreservationsanslag av . 1 detta sammanhang hadebehandlals motionerna 1978/79:1293av m. fl. (c), vari yrkats all till för /80 anvisade etl reservationsanslag av , 1978/79:1875av (), vari yrkats atl beslutade alt under femtondehuvudtiteln för /80 till Bidrag till trossamfund m. m. anvisaetl reservationsanslag av , och 1978/79:1876av m. fl. (s), vari yrkats alt hos regeringen skulleanhålla om en plan lill nästa års för utvecklingen avstatens stöd lill trossamfunden, innebärande all dessa skulle uppnåjämställdhet i ekonomiskt avseende med . 1. att med bifall till proposilionen1978/79:100 samt med avslag på motionerna 1978/79:1293 och 1978/79:1875 tillBidrag till trossamfund för /80 anvisade ett reservationsanslagav , 2. all skulle bifalla motionen 1978/79:1876. Reservation hade avgivits av Per , , och (samtliga c) som ansett auutskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1978/79:100 och med bifalj lillmolionerna 1978/79:1293 och 1978/79:1875 till Bidrag till trossamfund /80 anvisade elt reservationsanslag av . Viddenna punkt hade avgivits elt särskilt yttrande av ()och IngridDiesen (m). 1 kulturutskottets betänkande nr 21 behandlas bl. a. frågan om bidragtill trossamfund. Till betänkandet är fogat en reservation från utskottetscenterledamöler, och jag vill med anledning av denna framhålla följande. Enliglcenterpartiets uppfattning skall samhället garantera förutsättningar förreligiös verksamhel över hela landet. Delta innebär alt trossamfunden bör få eni jämförelse med likvärdig ekonomisk behandling. /72 utgår statsbidrag lill olika religiösa samfund.Statsbidraget har, inte minsl pä cenlerinitiativ, successivt räknats upp till27 milj. kr. I budgetpropositionen föreslås /80 atl 28 milj. kr. Utvecklingen mot en situationdär trossamfunden kan arbeta på likvärdiga villkor med får inlebromsas. För atl denna målsättning skall uppnås fordras en höjning av anslagetlill trossamfunden . Utöverden religiösa verksamheten uträttar samfunden ett omfattande socialt arbetebland såväl unga som äldre människor. Deras sociala hjälpinsatser förmänniskor som lever under svära förhällanden utgör en stor tillgäng församhället. Insatser inom narkomanvård och nykterheisvård kompletterar på ettvärdefulll sätt samhällets olika insatser. Samfunden uträttar således etluppoffrande ideellt samhällsarbete. Del är bl. a. därförangelägel atl samhälletunderlättar deras möjligheler alt verka. Samfundenfinansierar sin verksamhel huvudsakligen genom frivilligt insamlade medel.Trots slora frivilliga insatser har många samfund svårigheter atl upprätthällaverksamheien, eftersom kostnaderna har stigit avsevärt . frikyrkoråd, somfördelar statsbidragen, anser atl som riktpunkt 9Riksdagens protokoll 1978/79:109 förverksamhetsbidraget bör gälla atl trossamfunden i likhet med börfå ca 10 96 av sin totala ulgiftsvolym täckt av statsbidrag. Sverigesfrikyrkoräd framhåller i en skrivelse lill kullurutskoltet atlstalsverkspropositionens förslag blev en stor besvikelse för rådet och allaförsamlingar som är beroende av att det slalliga bidraget inte urholkas genompenningvärdeförsämringen. Detta gäller framför allt de s. k.invandrarkyr-kornas församlingar. Vissa av invandrarkyrkorna är så beroende avstatsbidraget all frikyrkorädets samarbelsnämnd i några fall beviljat dem ändaupp till 90-proceniigt statsbidrag av deras budget. Frikyrkorådei framhållervidare att om bidraget faslställes till 29 milj. kr. - alltså 1 miljon överregeringens förslag - undgår församlingarna i varje fall en ekonomiskurholkning av bidraget. Det finns alltså starka skäl för atl följareservationen, som jag ber alt få yrka bifall lill. 1sammanhanget skall också noteras att utskottet har tillstyrkt förslaget om atlen plan utarbetas för den fortsatta uppbyggnaden av statens stöd tilltrossamfunden, så atl dessa samfund i ekonomiskt avseende uppnår jämställdhetmed . I denna fråga är del etl helt enigt utskott som står bakombeslutet. Jag tror atl en sådan plan skulle vara av stort värde förtrossamfundens möjligheter atl planera för sin verksamhet. Med del anförda, herrtalman, yrkar jag alltså bifall till reservationen. /ENKEL (fp): Jag vill än en gång understryka vad sade, atl sedan1971/72 utgår statsbidrag till dessa religiösa samfund och alt bidragenfördelas av frikyrkorådei - /72 värdet den blygsamma summan av 2 milj.kr. 1 en av motionerna angående anslaget sägs alt utvecklingen av statsbidragenhar varit myckel ryckig. Jag vill säga all detta påstående inte är riktigt ulanatt bidraget successivt har höjts, som vi hörde, till atl i åretsproposition vara 28 milj. kr. Jagkan i allt instämma i vad sade om del goda som de här olikasamfunden gör och vilken betydelse medlen har för invandrarkyrkorna. Jag ärockså övertygad om atl statsrådet gärna hade velat höja anslaget med 1miljon till just den summa som reservanterna begär, men föredraganden har ju,precis som alla andra statsråd, varit tvungen att la hänsyn lill dagensekonomiska läge och nödgats föreslå en mindre summa. Detsammahar också ulskollel gjort, och även vi har nödgats avstyrka motionerna. Därförvill jag yrka bifall lill ulskoitets hemställan och avslag på reservationen. Målsättningenför frikyrkorådei har varit att 10 96 av samfundens och församlingarnasutgifter är 1980 skulle vara täckta av statsbidrag. Jag måste väl härsäga altdet målet naturligtvis inte kan uppnås men att jag liksom ärövertygad om atl del kommer all ha ulomordentligl stor betydelse förfrikyrkorädets framlida arbete atl utskottet nu enhälligt har beslutat begäraatl regeringen skall utarbeta en plan för utvecklingen av statens stöd tilltrossamfunden. Planen skall också ta sikte på au dessa samfund i ekonomiskihänseende skall uppnå jämsiälldhei med . Jag lycker det också är viktigt att läsa in idagens protokoll atl utskottet har instämt i vad särskilda utskottet vidallmänna kyrkomötet sade i sill betänkande, nämligen alt det "dels medlillfredsslällelse konstaterat atl staten visar sig beredd atl successivt höjastatsbidragen, dels förklarat sig finna del angeläget att dessa samfund ges medsvenska kyrkan likvärdiga arbetsmöjligheter." Med del, herr talman,yrkar jag bifall till utskottets hemställan. EVERTSVENSSON (s): Del skall för min del bli ett mycket kort inlägg. Jag ber atl få tackakulturutskottets samtliga ledamöter för atl de biträtt en socialdemokratiskmotion där jag står som första namn. Vifunderade naturiigtvis på om vi skulle begära en höjning av anslaget tilltrossamfund men fann all vi inte skulle gä fram på den vägen ulan i stället bealt få en plan för den närmaste framtiden i nästa års budgetförslag, då jagockså utgår från all del blir en höjning. Vi skriver i vår motion attökningslakten gäll litet upp och ned. Jag kan gärna läsa in i protokollet vaddel är fråga om. Delbörjade, såsom sagts här, 1971/72 med den blygsamma summan av 2 miljoner. Nästaår var det också 2 miljoner. 1973/74 höjdes det till 5 miljoner, 1974/75 lill10 miljoner. Del var alltså en ökning med 3 miljoner. Sedan fortsatte ökningen1975/76 med 8 miljoner. 1976/77 blev det en ökning med 6 miljoner, och sammaökning blev det 1977/78. /79 är ökningen 4 miljoner. Dethar alltså skett en nedlrappning av ökningstakten trots alt vi haft inflation,och därmed kan man nästan säga att anslaget har urgröpts i del här avseendel. 1096 har frikyrkorådei framställt som en norm. Det gäller för de samfund som inlebetecknas som invandrarsamfund-för dessa är anslaget, som vi vet, betydligtslörre. Frikyrkorådei har ansett atl invandrarsamfundens situation är så svårekonomiski - de har svårt atl fä in pengar kollektvägen osv. - att man haranslagit betydligt mer än dessa 10 96; har inle varit ovanligt. Därförutgår jag frän alt man vid bedömningen av anslaget också tar hänsyntill det. Jagär alltså glad över all motionen tillstyrkts, och jag har ingen anledning alllägga mig i den interna borgeriiga debatten utan följer regeringen i det häravseendel. Jag yrkar därför bifall lill kulturulskolleis hemställan i betänkandetnr 21. Överläggningen varhärmed sluiad. Proposilionergavspä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av Per OlofSundman m. fl, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller kulturulskolleis hemställan i betänkandet nr 21punkten 4 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Per m.fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä Karl-EricNorrby begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1978/79:23 med anledning av proposilionen 1978/79:41 om tandläkarnas utbildningm. m. jämte motion. 1proposilionen 1978/79:41 hade regeringen föreslagit dels i bil. 1() s. 18 - efler föredragning av utbildningsministernJan-Erik - all 1. besluta alt tandläkarlinjen fr. o. m. den 1 juli1979 skulle omfatta 180 poäng, 2. godkänna vad som i proposilionen förordats omöverförande av viss tandvård lill landsiingskommunalt/kommunali huvudmannaskap, dels i bil. 2 () s. 52 - efterföredragning av statsrådet - au godkänna vad som i propositionenförordats om systematisk undervisning under vidareutbildning av tandläkare ochom klinikchefsuibildning. Belräffande propositionenshvudusakliga innehåll anfördes följande: "I proposilionen föreslås atl denallmänna utbildningslinjen för utbildning av tandläkare moderniserasoch förkortas frän tio lill nio terminer fr. o. m. den Ijuli 1979. Vidareföresläs atl en ettårig allmänijänstgöring för landläkare införs den 1 januari 1984.Allmänijänsigöringen förläggs till folktandvården och blir etl krav för legitimation som tandläkare.I proposilionen föresläs även att fattar principbeslut om att den tandvård som statenbedriver i anslutning till odoniologisk utbildning och forskningskall föras över till landstingskommunall, i förekommande fall kommunallhuvudmannaskap. I anslutning därtill föresläs alt principbeslutet omalt avveckla de slalliga landskölerske- och landleknikersko-lorna genomförs.Överföringen av huvudmannaskap förulsäller förhandlingar mellan staten ochberörda folktandvårdshuvudmän. specialistutbildning för tandläkare föreslås. Den innebär dels tjänstgöring,dels systematisk kursundervisning. Specialistutbildningen föresläs komma atlinföras när huvudmannaskapet för tandvården i anslutning lill odoniologiskutbildning och forskning förs över till folkiandvårdshuvud-männen." I detta sammanhang hade behandlals den medanledning av proposilionen väckta motionen 1978/79:1346 av ()och (), vari yrkats atl gav regeringen lill kännavad som i motionen anförts om huvudmannaskapet för landvärdsverksamheten vid debåda enheterna i , innebärande atl det i proposilionen föreslagnaprincipbeslutet om all landvärden i anslutning lill odoniologisk utbildning ochforskning skulle föras över till landsiingskommunalt eller kommunallhuvudmannaskap borde kompletteras med en föreskrift om au del i Stockholmbibehölls ett enhetligt statligt huvudmannaskap för de båda enheterna hela denperiod under vilken enheten vid avvecklades. 1. au beslutade all tandläkarlinjen fr. o.m.den Ijuli 1979 skulle omfatta 180 poäng, 2. all belräffande systematisk undervisningunder vidareutbildning av tandläkare godkände vad som förordals ipropositionen 1978/ 79:41, 3. au belräffande handledarulbildninggodkände vad som förordats i propositionen 1978/79:41, 4. att bemyndigade regeringen att inrätta vidareutbildning, 5. att beträffande överförande av tandvårdenvid undervisningssjukhusen i , och lilllandstingskommunall/ kommunalt huvudmannaskap godkände vad som förordats iproposilionen 1978/79.41, 6. all beträffande statligt huvudmannaskaptills vidare för viss tandvård med bifall lill motionen 1978/79:1346 godkändevad utskottet förordat, 7. all i övrigi godkände vadsom förordals i proposilionen 1978/79:41. Följandetvå reservationer hade avgivits av Hans Nyhage (m) och i (m); 1. beträffandehandledarulbildning, vari reservanterna ansett att utskottet attriksdagen som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 2. belräffande , vari reservanterna ansett au utskottet under 4 bort hemställa altriksdagen bemyndigade regeringen att inrätta en nämnd förlandläkares vidareulbildning. HANSNYHAGE (m): Kravet på kvalitet är etl genomgående drag i moderata samlingspartietsutbildningspolitik. De senasie decenniernas mycket kraftiga kvantitativautbyggnad av vårt utbildningsväsende har tyvärr inle alltid medfört enmotsvarande kvalitativ utbyggnad och upprustning. Utvärderingar och rapporterger dess värre belägg för all del råder betydande brister i kunskapshänseendepå skilda nivåer inom utbildningsområdet. Naturligtvis har vi all anledning atlla fasta pade varningar som rapporter av det härslaget utgör och vidtanödvändiga ålgärder för all söka åstadkomma förbättringar. Vi måsle angripabristerna var de än finns. Särskilt viktigt torde dock delta vara när detgäller grundutbildningen, eftersom brister pä del området får negativakonsekvenser i den fortsalla utbildningen och i yrkesutövandet. Naturligtvisär det angeläget att vi verkar på elt sådant sätt att de negativa inslagen sålångl möjligt undviks. Del är bättre au förekomma än förekom-mas. Kravelpå kvalitet är också motivet bakom de reservationer som vi från moderat hållhar bifogat utskotlsbetänkandet belräffande landläkarnas utbildning. Dennaföresläs fr. o. m. omfatta nio terminers utbildning, varpåskall följa en ettårig allmänijänstgöring inom folktandvården underhandledning av särskilt utbildade klinikchefer. Delär de senares utbildning som vår första reservation gäller. ,vars betänkande ligger lill grund för regeringsförslagel i della ärende,föreslog att efierulbildningen av klinikcheferna skulle omfatta ca 25 veckorsheltidsstudier vid koncentrerad kursgivning, vartill skulle kommalitteraturstudier och klinisk träning vid hemmaklinikerna. Koncentreradkursgivning skulle emellertid aldrig kunna komma i fråga, och i realiteteninnebär utredningens förslag därför att genomgången av en fullständigklinikchefsutbildning skulle ta fem och elt halvt år. Socialstyrelsenansåg i sill yttrande över specialisiutredningens belänkande altklinikchefsuibildningen skulle kunna genomföras på tre och etl halvt år ochomfatta bl. 23 veckors heltidsstudier. Denna uppfatining delas avTandläkarlorbundei, landläkarnas fackliga organisation. har klart deklarerat atl med hänsyn lill de stora krav handledningenav tandläkare kommer alt ställa är del nödvändigt alt efierulbildningen avklinikcheferna har denna omfattning. Man tar alltså avstånd från de iproposilionen föreslagna , som man uppenbarligen anser allvarligtskulle åsidosätta kvalitetskravet. Vi reservanter delar den uppfäll- ,som yttrat sig i ärendet, anser för sin drl att det finns anledning allytterligare överväga vilken längd klinikchefsuibildningen bör ha. Man anfördetta just med beaktande av vad representanterna tor Tandläkarförbundel harframfört. Socialutskottetsställningstagande måste innebära alt ulskollel ej anser 14 veckorsutbildningstid vara till fyllest och atl den angivna prövningen därför skallgöras innan utbildningen påbörjats. Utbildningsuiskotletsmajoritet har dess värre inle lagil fasta på vad socialslyrelsen,Tandläkarförbundel och socialutskottet anfört. Man anser i klartext all denförsta utbildningsomgången fram t. o. m. hösien 1983 skall omfatta 14 veckorsutbildningstid. Den föriängning av utbildningen som utbildningsutskoitel menareventuellt kan komma i fråga skall nämligen inte äga rum fram t. m. hösien 1983. Eftersom uppgiften som handledareskall börja praktiseras , innebär della enligt de sakkunnigapå områdei alt vederbörande har en undermålig utbildning. Vimoderater kan inte biträda ett beslut med dylika konsekvenser, och jag yrkardärför bifall till reservationen I. Denandra reservationen gäller inrättandet av en särskild nämnd, kallad nämnden förtandläkarnas vidareutbildning. Dess uppgift skall vara all handlägga frågorangående allmänijänsigöringen för tandläkare, specialistutbildningen ochklinikchefsuibildningen. Delråder inga skilda uppfattningar om det värdefulla i all denna nämnd inrättas.Däremot råder delade meningar om vid vilken tid detta skall ske. Som skäl föralt nu inte ta ställning i delta ärende har statsrådet i proposilionenanfört atl hon med hänsyn lill den pågående översynen av socialstyrelsensverksamhel ännu inie är beredd alt la ställning till vilka arbetsuppgifternämnden skall ha. Ilikhet med vad såväl Tandläkarförbundel som socialutskottet anfört anser vireservanter del vara angelägel att nämnden snabbi inrättas och att delta kanske utan atl man i detalj bestämmer dess arbetsuppgifter i avvaktan på atl enny organisation av genomförs. Nämnden bör därför inrättas frånden Ijuli 1979, vilket vi anför i vår reservation 2, somjag härmed yrkar bifalltill. Herrialman!Del är nalurliglvis svårt atl ha någon bestämd mening om den fråga som HansNyhage här har berört. Hans Nyhage sade alt inte är intresserade aven undermålig utbildning pä det här områdei lika lilet som pä något annat. Delär ingen annan heller, vare sig i utskottet eller här i . Men en bredmajoritet har ställt sig bakom förslaget i betänkandet. Denhandledarutbildning del är fråga om är en ny utbildning. Huruvida den skallvara 14 eller - eller kanske 17 eller 18 veckor- är omöjligt attsäga. Socialutskoltet har inte tagit ställning lill den frågan i sitt yttrande. Ulbildningsuiskotlelmåsle göra det och har då ställt sig bakom den överenskommelse regeringenträffat med . Det är en, som vi bedömer del,någoriunda fast grund all stå på. Men om det är del exakt rälla är omöjligt alli dag svara pä. Delhar utskottet också påpekat. Vi säger alt om det efter viss erfarenhet skullevisa sig att del här inte är till fyllest så får utbildningen förlängas. Mendet här är en stan frän nolläge, och för alt ha någorlunda fast mark underfötterna nöjde sig utskottet med den överenskommelse som träffats mellanregeringen och . Närdel sedan gäller vidareulbildning tyckerjag inle attdel är mycket som skiljer reservanterna från utskottsmajorilelen. Utskottetsäger att tidpunkten för nämndens inrättande bör bestämmas så att den välhinner organisera de kunskapsprov som del är en primär angelägenhet förnämnden alt klara av. Majoriteten förutsätter att regeringen, genom delbemyndigande som utskottet nu föreslår all ge regeringen, gör del härså snabbi som möjligt. Vi har avstått frän att fastställa exakt datum, vilketreservanterna gjort; de föreslär den i är. Del finns inget iulskollsmajoritelens förslag som sägeratl så inle kan bli fallet. Men vi haralltså inte velat gä sä långt alt vi slagit fast datum. Med detta, herr talman,ber jag alt få yrka bifall lill utskotiets hemsiäl- HANS NYHAGE (m); Specialisiulredningen, , Tandläkarförbundel ochsocialutskottet har alla gjort uttalanden som otvetydigt tyder på atl man anseralt de föreslagna är en för kort utbildning. Jag tycker all man haranledning au ta fasta på vad dessa organ här ger ultryck för. Ulskouetsäger all om man efler en viss erfarenhet kommer underfund med altutbildningstiden är för kort skall man företa en förändring. Ja, det låter sigsägas. Men faktum är ändå all den förändringen inte kan ske fram t. o. m. 1983; den skall komma därefter, om den skallkomma. Del betyder alt dessa klinikchefer får en utbildning som i varje fallfrån experihåll bedöms vara undermålig, och de skall börja arbeta den 1 januari1984. Jagser med oro på alt man pä delta sätt ändå ansluter sig lill en utbildningstidsom av experterna bedöms vara för kort och som därmed kan förorsaka enundermåligutbildning. Ärdei inte bättre alt vi handlar medan vi har möjlighetall handla och följer experternas mening i ärendet och alltså ser till attärendet återigen ställs under övervägande och att en förlängning avutbildningstiden kan komma till stånd innan utbildningen har påbörjats? CLAESELMSTEDT (c): Jag tycker del är fel atl utgå ifrån alt en utbildning, för alt deninte får den omfattning som - lät vara - många experter tycker att den bör ha,redan av den anledningen är undermålig. Det är fel all ha en sådan utgångspunkti en så pass viktig fråga som denna. Det ärju inte första gången som det, när en nyutbildning startas, råder delade meningar om dess omfattning. Jag upprepar attutskotlsmajoriteten, i den avvägning som inte varit så enkel atl göra, stannatför att följa en överenskommelse som regeringen har träffat medLandstingsförbundet. Det harblivit fallet trots atl utskottet välharkäni tillalla de skäl som här har åberopat. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av HansNyhage och i , och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan Hans Nyhage begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 23 mom. 3röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Hans Nyhage och Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då Hans Nyhagebegärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröslning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avHans Nyhage och i , och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan Hans Nyhage begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsutskotlets hemställan i betänkandet nr 23 mom. 4röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Hans Nyhage och Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då Hans Nyhage begärde rösiräk- Utbildningav sjö befäl samt drift-och underhållsteknisk personal ning verkställdes voteringmed omröslningsapparai. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 253 Nej - 47 Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa moment hemställt. §18 Utbildning av sjöbefäl samt drift- och underhållsteknisk personal Föredrogsulbildningsuiskoitets betänkande 1978/79:24 med anledning av proposilionen1978/79:71 om uibildning av sjöbefäl sann drift- och underhällsiekniskpersonal i högskolan jämte moiioner.