prot · G209144 · 1978-12-31 00:00:00 — Isjälva verket är del inle fräga om verkliga möjligheler lill flyttning ellernya jobb. Jag vill gärna understryka all behandlingen av människorna inomindusirin slår i bjärt kontrast lill hur fiänstemännen i de utflyttade statligaverken flr slöd från slalen. Del borde vara all parlerna vidsamgåenden av strukiurskäl log pä sig ell verkligt ansvar för de anslällda. Svarelvisar att industriministern inle avser all la några nya initiativ för all skapany sysselsättning vid anläggningarna i . Då är alltså industriministernnöjd med utvecklingen förde anställda vid i . Att statligtägda företags engagemang i strukturomvandlingen inte medför ansvar försysselsättningen totalt sett anser alltså indusiriminister vara alldelesriktigt. Närdet gäller varvsindustrin ligger det ju lill på del viset att vi har enkusisträcka på mellersta ostkusten som skall befiänas. Den är läng ochsträcker sig från i söder lill i norr. Denna kusisträckautgör en tredjedel av den svenska kuslen, och även sjöfarten i ärhänvisad lill den hamnservice som finns här. En väsentlig del av sjöfarten gårgenom svårnavigerade farvatten, och många laster beslår avmiljöfarliga varor. För20 år sedan - är 1958 - var sex medelstora och mindre varv i verksamhei inomdella område. Det var Varv med 343 anslällda. Lidingöverken med 77,Hammarbyverken med 188, Ekensbergs Varv med 465, Varv med 531 ochNorrköpings Varv med 306 anslällda. Del var alltså nära 2 000 anslällda på dessavarv. Alla varven utförde farlygsre-paraiioner och deltog i nyproduktion avfartyg. Denstrukturförändring inom sjöfart och varvsindustri som började i millen av1950-talel medförde all Varv upphörde , Lidingöverken 1960 ochNorrköpings Varv 1961. I hände följande: Hammarbyverken gick upp iFinnboda 1960. Ekensbergs Varv och samman-slogs 1970 lill en enhel medverksamheten förlagd till Varv. sex varven med 2 000anställda på denna kusisträcka på ostkusten återstår nu ell varv med knappt 500anslällda. Del är en reducering . OmFinnboda Varv nu läggs ned hänvisas sjöfarten lill eller lill finskavarv. Det betyder i sin luratl ell havererat fartyg i t. ex. Stockholmsskärgård mäsle bogseras en lång dislans, vilket innebär risker både förfartyget och för berörda skärgårdar och stränder. Under gynnsamma förhållandenkan en bogsering la . Råder hårt väder eller isförhållanden kan denla lika många veckor- med ökade risker för ytteriigare skador. Ävenbanala haverier, som ofta inträffar med propellrar, roder, botlenven-tiler ochliknande, kommer all medföra extra koslnader och lidsförluster för rederierna,om dockningen måste ske på en avlägsen ort. Det är inle rimligt all ell fartygsom flr ell propellerhaveri i Siockholm bogseras lill Åbo ellerOskarshamn för en dags dockning. Jag undrar: Vad kommer rederierna all göra omdella skulle inträffa? AttFinnboda Varv har stor betydelse i sammanhanget bevisas av all den verksamhetman där bedriver har stort värde för hamnverksamheien som sådan. Vi haruppgifter om att hamn verksamheten direkt eller indireki beiyder sysselsättningför 30 000 människor i . Vi har ocksä klara bevis för allvarvsverksamhelen har avgörande betydelse för hamnverksamheten i stort. AttFinnboda Varv verkligen är engagerat i servicefrågor för fartygstrafikenbevisas av att man har haft arbeten ombord på 117fartyg. 33 av dessa fartyg har dockats. Jag vill med delta understryka viktenav all vi flr ha kvar . Jaghar nu interpellerat industriministern i denna fräga. Av svarel framgår allindustriministern, under pågående uiredning i den särskilda kommissionen förde mindre och medelstora varven, inte vill uttala sig om . Detlyckerjag är beklagligt. Nugäller del alt skapa möjligheter för att klara den extra svårighet,ja, kris, som orsakats av den minst sagt märkliga behandling som varvet har fluutstå. Försl döms varvet ut av ägarna -staten. Sedan överges varvet av ägarna.Vi har inle kunnal upptäcka en enda ålgärd frän Svenska Varv ellerindustriministern som visar all varvet faktiskt finns kvar och måste haarbetsobjekt. Får man inte fram arbeten, blir ju utredningen i kommissionenillusorisk. Samtidigtsom har brist på arbeten har vi uppgifter som visar all Svenska Varvvid varvet i sysselsätter 700 människor genom entreprenad eller i formav vad som ibland har kallats för grå arbetskraft Facket vid har gåttul i en annonskampanj för all visa all varvet finns kvar. Del är skandalöst allägarna inle har gått ul i en bred kampanj som kunnal visa all varvet har sloramöjligheler. Varv, som alllid har sysslat med vad man numera kallarför alternativ produklion, har möjligheler all utveckla en sådan tillverkning.Och att varvet kan sina saker vet vi. kom in som delägareav varvet hade en allemativ produktion med många möjligheler lilltillverkning. Jag frågar: Är industriministern beredd att verka för att denegaliva effekterna av Svenska Varvs nedläggningsförsök avFinnboda Varv undanröjs? Är industriministern beredd att ge Varvmöjligheler alt agera över hela sill produktions-register? FinnbodaVarv har lagil fram en marin miljövårdsanläggning som ingår i elt siörreprojekl inom Svenska Varv. Jag frågar när del gäller den delen: Avserindustriministern att genom ell påskyndande av projekiei skapa förutsättningarför en ökad sysselsätlning vid ? TORECLAESON (vpk): För nästan precis sedan diskuterades här i kammaren fråganom huruvida den planerade nedläggningen av AB Svenska Maskinverken i Kallhällkunde förhindras. Vid det tillfället sökte jag vidga debatten lill aU ävengälla den olyckliga trenden mot en kraftig minskning av antalet arbetsplatser iStockholmsregionen och fick etl vissl meningsutbyte med industriministern. Situationenför Maskinverken, för Varv och för industrisyssel-sällningen iregionen är oförändrat osäker och hotande för flera lusen människor. Jag villnu i anslutning till interpellation och svaret på denåterkomma till den tidigare diskussionen, lill förslag och initiativ från vpk:ssida vad gäller både Svenska Maskinverken i och Varv. BeiräffandeSvenska Maskinverken i lämnade industriministern vid föregåendeinierpellationsdebait en fråga helt obesvarad, och jag vill försl återkommatill den. Det som industriministern då inle kunde svara på bör väl varamöjligl alt lämna besked om, nämligen vad industriministern anser om de förslaglill lösningar som de anslällda genom sina fackliga organisationer harpresenterat. Varde förslagen inle bra? Var de inle realistiska? Vid den senastedebatten kunde industriministern inle svara på de frågorna, uppenbarligendärför all han inle hade tagit del av de anställdas förslag. Sedanvi senast diskuterade kommuns problem beträffande Maskinverken iKallhäll har nya problem aviserats som berör kommunen och del undersysselsallanordvästområdet. a. har frågan om Dalasaab AB:s fortsatta existensdiskuterats. Det är ett förelag i vilket slalen är delägare och har ell stortansvar för de mänga människor som är beroende av de ca 1 100 jobb som företagelger. Jag vill använda det här tillfället lill att fräga industriministern omhan och regeringen också i fortsättningen kommer att medverka till all statenuppfyller de förpliktelser som slalen har genlemol Dalasaab och som finnsangivna i huvudavlalet om framlida bidrag och tillskott till databolagetsverksamhet. Jag vill fräga della redan i början av mill inlägg, dä ju frågan omframlidsulsikterna för inle las upp speciellt i interpellationen.Industriministern kanske ändå har möjlighet all göra någon kommentar. Situationenpå den del av arbetsmarknaden som Svenska Maskinverken och Varvtillhör harju inle blivit bälire, även om industriministernsinterpellationssvar närmast kan ge intryck av del. Om industrisysselsättningeni inle har varil "mer negativ", somindustriministern säger i interpellationssvaret, än i landet i övrigl utansnarare tvärtom är det ändå en dålig tröst för de arbetare som redan drabbalsoch som kommer all drabbas av nedläggningar, inskränkningar och utflyttningar. Tillbakagångeninom indusirin har enligt olika bedömare drabbat hårdare änriket i övrigl, precis som har påtalat Del är arbetarnasom har drabbats hårdast, medan fiänstemännen har klarat sig något bättre.Antalet induslrisysselsatla beräknas sedan mitten av 1960-lalel ha minskal medca 10 96 eller omkring 15 000 personer. Detfinns för dagen ingel som lyder på alt taklen i denna utarmning i fråga omindustriarbetsplatser har minskat eller kommerati minska , omingel radikalt görs. Fram kan annars anlalel hellidssys-selsallainom indusirin i komma alt minska med ylleriigare 10 000personer. Det visar bl. a. de ulredningar som har gjort. Kvinnor,ungdomar och invandrare utgör den störsla delen av länels arbetslösa.Länsarbetsnämnden räknar med all behovet av beredskapsarbeten under detkommande året kommer all vara drygt 4 000 bara för ungdomarna. När vissaverkstadsföretag annonserat om vissa nyanställningar har del visal sigall just ungdomar, kvinnor och framför allt invandrare inle varil önskvärdalill de ledigförklarade . Jag säger del här mot bakgrunden averfarenheter bl. a. från min hemort, . Företageni har visal ell myckel dåligl iniresse för alt anställa demsom är arbetslösa på de orter där Jobben finns. Självfallet måste man fl lillslånd en förändring som innebär all en sådan diskriminering av kvinnor,ungdomar och invandrare på arbetsmarknaden upphör. Industriministernkan säga all del här inle är hans bord -de här problemen borde ha lagits upp iföregående inierpellalionsdebaii med arbetsmarknadsministern. Men man kommerinte ifrån att problemen med induslrisysselsätlningen och svårigheterna förungdomar, kvinnor och invandrare hör intimt samman. Avindusiriminislerns interpellationssvar framgår att han inle anser del varabefogal med några generella åtgärder för att påverka den industriellaUlvecklingen i . Det är minst sagt förvånande. bordefaktiskt ha en del all lära av sin lidigare partiledare, , somsenasl vid en konferens i är visade att han förslär problemenliksom betydelsen och nödvändighelen av snabba åtgärder för all hejda nedgångeni industrisysselsättningen i . Induslrinedläggningarna,utlokaliseringarna och inskränkningarna som drabbat under desenasle 10-15 åren och fortsalla nedläggningar eller s. k. nedbantningar måstelas på allvat Inte bara arbelsmarknadspolitiska ålgärder är nödvändiga. Detfinns mycket goda skäl till all slalsmaklerna skall medverka lill all förhindraen forlsali nedgång. Vänsterpartietkommunisterna har i olika sammanhang - inom kommuner, landsting och här iriksdagen - varnat för den här ulvecklingen och krävt åtgärder av statsmakternaföratt stoppa den. Vi anser inte att skall expandera påbekostnad av andra delar av landei, ulan all man i första hand mäsle tryggasysselsättningen pä nuvarande nivå och ge de arbetslösa ell meningsfullt jobb. Frånslutel av 1960-talel har allt fler nedläggningar, inskränkningar ochutflyttningar av industriarbeten drabbat . Några kända exempel ärL M , Allas , AB, Luma-lampan , och . Till del kommer de problem viganska diskuierade här i kammaren och som har tagit uppi sin interpellation: Svenska Maskinverken i , Varv och andrahotade jobb, exempelvis vid Slora i med 150arbelsiillfällen. Samtidigthar del skelt och sker en omfattande utflyttning av industrier lill utlandet.Kapitalexporten var . Mänga av de storaStockholmsföretagen är med här. Del gäller l. ex. , ,, , och , vilka alla ökat antalelullandsanslällda myckel kraftigt. Det är enligl vpk:s mening nödvändigt att en regional induslri- ochsysselsätlningsplan utarbetas för . Gmnden för eninduslrisalsning i regionen skall vara elt statligt ulvecklingsprogram föranläggande av industrier som bygger på ny leknik, alternativa energikällor,ökad förädling inom landei och en omfördelning av resurserna från den mililäralill den civila seklorn, LO-dislrikteli länet har ställt frågan om vi skall ha en region ulan arbetare. Svaret måstegivelvis bli nej. Det måste vidias ålgärder som ger flera induslriarbetsplatseri regionen. är en absolul nödvändighet, då industrin är gmnden för all viskall kunna bygga ul barnomsorg, sjukvård, skola osv. Vi kan inle helleraccepiera elt ensidigt näringsliv, byggt på service och offentlig sektor. Somexempel på industrier och verksamheter har vpk bl. a. föreslagil följande: Återvinning av materialoch energi från avfall. Tillverkningav sjukvårdsmaleriel, fordon och hjälpmedel för handikappade och för sjuk- ochhälsovården. Nytt kommunikationssystemmed trådbuss och utvecklad spårtraflk. Ökadhandel med de socialistiska länderna - bl. a. gasimporl - för utvecklande avhamnverksamheien i länet BevaraFinnboda Varv och Mälarvarvei som vikliga förutsättningar för alt utvecklagods- och persontransporter på regionens vallenleder. Garanteraen i huvudsak oförändrad fortsatt verksamhei vid Svenska Maskinverken iKallhäll och vid Dalasaab i kommun som nödvändiga förutsättningar försysselsätlning i denna region. Utveckla anläggningar föralternativ energiproduktion. Delhärar några exempel på förslag som vi har ställt under senare är som ell bidraglill all söka konkretisera debatten kring industrisysselsäitning ocharbetstillfällen i . Del mäsle vara en uppgiftför slalen att pä olika sätt initiera och siödja sådana verksamheter somjaghär gett exempel pä. Del måste vara en viktig uppgift all bedriva enindustripolitik som bälire beaktar även problem. 1tre fall som har berörts i debatten - Maskinverken, och Dalasaab- är det staten som genom sina ägariniressen måste känna etl dubbelt ansvar motflera lusen människor i de kommuner och den region som det handlar om. Detgäller deras Jobb, deras Irygghel och framlid. Staten måste i dessa fall ha ettalldeles särskill ansvar - elt samhällsansvar. Delär betydelsefullt hur industriministern och regeringen ser på de här frågorna,om man kommer att göra någol för alt förhindra vad som synes ske, genom olikainitiativ och ålgärder. Kan industriministern ge en sådan försäkran? Konstigt nog kan man säga att det arbetas för högtryck på SvenskaMaskinverken i jusl . Efterfrågan på företagets produkter är god.Företaget tillverkar bra produkter. Det känns säkert bittert för många av deanslällda, som redan har fltt uppsägningsbrevel och har della i fickan, all detpå dem ocksä ställts kravei all de självklart skall se lill alt produktionenoch orderingången , att de har ansvar för all produktionen kan hållas igång, ansvar för all del görs bra saker på Maskinverken ocksä under de härsista månaderna. Jag tror i och för sig att de allra flesla av de anställdakänner och lar del här ansvarel, därför alt det är yrkesskickligt, yrkeskunniglfolk som finns nere på Maskinverken. Men del är bittert att del av demförväntas ell sådanl här ansvar när inte alls motsvarande ansvar för derasframlid förväntas las av ägarna. Industriministernär nöjd med ulvecklingen därför all, som han säger, kan erbjuda deanställda på Maskinverken ny anställning. Teoretiskt är del riktigt allSaab-Scania kan göra det i rätt stor utsträckning, men för många av dem som äranslällda på Maskinverken i är delta bara teoretiska erbjudanden. Depraktiska möjligheterna för de anställda att också la dessa erbjudna arbetenfinns i själva verket inte. Kallhällhar lyvärr blivit omtalat inte bara förnedläggningen av Svenska Maskinverken ulan också därför att ungdomsvandalismeni nu är mycket omfattande. I slort sett varje veckohelg slås fönstrenpä Folkets hus ul, kiosken, , herrekiperingen och de andra privataaffärerna slås sönder. centmm är ell av de allra mest vandaliseradeområdena i hela för tillfället. Det lycks vara så alt kärnanav det gäng av ungdomar som slår för fönsterkrossning och andra saker är engrupp arbetslösa ungdomar i de övre tonåren, som runt omkring sig har samlatyngre skolbarn. Del är mänga som kan lala om att de under det sista drygahalvåret har upplevt en ökad social oro i . Denna beskrivning kommerfrån lärare, socialarbetare och från barnen själva. Jag upplever hur kamratertill mina egna barn, som har föräldrar vilka jobbar på Maskinverken, äroroliga. En ökad social oro har spritt sig i . Självfallet vill jaginte påslå att del är etl direkt samband mellan det som händer på Maskinverken ochdet som händer i centrum . Men vi vel, all även omStockholmsregionen jämförl med många andra regioner i det här landet har enrelalivi bra sysselsättning, sä drabbar arbetslöshetens våndor och problem ochsociala följder lika förödande som andra områden. Vi kanaldrig lösa problemen här genom au säga lill de ungdomar som hade räknat medalt få Jobb på Maskinverken eller till de äldre som blir avskedade därifrån:Alla ni kan ta er portfölj och la pendellägel in lill och ta jobbdär. Eller säga till dem: Ni kan åka de fem milen till och få jobbpå . IndustriministerHuss är väldigt okänslig för de sysselsättningsproblem som är en följd avförsäljningen av Maskinverken. Han är ganska nöjd med utvecklingen där. Hananser försäljningen vara riktig med, som han säger, hänsyn lill överkapaciteteninom branschen. Detär mänga som har en hell annan uppfaltning, och det är framför alll många som ser med väldig oro på all den yrkesskicklighet som hade i en storgrupp människor på Maskinverken kastas bort av samhället. Jagvill knyta an till en av de frågor som tog upp och fråga omdet verkligen är riktigt alt industriministern är nöjd med utvecklingen för deanställda vid i . Nej, och övriga lalare, jag är förvisso icke nöjd,och till det skall jag strax ålerkomma. Men låt mig försl la upp elt par merkonkreta ling. AngåendeMaskinverken harjag redan lidigare markerat alt gmnden lill det som harbeslutals och som vi lidigare diskuieral i den här kammaren är en överkapacitetoch en farhåga för att om man inte hade vidtagit den strukturförändring som nusker så kunde della leda lill en större personalminskning än densom det bör bli när ett slagkraftigt företag nu kommer att agera. Vadbelräffar möjlighelerna för vederbörande all fä sysselsättning vill Jag hänvisainte bara till del som lidigare sagts om Saab-Scanias behov av all anställafolk för en i och för sig för önskvärd produktionsökning, ulan ocksålill elt ultalande i den senaste översikten från länsarbetsnämnden i Stockholmslän, där det bl. a.: heter att den rådande bristen på yrkesarbetare har ökatylteriigare i . Det finns alltså generellt ell behov frånmånga företag av alt anställa skolade yrkesarbetare. AngåendeFinnboda Varv upprepar Jag del jag sade, alt regeringen på begäran av riksdagenhar tillsatt en delegation som skall utreda de mindre och medelstora varvenssituation. Det är en uiredning som skall vara klar i hösl, och det är naturiiglalt vi först då tar ställning, i del större sammanhang som omfattar alla demindre och medelstora varven och inte bara . Beiräffandeden speciella möjlighel lill utveckling av sysselsättningen vid somsärskill berörts här, nämligen oljesaneringsprojeklel, kallat SEPS, vill jagsäga all regeringen nu kommer all anslå ell belopp för marknadsföringsåtgärderför della projekl, som omhändertagils av Svenska Varv. Jag vill vidare säga allom man lyckas med delta som del förefaller lovande projekt så slår frågan omvar Svenska Varv skall förlägga produktionen öppen. Varv med sittkunnande på området finns med i bilden, men ännu har man icke kommit lill delstadiet all ell beslul kan fattas. Lätmig emellerlid lala litet mera allmänt om del tema som alla tre lalarna harberört, nämligen frågan om nedgången i induslrisysselsätlningen i Stockholm.Det är ett faktum all industrisysselsältningen i har gällner. Det skedde både lidigare under 1970-lalel, och del har skelt under de tresenasle åren, men då, som Jag sade lidigare, mindre än för riket i dess helhet.Detta framgår bl. a. av arbetskraftsundersökningar.Det är alltså etl allmänt fenomen som också har fått ulslag i . Jagvet frän lidigare debatter-och del har framgått även av denna debatt-alt manbåde inom Metall och på andra håll beklagar den här utvecklingen, och del kanjag myckel väl förstå. Man menar alt del blir en sämre balans inom denna regionnär tillverkningsindustrin går lillbaka och servicesektorn ökar såslarkl. Till en del är della etl allmänt svenski fenomen, men del är merutpräglat här i . Del beror alltså lill stor del pä alt servicesektornökar sä ovanligt starkt här i . Detla är Ju en utveckling som är lillgagn för regionen som helhel, även om den medför en viss obalans. De flestaregioner i landet skulle med stor glädje notera om deras serviceseklor,däribland den offentliga sysselsättningen, genomgick en så stark ökning som harskelt i . Delär ändå inle rimligt att tänka sig all regeringen skulle försöka alt särskillbefordra induslrisysselsäuningen just i i den mån della voremöjligl. Trols vad någon av talarna sade skulle detla inle kunna undgå attpåverka sysselsättningen i mer drabbade regioner mnt om i landet. Del är enuppfaltning som lorde vara allmän här i denna kammare; ell par av lalarnanämnde också utflyttningen av industrisysselsäitning från Stockholmsregionentill andra regioner i landet som en av förklaringarna till det som har skett.En annan förklaring är att det rör sig om en struktumtveckling, som ärofrånkomlig och där slarkare krafter verkar än några myndigheter kanåstadkomma. Låt mig som exempel la LM strukturkris, som SivertAndersson nämnde, på grund av övergången frän mekaniska produkter lillelektroniska produktet Om inle så framgångsrikt hängt med i denulvecklingen hade delta land som helhel blivit belydligt fattigare, eftersomdenna produklion är en av våra viktigare skapare av exporlvalutor och avsysselsättning. Menlåt mig återkomma lill , och attjag är nöjd och belåten med ulvecklingen och alt jag är okänsligför problemen. Nej, del ärjag inle. Hur skulle man kunna vara nöjd med enutveckling som innebär minskad sysselsätlning och en betydande arbelslöshel,särskilt bland ungdomen? Denna regering kan inte vara nöjd med detta lika litetsom föregående regeringar och lika litet som regeringarna runt om ivästvärlden, som alla måste konstatera all de här problemen föreligger, även ommyckel få av dem - om ens någon - gör så slora insatser genomarbetsmarknadspolitiken för all lätta konsekvenserna för de drabbade. Delviktigaste vi kan göra för att siödja och slärka ulvecklingen ocksä i Stockholmsregionenär all bedriva en förnuftig allmän ekonomisk politik, inte för någon speciellregion ulan för hela landei, en polilik som bevarar och stärker indusirinskonkurrenskraft. Det ärden viktigaste insats vi kan göra -också förStockholmsregionens tillverkningsindustri. Försl skall Jag någol kommentera industriministerns resonemang omStockholmsregionens tillväxt Han anser all den utveckling som vi talarom i dagberor på servicesektorns tillväxt Del beror naluriiglvis pä vad man jämför med.Räknar man industrisysselsältningen i procent av den totala sysselsättningenfår man ett resultat Men jag rekommenderar industriminister all jämförahur många människor som är sysselsatta inom tillverkningsindustrin medförhållandena för 5,10,15 eller renl av . Om man gör en sådanjämförelse tror jag att t. o. m. industriminister sä småningom blirövertygad om all del vi nu säger om problemen i är enverklighet som rör människorna. Det är alliså inle fråga om procentuellaandelar av arbetsmarknaden. Jagvill påminna om en farhåga som vi med skärpa har framfört nämligen allutarmningen av industrisysselsältningen i fär lill följd attmängder av människor inle kan fä arbeten som de är lämpade för och som derashåg står lill. Del är en utveckling som vi måste motarbeta. Del måste vi görainle bara för de människors skull som bor i och inle hellerför regionen som sådan, utan för hela landei. Vadvi riskerar - och det finns redan tendenser lill del - är all människor sominle kan finna en vellig sysselsättning ägnar sig ät annal, och det kan ledalill svårartade samhällsproblem, som man kan resa till och liitanärmare på. Där finns stora städer vars centra är slora hål och där del finnsmängder av nedbrända fastigheter - en förslumning utan all like. Vi mäsle i lidhejda en utveckling ät del hållet. Jagkommer sä till frågan om Maskinverken.