prot · G20921 · 1978-12-31 00:00:00 — Vallöften lämpades över bord som sandsäckar frän enluftballong som ännu en liten lid vill hälla sig över markytan. Besked skötsupp gång på gång. Del stod lill sist klart för envar alt landet saknadepolitisk ledning. Detta gradvisa sönderfall innebar väldiga risker förpolitikens trovärdighet. Därförtror jag många upplevde en känsla av lättnad när den borgeriigatrepartiregeringen äntligen föll. Folk hade en känsla av alt man i dellainbördeskrig struntade i just de vardagsproblem som berättadeom i sin avslutning. Nupågår elt borgerligt inbördeskrig, där man söker förlägga skulden förmisslyckandet på varandra, sälta i händerna på oss andra, ochframför beskyllningar för svek och konspiration. Delta är egentligen ulanverk,och jag vill inle lägga mig i det. Den borgerliga regeringens sammanbrottgrundlades i valrörelsen. Det speglar en grundläggande svaghet i borgeriigpolitik i vårt land. Åena sidan kräver man borgeriig samling mot socialdemokratin. Å andra sidanföreträder partierna motstridiga ståndpunkter i sakfrågorna. Del går bra iopposition. Del undergräver emellertid förmågan atl regera. Fälldindrev i valrörelsen sin kategoriska linje i energipolitiken. Moderaternaoch och näringslivet höll i stort sett tyst. De hade en helt annanuppfattning i sak. Men de ville så gärna ha en borgeriig regering. Därmedskapade de förväntningar hos många, däribland , om stor medgörligheläven efter valet. Därmed drog de också pä sig elt stort ansvar för attenergipolitiken har förföljt den borgeriiga trepartiregeringenför att fälla den. Ävenpå andra sätt hade en splittrad borgerlighet skapat orealistiska förväntningar. Deborgerliga partierna ställde var för sig ut slora löften i valrörelsen omsänkta skatter, stabila priser, många fler jobb, vårdnadsbidrag osv. Av dessalöften infriades inte ett enda. De undergrävde däremot den borgerligaregeringens auktoritet, när den tvingades kräva uppoffringar och åtdragensvångrem av människorna. Ivalrörelsen hörde vi myckel talas om kampen mot socialism. Del skulle blisjälvläkande krafter och fri marknadshushållning i stället. I opposition är dellätt att dra absoluta gränser. Det är inle lika lätt när man har ansvar förlandet. Den borgerliga trepartiregeringen förstatligade mer än någon annan,höjde skattetrycket, engagerade staten med miljardbelopp i näringslivet. Delsagda innebär hell enkelt; Det gick inle för de tre borgerliga partierna atlbåde vinna makten och behälla den. För att vinna makten tvingades de in på enväg som obönhörligen undergrävde och slutligen krossade regeringsdugligheten.Det är delta vi har bevittnat. lendeball med i i före valet sade jag följande: "Denborgeriiga splittringen i eller på valfältet kan te sig som en lek.Flyttas den in kring regeringens sammanträdesbord ärdet fråga om djupt allvar.Dä gällerdet ansvar för landet. Dä gällerdei trygghet för medborgarna. I enorolig lid måste en regering präglas av en fast och enad vilja, av ettgenomtänkt program, av en öppen redovisning för medborgarna." Den borgerliga trepariiregeringen förde just sin djupa splittring tillregeringens sammanträdesbord. Därför kunde den inte ge landet en politiskledning. Därför bröts den sönder. De här två åren har i en mening varitnyttiga: De har med full tydlighet visat hur olämpligt det är att låta tredjupt splittrade partier regera vårt land. Nusade att den borgeriiga trepartiregeringen hade tagit död på mytenatl borgarna inte förmår regera landet. Det är väl ändå atl ta i! Jag skullevilja säga atl verkligheten långt överträffar både dikten och myten och vad manhade kunnat föreställa sig. Omjag hade gått ut till människorna före valel ochtalat om vilket spektakel ni skulle ställa till med hade de inte trott mig. Iall blygsamhet kan jag säga att ni inom borgeriighetenju inte ens kunde få tillstånd en ny regering utan att vi i all beskedlighet fick vara med och hjälpatill. Särskiltviktigt är det att granska sätt att handla, eftersomcentern som största parti hade huvudansvaret för trepartiregeringen. Viharalla beviunat hurcenlern har fått dagtinga i energipolitiken. vet allaatl enligt sitt eget sätt alt uttrycka sig i sak godtagit eltkärnkraftssamhälle med tio reaktorer. Skillnaden mot övriga partier är inte kanicke längre hävda att dess ståndpunkt haren speciell moralisk dimension. Mendet är viktigt att slå fast att energipolitiken inte är det enda område därcenterns löften kraschlandat vid mötet med verkligheten. 400 000 nya jobbskulle skapas under resten av 1970-talel. Varje familj med små barn skulle få10 . Märkliga ling skulle hända när det gällderegionalpolitik och decentralisering. Vad blev del av alla dessa löften? Istort sett ingenting. Luftslott är en sak, verkligheten en annan. Del är ettallvariigl demokratiskt problem när det största borgeriiga partiet så helltappar verklighetssinnet. Medancentern kämpade med sina svikna vallöften var det andra krafter som tog maktenöver politiken. Folk man träffade runt om i landet hade en sak fullkomligt klarför sig när det gällde regeringen : Om man undantar kärnkraften var detBohman som bestämde. Man kommer att minnas lid i regeringen .som dentid dä vanligt folk fick det sämre, de sociala klyftorna ökade, den tid dåsvångremmen drogs åt för de sämre ställda medan de privilegierade ficksärskilda lättnader. Påsin lid förde vad som kallades för resultalpolitik. Sedan skullecentern bli det största partiet i hela landet. Del skulle man uppnå genom attställa orimliga löften och genom all mana lill kamp mol arbetarrörelsen. harvi fått se atl i denna skepnad inte dög att regera landet. Manfår hoppas att i det nya läget söker finna vägen tillbaka till resullalpolitiken,verklighetssinnet och den folkliga förankringen. Efterdet atl den borgeriiga regeringen spruckit föreslog vi talmannen atl ensocialdemokralisk minoritetsregering skulle bildas, med uppgift alt så snartsom möjligt utlysa nyval. De borgerliga partierna motsatte sig emellertiddetta. De förmådde inle av egen kraft att få en regering lill stånd. Den endalösning som då återstod var all bilda en folkparlislisk minoritetsregering medmycket small underlag. Dennaregering bildades - den har vi nu framför oss. Jag ser att ni i den borgeriigapressen framställs som en samling nollor. Ni får trösta er med : Del är ingen dålig utgångspunkt. Jaghar lidigare framhållit atl socialdemokraterna betraktar denna regering somprovisorisk. Del ligger inget nedlåtande i delta. Det är självklart att enregering med ell så bräckligt pariamentariskt underlag endast kan verka underkortare tid. Det hindrar inte atl den nya regeringen har myckel viktigauppgifter framför sig fram till nästa val. Den måste börja arbetetpå alt återställa förtroendet för politiken efter förfallsperioden under denborgeriiga trepartiregeringens tid. Den har att lägga fram förslag lilllösningar av för medborgarna myckel viktiga frågor, framför allt för all minskaarbetslösheten. Regeringsdeklarationenär myckel allmänt hållen. Gärningarna får visa vad den nya regeringen går för.Del är emellertid tillfredsställande atl man säger sig eftersträva bredasamförståndslösningar. Del skulle innebära atl blockpolitiken upphör. Situationen lägger ett stort ansvar på ,men också på de andra partierna. Vi.socialdemokrater är för vår del beredda atl la det ansvaret. Vi har inle iförhand utställt några löften om stöd lill regeringen. Vi kommer atl granska deförslag som läggs fram. Vi kommer alt söka påverka dem så atl de blir bättreför de slora folkgrupper som socialdemokratin representerar. Vi är beredda allge vårt slöd lill förslag som syftar lill: - För det första: Att få ner den storaarbetslösheten. De senaste två årens kraftigt ökade arbetslöshet, särskiltbland unga människor, måste drivas tillbaka. Vi är beredda alt delta i ettkonstruktivt arbete för all klara jobben. - För del andra: All minska klyftorna i samhällel.Under den borgeriiga trepartiregeringens lid har fördelningspolitiken varilinriktad på alt ge förmåner åt de bättre ställda grupperna medan de sämreställda fått bära alltför myckel av bördorna. Fördelningspolitiken måsle faenannan färdriktning. Vi är beredda att delta i ell konstruktivt arbete för enrättvis fördelningspolitik. - Fördel tredje: All snabbt fä lill stånd en ökningav industriinvesteringarna för att lägga grunden för en god framlida ekonomiskutveckling i vårt land. Vi måsle inrikta näringspolitiken pä utveckling istället för avveckling, som präglade den borgerliga trepartiregeringens arbete.En aviserad men osäker konjunkturuppgång löser inle de grundläggande problem vistår inför. Det krävs redan nu omfatlande insatser med samhälle och löntagaresom aktiva deltagare. Vi är beredda alt delta i ett konstruktivt arbete för altlägga grunden för långsiktiga lösningar av vårt lands grundläggande ekonomiskaproblem. - För del fjärde: Att säkra en ansvarsfullfinansiering av reformerna med sikte på alt nedbringa del mycket storabudgeiunderskottet, som är en krullunna för infialionen. Detekonomisk-politiska program som vi framlade här i ligger ilinje med dessa krav på politiken. Detta avslogs av trepartiregeringen. Viåterkom med dessa förslag - sedan arbetslösheten kraftigt stigit.Återigen avvisades förslagen. När samlades efter sommaruppehållet -dä arbetslösheten stigit ännu mer - upprepade vi förslagen i en molion. Vikan nu konstatera atl vi skulle ha kunnat undvika den kraftigt ökadearbetslösheten, om regeringen hade tagit socialdemokratins förslag redan ivåras. får vi i statsministerns Iredje regeringsdeklaration höra atlregeringen avser atl framlägga ell program för stimulans av ekonomin under 1979- alltså efter del att den borgerliga svångremspoliliken dels pressat ner folkslevnadsstandard, dels drivit upp arbetslösheten i är. särskilt bland ungdomen,lill en högre nivå än . Jagfrågar mig då: Varför motsatte ni er våra förslag tillstimulanser som skulle ha fält ner arbetslösheten ? Varför blockerarni fortfarande behandlingen av vårt sjupunktsprogram i utskott? Viutgår ifrån atl förhoppningsvis kommer all stödja våra förslag. som snabbi skulle vändautvecklingen på arbetsmarknaden. Jag återkommer sedermera lill delta. Vihar naturligtvis inga överdrivna förhoppningar om all en borgerlig regering meden mycket smal parlamentarisk bas skall kunna vrida politiken så att denöverensstämmer med intressena hos de slora folkgrupper som vi represqnlerar.Men vi kommer atl göra vad vi kan för atl påverka, ty del är våra väljaresproblem det i första hand handlar om. Del är de som drabbas. Pälängre sikt är delta naturiigtvis inte tillräckligt. Det krävs i stället enfolklig samling, elt återställande av regeringsmaktens trovärdighet, en annanpolitisk färdriktning än vad som är förenligt med en borgeriig riksdagsmajoritet. Detvore fel om vi begränsade siklen lill . Det är likafel att tro atl den konjunkturuppgång som vi nu hoppas se framför oss skalllösa 1980-talels problem. För vad vi ser framför oss är slora och djupgåendeproblem i hela världsekonomin. Konkurrensen hårdnar-en del av de tidigarefördelar som vi haft på rävaruomrädet håller på alt försvinna. I vår omvärldhar arbetslösheten växt till nivåer som vi inle trodde varmöjliga. rika länderna har uppemot 20 miljoner människor gåttarbetslösa. Efter hand har denna socialt katastrofala arbetslöshet mer och merkommii atl accepteras. Frän vissl högerhåll framställs del t. o. m. somönskvärt att man genom arbetslöshet kan hålla nere löntagarnas krav och därmedbefästa det kvardröjande klassamhället. Kampenmot arbetslösheten måste nu framför allt föras genom en offensiv näringspolitiksom förnyar och förstärker vår industrisektor. Fram lill förra valel kom dennäringspolitiska debatten för många människor att handla om huruvida deborgerliga skulle få tillfälle alt låta de fria marknadskrafterna lösaproblemen. Nuhårde borgerliga visat att deras tal om marknadskrafter inte höll när detkonfronterades med verklighetens ganska bistra krav. I stället tvingades denborgerliga trepartiregeringen lill fler och större förstatliganden än vinågonsin haft under en socialdemokralisk regering - och, vill jag tillägga,ofta dåliga förstatliganden. Detta innebär emellertid inte an man log deoffensiva initiativ som krävdes. Enviktig uppgift för socialdemokratin är all utveckla denkonstruktiva näringspolitik som vi slår för. Delta stod i förgrunden pä vårpartikongress. Jag vill därför vid del här tillfället sammanfatta vårinriktning när det gäller denna viktiga framtidsfråga pä följande sätt - när vidiskuterade den blev del som en väldig syneförrältning i , därmänniskorna från bransch efter bransch, frän region efter region kom upp ochredovisade sina problem: Samhällelmåste la aktivt ansvar för drabbade branscher, sä alt en nödvändigstrukturomvandling kan ske i socialt acceptabla former. För bransch efterbransch har socialdemokratin utarbetat åtgärder som skulle ha inneburit störretrygghet för de löntagare och de familjer som hotas. Samhället måste också ta kraftfullainitiativ för att andra branscher skall utvecklas och erbjuda bättre och merproduktiva arbetstillfällen än de som försvinner. De initiativen krävs för atlanvisa inriktning och ställa lill förfogande resurser för att utveckla nyaprodukier och produktionsmetoder. Socialdemokratin har i konkreta förslag pekatpä hur en vidgad satsning på forskning och utveckling skall kunna förverkligasoch hur samhällel kan la initiativ på områden där vårt land har ell gottutgångsläge. Samhället måste också ta initiativ för atl många av deinvesteringar kommer lill stånd som är nödvändiga för att det svenskanäringslivet skall utvecklas. Del gäller atl i samverkan med löntagarna skapaden nödvändiga kapitalbildningen. Det gäller också att la elt övergripandeansvar för atl de knappa resurser vi har lill förfogande kommer lill bästamöjliga användning. Vi har bl. a. genom vårt förslag om en strukturfond anvisathur detta kan gå . För atl nä del för folkhushållet bästa resultatet är detnödvändigl alt den väldiga fond av kunskaper och erfarenheter som finns iförelagen runt om i landet verkligen utnyttjas fullt ut. Då tänker jagnaturligtvis pä arbetare och tjänstemän. Men jag tänker också på den kunskapoch erfarenhet som finns bland småföretagare och företagsledningar över huvudtaget. Dessa gruppers medverkan är nödvändig för att vi skall nå godaekonomiska resultat för vårt land. Och jag tror att insikten nu växer blanddessa grupper att arbetarrörelsen och de värderingar vi representerar måstekomma att spela en viktig roll när framlidens skall formas. De klokaförstår atl konfrontation aldrig löser problem. De senaste årens ekonomiska tillbakagång och de storaproblemen i vikliga branscher har fört de ekonomiska problemen i centrum förden poliliska debatten. I grunden måsle emellertid ligga en bredare debatt omhur vi vill alt framtidens samhälle skall se ut. Det är viktigt atl vi lar lill vara industrisamhälletsmöjligheter till en god levnadsstandard och en effekiiv produktion. Myckel avdebatlen har ju handlat om de grupper i vårt land, representerade iparlamentet, som egentligen gått till storms mot industrisamhället som idé. Mendet är lika viktigt atl vi utnyttjar dessa möjligheter så att livskvaliteten ien djupare mening förbättras. Jag vill här bara ange några punkier, som försocialdemokratin ter sig särskilt viktiga i utvecklingen mot elt sådantsamhälle. Ett industrisamhälle med mänskligare innehåll kräver, fördet första, en fortsatt kamp för all förnya arbetslivet. präglasarbetslivet i hög grad av hälsofarliga arbetsmiljöer, av monotoni och tristess,av maktlöshet och avsaknad av utvecklingsmöjligheter. Vi måste beslutsamt ochtillsammans med löntagarna sträva efter utvecklande och säkra arbetsmiljöer,där alla löntagare har och känner medinfiylande och medansvar. Ett industrisamhälle med mänskligare innehåll kräver, fördet andra, atl vi fortsätter en aktiv miljöpolitik. Vi kan peka på många godaresultat från våra ansträngningar under 1970-talel. Vi vet, från deerfarenheter vi gjort, alt en aktiv miljöpolitik kan tvinga oss till besvärligaavvägningar. Det gäller t. ex. energipolitiken. Den fråga det där gäller är omdel ur miljösynpunkt är rimligt altersätta en mängd olja och åtföljande miljöfarligt avfall med ett nogakontrollerat och begränsat kärnkraftsprogram. Vi menar alt della är berättigat,redan av miljöskäl. Ettindustrisamhälle med mänskligare innehåll kräver, för del tredje, en fortsaltkamp för jämställdhet mellan män och kvinnor. Politiskt innebär del främst kravpå att ge kvinnorna en likvärdig ställning på arbetsmarknaden och att klara enutbyggnad av en kvalitativt god barnomsorg. Del kräver vidare en familjepoliliksom står i överensstämmelse med atl män och kvinnor kan dela ansvaret för barnoch hem och della i förvärvslivet. Ettindustrisamhälle med mänskligare innehåll kräver, för det fjärde, alt denborgerliga utvecklingen mot ökade klyftor i samhället ersätts av enfördelningspolitik som präglas av rättvisa och social rättfärdighet. Den mestnäraliggande frågan blir skatteomläggningen . Vi kommer att här iriksdagen lägga fram ell förslag som bättre överensstämmer med kravet pårättvisa än vad som kan åstadkommas med hjälp av den indexreglering de treborgerliga partierna tidigare varil ense om. Vi kommer att fullfölja våra kravatl lätta på de alltför stora bördor som lagts på barnfamiljerna genom denborgeriiga svångremspoliliken. Jag upprepar: kan nu snabbt besluta omelt extra barnbidrag på . Vi har på vår kongress diskuterat ett stortantal förslag, som innebär att vi är väl förberedda att långsiktigt fördjupaden sociala rättfärdigheten och minska klyftorna i vårt land. Eltindustrisamhälle med mänskligt ansikte kräver, för det femte, att vi drivertillbaka den sociala utslagning som sker i . Vi flr aldrigacceptera all människor kastas ut ur arbets- och samhällsgemenskapen, att delämnas all gå under. När jag säger detta, är jag medvelen om alt del innebärelt betydande mått av självkritik. Arbetarrörelsen har inte varit tillräckligtmedveten om dessa samhällets skuggsidor och tillräckligt angelägen att rättatill dem. Vi har ännu inle lyckats skapa ett samhälle, som fyller måttet närdet gäller trygghet och gemenskap och som i tillräcklig grad bygger påsolidaritet människor emellan. Ettindustrisamhälle med mänskligare innehåll kräver, för del sjätte, attdemokratins gränser ständigt vidgas. Allmänna demokratiska skäl liksom renaekonomiska skäl talar nu för all en utpräglad privat maktkoncentration i detekonomiska livet måste ersättas av ekonomisk demokrati i så decentraliseradeformer som möjligt. Detta är en utomordentligt stor och krävande uppgift.Arbetslivets förnyelse, som jag lidigare nämnt, är ett inslag där mycketåterstår. Jag skulle vilja råda regeringen att se mycket noga på frågan omförtroendemannalagen, innan man binder sig för elt förslag som direkt utmanarde fackliga organisationerna. En demokratiskt utformad och planmässignäringspolitik är ett annat inslag. Löntagarfonderna kommer att bli ytterligareett inslag. Socialdemokratin bar regeringsansvaret här i landet under en historisktsett mycket läng följd av år. Vi gjorde det under goda tider. Vi gjorde detunder svära år. Vi gjorde våra misstag och våra felbedömningar -människansofullkomligheter finns rikt representerade även hos oss politiker. 2 protokoll 1978/79:21-22 Meni avgörande stunder visste vi alllid vår väg - vi förmådde alltid all visa denhandlingskraft som medborgarna kan kräva av en regering. Och - inte minstviktigt - vi tvekade aldrig all söka samla alla krafter kring en bred folkligreformpolitik till gagn för landet. Misslyckandet för den borgerligatrepartiregeringen har inle fyllt oss med skadeglädje. Vi vet att del hardrabbat många människor i vardagen i vårt land. Del har däremoi stärkt vårkänsla av ansvar för landet, både nu och . Demånga åren i regeringsställning lärde oss att det sällan finns lätta ochbehagliga lösningar pä problemen. Det är min förhoppning att de borgeriigapartiernas i regeringsställning skall ha gett dem samma insikter. För vimåste nu möta framlidens problem utan de enkla lösningarnas illusioner. Vimåsle återvinna tryggheten och återskapa framlidstron i det svenska samhällel.Del måsle ske med den förening av känsla och förnuft som alltid varitsocialdemokratins kännemärke. Vi vill möta framliden med en realistisk tro pävärt lands möjligheter lill fortsall god utveckling. Vi vill återuppta arbetetpä alt skapa del trygga folkhem där alla människors lika rätt och lika värde ärden självklara utgångspunkten för politisk strävan. Upplösningen av trepartiregeringen och utvecklingen därefter har skapaten för svenska förhållanden ovanligt öppen politisk situation. Det intryckethar förstärkts av atl folkpartiregeringen vid sitt tillträde bara gav några fäkonkreta besked i politiska sakfrågor. I det avseendet är skillnaderna mycketpåtagliga mellan del program som trepartiregeringen lade fram vid silllilliräde 1976 och den regeringsförklaring som slaisminisier presenteradeför . nya poliliska situation som vi fått utgör den allmänna stabiliteten i detsvenska samhällel en stor tillgång. Del finns dock anledning alt slå fast, attden nya poliliska situationen lägger ett ökal ansvar på i första hand riksdagenmen även pä andra samhällsinstitutioner. ökal ansvar faller också på defackliga organisationer, näringslivsorganisationer och folkrörelser som i såhög grad bär upp det svenska samhället. Centernkommer att ta ställning till den tillträdande regeringens förslag medutgångspunkt i alt sakfrågans lösning är det viktigaste. Med den nyaregeringens bräckliga parlamentariska underlag vore det orätt mol landet av ettparti som all ikläda sig en traditionell oppositionsroll. I den män somfolkpartiregeringens forslag inle står i överensstämmelse med grundsyneller avviker frän riktlinjer som dragits upp av den avgående regeringen ellerväntade förslag helt uteblir kommer vi alt i molionsform och genom initiativ iutskotten lägga fram konkreta förslag pä olika områden. Heltnaturligt förs del nu en diskussion pä olika häll om bl. a. orsakerna lillregeringsupplösningen. Jag vill i anslutning lill den debatten bara notera, allregeringssamarbetet - vad än säger - inte utsattes för några storapåfrestningar sä länge ensidigt gjorde eftergifter i den fråga därmeningarna bröt sig mellan regeringspartierna, kärnkraften. När del restes kravpå att de bägge andra partierna skulle göra någon motsvarande eftergift. Moderateroch folkpartister ville i slutomgången inte ens kännas vid den kompromissformel- folkomröslning - som partierna tillsammans med hade skrivit in i självaregeringsprogrammet. Regeringskrisen ullöstes när moderata samlingspartiet ochfolkpartiet vägrade alt i en folkomröstning gå ul med elt egetalternativ och på sä sätt låta folkel slita den uppkomna tvisten. Motivenför moderata samlingspartiet och alt handla på delta säu är iförsta hand en sak för resp. parti. Låt mig bara konstatera att det ganskalänge funnits grupper, som strävat efter att ge den position somdet nu har skaffat sig. Socialdemokraternaondgör sig över alt man efter regeringsupplösningen skulle ha vägrats nyval.Alla inser ju all det för nyval inle var nödvändigt all gå omvägen över ensocialdemokratisk minoritetsregering. Och socialdemokraternas verkligaintresse för elt nyval var nog inte så stort, eftersom man valde alt passivtsiödja tillkomsten av en folkparlislisk minoritetsregering. Förcentern ärdet självklart atl all politisk verksamhet måste förenas med trohetmot idealen. Samarbete med andra partier måste grunda sig på uppriktighet molden man samarbetar med. Vi har ansvar gentemot dem vi är salta att företräda.För en regering är"dei ytterst hela nationen. Ingen får bli så berusad avden makt som regeringsinnehavet kan skänka, all man glömmer vilket uppdrag manhar fått och varför man har fält del. I den andan är vi i beredda atlfortsätta alt verka. Omman blickar tillbaka konstaterar man snabbt aU trepartiregeringens i höggrad har kännetecknats av uppbyggnad och konsolidering.