prot · G20927 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:27 § 1 Antalet suppleanter i utbildningsutskottet, m. m. Enligttill kammaren inkommet protokollsutdrag har valberedningen föreslagit attantalet suppleanter i utbildningsutskottet, som f n. är 17, skall utökas till18. Jaghemställer atl antalet suppleanter i ulbildningsutskottet bestämmes till 18. Kammarenbiföll denna hemställan. Talmannen meddelade att fyllnadsval skulle ske vidmorgondagens sammanträde. §2 Föredrogs och hänvisades 1978/79:28 tillskatteutskottet §3 Föredrogs och hänvisades 1978/79:6 tillkonstitutionsutskottet §4 Föredrogs och hänvisades 1978/79:32-38 tilltagutskottet 1978/79:39 tillfinansutskottet §5 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1978/79:66-69 Onsdagen den 8 november1978 Antaletsuppleanter I utbildningsutskottet, m. m. Föredrogs civilutskottets betänkande 1978/79:1 med anledning av motioner rörande fysisk riksplanering. Idetta betänkande behandlades motionerna 1977/78:51av PerOlof (), vari hemställts att som sin mening gavregeringen till känna att förslag till reviderade riktlinjer för skydd Nr 27 av jordbruksmark inom den fysiska riksplaneringen skyndsamt borde Onsdaeen den föreläggasriksdagen - denna motion hade remitterats till jordbruksutskottel sedermera överiämnats till civilutskottet, 1977/78:841 av m. fl. (c), Fvsisk riksplanering 1977/78:852 av LennartNilsson (s) och (), vari föreslagits att som sinmening gav regeringen till känna alt överväganden och förslag till riktlinjerinom den fysiska riksplaneringen om placering av vindkraftverk borde föreläggasriksdagen, 1977/78:1409 av () och (),1977/78:1674 av Per () och (), 1977/78:1686 av ToreNilsson (m), 1977/78:1690 av () samt 1977/78:1715av () och () såvitt nu var i fråga. 1, beträffande riktlinjer förjordbmksmark att skulle avslå motionerna 1977/78:51 och 1690, 2, beträffande regionalpolitik ochfysisk riksplanering att skulle avslå motionen 1977/78:1715, yrkandet1, 3, beträffande säkerställandet avriksintressena att skulle avslå motionen 1977/78:1686, 4, beträffande begränsning avbyggandet av vissa kraftledningar att skulle avslå motionen 1977/78:1409, 5, beträffande samordning avkraftledningsplanering och fysisk planering att skulle avslå motionen1977/78:1674, 6, beträlTande riktlinjer förlokalisering av vindkraftverk alt skulle avslå motionen 1977/78:852, 7, beträffande bavsresurser ochmiljö att skulle avslå motionen 1977/78:841, Följande tre reservationer hade avgivits av PerBergman, , , , , MagnusPersson och Per (samtliga s): 1, beträffande riktlinjerför behandling av jordbruksmark i den fysiska riksplaneringen, vari reservanterna ansett att utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1977/78:51 och med avslag på motionen1977/78:1690 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 2, beträffanderegionalpolitik och fysisk riksplanering, vari reservanterna ansett att till utskottets yttrande skulle göras visst i reservationen angivet tillägg. 3,beträffande vindkraftverk, vari reservanterna ansett att utskottet under 6 borthemställa attriksdagen med anledning av motionen 1977/78:852 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört. Bostadsministern , som meddelat atthon i samband med behandlingen av detta ärende ämnade besvara () den 24 oklober anmälda fråga, 1978/79:66, om hushållningen medåkermark, erhöll ordet och anförde: har frågat mig om regeringsskiftet innebär någrakonsekvenser för hushållning med vad gäller riktlinjer och konkretabeslut. Jagvill erinra om att de beslut om hushållning med mark och vatten som riksdagenhar fatlat och som inbegriper riktlinjer för hushållning medjordbruksmark har fallals under stor enighet. Regeringsskiftet medförnaturiigtvis inle några ändringar av dessa riktlinjer. Denförra regeringen uppdrog åt vissa ämbetsverk all medverkai del fortsälla arbetet med all fullfölja fastlagda riktlinjer för hushållningmed mark och vatten. I en till beslutet fogad promemoria, som har upprättalsinom , anges de allmänna principer som bör gälla för altriksdagsbesluten skall kunna fullföljas, bl, a. vad gällerhushållning med jordbruksmark. Dessa principer ligger fast. Regeringen kommersenare alt genom beslut län för län ange närmare utgångspunkter för detfortsatta arbetets inriktning i landels olika delar. Jagkan självfallet inte på förhand uttala mig om regeringens ställningstagande ienskilda ärenden som rör hushållning med jordbruksmark. Allmänt gälleremellertid att en noggrann vägning alltid måste ske mellan intresset atl skyddajordbruksmarken och andra väsentliga samhällsintressen. Detta synsätt kommertill uttryck i den promemoria somjag hänvisade till och del kommer ocksåatt bli grundläggande för regeringens länsbeslut. Jag ber att fö tacka statsrådet för svaret. Jag kan göra det så mycketmera helhjärtat som svaret är mycket väl ägnat att dämpa den oro som råder påmånga håll, inte minst hos mig själv, för atl de riktlinjer som angavs iriksdagens lidigare beslut på något sätt skulle rubbas. Vissa framställningarsom gjorts i pressen har tytt på det, och det är därför glädjande att fö ett såpreciserat och koncentrerat svar som innebär alt den förra regeringensintentioner i detta fall står fast. Svaretär också tillfredsställande med tanke på alt dessa frågor i det betänkande vinu går atl behandla tas upp med utgångspunkt i många motioner som går ut på skall i viss mån modifiera de gällande riktlinjerna. Jag tycker altstatsrådets svar också i del avseendet är myckel klargörande, Civilutskottelhar dessulom med all erforderiig skärpa strukit under i betänkandet att detinle kan bli tal om några sådana ändrade riktlinjer. Statsrådetsäger vidare i svaret all principerna ligger fast och att de skall ytterligarekonkretiseras i de länsvisa besluten. Dessa utgångspunkter kommer naturligtvissedan att komma till uttryck i konkreta beslut i landets olika delar. Jag harfull förståelse för atl statsrådet inte kan göra några preciseradeuttalanden om hur de konkreta besluten kan komma alt se ut, men på en punktskulle jag vilja ha elt förtydligande, och det gäller jusl de länsvisa konkretabesluten, I svaret sägs ingenting om de regionala hänsynen i samband medplaneringen av åkermarken, I de riktlinjer som antagits av och även idet utskottsbetänkande vi skall behandla har man emellertid rätt tydligtmarkerat de regionala hänsynen i så måtto att man angivit all där man har allta ställning till frågan om utbyggnad på bedömningen skall ske genomalt markanspråken ställs mol varandra i en regional skala. Detta kan i sin turinnebära att en ort som önskar expandera inom ell visst område med värdefullåkermark inte för göra det utan för föriägga expansionen till ett annat område. Detskulle vara värdefullt atl fö ta del av statsrådets uppfattning när det gällerhur sådana här spörsmål kommer atl behandlas i de länsvisa promemoriorna ochockså i de konkreta besluten. Statsrådets uppfattning kan naturligtvis interedovisas särskilt detaljerat, men vad som är vikligt atl fö veta är i förstahand om regionala hänsyn kommer att las i dessa avseenden. Jag har ännu inte tagit ställning till de länsvisa besluten och kandärför inte gå in på några detaljer. Vid bedömningen av frågan om de regionalahänsynen måste vi också beakta vilken sorts jordbruksmark vi talar om, men delsom redan tidigare angivits beträffande de regionala hänsynen finnsnaturligtvis kvar. I bostadsdepartementels promemoria talas om brukningsvärdjordbruksmark, och utskottet har diskuterat frågan om högvärdig resp.brukningsvärd jordbruksmark. Jag tolkar uttrycket brukningsvärd så all dethänger samman med den jordbrukspolitik som förs, och det är då fråga om frånsamhällets synpunkt brukningsvärd jordbruksmark och inle i första handjordbruksmark som kan anses vara brukningsvärd från den enskilde jordbrukarensutgångspunkt. Riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen vad gällerskydd avjordbruksmarken harju tillkommit föratt skydda jordbruksnäringens behov av marksnarare än atl skydda den enskilde jordbrukarens intressen. () kort genmäle: Jag är fulll införstådd med att det här inte är fråga om att skydda denenskilde jordbrukarens näringsulövning-jordbruksmarken ärju elt underlag fördenna - utan att det gäller atl göra avvägningar i en nationell för att intesäga internationell skala. Men jag noterar att statsrådet går in på frågan ombrukningsvärd resp. högvärdig . Jag vill för min del säga att jagbetraktar benämningen brukningsvärd som en skärpning i förhållande tilllidigare. Däremoi anser jag inle att del rör sig om någon skärpning av själva riktlinjerna såsomriksdagen har utformat dessa. Nusäger statsrådet att brukningsvärdet även skall ses från samhällets synpunkt.Får jag tolka del så all man, sett från jordbrukets eller livsmedelsproduktionenssynpunkt, kommer atl låta brukningsvärdet vika för del brukningsvärde somsamhället anser atl marken har. Då skulle vi vara tillbaka vid det gamla närjordbruksmarken alltid fick vika. Jag förmodaratt detta inte är innebörden utanatt avvägningen mellan de här två sätten atl utnyttja åkermarken kommeratt varadensamma även enligt det synsätt som statsrådet nu har redovisat. PER (): Efter den här diskussionen skulle del i och för sig ha varit intressantatl fö fortsätta meningsutbytet med de två mittenpartislerna, men jag skallinte på nytt ta upp hela komplexet om jordbruksmarken till diskussion ochförsöka reda ut var den nya bosladsministern slår i förhållande till den förrabostadsministern med dennas många olika och ibland motsägelsefulla uttalanden,handlanden och göranden på det här området. Förvisso skulle det ha varitspännande, men det är kanske trots allt inte nödvändigt, eftersom man i allapartiläger väl kommer ihåg det absurda i många uttalanden. Iblandvar uttalandena så formulerade att kanske inte ens den regering hon tillhördealltid skulle ha godtagit dem, om den hade fött lillfälle lill prövning. Jagskall inte ta upp den tråden ulan bara tillåla mig all konstatera atl mångafrån alla partier, inkl. , efter bytet på bostads-ministerposten mereller mindre klart gett uttryck för att det på nytt finns hopp om ordning ochreda i planeringsarbetet. Visom reserverat oss i civilutskotiets betänkande nr 1 menaratt personligapolitiska viljeyttringar inte för upphöjas till riktlinjer för hur planeringenskall utföras. Än mindre för de fungera som anvisningar när del gällerinnehållet. Fel och brister i det förgångna skall givetvis undanröjas. Därför gervi också anvisningar om hur det kan ske. Jag kan ansluta mig till att den nya regeringen skall dömas efter sina handlingar. Pådel nu aktuella området har bostadsministern en chans att isinom tid fö elt gott betyg, om betygen är kvar. Men del förutsätter elthandlande som innebär ett hushållande med åkermarken som inte betyder totaltstopp utan som överensstämmer med den behandling av frågan som bredariksdagsmajoriteter tidigare ställt sig bakom. Vimåste, herr talman, fö en praktiskt genomförbar och gemensam utgångspunkt förhur planärenden, lån, förköp och expropriation skall behandlas. På många hållråder en planeringsföriamning på grund av osäkerhet om hur överordnademyndigheter väntas se på frågor av detta slag. Jag har tidigare här i kammarenberört saken och behöver därför inte närmare utveckla den. Osäkerheten måstegivelvis snabbi förbylas i sin motsats, inte minst om vi vill fö fart påSverige. Enannan viktig bit i reservalionen berör detta att vi irodde atl det inte råddetveksamhet beträffande ansvarsfördelningen då det gäller all lägga fastriktlinjerna för den fysiska riksplaneringen och vem som skall se lill altdessa Nr 27 riktlinjer följs. Förmodligen har regeringen härvidlagöverträtt sina den befogenheter.Den har nämligen glidit på orden och fött högvärdig jordbruks- skall föpassera opåialt. Fvsisk riksplanering '" mångainfallsvinklar. Från saklig synpunkt tyckerjag atl skall klara ul altregeringsbeslutet i den nu aktuella delen saknar verkan för berördamyndigheiers handlande i den mån det inte täcks av de riktlinjer som riksdagenfastställt. Del kan enklast göras genom att man bifaller reservationen på dennapunkt. Oavsett utgången är det rimligt atl avgöranden i planfrågor inie skallfö grundas på dessa framlolkade ståndpunkter, eftersom inget talar för annatän all del fortfarande råder en bred majoritet för tillämpningen av begreppelhögvärdig jordbruksmark. Jagber därför, herr lalman, att fö yrka bifall till de socialdemokraliskareservationerna. KJELLMATTSSON (c): Till civilutskotiets betänkande med anledning av molioner om denfysiska riksplaneringen har fogats tre socialdemokratiska reservationer. Jagvill påpeka två saker inledningsvis. För det första är inle betänkandet enallmän genomgång av den fysiska riksplaneringens principer och tillämpning.Det handlar om en bedömning av ett anial frislående motionsförslag, som vi avolika anledningar sköt upp från föregående . För del andra handlarreservationerna också om utbrutna frågor. Bara två av dem har ett yrkande - enav dem är mera en polemisk utvikning i form av ett tillägg lill majoritetensmotivering. Reservationen1 är läng och redovisar ett utförligt resonemang på det statsrättsliga områdei.Reservanterna antyder - och det underströks yueriigare av PerOlof ihans inlägg-att regeringen på något sätt skulle ha satt sig över eltriksdagsbeslut. Så är det självfallel inte. Däremoi har regeringen ansett attriksdagsbeslutet om jordbrukspolitiken myckel väl går att förena med detfaktiska innehållet i tidigare beslut om riktlinjer. Det för väl närmastbetraktas som advokatyr i ordels sämre bemärkelse alt efter någon sortsspråkanalys påstå något annat. Därmed tycker jag att alla meningsskiljaktigheleri den här delen borde vara avförda. Detär däremoi möjligl - och del underströks också av Per - att man i reservationen 2 har velal ge en sorls klackspark ål den förra bosladsministern när hon - som hennes plikt var - försöki omsätta riksdagsbesluten i praktisk handling. Eftersom delta blottar konflikter, kanske man också därmed sett möjligheter till politiska debatipoänger hos vissa grupper. Men den typen av debatt tyckerjag inte all vi skall föra här. Vi för tillfälle atl ge synpunkter i frågan på ett mer allmängiltigt sätt när viså småningom för se dels länsbeslulen, dels och framför alll regeringens redovisning i den allmänna promemorian lill . Om reservanterna dä också i gärning visar att man menar allvar med atl man inte går emot principer om skydd för jordbruksmark, blir säkeriigen den kommande riksdagsgenom- 12 gången mer fruktbärande än en debatt här . Reservalionen2 är - som jag antytt - bara elt polemiskt inlägg mol förrabostadsministern. Del är en typisk tidningsdebatt, som jag inte tycker alt manbör ta upp kammarens lid med. Det finns heller inget yrkande i denreservationen. Ocksåreservationen 3 ärett bländverk. Man lalar föratt del skall tas fram riktlinjerför planering av vindkraftverk snabbt - nästan genast. Arbete pågår, och vi ärprincipiellt ense om inriktningen i detta arbete. Grundmaterialet för vi . Också den här reservationen verkar nästan tillkommen för all markeraen motsättning som egentligen inle finns. Såskulle jag också vilja med några ord beröra motionen 841 av m.fl. Utskottet framhåller all den gäller, allmänt sett, frågan omriksplaneringsarbetet för havsområdena. Vad vi säger i utskotlsbeiänkandet harett faktiskt, om också inte formellt, samband med näringsutskottets betänkandenr 2, som vi skall behandla som näsla ärende. Det centrala i civilutskotietsbedömning bör kanske poängteras. Vi har sagi oss att vi formellt inle har atlbedöma om vi skall ha en havsresursdelegation och till vilket departement denskall föras. Men vi stryker under att en utveckling av den fysiskariksplaneringen i den här delen - en utveckling som alltså stämmer medmotionsförslagei - bör ske, vad som än beslutas i de formella ochorganisatoriska frågorna. i slutet av den här kedjan kommer vi atl hakartlagt ett antal konflikter mellan motstående iniressen i havsområdena,precis som vi gjort för land och kust. När det är gjort är det enligtcivilutskotlets enhälliga mening dags att prövar riktlinjer för hurdetta skall lösas - riktlinjer inom den fysiska riksplaneringens ram. Vi hargått ut ifrån atl arbetet i delegationen inte skall motverka detta utan istället om möjligl bidra till att belysa de här konfliktsituationerna. Därmedhar vi också sagt alt del inte kan bli tal om något resursutnyttjande utan attde motstående intressena har vägts in. Detta är ingen negativ ståndpunkt settur industridepartementets synvinkel - tvärtom är det ell bättre sätt attförankra de grundläggande principerna i riksdagsbeslutet. Jagskall,herrtalman,eflersom vi sedermera från regeringen kommeraii fö en redovisningdär dessa frågor ingående behandlas, inskränka mig till att med del anfördayrka bifall lill civilutskottets hemställan. kallar reservationen 3 för elt bländverk, medutgångspunkt i att del skall komma ett förslag fråndepartementet, vilket sedan skall remissbehandlas. Delär ändå så alt vi socialdemokrater ser de här frågorna om energin i eltsammanhang. Det går inle all ta ut vissa bitar, utan man måste väga för- ochnackdelar med olika energikällor, och det gäller naturligtvis även vindkraften.Oavsett om det, som man diskulerade tidigare här, är jordbruksintressen somstår mot andra iniressen, så gäller det atl studera för- och nackdelarna ochförsöka skapa sig en bild av de konflikter som kan uppstå och på vilket sätt dekan påverka olika iniressen, I fråga om vindkraftenfinns det många frågor som man bör lösa. kommer sådana anläggningaratt påverka miljön i de känsliga områden som vi har avsatt för exempelvis detrörliga friluftslivet? Vi vet att i närheten av de platser där del kan varalänkbart med vindkraftverk finns områden som är känsliga med tanke på djuriivoch fögelliv m, m. Därför ställer man sig naturiigtvis frågan vad som händernär en mängd vindkraftverk med rotorer med en diameter på mellan 70 och 100 mpä torn sätter i gång. Hur påverkar del omgivningen i form av bullerm, m.? Motdenna bakgrund påpekar vi socialdemokrater i alla sammanhang att vi inte ser dehär frågorna isolerade från varandra. Vi måste fö ett samlat grepp överenergifrågorna. Därför hade del naturiigtvis varit önskvärt att snabbt fö ettförslag därde här konfliktsituationerna tas upp. Vår avsikt är alltså inte atl,som gör gällande, skapa motsättningar mellan olika intressen.Del är givelvis tillfredsställande all den borgeriiga majoriteten är inne påvåra tankegångar, men det vikliga är att fö ett samlat grepp över dessa frågor.Nu vet vi emellertid att centerpartister rycker ul olika bilar utan alt tittapå del slora sammanhanget, och därför är det inle förvånande aU man inte kanfölja vår linje. Jag yrkarbifall till reservationen 3, KJELLMATTSSON (c): anförande svängde litet fram och tillbaka mellanförståelse för planeringssynpunkterna och hänsyn till energipolitiskasynpunkter, sade att centerpartister rycker ut bilar än här ochän där. Men det är precis ivärtemot vad vi i ulskottsmajoritelen nu föreslår. Vivet alt utöver den allmänna promemoria om det hittillsvaranderiksplaneringsarbetet, som kommer från regeringen , pågår också ettarbete med en ny rapport. Dessutom vet vi alt just de problem som LennartNilsson nämner, nämligen fysisk riksplaneringssynpunkt och miljösynpunkt, harstuderats också dä det gäller vindkraftverk. Det har avgivits yttranden överdetta av olika ämbetsverk och institutioner. Därför är det riktigt att vi, närvi nu har fött den bakgrund som fem arbete på den fysiskariksplaneringens område utgör, i en samlad debatt med redovisning av tidigarebeslut här i tar upp även de nya problem som kan ha tillkommit underliden. Men vi underskattar på inget vis de problem ur miljösynpunkt ochmarkförbriikningssynpunkl som ett vindkraftssystem av någon dimension skullekomma all innebära. Dessutom pågår arbetet med bygglagsiiftningen. Jagutgår från atl inte kommer alt ta ställning till förslag om en reformpå bygglagområdel utan alt samlidigt reglera på vilket säll tillstånd skallkunna lämnas tiU viktiga och stora projekt som påverkar sin omgivning. Det viktiga i detta, , är ändå au för all regeringenskall kunna uppfylla de löften som har diskuterats krävs det att den avger enenergiproposition . Eftersomvindkraften otvivelaktigt måste tas med vid den samlade energibedömningen måsteden också vägas in i propositionen. Det är mol den bakgrunden som visocialdemokrater velal fö ett snabbt beslut i de här frågorna. Vissa bitar förinle ryckas ul ur sitt sammanhang - för all man skall kunna bedöma hur olikaintressen påverkas krävs ett samlat energipolitiskt program. Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 1 av PerBergman m. fl. och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskotiets hemställan i betänkandet nr I mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per OlofHåkansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 155 Nej - 144 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskottets hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservationen nr 2 av Per m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande jag besvarad. Sedan PerOlof Håkanssonbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 1mom. 2 med godkännande av utskottets motivering röstar ja, den del ej villröstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitutskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits ireservationen nr 2 av Per m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per OlofHåkansson begärde Inrättandeav en delegation för samordning av havsresursverksam -heten rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 154 Nej - 145 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 3 av PerBergman m.fl. och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr I mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då Per OlofHåkansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: §7 Inrättande av en delegation för samordning av havsresursverksamheten Föredrogs näringsutskottets betänkande 1978/79:2med anledning av proposilionen 1977/78:167 om inrättande av en delegation församordning av havsresursverksamheten jämte motioner. I propositionen 1977/78:167 (industridepartementet)hade regeringen föreslagit att godkänna att en delegation församordning av havsresursverksamheten med de uppgifter som angavs ipropositionen inrättades . Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenföreslås alt en delegation inrättas för att samordna den Delegationen skal) ha till uppgift bl. a. att upprättaoch fortlöpande utveckla ett övergripande program för havsutnyll-jande, miljöskyddsamt forskning och utveckling rörande havet.