prot · G209133 · 1978-12-31 00:00:00 — Den besparing som staten evenluelllkommer all göra under överskådlig lid lorde därför bli mindre än den FFU anger,och den bedöms bli avsevärt mindre än de föriusler som kommer all drabbakommun, landsting och näringsliv i . Regionenförutses förlora ca 1 000 människor. Ca 800 av dessa bedöms ulgöra skalleobjeklmed en åriig skallekraft av minsl 10 milj. kr. De1 000 människorna represenierar en åriig köpkraft på enligl bedömningar minst10 milj. kr., vilken till största delen tillfaller det lokalanäringslivet. Flottiljmyndighetenulförlokal upphandlingav varoroch ijänsierför minst 5 milj. kr. Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret Till FFU:s ekonomiskaredovisning borde även ha lagts bl. a. följande: Mottagandemyndighel måsie få sin organisalion personal förslärkl för all klaratillkommande sektor-, personal-, krigsförberedelse- och mobiliseringsansvar.Siabsulrymmen för dessa lorde behöva anskaffas. Transportkostnaderna förledning av det nya slorförbandet kommer att öka, osv. Koslnader för alll dellatillkommer och har icke medtagiis i de gjorda beräkningarna. Mottagandekommun och landsling åsamkas ökade kostnader för att ta emot de nyinfiyttade.Försl pä myckel läng sikt blir mottagandet skattemäs-sigt lönsamt FFU:sekonomiska beräkningar mäsle bedömas som ofullständiga. Sammantaget kan sägasall vinsterna vid en förbandsindragning torde bli blygsamma för slalen.Regionens föriusler blir troligen betydligt siörre än statens vinst. Till slut, herr talman,lill den civila flygtrafiken som bedrivs vid Fl. Upplagningsområdelför Hässlö fiygplals innefallar en befolkningsmängd om 400 000-500 000personer. Dånäringslivel inom della område dessulom har ett dokumenterat behov avinternationella konlakler finns ell myckel gott underlag för trafik. Västeråskommuns investeringar förden civila trafiken pä Hässlö flygplats uppgår lill ca10 milj. kr. Moisvarande kostnad ulan anknytning lill lorde ligga på minsl40 milj. kr. Frånförsvarspolitisk synpunki medför en nedläggning av oöverskådligakonsekvenser. Vi bör inle göra om våra försvarspolitiska misstag från1920-ialet. Frånarbelsmarknadspolilisk och ekonomisk synpunki innebär en nedläggning av besparing man eftersträvar mer än väl uppvägs av de ökade koslnader i olikaavseenden som nedläggningen på annal sätt för med sig. Jag yrkar bifall till molionen 1782 och molionen 2212 i motsvarandedel. Överiäggningen var härmedslutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt Mom.3, 5 och 6 Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemslällan,dels molionen nr 2213 av Kari-ErikSvartberg m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Den som vill att kammarenbifaller försvarsutskottets hemslällan i betänkandet nr 22 mom. 3, 5 och 6rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallil molionennr 2213 av Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöterha röstat förja-propositionen. Dä Karl-ErikSvartberg begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret Mom. 4 och 7 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslälll. Propositionergavs pä bifall till dels ulskollets hemslällan, dels moiionerna nr 1782 av TageAdolfsson och nr 2212 av m.fl. i moisvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanTage begärt voiering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller försvarsutskottets hemslällan i betänkandet nr22 mom. 8 rösiar Ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen nr 1782 av och nr 2212 av m.fl. i moisvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöterha röstat förja-propositionen. Dä TageAdolfsson begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparatDenna omröslning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad ulskoltel i dessa momenl hemställt Föredrogs näringsulskollels belänkande 1978/79:36med anledning av proposilionen 1978/79:100 i vad avser europeiskt rymdsamarbetem. m. och proposilionen 1978/79:142 om svensk rymdverksamhet jämle molioner. Regeringen hade i propositionen 1978/79:100 bil. 17(industridepartementet) under punkten F4 (s. 165-168) föreslagit alltill Europeiskl rymdsamarbete m. m. för /80 anvisa etlförslagsanslag av . Sedermerahade regeringen i proposilionen 1978/79:142 (industridepartementet) efterföredragning av industriministern föreslagit att 1. godkännaav föredragande statsrådet angivna riktlinjer för den fortsatta rymdverksamheten, 1. bemyndiga regeringen all, i enlighet med vadföredragande statsrådet anfört, ikläda staten ekonomiska förpliktelser inomrymd- och fiärranalys-områdel som sammanlagt innebar åtaganden om högsl , 2. bemyndiga regeringen all vid statens delegation förrymdverksamhet inrälla en ordinarie tjänst för ordföranden med beteckningen p, 3. till Europeiskt rymdsamarbete m. m. för budgetåret1979/80 anvisa elt i förhållande lill regeringens förslag i proposilionen1978/79:100 med . höjt förslagsanslag av . Beiräffandedel huvudsakliga innehållet i propositionen 1978/79:142 anfördes bl. "Motbakgrund av behovet av satsningar på nya utvecklingsområden inom svenskindustri föreslås i proposilionen en väsenlligt ökad statlig satsning på svenskrymdverksamhet. Förslagen innebär alt de industripolitiskt motiveradeinsatserna på rymdomrädet successivi ökas så att de i stort sett trefaldigasjämförl med nuvarande nivå. För alt genomföra denna höjning föreslås bl. a. altregeringen bemyndigas all för högsl 200 milj. kr. göra nya åtaganden inom rymd-och fiärranalysomrädet" I della sammanhang hade behandlals de med anledningav proposilionen 1978/79:142 väckta moiionerna 1978/79:2344av RolfHagel (apk) och (apk), vari hemställts alt riksdagenullalade sig för 1. all de bolag förstatligades, som byggde upp sinkompelens och produklion inom rymdverksamheten med slatligl bistånd, 2. alt en utredning tillsattes med syfte all frigöraden svenska rymdverksamheten från kulturimperialismen ochinformationsimperialismen, saml 1978/79:2345av (). 1. beträffanderiktlinjer för rymdverksamheten att med bifall lill proposilionen 1978/79:142 mom. 1 och med avslag på motionen 1978/ 79:2344, yrkandet 1, godkände de riktlinjer som angavs i proposilionen, 3. beiräffande viss uiredning rörande rymdverksamhetenall skulle avslå molionen 1978/79:2344, yrkandet 2, 4. beträffande vissa ekonomiska åtaganden attriksdagen med bifall lill proposilionen 1978/79:142 mom. 2 bemyndigaderegeringen all i enlighet med vad som anfördes i propositionen ikläda statenekonomiska förpliktelser inom rymd- och fiärranalysomrädet som sammanlagtinnebar åtaganden om högst , 5. beiräffande anslag all skulle a)med anledning av proposilionen 1978/79:100 bil. 17 punklen F4 och med bifalltill proposilionen 1978/79:142 mom. 4 till Europeiskl rymdsamarbete m. m. /80 under fiortonde huvudtiteln anvisa ell förslagsanslag av , b) avslå motionen1978/79:2345, yrkandel 2, 7. beiräffande inrättande av ijänsl alt medbifall lill propositionen 1978/79:142 mom. 3 bemyndigade regeringen all vidstatens delegation för rymdverksamhet inrätta en ordinarie tjänst förordföranden med beteckningen p, 8. beträffande sammansättningen av statens delegationför rymdverksamhet att skulle avslå motionen 1978/79:2345, yrkandel1. (apk): Vi kommunister tillhör inie dem som barden uppfattningen all allrymdteknik och rymdforskning borde upphöra därförall den är fördyr. Del finnsju de som menar au i en svältande värld bör resurserna användas pä etl annatsätt kommunisterna anser att man inte kan resonera på del sättetDå skulle man upphöra med all grundforskning över huvud taget, därför alt maninle i vet vad den leder lill i framliden. Vimenar alt rymdforskningen är viktig. Den leder lill upptäckter och berikarmänniskors velande, och del måste ju alllid vara en vellig målsättning. Påsikt kommer kunskaperna mänskligheten till godo. Att upphöra med rymdforskningoch rymdverksamhet därför all det råder fattigdom i slora delar av världen voreingen ålgärd som skulle hjälpa de fattigaste i vär värld. Åtskilligt avdet som från början kunde lyckas vara meningslöst är nu till stor nytta.Satelliter hjälper oss med väderprognoser, telekommunikationer, kartläggningav naturresurser, osv. Vihar alltså i molionen betonat att vi inle är mot ökade satsningar som föresläs.Vi har däremoi principiella synpunkier och förslag. Jag har bara sex minuterlill förfogande , men våra argument i molionen är så mänga och sä tungtvägande att jag inle behöver lillföra debatten särskill många fler. Delhela går ut pä all vi vill all verksamhelen skall vara en samhälleligangelägenhel. Det är nu framför alll fyra svenska förelag, , LMEricsson, Flygmotor och , som med stalsbisländhar byggt upp en kompetens för framslällning av komplella rymdsysiem. Enutökning av verksamhelen i enlighel med propositionen skulle huvudsakligenberöra och . Vianser att samtliga dessa företag bör förstatligas. Endasl under sådanaförhållanden kan de stora insatser som görs resultera i en planmässig ochsamhällsnytlig inriktning och sannolikt också, vilket väl är en inte oväsentligbieffekt, beiydande inkomsler för statskassan, när rymdforskningen ochrymdverksamheten utvecklas till en av de slora och framiidsorienieradeverksamheterna. Vårandra principiella invändning gäller rymdverksamhetens praktiska tillämpning.Vi har i vär moiion givit talrika exempel pä hur verksamhelen kan användas påell säu som vi kallar kulturimperialism och informations-imperialism. Jag nöjer mig med detlaoch yrkar bifall till molionen 2344. i (fp): Jag håller med om att dessa rymdprojekt behövs även i ensvältande värid. De är tekniskt exklusiva och nödvändiga för oss om vi inomsvensk industri skall behålla vår tekniska kompetens. Vi måste då vara med ochulveckla projekt som dessa. AlfLövenborgkonstaterade också aU fjärranalyserna kan användas för all betjäna i.ex.Jordbruk, skogsbruk, bergsbruk, fysisk planering, väder-tjänst, sjöfart, fiskeoch miljövård. Regeringenhar ansett del angelägel all bibehålla den tekniska kompetens som finns bl. a.på , som till viss del blir av med sin flygplanering. Arbetarpartietkommunisterna har yrkat avslag på propositionen. Man vill att samtliga företagsom är med i delta projekl - , , Flygmotor ochSvenska - skall förstatligas. Jagtycker att det är alt la till väldigt kraftigt alt socialisera alla dessaförelag på grund av en satsning som rör sig om 200 milj. kr.Ulskoltel har enannan uppfattning, och vi yrkar avslag på den delen av molionen. AlfLövenborg redovisade också det som sägs i molionen om alt lelesatellilernautnyttjas för mer eller mindre monopoliserade informationsinsatser via TV. Ioch för sig är det viktigt all följa upp della ordentligt Det är etlinformationspoliliskt och kulturpoliliskl problem som bör uppmärksammas.Utbildningsminister har också lagit upp delta i etl interpellationssvarom den nordiska satelliten, varvid han slarkl betonade denna synpunki. Jag vill med detla kortaanförande yrka bifall till utskottets hemslällan. Överläggningenvar härmed slulad. Mom. 1 och 2 Proposiiionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels utskoiiets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till molionen nr 2344 av , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i betänkandet nr36 mom. 1 och 2 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil ulskollets hemslällan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 2344 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparatDenna omröstning gav följande resultat: Ja- 262 Nej - 6 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1978/79:29 med anledning av dels proposilionen 1978/79:139 om bidrag lillStiftelsen m. m., dels proposilionen 1978/79:100 bil. 15 såviuavser anslag lill samma ändamål jämle motioner. Ipropositionen 1978/79:100 bil. 15 () hade regeringenunder punkten C 7 (s. 134-135) föreslagit alt skulle, i avvaktan påsärskild proposilion i ämnel, till Bidrag lill /80 beräkna eu förslagsanslag av . Iproposilionen 1978/79:139 () hade regeringenföreslagil all skulle 7. godkänna de i proposilionen förordade riktlinjernaförden nya organisationen för skyddat arbete, 8. godkänna de ändrade riktlinjer för statsbidrag lillverkstäder inom arbetsvärden som hade förordats i propositionen, 9. till Bidrag lill /80 anvisa ell förslagsanslag av I . 5 protokoll 1978/79:133-136 Beträffandedel huvudsakliga innehållet i propositionen 1978/79:139 anfördes följande: "Enliglbeslul (prop. 1977/78:30, AU 1977/78:16, rskr 1977/78:74) om framlidahuvudmannaskap och organisation av skyddat arbele och yrkesinriktadrehabilitering m. m. skall bl. a. verksamheten vid verksläder för skyddatarbele, konlorsarbeiscenlraler, industriella beredskapsarbeten och hemarbetesamordnas i en gemensam organisalion. Slalen skall lillsammans médlandstingskommunerna bilda regionala stiftelser för skyddat arbete inom varjelän. För vissa övergripande frågor skall en ceniral stiftelse inrättas. Det nyahuvudmannaskapet bör iräda i kraft . Riksdagenförordade all en organisationskommitté skulle lillsältas för att ularbelaförslag lill delaljorganisalion av hela den skyddade verksamheten samt för allförbereda del praktiska genomförandet av den nya organisationen. Ellomfaltande organisations- och förhandlingsarbete har genomförts i nyaorganisationskommittén (A 1978:02) för skyddat arbete (NOSA). NOSAhar till regeringen kommit in med skrivelse om medel förverksamhetens uppbyggnad under budgelårel 1979/80 inkl. en ulbyggnad avverksamhelen med 450 platser. Skrivelsen innehåller vidare förslag lillorganisalion för skyddat arbele. Pågrundval av förslagen i skrivelsen och av den principöverenskommelse som träffatsmellan staten och nuvarande huvudmän för verkstäder inom arbetsvärden läggsförslag fram om riktlinjer för den nya stiftelseorganisa-lionensamtom medelfördess verksamhei under budgelårel 1979/80.11979 års budgetproposition har iavvaktan bl. a. på uppgörelse med nuvarande huvudmän förts upp endast etlpreliminärt belopp, moisvarande de medel som under andra hälften av budgetåret1979/80 skulle ha tagils upp pä befinlliga anslag för den del av verksamhetensom svarar mot vad som f n. finansieras över statsbudgeten. Förslag läggs framom all staten skall lämna full täckning för godkända koslnader som de nuvarandehuvudmännen har för anskaffning av viss ulruslning till verkstäder som lagils ibruk efter den . Som en följd härav föreslås ändring avkungörelsen (1966:370) om statsbidrag lill verksläder inom arbetsvärden." I della sammanhang hade behandlats de med anledningav proposilionen 1978/79:139 väckta motionerna 1978/79:2256av m. fl. (c), vari yrkats aU gav regeringen lillkänna vad som i molionen anförts om dimensionering av den centrala stiftelsenför skyddat arbele, innebärande bl. a. au stiftelsen i utgångslägel lillfördesen personalstyrka om ca 50 befauningshavare, 1978/79:2342 av AnnaEliasson (c) saml 1978/79:2343av () och (), vari yrkals all uttalade 1.au kalkylation och prissättning i verksläder för skyddat arbele skulle bedrivaspä strikt marknadsmässiga gmnder för alt undvika otillbörlig konkurrens med motsvarandeförelag i öppna marknaden, 5. all stiftelserna borde bedriva etl kontinuerligtsamarbete med näringslivet i övrigt för att underlätta en verksamhet påmarknadsmässiga villkor samt för att underiätta övergång av betingat arbetsföramellan skyddat arbete, halvskyddat arbete och förvärvsverksamhet på öppnamarknaden, 6. all de regionala stiftelserna skulle arbeiasjälvständigt inom givna ramar och anslag för att bäst kunna fylla sin uppgifti de olika områdena, saml 7. all den cenirala stiftelsen i enlighet med motionenborde byggas upp lill en lägre dimensionering än vad i proposilionenföreslagils. 4. beiräffande kalkylering och prissättning, m.m. allmolionen 1978/ 79:2343, yrkandena 1-3, inle föranledde någon åtgärd, 5. beträffande verkstäder med arbetsuppgifter inomkultursektorn all skulle avslå molionen 1978/79:2342, 6. beiräffande den centrala stiftelsens dimensioneringall skulle avslå motionerna 1978/79:2256 och 1978/79:2343, yrkandel4, 7. beträffande riktlinjer för den nya organisationenför skyddat arbete all godkände vad som i proposilionen 1978/79:139anförts och föreslagils om personalpolitik, finansiering,organisalion ochdimensionering av och de regionala stiftelserna samtom hemarbete, i den mån frågorna inle hade behandlals i föregående punkier, 8. att godkände i proposilionen 1978/79:139förordade ändrade grunder för statsbidrag lill verkstäder inom arbetsvärden, 9. att till Bidrag till Stiftelsen Samhällsföretagför /80 anvisade eU förslagsanslag av 1 . Reservation hade avgivits beiräffande den centralastiftelsens dimensionering av (), (), FilipFridolfsson (m), (). () och iMölndal (c) som ansett all utskottet under 3 bort hemställa all med bifall moiionerna1978/79:2256 och 1978/79:2343, yrkandet 4, som sin mening gav regeringen lillkänna vad reservanierna anförl. Del betänkande som vi nu skall behandla berör den organisalion somersätter de gamla skyddade verkstäderna, nämligen Stiftelsen Samhällsföretag.Ursprungligen var della en regional verksamhei-landslingen var huvudmän för deskyddade verkstäderna. Bildandet av innebar i vissmän en centralisering av verksamhelen. Slalen fick elt betydande inflytandeöver och ansvar för del arbele som de här förelagen bedriver. slridernaturiigtvis mot den allmänna tendensen all eftersträva en decentralisering avstatlig verksamhet. Det som vi normall anser vara angelägel är att föra överolika uppgifter frän slalliga organ lill regionala och lokala organ. Nufinns del väldigl slarka skäl som lalar för denna organisationsform somSliftelsen Samhällsförelag har fåll. Likheten i arbetsuppgifterna gör det ocksåmoiiverai med den samordning som en central sliftelse skall ha. Men del ärnaluriiglvis vikiigi all vi i samband med uppbyggandet av denna verksamhei ochdessa nya organisationsformer ser lill all vi bevarar sä myckel som möjligl avden decentraliserade karaktären på detla arbele. Del gäller alltså alt se lillatt så myckel som möjligl av beslul och administration ligger kvar på deregionala stiftelserna. Det är intentioner som myckel klart uttalades i olikasammanhang när man planerade denna verksamhet. Därförhar vi också drivit kravei alt den centrala sliftelsen inle bör få en alllförstor omfaUning. Del är en lanke som vår representant för fram iorganisationskommittén för skyddat arbete, NOSA. Där hade vi slöd av kommun-och landslingsförbundens representanter för tanken all man borde välja ellrelalivi lågt alternativ när del gällde den cenirala stiftelsensdimensionering. Tyvärr fick vi inle stöd för denna lanke av NOSA:s majorilel.Regeringen gick också på ett högre alternativ när del gällde dimensioneringenav den cenirala sliftelsen, och en majorilel i arbeismarknadsutskollet hargjorl delsamma. Vilycker som sagt all del är viktigl alt slå vakt om de decentraliseradearbetsformerna. Vi föreslär därför i en reservalion lill utskottets belänkandeall man i della skede skall nöja sig med en dimensionering i storieksordningen50 befattningshavare vid den cenirala sliftelsen. Eftersom delta är någontingsom skall byggas upp successivi, kan man med vunna erfarenheter naluriiglvisförslärka den cenirala stiftelsens administration i framliden,om ulvecklingengör del nödvändigi. Men målsättningen bör alltså vara att begränsa den centralaverksamhelen och läla den regionala verksamheten få den avgörande betydelsen. Jag vill med della yrka bifall till den reservalion som är fogad lillutskottets betänkande och på övriga punkier lill utskottets hemslällan. Efter mänga behandlingar i ulredningar och i kammardeballer slår vi nuinför det sista stegel i bildandel av Stiftelsen . Denviktigaste effekten av den nya sliflelseorganisalionen är alt man nu kommer allha möjlighet all bedriva den skyddade verksamheten under likartade former somt. ex. industriföretag, i stället för all den som hillills har skelt genommyndighetsutövning. Meningen är att man skall försöka samordna verksamhelentill nytta för alla dem som icke kan få arbete pä den allmänna marknaden ochsom slås ul. Genom della beslul skall vi ge dem ökade möjligheler all liksomalla andra få ell arbele och få arbeia på samma villkor som inom övrigverksamhei. Allllalar för alt man skall klara målsättningen all komma i gång med verksamhetenden . Vadvi skall beslula om är dels finansieringen, dels dimensioneringen av dencenirala sliftelsen. När del gäller finansieringen föreslår man att ellförslagsanslag pä 1 miljard skall anvisas lill sliftelsen. och del är entillfällig finansieringsform tillsverksamhelen har fått fastare konturer. Jag vill redan nu uttala förhoppningenall finansieringen fär den form som föreslagils av Nya organisationskommitténför skyddat arbele, NOSA, i och med all nästa gång tar uppfinansieringsfrågan lill behandling. En sådan finansieringsform är nödvändigför all man skall kunna åstadkomma den önskvärda anknylningen lill övriginduslriell verksamhet i landei. 1anslutning lill de molioner som väckis och som på nyll lar upp frågan om denskyddade verksamhelens kalkyleringsprinciper vill Jag understryka attutskottets och lidigare också ullalande om all stiftelserna skalliaktta affärsmässiga principer i sin kalkylering står fasl. Jagvill också fräga: Vad innebär del som sägs i motionerna om"marknadsmässig" kalkylering? Vi fär här i ofta behandlafrågor som rör slalliga bidrag lill företag som gått med förlust. F. n. liggerpä bord propositioner som innehåller anslagsäskanden avseende enskildaindustrier som går långl uiöver del belopp pä I miljard som vi nu skall beslulaom när det gäller den skyddade verksamhelen. Sålill slul några ord med anledning av den reservation som harlalal för. PärGranstedt säger att den cenirala stiftelsen får en alllför stor omfallning. Menlåi mig då påpeka all denna sliftelse skall fungera som etl samordnande, ickeell styrande, organ. Den karaklär som den regionala verksamhelen haftskall bibehållas. Del har slagit fasl, och det föreskrivs också i delagförslag som vi har antagit Allting säger all den huvudsakliga verksamhelenskall bedrivas pä del regionala planet vissa frågor skall den ceniralasliftelsen ha hand om. Det gäller bl. a. frågor som rör personalpolitik, utbildningo. Det kan också gälla försök lill samordning i fråga om försäljning, när enenskild sliftelse inte kan klara della. Den cenirala stiftelsen skall alltsåfungera som elt serviceorgan för de regionala stiftelserna. Jagvill fråga: Är en personalstyrka på 110 personer alt anse som för stor motbakgrund av att del här gäller etl företag som genom de regionala stiftelsernasysselsätter 27 000 människor? Jag undrar vilken koncern av den storleken i dethär landei som har elt så lilel huvudkontor att det sysselsätter endasl 110personer. Meddella, herr lalman, vill Jag yrka bifall lill utskottets hemslällan i allapunkter. Just den här jämförelsen som gjorde lycker jag ärganska avslöjande. Han frågar sig vilken koncern i det här landei av dennastorleksordning som har ell så litet stabsorgan som den cenirala sliftelsen.Men del ärjust det resonemanget vi vänder oss mot Vi lycker inle all den härverksamhelen skall få den karaklär som de fiesta koncerner har. De styrs juoftast ganska hårt uppifrån. Får den regionala stiftelsen alllför sloraresurser, kommer det all i prakliken bli en beiydande styrning, även om de formella besluten inteskall fallas där.