prot · G20925 · 1978-12-31 00:00:00 — Deuppgifter jag har redovisai lalar om alt förlusterna enbart i fråga om risuppgår till över 2,7 miljoner lon. Till delta skall man då lägga förluster avövrigspannmäl. Målet för 1978års risskörd var 13,5 miljonerlon. Förlusternakommer, som jag sade lidigare, säkerligen alt överskrida 3 miljoner lon. Detfinns beräkningar som säger alt närmare en tredjedel av den planerade skördenkommer att gä lill spillo. Urikesminislernsade all produklionen endasl läcker två tredjedelar av livsmedelsbehovei. Delär inte riktigt korrekt. För alt trygga självförsörjningen fordras nämligendrygt 20 miljoner lon ris, en kvantitet som också är uppsatt som mål för 1980.Med lanke pä förlusterna av även ulsäde kommer hjälpbehovet när det gällerlivsmedelsproduktionen all kvarstå i yllerligare minst ell är - della inleminsi med lanke pä alla de djur som dog vid översvämningarna eller måstenödslaklas. Skörderesultatet kommer i varje fall inle att överstigahälften, , av del behov av ris som har för sin självförsörjning. Delidigare två årens stora skördeförluster sammantagna med årets har givetvisockså i hög grad inverkat negativt på åtemppbyggnadsarbelei i siorl. Behovet avordinarie bistånd har genom dessa nalurkalasirofer givetvis också ökat. Ulrikesminislernville inle svara huruvida han nu var beredd att verka för nya insatser. Jagvill emellertid i korthet relatera vad de organ och länder som utrikesministernhänvisade till har gjort. Jag har en sammanställning över de bidrag som manfattat beslut om i. o. m. den 19 oklober i är inom FN:s olika organ - FN:slivsmedelsprogram, UNDRO, , och yueriigare elt organ. Dessa bidrag uppgårtill ungefär 14 milj. kr., alltså ca 1 miljon lägre än det svenska bislåndel.Man borde kunna räkna med alt FN skulle kunna gå in med avsevärt slörrehjälpinsatser. Flera länder har gett bidrag lill jusl de här olika FN-organenför all de skall kunna sälta in kaiastroföistånd. Jag har utgått ifrån alt depengar som kommii från FN just är sådana pengar som har specialdestinerals fråndessa länder. Ulrikesminislern nämndeockså , och . kanjag nämna dehitlills,alliså lill den 19 oklober, kända siffrorna. För del innebarbiståndet omräknat i svenska kronor 2,24 milj. kr. anger tyvärr ingetbelopp, men del går naturligtvis all räkna om värdet av 13 000 lon livsmedel.För del varsiffran . Enligl den lista jag har kan jag tyvärrkonstatera all del svenska biståndet tillsammans med FN-pengarna tyvärr inteuppgår till mer än några fö procent. Jagskulle, med anledning av att biståndet naturligtvis under de kommande årenbehöver vara högre för all i någon mån kunna reparera de skadeverkningar somuppstått av torka och under del senasle översvämningsåret, viljafråga utrikesministern och regeringen; Överväger ni atl öka det ordinariebiståndet till de här länderna? Del vore väl möjligt nu -dvs. om man har viljan- när inte moderaierna finns med i regeringen och sälier bromsklossar. Jag ärövertygad om all en sådan insals frän regeringens sida skulle fö elt brett stödhär i . Vi kommunislema siäller givelvis upp påen sådan linje, och jag förulsätier all även socialdemokraterna gör det. Förraåret gav Vielnam 20 milj. kr. Manbeiecknar årets översvämningar som en värre katastrof än förra årets torka.Lägger man sedan samman dessa båda effekler blir katastrofen såledesslörre. Det finns alliså skäl och utrymme, även vid jämförelse med förra åretskalastroföisiåndsanslag från , alt också i är tänka sig en utökning. Omexlra livsmedelsbistånd till och Överläggningen var härmedslutad. §6 Föredrogs och hänvisades 1978/79:23 tillirafikulskoiiei 1978/79:29 lilljuslitieulskollel 1978/79:32 lill näringsuiskoitel §7 Föredrogs men bordlades äter betänkande 1978/79:4Försvarsuiskoitels betänkande 1978/79:4 Kulluruiskotlets belänkanden1978/79:10, 11 och 13 Trafikulskoltels betänkande 1978/79:3 Näringsuiskoiieisbelänkanden /79:6 och 7 Arbetsmarknadsutskoltels betänkanden /79:8 och9 §8 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1978/79:58-61 §9 Anmäldes och bordlades 1978/79:19 omhälsoundersökning av sjöfolk Nr 25 1978/79:24 om slopande av särskilda passageavgifter för Väner- ochMälar- den '"''''" f) '978/79:31 med redogörelse för tillämpningen av lerroristlagstiftningen 1978/79:34 om förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen 1978/79:45 om villkorenför lönsparande på vinslsparkonlo 1978/79:47 om fortsattgiltighet av lagen (1974:922) om kredilpoliliska §10 Anmäldes och bordlades 1978/79:5 Riksdagensförvallningsslyrelses förslagom vissa bemyndiganden med anledning av nytthuvudavtal och medbestämmandeavtal inom 811 Anmäldes och bordlades Motioner 1978/79:29 av LennanAndersson m.fl. 1978/79:30 av 1978/79:31 av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:12 omunderhåll lill barn och frånskilda, m. m. §12 Anmäldes och bordlades 1978/79:4 med anledning av motion om fastställandeav faderskap i vissa föll 1978/79:4 med anledning av molion om utbetalningenav sjukpenning m. m. 1978/79:5 med anledning av molion om vissinformaiion lill den som flyttar utomlands 1978/79:11 med anledningav motioner om vissa arbelsmiljöfrågor 1978/79:12 med anledning av molion om viss översynav obduktions-lagen 1978/79:13 med anledningav motioner om slyrelsen för vårdarljänst §13 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits lill kammarkansliet 1978/79:62av () lill kommunikationsministern om fortsalt bemanning avfyrplalsen Länge : Enligl planering skall en successivavbemanning av våra fyrplalser ske fram lill 1980. skallfyrplatserna helt skötas med automatik. Härvid kommer fyrplatsen vidÖlands södra udde atl hell avbemannas. Stark och sakligt väl underbyggd kritikhar mött handlingssätt när det gäller planering innebärandeautomatisering av fyrplalser. Verket åberopar ekonomiska skäl för sin planeringoch har därvid bortsett från en rad viktiga faktorer som bör tillmätasbetydelse vid överväganden rörande fyrplatsernas nuvarande och framlidauppgifter. Förfyrplalsen Långe vid liksom för flera andra fyrplalser,exempelvis Hanö fyrplats, kan särskilt framhållas vikten av fortsatt optiskbevakning ur sjöräddningssynpunkt, kustbevakningssynpunkt ocholjekalaslroföeredskapssynpunkt. För fritidsbåtar ulan kommunikationsradio, isjönöd eller andra svårigheter, är frågan om en bemannad fyr av allra störstabetydelse. Liknande synpunkter kan framhållas för fiskerinäringens del. Del ärockså bekant atl del enligt försvarets mening är angeläget med en så godbevakning av våra kuster som möjligt; härvid intar optisk övervakningav farvalten en särställning när del gäller en god vaksamhet vid våra gränser.Liknande meningar har framförls från meteorologiska myndigheter. FörÖlands del, där turistnäringen är av avgörande betydelse, finns turist-ochkulturhistoriska platser av rang. Vid sidan av ochSollidens sommarresidens är fyren vid den förnämstaluristatlraklionen. Atl bortse från delta faktum när del gäller fyrplalsenLånge vid vore atl motverka andra av statsmakternavidtagna åtgärder som syftar lill regional stimulans och utveckling. Vidare kanmed fog anföras alt personliga och sociala problem uppstår för den vid fyrarnaverksamma personalen vid en eventuell friställning. En fyrplals är en alldelesspeciell arbetsplats, och den där verksamma personalen kan inle ulan vidarejämföras med arbetskraft inom annan verksamhet som av ralionaliseringsskälmåsle friställas. Medåberopande av del anförda vill jag fråga kommunikationsministern: Ämnarkommunikationsministern vidtaga åtgärder för all bibehålla fyrplalsen Långe Janvid bemannad? 2Riksdagens protokoll 1978/79:25-26 1978/79:63av (vpk) til totalförbud mol användning av asbest: Det är nu åtskilliga år sedan det stod klart attasbest är ett ämne som ger upphov till vävnadsförändringar, som i sin tur istor utsträckning utvecklas till cancer. Under mänga är undanhölls ochbagatelliserades fakta kring asbestens påverkan pä människan. De som harundanhållit fakta och de som har underlåtil att vidta nödvändiga äigärder förall stoppa användningen av asbest har lusenials arbelares liv på sina samvelen.Och fier kommer del all bli, eftersom de sjukliga förändringarna uppträder ochutvecklas efter del all exponeringen för asbest har upphört.Vpk har krävt, och fortsätter alt kräva,ett totalt förbud mol imporl ochanvändning av asbest som det enda radikala sättet atl lösa problemet. Sedanelt tiotal år har del presenterats forskningsresultat som tyder på alt ämneikadmium också har en starkt cancerframkallande effekt. Del måsle nu ansesbelagt att så är fallet. Del rör sig om cancer i häligheterna bakom näsa ochsvalg och om prostatacancer. Den fråga man nu ställer sig är hur mångaarbelares liv och hälsa som skall förödas innan åtgärder vidlas för altnedbringa och stoppa användningen av kadmium inom industrin. Jagvill mol denna bakgrund ställa följande frågor lill arbetsmarknadsministern: Närtänker regeringen vidta åtgärder för alt tolalförbjuda imporl och användning avasbest? Kommerregeringen att vidta äigärder för alt alla arbetare som i sill yrke utsatts förasbest för genomgå grundliga läkarundersökningar? Vilkaåtgärder kommer regeringen atl vidta med anledning av kunskaperna om kadmiumscancerframkallande effekter? 1978/79:64av Inga Lanlz (vpk) till socialministern om den kommunala barnomsorgen; Del finns myckel som lyder på alt både denkvantitativa och den kvalitativa ulbyggnaden av barnomsorgen försenas.Kommunernas redovisning i barnomsorgsplanerna visar t, ex, all bara 89 000 nyadaghemsplalser kommer alt färdigställas t, o, m, 1980 mol de 100 000 somöverenskommils och bara 39 000 fritidshemsplalser mot överenskomna 50 000, Tvätredjedelar av kommunerna kommer inte upp lill täckning av behovet, somdet redovisas i barnomsorgsplanerna, . Det finns fortfarande kommunersom inte har eu enda daghem, och daghem för småbarn saknas i 70 kommuner. Eniredjedel av kommunerna saknar helt fritidshem, 1982beräknas atl av 0-6-åringarna skall ha tillgång lill daghemsplats, men redani dag skulle minst hälften av barnen i dessa åldrar behöva plats, därför attderas föräldrar förvärvsarbetar, 1977 skulle del t. ex, ha behövts ytterligare177 000 daghemsplatser för dessa barn, I många kommuner tillämpas dessutom vadman kan kalla en sardinburkspolilik, dvs, man skriver in fler barn änplatsanlalet medger, I underlagsberäkningarna för lokalyta m, m, räknasdessulom hallar, toaletter o, d in, 1977fick bara 5 9é av barnen i åldrarna plats pä fritidshem, trots atlbehovet av frilidshemsplalserär lika stort som behovet av daghem. Bristen påfritidshemsplatser är t, o, m, större än brislen på daghemsplatser. Anlalelbarn som behöver tillsyn vid daghem och fritidshem ökarständigl, inte minstdärför att kvinnorna förvärvsarbetar i alll slörre ulslräckning. Kommunernasbarnomsorgsplaner utarbelas pä grundval av en förväntad förvärvsbenägenheibland kvinnorna, I detta grundmaterial underskattas kvinnornasförvärvsbenägenhet konsekvent. En konsekvens av nuläget är atl olaliga kvinnorfastnat i en cirkelgång - för atl fö jobb måste de ha barnstugeplals och föratl fö barnstugeplats måste de ha jobb. Fyraav fem kommuner anger ekonomiska orsaker till all ulbyggnaden är så låg. Mängakommuner har också svårigheter med tillgången pä mark för ulbyggnaden, IUHÄ:s anslagsframställan för det kommande budgetåret har 300 platser förförskollärarutbildning skurils bort. Redan med nuvarande låga utbyggnad avbarnstugeplalser skulle del behövas 100 000 fler människor som arbetar inombarnomsorgen den närmaste tioårsperioden. Utbildningen av personal förbarnomsorgen måste ökas, Dessulom bör all personal vid barnstugorna fö enlikvärdig utbildning, eftersom personalen har likvärdiga arbetsuppgifter. Utbildningenbör dessulom förlängas och göras fyraårig. Kommunerna måste också bli skyldigaall erbjuda fortbildning för all barnstugepersonal, så alt en likvärdigutbildningsnivå mellan de anslällda uppnås. Barnomsorgenmåste byggas ut både kvantitativt och kvalilalivi. Utan tillräckligt medutbildad personal inom barnomsorgen kommer aldrig den kvalitativa upprustningenav barnstugorna atl kunna genomföras. Vpk menar alt alla bam skall ha rätt bra barnstugeplats, oavsett om deras föräldrar förvärvsarbetar eller inte,därför alt barnen behöver den stimulans som en daghemsvistelse kan ge. Vpk hardärför aldrig accepterat den låga utbyggnadslakten ulan ständigt krävt snabbareutbyggnad och bältre kvalitet. Vi har också vid ett antal tillfällen krävt enmålsällningsdiskussion om förskolan: Vilka ändamål skall den tjäna, ulöver denrena tillsynen, och hur skall den dä se ut för atl tjäna dessa ändamål? Delär med oro vi nu ser hur både den kvantitativa och den kvalitativa utbyggnadenav barnomsorgen sätts ur spel. Mol denna bakgrund villjag ställa följande frågor lill socialministern: Kommerregeringen atl lägga fram förslag om att staten skall överta kostnaderna förbarnomsorgen? Ärsocialministern beredd alt medverka till sådana normer i samband med samladnybebyggelse, alt mark motsvarande 10 m/barn avsätts för barnomsorgens behov? Kommerregeringen atl vidta åtgärder för atl överinskrivningen vid barnstugorna skallslopas? Ansersocialministern att nuvarande normer för beräkning av lekytor resp.avdelningsytor vid barnstugorna är rimliga? Ärregeringen beredd atl öka kapaciteten för utbildning av förskollä- 1978/79:65av {vpk) lill handelsministern om den svenska vapenexporten: Den svenska vapenexporten har ofta debatterats iriksdagen. Det är självklart eftersom de regler vi har är skrivna på ett sådanlsäll all alla regeringar, oavsell om de är socialdemokraliska eller borgerliga,förr eller senare kommer all bryla mol de beslämmelser som de själva harulfor-mal. Fränvpk;s sida har vi åtskilliga gånger påpekat all den svenska vapenexportenalllid haft "en olycklig benägenhet" att hamna hos dikialurslaierinom den västliga världen. har ofta motiverats med alt del, enligl debestämmelser vi har, "råder inre slabililet" i sådana stater. Så fortfolkliga uppror inträffar måste alltså exporten avbrytas. Det färskaste ochbästa exemplet f n. är , som vi exporterat krigsmateriel lill i flera är.Nu, med vad som inle kan betecknas som annat än inbördeskrig, finns de svenskavapnen där och kommer naturligtvis också lill användning. Delfinns också andra och lika färska exempel, I Sydoslasien pågår sedan några årell krig mellan och befrielsefronten på , ,har olagligt, i strid med en FN-resoluiion som också rösiaiför, ockuperat , delta inlräffade, 1975, har sirider pägäll. Manborde dä förvänla sig all krigsmaterielinspeklionen och handelsdepartementetskulle förhindra all export av vapen lill , Enligl våra beslämmelserför ju inte export ske lill stal som befinner sig i krig, befinnersig i krig,Trolsdeila visar handelsstatistiken /78 alt sådan exportförekommit. Jag vill därför frågahandelsministern: Anser handelsministern attdel råder inre stabilitet i ? Bedömerhandelsministern läget i tidigare som stabilt? Anser handelsministern allIndonesien befinner sig i krig? Anserhandelsministern atl vi skall följa våra egna regler för vapenexport, somförbjuder sådan export till land som befinner sig i krig eller är drabbal avinre oroligheier? § 14Meddelande om frågor Meddelades all följandefrågor framställls 1978/79:91av () lill sialsrädet om åtgärder för all ökaantalet kvinnor bland högre slatsljänslemän: Allt fler börjar inse all del pågår ettnalionalekonomiskl slöseri i landei genom att dukliga kvinnors kapacitet inleutnyttjas rätt. visar en alldeles färsk statistik atl av ca 5 000statstjänstemän i lönegrad F 23 och uppäl är 209 kvinnor. Det motsvarar 4 %.Året innan var andelen ungefär densamma. En stor del av dessa ijänsierlillsälls av regeringen utan ansökningsförfarande. Anser statsrådet all dettaförhållande är bra för landei? Om inte, hur villstatsrådet arbeta för en förbättring? 1978/79:92av {c) till kommunikationsministern om lidpunkten för genomförandeav visst brobygge: beslöt den dåvarande regeringen atluppdra åt alt upphandla fyra stålbroar. Dåvarandekommunikationsministern betonade atl regeringens beslut skulle ses mol bakgrundav sirävan all stödja sysselsätlningen såväl inom den inhemska industrin som påbyggnads- och anläggningssidan. Del är därför angelägel, framhöll han, altbroarna kan byggas möjligl. Dennya regeringen har meddelal all bara elt av de fyra projekten kommer tillomedelbart utförande och all tillräckliga skäl inte talar för all med exlramedel finansiera en lidigareläggning av de tre övriga broprojeklen. Det finnsdock ingenting i ulvecklingen pä arbetsmarknaden som stöder denna nyaprioritering. Medhänvisning till del anförda vill jag ställa följande fråga lill kommunikationsministern: Närkan den enligt den lidigare regeringens beslut redan upphandlade Sannsundsbronberäknas komma till utförande? 1978/79:93 av MarianneStålberg (s) lill kommunikationsministern om prioriteringen av vissabrobyggen: i hade redan i 1975års flerärsplan planerat byggandet av en bro över Sannsundet, Delta skullepåbörias 1980, Den förra regeringen har undersökt möjlighelerna all bygga ellantal broar av stål. Genom alt lägga beställningar på varven skulle man skapaunderlag för alternativ produktion. Hänsyn skall las till sysselsätlningen inomvissa områden.Departementet log fram ell "pakel" på fyra broar. En av dem varSannsundsbron, Ifebruari uppdrog regeringen ät alt upphandla de fyra vägbroarna.Regeringen har emellertid nu beslutat atl anslå 130 milj, kr, till byggande aven enda bro, i , Detta skulle kunna frigöra medel förverket all lidigarelägga även andra broar. kan delta ske för högst tvä broar, i ochSlrängnäsbron i . Därmed hamnar hela effekten av de statligainsatserna i södra delarna av landet. Med hänvisning härtillvill jag fråga: Vadföranledde statsrådet alt riva upp en principuppgörelse som byggde på regional-och sysselsällningspolitiska skäl? Hurstämmer beslutet om att prioritera brobyggen endasl i de södra delarna avlandet överens med de regionalpolitiska målen all skapa arbete i olika delar avlandei? § 15 Kammaren åtskildeskl.