prot · G209114 · 1978-12-31 00:00:00 — Likaså utgör brandförsvaret en samhällets skydds- ochsäkerhetsorganisation, vars samlade effektivitet är beroende avräddningstjänstens resurser i varje enskild konmiun. Vi anser all samhället haretl behov av au tillskapa och behålla normer och rutiner som garanterar Minskadstatskontroll över kommunerna och landstingskommunerna Ioch för sig innebär slopandet av kravel pä underställningsskyldighet en enklarehandläggning. Denna förenkling får dock, enligt min mening, inte väga tyngre ändet fakium att faslslällelseprövning kaninnebäraattkommunernages möjligheierän i sina brandordningar ta till vara desynpunkter som kan finna motiverade. Från kommunalsjälvstyrelsesynpunki måste frågan om au kommunerna skall underställalänsstyrelsen sina beslut rörande brandordning vara en detalj av endastmarginell betydelse. Men jag tycker del är av principiell betydelse austatsmakterna tar ett övergripande ansvar för trygghet och säkerhei. Herrtalman, jag vill med det anförda yrka bifall lill utskottets hemställan. I den delfråga i proposilionen 1978/79:53 som handlar om kommunernasunderställningsskyldighet närdet gäller brandordningar eller ändring avbrandordningar harjag och väckt en motion om alt vi vill behållaundersiällningsskyldighelen. Del kravel har tillstyrkts avkonslilutionsutskotlei. Vi har väckt vår motion med anledning av deerfarenheter vi har som ledamöter av brandnämnden och av organisationen avbrandväsendet och räddningstjänsten saml tillämpningen av de bestämmelser somfinns pä detta område. Somen motivering för slopandet av denna underställningsskyldighet säger man ipropositionen, och likaså i reservationen, atl kommunerna har byggt upp enorganisation för dessa uppgifter. Jag vill gärna citera reservationen i dettaavseende: "Kommunerna lorde ha byggt upp enbrandför-svarsorganisalion som är lämpad att handha den räddningstjänst somenligt brandlagstiftningen åvilar kommunerna." Jagvill livligt understryka alt det är riktigt. Vi har ett bra brandförsvar idella land. Det är bl. a. beroende pade kommunsammanslagningar som skell under1960-talel och , som har gjorl all kommunerna har fåubättre resurser att skaffa sig mer kvalificerad teknisk utrustning men ocksåbättre utbildad personal. Jag vill också påstå au det är etl resultat avlänsstyrelsernas möjligheter alt bedriva en viss övervakning i detta avseende.Jag tror inte att konfliktsituationerna har varit många men atlkommunerna ändå har varit medvetna om au de har etl visst tryck på sig. Närdel sedan gäller den övriga organisationen lalar man om räddningstjänsten. Vihar etl bra brandförsvar, men därmed har vi inte någon bra räddningstjänst. Vihåller nu på att bygga upp denna räddningstjänst ute i kommunerna, och jagtroralt det även i det avseendel är nödvändigt med dels rådgivning fränstatliga myndigheter, dels en viss övervakning. Vi vet att det lar många årinnan man får personal utbildad, innan man har fått fram den organisation somär lämplig med hänsyn till de olika räddningsuppdrag som skall ulföras.Dessutom finns uppgifterna inle bara inom den egna kommunen, ulan i lika storutsträckning måste man la hänsyn till de olika hjälpinsatser som kanbehöva sättas in på andra områden: vid ras, vid transporter av miljöfariigavaror o. d. Ävendepartementschefen har när han skrivit dert här propositionen i viss mån varittveksam om lämpligheten av all slopa undersiällningsskyldighelen. Jag villgärna citera ur proposilionen pä s. 32 och 33; "Kommitténhar utgått frän all kommunerna fortlöpande informerar de statligatillsynsmyndigheterna om förändringar i brandförsvarets organisation m. m.genom alt översända avskrift av antagen eller ändrad brandordning. Kommitténföreslär att bestämmelser därom las in i brandsiadgan." "Jagansluter mig till det förslaget. Enligt min mening bör vidare ettsamrådsförfarande mellan kommun och länsstyrelse regelmässigt äga rum, innankommunen ändrar sin brandordning. Det kan övervägas om uttryckligabestämmelser om obligatoriskt samråd bör införas i brandsiadgan. Jag kan dockinte se atl en sådan reglering skulle vara nödvändig. Man bör kunna förulsäilaall kommunerna bereder tillfälle att lämna synpunkter, innannågon ändring görs i brandordning beträffande insatsberedskap, antalet övningareller andra förhållanden som kan påverka brandförsvarels effektivitet." Dellatalar sitt tydliga språk - departementschefen är inte säker på att man helt kanslopa undersiällningsskyldighelen. Får jag sedan bara påpeka att av en rad remissinstanser har tio yrkatavslag på den här delen i propositionen, bland dem många lunga -framför alltpersonalorganisationerna. Dessa senare känner bättre än många andra till vilkaåtgärder som bör vidtas i detta avseende. Man kan ju inte genom lagstiftning päannat område förbättra miljön för den här berörda personalen. Den får accepleraden miljö som finns vid de enskilda tillfällena, när insatserna skall göras. Menvi kan hjälpa lill alt öka säkerheten genom all förbättra utbildningen avpersonal, genom all införa likartade bestämmelser och genom den lillaövervakning som sker frän länsstyrelserna av all man följer de bestämmelser somär önskvärda i dessa avseenden. Meddella, herr lalman, ber jag att fä yrka bifall till ulskoitets hemställan idenna del. Minskadstatskontroll över kommunerna och landstingskommu -nerna () kort genmäle: Jag vill bara notera alt verifierar att vi har elt brabrandförsvar, all det är väl uppbyggt och fungerar bra ute i kommunerna. Iproposilionen lämnas redovisningar belräffande hjälp med information och enviss lyp av samråd - något som är alldeles självklart om man skall lägga ulbesluten i kommunerna på det sätt som föreslås. Jag tror alt hela resonemangeti propositionen i denna del och i utskoltsmajoritelens skrivning borde kunnasammanfattas i alt tiden är mogen au låta kommunerna, under dessaförutsättningar, ta det fulla ansvaret för både brandväsendel och räddningstjänsten. Denutbildning, som man får la ställning till framöver, kommer säkerligen också altha betydelse för atl i fortsättningen ge underlaget för en bra Minskadstatskontroll över kommunerna och landstingskommunerna utveckling på dessaområden ute i det praktiska livel, bland de människor som har det direktahandläggande ansvaret. Jagvill därutöver säga atl om man inte i den här frågan når fram lill denuppfattningen att kommunerna skall kunna ta ansvaret, då lorde man fä svårt atlpä andra områden vandra den vägen, som ändå så många bekänner sig lill - aulägga ansvaret nära människorna. HELGEKARLSSON (s) kort genmäle; Jag vill till säga atijag citerade ur reservationen, därreservanterna själva säger atl brandförsvarsorganisaiionen "lorde"vara bra uppbyggd. Och jag tror atl brandförsvaret är bra uppbyggt. Men å andrasidan nämnde jag också atl del i delta sammanhang inle bara gällerbrandförsvaret, utan alt del gäller räddningstjänsten över huvud laget. Vi vetvilka krav som ställs på räddningstjänsten i dessa avseenden. Här menar vi attdet kan vara nödvändigt alt man har denna lilla påtryckning - möjligheten altfå länsstyrelserna atl övervaka alt det blir en enhetlig organisation. Dessutomvill jag påpeka all man pä flera ställen för diskussionen just ombrandordningarna och om räddningstjänsten, där det kan vara nödvändigt alt manhar denna möjlighel. KARLBOO (c) kort genmäle: Jag vill bara säga än en gång atl delskulle vara ett dåligi ansvarstagande av kommunalpolitikerna om de inte hadeklart för sig att della är elt krav från medborgarnas sida. Jag är övertygad omatt de är beredda och kommer att ta sitt fulla ansvar för all utveckla bådebrandförsvaret och räddningstjänsten på ett sådant sätt att del skapas säkerheiför kommuninvånarna. LARSSCHÖTT(m): Som framgick av utskoitsordförandens första anförande har moderaternadelat sig i det här ärendet. Jag är den som har biträtt samma uppfatining somutskoitsmajorileien. Jagdelar helt grunduppfattningen i utskottsbetänkandet. Alla i utskottet ärrörande eniga om att ge kommunerna självbestämmanderätt så långl som möjligt.Men vi i majoriteten finner del olyckligt när man velat undandrabrandordningarna från den prövning som f n. äger rum hos . Somflera remissinstanser framhållit, bl. a. i ochNorrköpings kommun, kan del inte vara något allvarligt ingrepp i den kommunalasjälvstyrelsen alt man underkastar sig denna prövning. Förmin del harjag i en länsstyrelse upplevt att man har prövat elva förslag frånkommunerna till brandordningar och atl man endasl har kunnat godta tre av dem.Och dessa tre var väl acceptabla bl. a. därför att man visste alt de skulleunderkastas granskning. Jaghar förtroendet alt sitta med i en oljeskyddsutredning. Även i det sammanhangetpåminns man om hur viktigt del är att det finns en kaiastroföeredskap, som inlebegränsar sig lill bara en kommun. au med sinöverblick får vara med och granska de olika kommunernas resurser m. m. Ocksåden gångna vintern med sina snökata-sirofer har visat värdet av en godberedskap. Sedanvill jag erinra om de lunga remissinstanser som inle vill alt den härprövningen hos länsstyrelserna skall försvinna. Det gäller bl. a. ,som har hand om miljöfrågorna och luftfartsverket. Båda har med hänsyn lillolika kalastrofhot framhållit hur angelägel det är all denna prövning avbrandordningarna fortfarande får finnas kvar hos länsstyrelserna. Vidareharjag fäst del allra största avseende vid personalorganisationernasinställning. Den är densamma oavsett om det gäller brandbefäl eller övrigi brandmanskap. ordförande hoppas jag alt man skall fortsätta på den inslagna vägen,nämligen alt ge kommunerna sä stor rätt som möjligt atl själva bestämma utanstatlig kontroll. Men jag anser atl man här har vall elt myckel olämpligtområde. Myckel av det som sägs i reservationen lyder på elt önsketänkande. Jagvill vidare ha sagt alt jag tror att den stora allmänheten känner en visstrygghet i att de här ärendena alltjämt kan bli underkastade den prövning som fn. äger rum hos länsstyrelserna. Jag ber med dessa ord atl få yrka bifall till utskottels hemställan. Minskadstatskontroll över kommunerna och landstingskommunerna KARLBOO (c) kon genmäle; Bara en liten kommeniar lill anförande. Del framgicktydligt och klart att han talade som representant för och därmedvill ha en fortsatt byråkratisk handläggnirtg av de här frågorna. Jagobserverade all han redovisade fall som hade prövats belräffande förslag lillbrandordning. Han sade all tre kommuner hade fält förslaget till brandordninggodkänt därför atl de visste att del skulle undergå en prövning. Då vill jagfråga om inie också de andra kommunerna visste deua. Jag är självfallet heltövertygad om alt förslaget ur de berörda kommunernas synpunkt ansågs varasynnerligen tillfredsställande. När sägeratl propositionen ochulskoitets reservanter för fram ett önsketänkande villjag konstatera alt detanknyter till vad jag sade i början av denna överiäggning. Typiskt nog är detsä de resonerar som är inne i den byråkratiska organisationen. () kongenmäle; Jag känner mig ingalunda som representant för någon byråkrati eller förnågon länsstyrelse. Men jag vet att representerar somgärna vill minska möjligheler på olika områden. F. ö. anser jagmig ha lika stor rätt att tala för den stora allmänheten som . Jagvidhåller atl om man skulle avhända den här möjligheten tillgranskning av brandordningarna, innebär det en försvagning av vårkaiastroföeredskap. Vi är i så stort behov av en god beredskap och blir ofta 6Riksdagens protokoll 1978/79:114-115 Minskad statskontroll över kommunerna och landstingskommunerna Som exempelkan bara nämnas den slora hotellbranden i . kommun harockså avgivitett yttrande som andas oro pä den här punkten. I mänga kommuner berörbrandordningen inle bara de egna invånarna utan också folk från andra kommuner,t. ex. gäster i turistanläggningar. Sedantillkommer miljöfrågorna, som och de som han representerar brukarvara mycket intresserade av. Vi har den slora risken för oljeskador både lillsjöss och lill lands. På detta område gäller del verkligenatt ha en godkaiastroföeredskap. Jag menar all möjligheterna till en sådan är större med dennuvarande ordningen. Änen gång villjag upprepa att del inle är rimligt all säga atl den innebär etlallvarligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Gör man det, överdimensionerarman denna fråga. Än en gång villjagyrka bifall till utskottets hemställart. De förslag om minskad statskontroll över kommunerna och landstingen somi dag behandlas är ultryck för en strävan alt decentralisera beslutsfattandetoch la bort onödig byråkrati. Förslagen innebär alt den kommunalasjälvstyrelsen fåren starkare ställning. aren ulveckling som hälsas medstörsta tillfredsställelse. En ökad handlingsfrihet är väsentlig föratl samhällsbesluten skall kunna utformas i nära samförstånd med de enskildamänniskorna. Möjligheternaatl vidga kommunernas och landstingens ansvar har i hög grad förbättrats undersenare år. Dagens kommuner är otvivelaktigt rustade alt självständigt handha deuppgifter som lagls på dem. Inom de olika kommunala förvaltningarna finnskvalificerad sakkunskap. Kommunförbunden har också viss betydelse i det härsammanhanget för atl skapa enhetlighet inom den kommunala verksamheien. Vikan i det här sammanhanget vara ganska ense om att behovet av statlig tillsynöver kommunerna och landstingen har minskat betydligt. Regering och riksdag hari skilda sammanhang också uttalat den uppfattningen. Det finns många exempel päreformbeslut som inneburit minskad statskontroll. kommunallagreformpräglades av en önskan atl ge de kommunala självstyrelseorganen största möjligafrihet, men det finns också behov av atl göra en samlad översyn av statenstillsyn och kontroll över den kommunala sektorn. Därför tillsatte regeringenför tvä är sedan en särskild ulredning, siatskontrollkommitlén. Ett väsentligtled i detta utredningsarbete har varit atl inhämta synpunkter och förslag lillförenklingar frän förtroendevalda och kommunalanställda. De förslag och principiellaställningstaganden som görs i propositionen bygger i stor utsträckning påkommunernas egna kunskaper och erfarenheter av de berörda frågorna. Det ärväsentligt att samma principiella betraktelsesätt läggs på utformningen av denstatliga tillsynen inom olika kommunala förvaltnings- och verksamhetsområden.Det är mot den bakgrunden som vi skall se förslagel om att minska kommunernasunderställningsskyldighet. är det sä att vissa beslut av kommuner och landsting måste prövas ochfastställas av statliga myndigheter. Det normala är atl den slalliga kontrollenkommer til' stånd, om besvär anförs mol etl kommunalt beslut eller när någolmissförstånd eller missförhållande har uppstått. Ettförfarande som innebär atl kommunala beslut för att bli gällande måstegodkärtrtas av statliga myndigheter överensstämmer inle med en modern syn päsamspelet mellan stat och kommun. Statsmakternahar lidigare på en del områden beslutat att slopa kommunernasunderställningsskyldighet. Kontakterna mellan statliga och kommunala organ hari stället utvecklats på andra sätt. De slalliga myndigheterna har exempelvisutfärdat allmänna råd för att underlätta för kommunerna att fullgöra sinauppgifter. De förslag som lagts fram i propositionen ligger således helt ilinje med delta reformarbete. Vidare kan påpekas att siaiskonirollkommilténförväntas atl göra en total genomgäng av frågor som måste underställasregeringen eller andra statliga myndigheter. Delta är alltså en första del idet arbetet. Konstilulionsulskolletsmajoritet avstyrker förslagel all slopa kommunernas skyldighet atl underställalänsstyrelsen beslut om brandordning. I likhet med kommunerna och de flestalänsstyrelserna samt civiluiskottets majoritet och reservanterna ikonstitutionsutskottet anser jag att denrta kontrollform helt har spelat ut sinroll. Kommunernahar numera byggt upp ett väl fungerande brandförsvar. De förtroendevalda ute ikommunerna har etl stort ansvar för att medborgarna också på denna sektor skallkunna känna trygghet. Förslagel om slopad underställningsskyldighet innebärinle att del slalliga inflytandet över brandförsvaret upphör. kanliksom vaksamt följa utvecklingen och påtala om några missförhållandenuppslår. Kommunerna kan, om de så önskar, samräda med närändringar i brandförsvarets organisation vidtas. Deförslag som nu kommer att ta ställning lill kan vart för sig lyckasvara av begränsad betydelse från självstyrelsesynpunki. Det gällerdock att se lill helheten i sammanhanget. Propositionen utgör en viktig del ietl samlat arbete för au stärka kommunernas och landstingens ställning. Ettbifall till proposilionen är av både principiell och praktisk betydelse för denkommunala självstyrelsens fortsatta utveckling. Därför,herr lalman, yrkar jag bifall till reservationen vid konstitutions-uiskoitetsbetänkande. Minskadstatskontroll över kommunerna och landstingskommu -nerna Överiäggningen var härmedsluiad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller konstilutionsutskollels hemställan i betänkandet nr 26 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: 1978/79:27 med anledningav budgetpropositionens förslag till anslag till Nämnden församhällsinformation och lill Viss informationsverksamhet för budgeiårei 1979/80jämte motioner §8 Föredrogs finansutskottets betänkande 1978/79:23 med anledning av ipropositionen 1978/79:100 framlagda förslag om vissa anslag för budgetåret1979/80 inom ekonomidepartementels verksamhetsområde jämte motioner. Regeringenhade i propositionen 1978/79:100 bil. 10 (ekonomidepartementel) under punkten B1 (s. 10-42) 1. berettriksdagen tillfälle all ta del av vad som anförts i propositionen om statistikproduktionen vid , föreslagit allbemyndiga regeringen all vid statistiska cent-ralbyrårt inrätta en tjänst föröverdirektör med beteckningen Cp och dra in en tjänst som planeringschef, föreslagit all till Statistiskacentralbyrån: Statistik, registeroch prognoser för /80 anvisaett förslagsanslag av . I detta sammanhang hadebehandlats molionerna 1978/79:239 av m. fl. (m), 1978/79:493 avKurt m. fl. (s), 1978/79:1116 av (). 1978/79:1700 av andre vice talmannen . (m), vari hemställts atl beslutade alt anslaget tillstatistiskt centralbyrån reducerades med etl belopp motsvarande kostnaderna förpartisympaiiun-dersökningarna, och 1978/79:2104av m. fl. (s), vari hemställts alt beslutade 1. atlanhålla alt regeringen gav i uppdrag atl utveckla ett system för löpande studier och prognoser avseende inkomst- och förmögenhetsfördelningen i samhället, 2. attlill : Statistik, register och prognoser för /80 under VII. huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . beträffande förelagensuppgiftslämnande m.m. atl skulle avslå moiionen 1978/79:239, beträffande ulredning om denstatliga statistikens innehåll atl skulle avslå motionen 1978/79:493, beträffande uppföljning avindividualstatistiken i all skulle avslå motionen1978/79:1116, beträffande studier ochprognoser avseende inkomst- och förmögenhetsfördelningen alt medanledning av motionen 1978/79:2104 yrkandel 1 som sin mening gav regeringenlill känna vad utskottet anfört, belräffandestatistikproduktionen vid att med anledningav vad som anförts i proposilionen 1978/79:100 bilaga 10 punkten B 2 moment 1som sin mening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört, beträffande inrättande av enöverdirektörstjänst att bemyndigade regeringen atl vid statistiskacentralbyrån inrätta en tjänst för överdirektör med beteckningen Cp och dra inen tjänst som planeringschef, beträffande anslaget atlriksdagen med bifall till regeringens förslag och med anledning av motionen 1978/79:2104yrkandet 2 saml med avslag på motionen 1978/79:1700 skulle a. tillStatistiska centralbyrån; Statistik, register och prognoser för budget /80 anvisa elt förslagsanslag av , b. som sin mening ge regeringen tillkänna vadutskottet anfört belräffande dispositionen av anslaget. Reservationhade avgivits beträffande anslaget av () och ()som ansett att utskottet under 7 bort hemställa altriksdagen med anledning av regeringens förslag och motionen 1978/ 79:2104yrkandel 2 saml med bifåll lill motionen 1978/79:1700 skulle a.till : Statistik, register och prognoser för budgetåret1979/80 anvisa etl förslagsanslag av . känna vad reservanterna anfört b. som sin mening ge regeringen lii belräffandedispositionen av anslaget. Vid denna punkt hade avgivits ett särskilt yttrandebeträffande anslaget av , , , , , och (samtliga s). KNUTWACHTMEISTER (m): Vi moderater har i en reservation yrkat all statistiska centralbyrånspartisympaiiundersökningar borde uppdragsfinansieras av de poliliska partiernaeller av andra intressenter. Därigenom skulle anslaget till SCB kunna minskasmed . Eftersomjag debatterade denna fråga med och detdessutom krävs av oss riksdagsledamöter alt vi skall begränsa debatliden, nöjerjag mig med alt yrka bifall lill reservationen lill finansutskottets betänkandenr 23. BJÖRNMOLIN (fp); Frågan om partisympaiiundersökningar hardiskuterats här i förut. gick emot ettregeringsförslag om all partisympaliundersökningarna skulle utgå. Del gjordesmed den motiveringen all det är värdefullt atl det finns flera olikaopinionsundersökningsinstitut och all man inle enbart ser della som en serviceål partierna utan som en service ål allmänhelert. Jagvill bara tillägga att de aktuella undersökningarna också harett myckel bredareurval än de andra undersökningar som finns på del här området, och alt demöjliggör analyser i fråga om sådana variabler som t. ex. ålder, kön,bosättningsort och tätorlsgrad. Del är ytterligare etl skäl för all dessaundersökningar skall få finnas kvar och atl man inte skall kräva att deuppdragsfinansieras. Jag vill med detta, herttalman, yrka bifall till utskottets hemställan. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa moment hemställt. Proposilionergavspä bifall till dels ulskoitets hemställan, dels reservationen av KnutWachtmeister och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition; Densom vill all kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 23punkten 2 mom. 7 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och . Vid omröslning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä KnutWachtmeister begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkier hemställt. §9 Föredrogs finansutskottets betänkande 1978/79:24 med anledning av ipropositionen 1978/79:100 framlagda förslag om vissa anslag för budgetåret1979/80 inom budgetdeparlemenlels verksamhetsområde jämte moiioner. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkier hemställt. Regeringenhade i proposilionen 1978/79:100 bil. 11 (budgeldepartementet) under punklen B5 (s. 25-29) föreslagit alt lill Riksrevisionsverkel för budgetåret1979/80 anvisa etl förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats moiionen1978/79:1108 av m. fl. (m), vari såvitt nu var i fråga (yrkandel7) hemställts alt hos regeringen skulle anhålla atlriksrevisionsverkets myndighels-granskning i högre grad inriktades på atlundersöka möjligheterna till besparingar. lill Riksrevisionsverkel för budgetåret1979/80 anvisa ett förslagsanslag av , avslå moiionen 1978/79:1108,yrkandel 7. Reservationhade avgivits av () och Gölhe () som ansetl altutskottet under 2 bort hemställa