prot · G20968 · 1978-12-31 00:00:00 — Detsvar jag fåll äratt regeringen inte har någon möjlighet au förfoga överkomponenterna till denna reaktor. Och så långl är jag nöjd med svarel. Men jagskulle också vilja säga all om villkorslagens bestämmelser nu uppfylls förRinghals och Forsmark sä gör de del också för O 3. Och del vet såvälenergiministern som OKG och , som sagl ja lill byggandet.Enligl lidigare ullalanden av energiministern finns det redan tillverkadekomponenter lill O 2 för 300 milj. kr. Värdet av yiteriigare kontrakt förleveranser är 2 300 milj. kr., och 25 000 årsverken har man räknal med förbyggnationen. Menvarför sådana här spekulationer om försäljning till som uppkommit?Sedan 1976 ligger OKG:s bygge som ett stadsplaneärende hos regeringen, hosbostadsdeparlementet. Del är ell sladsplaneärende där alla underinsianser hartillstyrkt. Renl formellt skall regeringen fastställa planen -del är alll sombehövs. Men det har inle blivit gjorl. Om nu alla andra villkor forbyggnationen av reaktor 3 i blir uppfyllda så är det enfastslällelse av en stadsplan som bromsar ärendet. Och trotsupprepade påstötningar ligger ärendet ulan åtgärd.Det är sådant som gör all man undrar vad regeringen tänker göra med denkraftverksutbyggnad som såväl kraftverksföretag som kommun och ett ston anlalför sysselsättningens skull inblandade människor vill skall få komma i gång. Jagvill fråga energiministern nu om han vill medverka lill all del hinder somsladsplaneärendel utgör undanröjs så all också aggregat 3 i kankomma till slånd och bidra lill energiförsöriningen. Omifrågasatt försäljning till av komponenter till kärnkraftsreaktor Jag har till det sistnämnda ingen annan kommentar än den atlregeringens förslag vad gäller kraftsverksuibyggnad här i landet kommer atlredovisas i den energiproposition som redan är ullovad lill . Jag vill också konstatera atl den frågan inte harnågol samband med den fråga som ursprungligen ställde lill mig,nämligen frågan om försäljning av en reaktor lill Turkiel. Och som jag redangett besked om i mill svar är det en sak som inte har någol samband medOskarshamnsverkels aggregat 3. Det är riktigt atl den sisia frågan som jag ställde inte direkt framgårav det ärende som jag försl aktualiserade, nämligen försäljningen avkomponenter lill reaktor 3. Indirekt gör den dock det i ochmed atl man inte får något besked från regeringen och genom all regeringen pådet här sättet ligger pä ärendet i elt annal departement, som inle fastställerifrågavarande stadsplan. Man skulle kanske kunna sälla i gång med Omproduktion av små vindkraftverk det här bygget. Är del såregeringen vill ha del? I så fall blev del kanske landets största svarlbygge. Närlänsstyrelsen hänsköl della ärende till regeringen för fastslällelse hade manväl väntal sig alt man skulle få ell besked. Det har man inte fält, och deltatycks vara den hake som stoppar byggnationen. Jag förutsätter ändå altregeringen mol bakgrund av de stora investeringarsom ligger iOskarshamns-verket, och mol bakgrund av vad som har hänt inomenergiförsöriningen, inser alt också utbyggnaden av Oskarshamnsverkel måste fäkomma lill stånd. Del var därför jag ställde min följdfråga. Uteblivet beskedom stadsplaneärendet är vad som f n. hindrar bygget från all komma i gång,under förutsättning alt villkorslagens bestämmelser blir uppfyllda vad gällerForsmark och . Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om produktionav små vindkraftverk StatsrådetCARL erhöll ordet för atl besvara i (m) den 10januari anmälda fråga, 1978/79:246, och anförde: i har frågat mig om dels min bedömning avönskvärdheten av atl satsa på svenska vindkraftverk i Slorieksordningen 8-20kW, dels - om bedömningen är positiv - vilka ålgärder från statliga organs sidasom jag bedömer som önskvärda för alt inom rimlig lid få sädana produkier påmarknaden. Tillalt böria med vill jag slå fastan vindkraften i huvudsak befinner sig på ellutvecklings- och försöksstadium. Vindkraftenkan möjligen fä viss betydelse för vår elförsöri-ning, om viutnyttjar den i form av större aggregat - på 2 MW - som levererar el direktlill elnätet. Vindkraftverk av den slorieken finns inle i kommersielldrift i något land. Insatserna inom det nuvarande statligaenergiforskningsprogrammel, som ju har fastställt, gäller främstsådana aggregat. Syftet med detta program är alt vinna kunskap och erfarenhetför atl sedan - förhoppningsvis - kunna gå vidare. Vindkraften kan ocksåutnyttjas genom små vindkraftverk av slorieken Vissa fabrikatsäljs f n. pä den svenska marknaden. vindkraftverk kan tänkasfå betydelse för den enskilda energiförsöriningen i vissa delar av landet. Dekan emellertid aldrig ge mer än elt marginellt bidrag, en halv procent ellermindre, lill den totala elförsöriningen. Närdel gäller små vindkraftverk skiljer man på nälanslutna och icke nätanslulnaaggregat. De ekonomiska förutsättningarna bedöms av experterna något olika.Gemensamt gäller dock all kostnaderna förelproduklionen tycks bli relativthöga, alt marknadsuppskallningarna f n. är osäkra och alt ytterligareutvecklingsarbete är nödvändigt. lorde, inkl. praktiska prov, ta ännunågra år. Vissa redan vidtagnaåtgärder som kan vara av betydelse för små vindkraftverk kan docknämnas. Inomramen för det stöd som siatens industriverk förmedlar lill prototyper ochdemonslralionsanläggningar inom energiområdet kan bidrag lämnas till bl. a.protolypanläggningar avseende små vindkraftverk. Detta har också skett. Vidarekan del frän del särskilda anslaget för främjande av landsbygdenselektrifiering lämnas bidrag till uppförande av lokala anläggningar, t. ex. småvattenkraftverk och små lokala vindkraftverk. Slutligenbör nämnas atl regeringen avser all låta utreda vissa frågor i samband medkraftverksägarnas leveranser lill eldistributionsnätet av elenergi som genererasi lokala krafiprodukiionsanläggningar. Jagskulle alltså kunna sammanfatta vad jag nu har sagl sä atl del är för tidigtbåde atl säkert bedöma de små vindkraftverkens förulsältningar och att angevilka åtgärder utöver de nämnda som eventuellt kan komma att bliönskvärda. Omproduktion av små vindkraftverk i (m): Tillåt mig att framföra ett uppriktigt tack lill energiministern förhans utförliga och relativt positiva svar på min fråga. Delär väl emellanåt så alt del här frågeinslitulet används som ett sätt all tråkaministrar. har i del här fallet inle varit min avsikt, ulan min frågabottnar i en allmän nyfikenhet och kanske en viss lust atl få saken en smulapopulariserad, om jag fär säga så. Ulepå , där jag har glädjen atl bo, har jag på en höjd i närheten av värthus funnit resterna av en gammal kvarn. Eftersom det blåser en hel del utåtskärgården, sä mycket ibland all träd faller omkull och river ned ledningar, såär det inte helt ovanligt med avbrott i elströmmen. Jaghar dä funderat pä om man skulle kunna parera det genom atl ha elt egel liletvindkraftverk gående där kvarnen stått. Jag har därför noga läst de utmärktaböcker om vindenergi och små vindkraftsaggregat som nämnden förenergiproduktionsforskning gett ul 1977 och 1978. Uppenbariigen finns utmed densvenska kusten och kring slörre sjöar i betingelser för att utnyttjavindkraftverk i slorieksordningen 8-20 kW under vissa ekonomiskaförutsättningar. Jag skrev därför till frågade om det fanns sådana att köpa och fick som svar en förteckning påhuvudsakligen från utlandet importerade vindkraftverk, som dock knappastmotsvarade de prestanda som nämndens utredningar anvisade. Flertalet verkarlitet klena. När man ändå i utredningarna beräknat atl det skulle kunna finnasavsättning för 5 000-10 000 sådana enheter i vårt land, har del förefallit migtänkbart atl en sådan produktion skulle kunna komma till stånd inom landet,kanske inom industrier som drabbats av sysselsältningsminskningar. Delta varanledningen till min fråga. Sedermerahar del av uppgifter i pressen framgått att de stora vindkraftverk som mantidigare talat om, och av vilka ell exemplar uppförts i om jag harförstått rätt, har visat sig mindre lönsamma än man hoppals och att man därförinte kan gå fram lika frejdigt i experimenterandet som man hade 5 protokoll 1978/79:67-69 Omproduktion av små vindkraftverk Jag har dåfrågat mig om man inle här som eljest skulle kunna, med experiment i liteneller halvstor skala, komma fram lill resultat som vore nyttiga - på vägen molslörre experiment. Personligenhar jag trott att om man iniliali kunde få till slånd elt ekonomiskt skohornför både producenter och konsumenter skulle vi kanske komma ell stycke framåt iutnyttjandet av de förnyelsebara energikällorna. Energiministernssvar är klart men ändå enligt mill säll alt se litet i mest avvaktande laget.Jag hoppas all energiministern skall få tillfälle alt gå fram med yllerligarestimulansåtgärder. Även om tillskottet lill den totala energibalansennaturligtvis är litet, kan det i alla fall vara lill glädje för ett slorl anlalenskilda konsumenter. Jag har i och för sig inga invändningar mol del som härsade. Del är alldeles riktigt atl de små vindkraftverken kanske kan få sinstörsta betydelse jusl på mer avsides belägna orter, på öar eller andra ställendär det av olika skäl kan vara svårigheter med den centrala eldistributionen.Vi skall dock ha klart för oss - och del tror jag all har- totala omfattningen av denna produktion inle är så slor. 5 000-10 000enheter låter ganska myckel, men även om del skulle bli 10 000 sådanavindkraftverk motsvarar det i bästa fall ell tillskott lill den svenskaenergiförsöriningen om ca 0,4 tWh. Det är någon dryg procent av den totalaelförbrukningen här i landet f n. och bara någon promille av den totalaenergiförbrukningen. Del totala tillskottet är alltså myckel lilet, men del kanha sin betydelse på vissa orter. Utvecklingsarbetetbedrivs på tvä olika nivåer. Den ena delen av forskningen avser de störrevindkraftverken, där problemen är av en annan art än när del gäller de små ochdär också en rad miljö- och säkerhetsproblem måsle noga prövas. a. kan delibland blåsa för mycket för att del skall vara riktigt tilltalande. Vidarebedrivs etl utvecklingsarbete när det gäller de små vindkraftverken, med siktepä bl. a. all få i gäng en svensk produktion. Jagtror att de anslag som redan har getts enligl del utvecklingsprogram som antogsav är av sådan storlek atl det räcker för de projekt som fn. finns inom räckhåll. Här är del också fråga om all ha kvalificerad personaloch liknande resurser lill sitt förfogande. GUNNARBIÖRCK i Vänndö (m): Jag lackar för denna komplettering av svarel. Jag hoppas bara all mankan få till stånd en dialog mellan producenter och tänkbara konsumenter, sä attefterfrågan utifrån på något säll kan dokumenteras. Personligen har jag hafl enkänsla av alt det här i alla fall vore en uppslagsända isysselsättningspolitiken. Överiäggningenvar härmed slutad. § 9 Om åtgärder för attbevara sysselsättningen vid AB Glasverk Arbetsmarknadsministern erhöll ordetföratl besvara {s)der\ anmälda fråga, 1978/79:235,1111industriministern, och anförde: har frågat industriministern vilka åtgärder han avser altvidta för all förmå (Sainl Gobain) alt infria det löftesom gavs och som upprepades att bevara sysselsätlningen iEmmaboda. Arbetetinom regeringen är så fördelat all del är jag som skall svara på frågan. börian vill jag bekräfta riktigheten av de uppgifter som harlämnat i anslutning till sin fråga. Sysselsätlningen vid Glasverk harsuccessivt minskal alltsedan år 1974, och det föreligger risk för enyllerligare nedgång . Idecember 1978 fattade styrelsen i AB Glasverk beslut om att inledaförhandlingar enligl medbestämmandelagen om en rekonstruktion av företaget.Rekonsiruklionsplanen syftar bl. a. lill en väsentlig minskning av anlalelanställda vid företagels anläggning i . Statens representant istyrelsen har reserverat sig mot beslutet och förklarat sig inte kunna medverkatill något beslut som innebär en ytterligare minskning av sysselsätlningen vidglasverket i avvaktan pä en redovisning från Saint Gobains sida om hur delångsikliga sysselsättningsfrågorna skall lösas. Statens suppleant i styrelsen,som också är ombudsman i , har anslutit siglill detta uttalande. Regeringenkänner självfallet en stark oro över den negativa utvecklingen vid glasverket iEmmaboda. För alt markera detta har jag ansett del motiverat atl i etl brevlill ledningen för Sainl (Jobain utveckla min syn pä hithörande frågor. Ibrevet, som avsändes , har jag lämnat en redogörelse förbl. a. sysselsättningsutvecklingen vid glasverket i . Mot dennabakgrund har jag erinrat om de förutsättningar som gällde då Saint Gobainövertog Glasverk och om de utfästelser om sysselsättningen som SainlGobain har lämnat lill företrädare för den såväl är 1974 somår 1976. Jag har understrukit all den fäster slor vikt viddessa utfästelser. 1 brevet har jag vidare berört de ålgärder som Saint Gobainhittills har vidtagit för all ersätta bortfallet av arbetstillfällen ochpåpekat att resultaten ännu är blygsamma. Jag har därför bett ledningen förSaint Gobain all redovisa sin syn pä de frågor som jag har lagil upp i brevetoch redogöra för de ytterligare åtgärder som kommer all vidtas för att ersättabortfallet av arbetstillfällen i kommun. Jag har hemställt om svar päbrevet före utgången av januari månad 1979. Något svar på brevet har ännu intekommit. Omåtgärder för att bevara sysselsättningen vid AB Glasverk Omåtgärder för atl bevara sysselsättningen vid AB Glasverk Jag skall be att fä tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Jagvill gärna säga all det är utomordentligt bra atl regeringen har tagitdirektkonlakl med företaget. Vid lidigare tillfällen när jag ställt frågor lillden dåvarande trepartiregeringen har inle den handlingskraften visats. Jag villgärna uttala min tillfredsställelse över att statsrådet lar itu medfrågan på det här sättet. Självfalletbeklagar jag att del ännu inte kommit något svar från Saint Gobain och att vi därför inle kan diskutera något ålgärdspakel. Del är självklart, herrlalman, all jag återkommer med en fråga till statsrådet när del har kommit svarfrån Sainl Gobain. Dagenstidningar rapporterar atl en delförhandling nu startar om en neddragning avarbetsveckan lill kortlidsvecka för 120 anställda vid glasverket. Befolkningeni kommun har drastiskt minskat . är en litenkommun, och befolkningsminskningen förra årel var drygt 130 personer. Sedan denförsta vannan släcktes i Glasverk har befolkningen i den lillakommunen minskat med över 300 människor. Jaghar nu inte myckel all lillägga utöver detta. Jag hoppas att det kommerpositiva besked. Men jag vill komplettera med en fråga lill herr statsrådet. Viden uppvaktning av regeringen har representanter för kommun hemställtalt regeringen skulle utse en statlig representant i utvecklingsbolaget. Jagvore tacksam om ville tala om, om regeringen avser att insätta enstatlig representant i styrelsen för utvecklingsbolaget. Del förhåller sig - som väl vet - så all ochkommunen har representanter i utvecklingsbolaget. Det var den lösning man valdevid ett tidigare tillfälle. Vidden uppvaktning som talade om lovade jag all fundera vidare överdenna fråga. I avvaktan på att fä en bättre bild av hela saken har jag ännuinte vidtagit någon åtgärd. Innan svarel frän Saint Gobain har kommit är jaginte beredd att säga någonting mer än jag nu har sagt i denna fråga. STIGALEMYR (s): Jag noterar att statsrådet i varie fall vill överväga möjligheten altregeringen lar del steget. Jag kan också förstå att del är mest motiverat allavvakta beskedel från Saint Gobain innan något beslut fattas. Viär båda medvetna om den djupa oro som råder i just . Jag tror atläven en sådan åtgärd som att sätta in en representant i Utvecklingsaktiebolagetsstyrelse, vilket kommunen bett om, skulle kunna medverka till att markera införbefolkningen atl de ansvariga statsmakterna är beredda att göra sill yliersla för allgaraniera sysselsätlningen och tryggheten i kommun. Överläggningenvar härmed slutad. §10 Om regeringsinitiativ med anledning av förhandlingarna mellan och i Arbelsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga,1978/79:245, och anförde: har frågal mig vilka ålgärder regeringen ämnar vidtamed hänsyn lill den senaste utvecklingen i förhandlingarna mellan i . Den28 besvarade jag en fråga i samma ämne, som ställts avAllan . 1 mill svar underströk jag atl regeringenkommeratl följa utvecklingen av de förhandlingar som och Valmet ABi förklarat atl de ämnade inleda. Dessaförhandlingar skulle beröra ell planerat framtida samarbete i fråga omprojektering, produktutveckling, lillverkning och marknadsföring av traktorer. Sedanjag svarade på tidigare fråga har företrädare förindustridepartementet varit i direkt kontakt med ledningen för BM, Enligtvad jag har inhämtat, har förhandlingarna mellan BM och Valmelbeiräffande detaljutformningen av del skisserade samarbetet på traktorsidannyligen påböriais, Försl inom loppei av några månader väntas de ha nått sålångl alt någol konkret kan sägas om länkbara sysselsättnings-konsekvenser. Omregeringsinitialiv med anledning av förhandlingarna mellan ochValmet AB i Jag ber alt fä tacka arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga. Orsakenlill alt jag ställde frågan var tidningsuppgifter som uppger all ettsamarbeisavial mellan BM och del finska kan få avsevärdakonsekvenser för sysselsättningen i , Värst drabbas fabriken iEskilstuna där nära 400 anställda berörs i monteringshallen-för traktorer.Detta kan också fä verkningar vid Arvikaverken där 250 personer imonteringsavdelningen för laslmaskiner riskerar alt bli utan jobb. Orsakentill detta äratt den nya monteringsfabriken i kommer au bli åtskilligtöverdimensionerad om planerna alt flytta hela iraktorlillverk-ningen frånEskilstuna till följs. Enligl tidningsuppgifter har man från BM:ssida allvarligt övervägt atl flytta över monteringen av laslmaskiner fränArvikaverken lill för alt kompensera de 400 jobb som försvinner där.Ur värmländsk synvinkel kan vi på intet sätl godla en sådan utveckling. Vårtlän beflnner sig just nu i mycket stora svårigheter när Omregeringsinitiativ med anledning av förhandlingarna mellan ochValmet AB i det gäller all klarasysselsättningen. Vi har stor arbetslöshet och då inte minst bland ungdomen.Omfattningen av arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten är av enstorleksordning som aldrig . Ovissheten när del gäller strukturomvandlingeninom länels basindustrier är en källa till oro för såväl anställda som berördakommuner. Arbetsmarknadsministernskall f ö. besöka , och jag kan försäkra all del jag säger häri dag är som en mild väslanfläkl jämfört med del som Värmlandsdelegationenkommer all ge arbetsmarknadsministern till känna. Vimåste helt enkelt få rådrum i . Del får inte bli fler som misterjobbet. Överflyttning av arbetstillfällen, som del här talats om, fär bara inteske om inte någol annal kommer i stället. Mankan förreslen undra vad som lagil ål . Man vill bygga bilar i ochtraktorer i . Tar man alls någon hänsyn till de sociala problem och dekostnader som ell eventuellt avtal med Valmel i skulle innebära förArvikas och del? Isill svar säger arbetsmarknadsministern att besked om vad som kommer ul avförhandlingarna väntas försl . Det har jag och de anställdareda pä. De anställda har informerats om vilka följder som avtalet kan få. Detär inle all undra på att de anställda känner stor oro om del i verklighetenblir så som det har meddelats atl del kan bli. Jag har varii i kontakt med deanställda, och departementet har varit i kontakt med företagsledningen. Del ärinle all la miste på all stämningen är ytterst irriterad. Man får över huvudtaget inle några klara besked. Arbetsmarknadsministernsade i sitt svar att regeringen kommer atl följautvecklingen myckel noga och all frågan är av stor vikt om man ser den fränrikssynpunkl. Den gängen gällde del 20 jobb som man befarade skulle läggas neri . kan man verkligen se frågan från rikssynpunkt. Vad som ärintressant atl få veta är om regeringen kommer alt tillåta elt sådant härsamarbeisavial. Som jag sade i milt svar har ingenting nytt hänt i själva sakfrågan.Det som här refererar till är myckel rikligt, som han självpåpekar, artiklar som har förekommit i pressen. Vi har haft direktkontakt medledningen för BM. Därav framgår all man för dagen inte har kommit i gångmed förhandlingarna och all del frän sysselsättningssynpunkt inte finns någoldefinitivt alt redovisa för utöver vad jag sade i debatten inovember. Får jag med anledning av den debatten påminna om alljag redan vid det tillfället sade att denna fråga kan få riksintresse och alldel då kanske är en mindre del som gäller . Vimåste konstatera, , all de spelregler som gäller för svenskaförelag i frågor av detta slag genom medbestämmandelagens tillkomst påtagligthar förändrats . Företagen är nu skyldiga att i ett tidigt skedeför sina anställda presentera de utvecklingslinjer som de vill följa och deförändringar som övervägs innan de påböriar reella förhandlingar med utomstående parter.Detta ger de anställda möjligheler all utöva inflytande påhändelseutvecklingen. Men kan del, i elt skede dä inriktningen avföretagens planer är kända men detaljerna ännu inte hunnit utredas ochfastställas, ge upphov lill en del ryktesspridning och oro hos anställda ochandra grupper som berörs av företagens verksamhet. Vi måste helt enkelt vänjaoss vid detta, medvetna om de fackliga organisationernas medverkan och ansvarstagandei förhandlingarna. Lålmig också nämna atl regeringen naturligtvis, som strök under islutet av sitt anförande, kommer alt följa den fortsatta utvecklingen av deinledda förhandlingarna mellan BM och . F. ö. kommer jag all med intresse mäta vindstyrkan i . Omövergång från specialkurs till linje vid i ALLANGUSTAFSSON (c): Jag ber all få lacka för det sisla tillägget. Jag kännerarbetsmarknadsministern och hans intentioner, såjag tror alt han kommer altbevaka della ärende så som han har sagl. Låtmig bara påpeka all medbestämmandelagen ger arbetsgivaren rätt att bestämmaefter det all förhandlingarna har ägt rum, om inle regeringen på någol annalsätl kan sätta tryck på företagsledningen. Vi fär hoppas atl den befaradeutvecklingen inte blir verklighet och all regeringen, om den blir verklighet,försöker se till att placerar en annan lillverkning i de resp. städerna. Överiäggningenvar härmed slutad. §11 Om övergång från specialkurs till linje vid i Statsrådet erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1978/79:239, ochanförde: har frågat mig när regeringen kan väntas ge beskedom ell ärende angående försöksverksamhet med övergäng frän specialkurs lilllinje vid i . Ärendet bereds f n. inom regeringskansliet.Regeringen kommer all falla beslut i frågan. Jag ber atl få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Jag uppfattarsvaret som myckel negativt. Bakgrunden lill alt jag har frågat statsrådet är juatt ärendet har legat i regeringen ell halvt år. Beslut om övergång frånspecialkurs till linje anser jag inte är av den karaktären att del måste dröjaså . ,som lyvärr inle är gymnasieort, har tillsammans med gjort enutredning om gymnasieskolan i skolblock Omövergång från specialkurs till linje vid i Utredningenär utförd av en arbetsgrupp tillsatt av skolstyrelserna i ochFalköping, och del har varit full enighei mellan kommunerna om vikten av atlinrätta linjer på i . i länhar tillstyrkt förslaget, likaså . Dröjsmåletmed besked från regeringen i denna fråga har försenat del lokalaplaneringsarbetet mycket starkt. Regeringen har i ämbetsskrivelser 1974, 1975och 1977 medgivit försöksvis omvandling lill linjer i sammanlagt 14 kommuner,och det är med anledning av dessa regeringsskrivelser som har ansöktom all få ersätta specialkurserna med motsvarande yrkesinriktade linjer. Detär mycket viktigt för del att övergång lill linjer kan ske redanhösten 1979. Erfarenheterna visarju att ungdomar i slörre utsträckning äntidigare söker sig lill de mer yrkesinriktade studievägarna. Vidare är detallmänt känt atl antalet 16-äringar kommer alt öka .