prot · G20959 · 1978-12-31 00:00:00 — Närman nu satsar stora pengar i arbelsmarknadspolitiski syfte tycker jag det ärmycket viktigt all man skapar resurser som har en kontinueriigarbeismarknadseffekl som inte statsverket drabbas av löpandedriftsulgifter för dem. Den typ av projekt vi här pekar på skulle ha storbetydelse för näringslivet och den regionala utvecklingen i detta område. Jagvill sedan gå in på en punkt som vi inte berört i vår motion men där utskottetföreslagit en ändring i propositionen, har redan berört detta. Tillskillnad från propositionen säger utskottet att den särställning somUddevallavarvel skulle ha som nybyggnadsvarv åt Svenska Varv skall tas bort.Utskottet säger alt placeringen av order skall styras helt av Svenska Varv, Jagtycker alt man därmed gör beslut i strukturfrågorna ännu luddigareän tidigare och att det för Uddevallavarvet och därmed är eltbeklagligt beslut. Jag har visserligen fått en förklaring till tankegångenbakom detta från i , men jag tycker ändå att del ärfelaktigt att på del här sättet la bort vad propositionen på denna punktföreslagit. Del ärju ett varv som vi har rustat upp för stora summor genomriksdagsbeslut, och det måste - hur man än löser problemen- vara så att målet för de,samhälleliga insatserna skall varaattdel ur omstruktureringen kommer fram företagseko- Nr 59 nomiskt väl avpassade enheter, som helst naturligtvis har möjlighet alt gå Tisdaeen den med överskott men som åtminstone kan arbeta på del sättet att statens indecember 1978 lillskolt av kapital blir så litet som över huvud taget är möjligt, _ Dettagör att jag i del här avseendet yrkar bifall lill propositionen, vilket yjvarvsfråsor innebär avslag på utskottets hemställan under punkten 8, Låtmig avslutningsvis säga några ord om de olika varvsenhelernas självständighet -en sak som vi tagit upp. Vihar accepterat och funnit det kanske vara en riklig väg att man under den tidsom staten gör stora insatser i fråga om omstrukturering har speciella formerför detta, av ty pen Svenska Varv. Men vi tror att när del här arbetet har fåtten bättre skärpa skall man gå tillbaka lill au ge så stor självständighet sommöjligt ål de olika varvsenheierna och antagligen också ha dem organiserade somvarje annan statlig verksamhet genom . Vi har inte krävt någraomedelbara beslut av på denna punkt utan begärt all man skall se överfrågan i fortsättningen. I ulskotlsmajoritetens skrivning men även ireservationen på denna punkt har del yrkats avslag på ifrågavarande yrkande imotionen 132. Men jag läser det ändå på det sättet att utskottet är något öppetför alt man skall göra den här omorganisationen och för alt regeringen skallundersöka frågan, eftersom man talar om nödvändigheten av att se över fråganefter det alt har införlivats i den statliga koncernen. Det gör att jaginle framställer något bifallsyrkande på denna punkt, men jag kan inte helleransluta mig till hithörande reservation, även om den givits en sådan utformningatt den i princip går åt del håll som vi förordat. Sammanfattningsvisyrkar jag alltså under punkten 8 i utskottets hemställan bifall lillpropositionen 132 och under punkten 7 b bifall till motionen 132, yrkandet 2. INGERLINDQUIST (m): Del råder så gott som total enighet om all vår svenska varvskapaciletmåste skäras ned och dessutom inriktas på framställning av nya typer av fartygoch andra produkter än fartyg. Detta kommer att medföra svåraomställningsproblem. Delär då viktigt att framhålla att den betydande ekonomiska satsning som görspå vår svenska varvsindustri grundas på uppfattningen alt varven i framlidenskall spela en avgörande roll i vårt näringsliv och tillföra vårt landinkomster. Marknadsgruppenhar i sin rapport framhållit att svensk varvsindustri jämfört med andra industrigrenar har unika förutsättningar att kunna utveckla och producera olika slag av anläggningar. Dessa förutsättningar är knutna lill den specifika typ av organisation som finns inom elt varv. Denna är anpassad till projektering, administration och produktion av stora, tekniskt komplicerade objekt med etl stort antal underleverantörer, där produktionen sker och där produktens funktion garanteras vid leveransen. Detta är möjligt genom den stora bredd av kunnande som 107 Nr 59 finns samlad på etl och samma ställe och den yrkesskicklighet som de Tisdaeen den anställdainom svensk varvsindustri sedan lång lid utvecklat. varvsindustri barett produktionstekniskt och administrativt kunnande som ligger på eninternationellt sett mycket hög nivå. Vissa vaiysfråsor °''' rationella jämfört med del av de andra varvens, speciellt i . Så långt marknadsgruppen. Vadjag saknar i både propositionen och betänkandet är en framtidstro. I vårgöteborgska moderalmolion har vi framhållit all borde uttala att denhyser tilltro till varvsindustrins förmåga att hävda sig. Utskottet harbeklagligtvis inle gjort något uttalande i den riktningen. Jagser inte varven från den utgångspunkten att de skulle vara något slagssjälvändamål. Jag tror att kunnandet och yrkesskickligheten hos ledning ochanställda kommeratl medföra framgångsrika resultat. Jag vet attdenna tilltro betyder mycket för varvsledningar och anställda och för attvarven skall kunna behålla och få dugande arbetskraft. Debetydande belopp som det nu är fråga om,.satsas enligt min uppfattning för attvarven efter en övergångsperiod skall lyckas i sin målsättning att leva vidarepå företagsekonomiska grunder och därigenom trygga anställningarna. Detär viktigt att säga detta, inle minst i varvsledningarnas och de anställdasintresse. De arbetar under pressande förhållanden. De skall finna ut ochutveckla nya, tekniskt komplicerade produkter, finna nya marknader ochframgångsrikt sälja sina produkter. All betona en ljusare syn på framliden ärockså viktigt för att man i hela vårt land skall kunna få förståelse för denekonomiska satsningen på varven. I alltför många debatter påstås att varvengynnas på andra näringars bekostnad. Det är då viktigt att framhålla all del ärfråga om en satsning för att återskänka varven lönsamhet ochåterigen låta dem bidra lill vårt lands välstånd. Jagär inte ensam om min inställning. En initierad bedömare av svenskvarvsindustri, , har i en artikel behandlatvarvskrisen. Han har där bl. a. framhållit följande: "Desom tror att den svenska varvsindustrin inle har någon framtid utgår frånatt våra varv inte har en förmåga lill anpassning till nya förutsättningar. Menbehöver man verkligen vara så pessimistisk? Varför skulle en industri somtidigare visat prov på utvecklingskraft och anpassningsförmåga plötsligt blihelt statisk? Möjligheterna för en fortsalt utveckling mot tekniskt meraavancerade produkter måste i det längre perspektivet i och för sig bedömas somgoda. De grundförutsättningar som varven tidigare byggt sina framgångar på ärtill stor del fortfarande för handen: moderna produklionsanläggningar, högralionaliseradproduktionsteknik, välutbildad arbetskraft, hög teknologisk nivå,en effektivindustriell miljö med en krets av tekniskt avancerade underleverantörer. Dessaförutsättningar har inte försvunnit, bara de utnyttjas på rätt sätt." Han fortsätter senare:"En nalurtig strävan i all industriell verksamhet när marknadsförutsättningarnaändras är att pröva sig fram på nya vägar, söka 108 nya marknadssegment eller intressanta nischer där man har möjligheteratt hävda sig i konkurrensen.Det är den processen som de svenska storvarven Nr 59 just nu befinner sig i.Med tanke på den avancerade teknologi, den kreativitet Tisdaeen den och den innovalionskraftsom svensk varvsindustri visat prov på ärdet ingen anledning alt varapessimistisk om deras möjligheter alt komma fram på den vägen. Man måsteemellertid ha klart för sig att en sådan omställning yisn vaiysfråsornödvändigtvis lar lid." "Denbetydelse som varvsindustrin har för sysselsättningen inle bara vidvarvsförelagen själva utan hos en stor krets av underieverantörer är skäl nogför ett statligt stöd. Men det är motiverat även med tanke på den roll somvarven också kan komma att spela för den industriella utvecklingeni vårt land och för vår export. Skulle man inför trycket av de aktuellasvårigheterna låta varvsindustrin gå under, skulle vi kasta betydande resurseri sjön. Det vore icke en klok och framsynt näringspolitik." Ominle någon ulskoltstalesman vill understryka denna framtidstro, vill i varjefall jag klart deklarera att jag tror på varvens framtid. Studerar man varvenshistoria får man också klart för sig all del ofta varit fråga om storanedgångar som följts av lysande uppgångar. Något som många haft anledning attkonstalera är också alt dystra prognoser ofta slår fel. Vadjag nu sagt utesluter självfallet inte den verklighelssyn som så gott som allaär ense om, nämligen alt vår svenska varvskapacilet måste skäras ner. Hurminskningen skall ske är del delade meningar om. Jag ansluter mig till den avindustriministern i propositionen föreslagna nedskärningen och kommer därförattstödja utskottets mening i punkten 2 som avser minskning av storvarvens kapacitet. Jagär utomordentligt nöjd med all utskottet beträffande fördelningen av inkommandeorder på de olika varven delat den mening som framförts bl. a. i vår göleborskamoderalmolion, alt del knappast kan vara lämpligt eller ändamålsenligt alt påförhand binda varvsledningarna genom ett sådant uttalande som görs ipropositionen om var eventuella fartygsorder skall placeras. En bedömning häravmåste såsom utskottet framhåller utgå från en rad faktorer av teknisk ochföretagsekonomisk natur, såsom effektivitet och möjlighet all fullfölja tagnaorder. Ledningen för Svenska Varv bör ha frihet alt i nära samarbete medledningen för de berörda varvsenheierna göra nödvändiga avvägningar. Utskottetanser därför alt inte bör ställa sig bakom anvisningen i propositionenom beläggningsplaneringen inom Svenska Varv. Jagtycker att utskottets uttalande endast kan tolkas på ett sätt, och jag vet attdelta är elt besked som hälsas med stor tillfredsställelse i varje fall vidArendalsvarvet. Enannan fråga som skulle kunna bli av betydelse för ett annat Göteborgs- varv, nämligen Cityvarvel, är möjligheten alt nu få bygga broar för försvarets räkning. Till min förvåning är del endast vi moderater som följt upp motion nr 131 i detta ärende. Förutom synpunkter som anges i motionen och i reservationen 11 vill jag peka på att etl igångsättande av brobyggandet skulle betyda mycket ur beläggningssynpunkt för ett varv som 109 Detta varv harockså ingående kännedom om konstruktionen och har också, om jag är rättunderrättad, redan tidigare avgivit anbud. Jag hoppas alltså att andra änmoderater skall stödja reservationen 11. 1motion 140 tar ochjag upp frågan om beslällarstöd. Det är såall många svenska rederier härför avsikt all beställa 8-10 färjor. Så sombeställarstödet nu blir utformat ärdet stor risk föratt beställningarna kommerall gå lill ullandel. Vi har därför föreslagit alt skall övervägamöjligheterna alt skapa ett långsiktigare stöd. har i skrivelselill utskottet påtalat delta förhållande. Också socialdemokraterna tar såvittjag förstår upp just denna fråga i sin motion nr 141, där del sägs: "F.n. äretl stort anlal färjor aktuella för upphandling av svenska rederier. Medhänsyn lill den speciella typ av fartyg del här gäller bordet föreligga godaförutsättningar för alt efter förhandlingar placera sådana beställningar påsvenska varv med hjälp av det stöd som föreslås. Mot den bakgrunden är detangeläget alt regeringen lar etl initiativ till överläggningar medföreträdare för dels varven, dels de svenska färjerederierna i syfte attsäkerställa all sådana order kan förläggas vid varv i . Detta skulle hastor betydelse inte minst för sysselsättningen . Ettuttalande av denna innebörd bör göras av ," Sålångt den motionen. Jag avvaktade med intresse vad utskottet skulle ha att sägai denna för svenska varv så betydelsefulla fråga. Till min överraskning fannjag alt utskottet inle besvarat vare sig moderatmoiionen eller densocialdemokratiska motionen i denna del. Utskottet börjar med alt tala om entidigareläggning av statliga beställningar beträffande färjor. Sedan fortsätterutskottet med en redogörelse för innehållet i den socialdemokratiska motionenoch skriver därefter: "I propositionen framhålls att del är nödvändigt attmed arbetsmarknadspolitiska medel stödja den fortsatta driften vid varven förall skapa ökat rådrum för omställningarna. Utskottet anser sig kunna utgå frånalt regeringen på allt sätt söker medverka till att statligafartygsbeställningar placeras vid svenska varv. Något särskilt uttalande ärdärför inte påkallat och molionsyrkandel avstyrks alltså." Underpunkt 44 i hemställan talas därefter om statliga beställningar av färjor. Jagvill därför fråga kanske framför allt utskottets socialdemokratiska ledamöter:Avser inte den socialdemokratiska motionen vanliga beställningar av färjorfrån svenska redare? Om så är fallet, varför har inle utskottet synpunkter påden här viktiga sakfrågan? Förhoppningsvis kan industriministern, som ju välkänner lill vilka färjbeställningar som det är fråga om, goilgöra den . Tillsist en randanmärkning. Som ledamot av besvärsnämnden är jag till freds medutskottets förslag all propositionen, såvitt avser besvär över vissa beslut avriksgäldsfullmäktige, avslås. Det var, som utskollet funnit, ett förhastat ochilla underbyggt förslag. (apk): Vi slår inför elt beslut som innebär all den svenskavarvsarbelarkåren i princip kommer alt halveras, räknat till dess att det ifrågavarandeförslaget förverkligats. Naturligtvis kan man uppleva delta på olika sätt. Mankan avge en förklaring, där man uttrycker sin fulla uppskattning av svenskvarvsindustri, sin tilltro lill svensk varvsindustri i internationellkonkurrens,och man kan förklaraall man är helt övertygad om all svenskavarvsarbeiare och svenska varv besitter etl myckel, mycket högt teknologisktkunnande, varför slutsatsen kan bli - som i del senaste talet, av IngerLindquist-elt biträdande av den föreliggande propositionen, som allisåinnebärallvi halverar den svenska varvsarbelarkåren fram lill idag.När jag säger detta har jag inle räknat med alla de förelag som på ett ellerannat sätt betraktas som underleverantörer och har sin försörjning genom varvenoch som också, om propositionen förverkligas, kommer att bli utan arbete. Detbetyder att staplar och skrovhallar inle kommer alt utnyttjas för sina ändamål.Generationers erfarenhet av skeppsbyggeri kommer alt i princip kastas bort. Delhar diskuterats hur den här operationen skall kunna genomföras på ett,som man uttrycker del, socialt acceptabelt sätt. Det hela betraktas av defiesta som något som man absolut inte kan undgå alt genomföra. Arbetarpartietkommunisterna har i motionen 1978/79:128 föreslagit alt hela propositionen1978/79:49 avslås. Vi gör del därför att vi inle delar propositionens grundsyn. Byggerdå vårt ställningstagande på någon annan analys än den de övriga partierna har haftnärde tagit ställning? Svaret på frågan är ett obetingat ja. Vi tror nämligenpå svenska varvs framtid i internationell konkurrens, och vi drar därav de endarimliga slutsatserna. Vi tror inle alt del för del är meningsfullt alli framliden tillverka jättetankers, men däremot kommer del alt finnas enmarknad för specialfartyg. Detär djupt olyckligt att del försprång som svensk varvsindustri haft just när detgällt alt tillverka specialfartyg av olika slag, i en varvsindustri som hade enmyckel hög teknologisk standard, försvann genom alt de varv som var inriktadepå delta offrades i den första varvsnedläggningsomgången. Det var verkligenvarv som stod sig i den internationella konkurrensen, just därför alt de hadeen produktion som andra inte hade samma förutsättningar för. Vadvi nu skall göra är all betala priset för alt de privata intressena harbedrivit elt spel med svensk varvsindustri. skall skattebetalarna iallmänhet och varvsarbetarna i synnerhet stå för fiolerna. Just på varvsindustrinsområde har det nämligen varit fritt fram för all upptänklig spekulation. Detfinns inget område i näringslivet där detta varit så framträdande som just inomvarvsindustrin. varvsarbeiare minns , , , ,, och - icke att förglömma - SE-Banken som de som har bestämtutvecklingen och bäddat för dagens situation. Närsedan liden härför var inne gick det med varven och varvsindustrin som det gåttmed andra näringsgrenar, nämligen så att staten fick träda in för all stå föravvecklingen. När alltså varv, rederi och bankkapital genom kapitalutförsel,skatteflykt och valutaspekulationer fått sin andel och kört varven i botlen är del vivarvsarbeiare och skattebetalarna i landet som skall städa upp efter denverksamheten. HerrHuss tog upp de svårigheter som uppstår i relationerna mellan varv ochrederi i frågor, där ett beslällarstöd kan diskuteras och där man alltså tänkersig alt låta tredje person betala. Men del är just detta som skett sedan fleradecennier i vårt land. Del är kopplingen mellan redare och varv som genom årenmöjliggjort att båda dessa parter kunnat sko sig på skattebetalarnasbekostnad. , , och Saléns dubbla roller somvarvsägare och skeppsredare kan inle vara obekanta för någon i dennaförsamling. Nusäger kanske någon all detta är överspelal och att en diskussion av denna typinle löser de problem vi står inför . Jag menar att man inte sålättvindigt kan springa bort från ett grundläggande problem. Det är sättet altbetrakta dessa frågor som avgör, hur vi skall se och bedöma desvenska varvens möjligheter att utvecklas och konkurrera på den internationellamarknaden . Jag menar nämligen att de försummelser som kapitalel, dvs,redare och varvsägare, i vårt land gjort sig skyldigt till under en lång periodmed gyllene år av mycket stora förtjänster, genom iransfusioner mellan varv ochrederi och genom kapilalutförsel, genom att bygga varv utomlands och genom attköpa rederinäringar i andra länder, har dragit ur pengar ur den svenskavarvsnäringen, vilka skulle ha investerats i svenska varv för alt utveckla democh deras produkter. Att detta icke har skett är orsaken lill den situation somvarven befinner sig i. denna utveckling hade vi kunnat befinna oss i etthelt annat läge. Den som inle inser detta kommer fram till alt man måste vidtaåtgärder som innebär att nedläggningar skall ske. Jagmenar att varv och den svenska varvsarbelarkåren under samhälleligledning och samhälleligt ägande, samt om verkliga framtidsinvesteringar görs,kommer alt bli konkurrenskraftiga. Men det krävs då försl och främst att manavskaffar det förhållande som innebär alt man har olika ägare för varven ochför rederierna. Såväl varv som rederier bör alltså nationaliseras. Delkrävs i en andra omgång alt vi inriktar vår handel på andra länder än de som är våra största handelspartner i världen. Jag avser dä naturligtvis att vimåste i större utsträckning inrikta handeln mot de socialistiska länderna ochmot progressiva nya stater som har elt dokumenterat lonnagebehov men som i dagtvingats ut på en mycket dyr chartermarknad på grund av att del saknasekonomiska resurser alt täcka deras behov. Detär naturiigtvis nödvändigt att produktionen inom varven kompletteras med annansysselsättning. Del är ingen ny erfarenhet som varvsindustrin gör. Om vi tittartillbaka på varvsindustrins historia, finner vi att den kännetecknas av lopparoch vågdalar och att det alltid har funnits elt behov av all läcka vågdalarnamed annan typ av verksamhet. Gölaverken, som har tillverkat allt från broartill flygplan och fartyg, är elt typiskt sådant exempel. Men basen förverksamheten på varven måste givetvis vara att bygga fartyg. Någratalare har, när man har diskuterat röriigheten på arbetsmarknaden, frågat omman inle måste kräva samma rörlighet av varvsarbetare som man kräver av andraarbetare, i exempelvis . Jag tror all det var som sadedetta, och har varit inne på samma tankegångar. Jag vill då frågabåde och : Vart vill ni egentligen att varvsarbetarnaskall flytta? Vad har ni för arbeten att erbjuda arbetare från såväl somLandskrona, och alla andra områden som ni har gjortarbetslösa? Har ni sådana arbeten all erbjuda, kan ni börja med all plocka framdessa till de 40 000 människor som enbart i slår utanför den reguljäraarbetsmarknaden. Eller tror möjligtvis att de 35 000 arbetare ivåra sex stora huvudnäringar som ni, under er relativt korta regeringstid,lyckades ställa på gatan saknar arbete därför att de inle är tillräckligtrörliga? Hur röriiga anser ni i så fall att de skall bli? Skall de möjligtvisanpassas till EG:s krav på röriighet över gränserna, eller skall de flytta medde svenska företagen till andra väridsdelar för att där arbeta för lägre lön? kommunisterna accepterar inle de åtgärder som härföreslås. Vi ser dem som en del av den allmänna nedläggningen och anpassningenav svensk industri, som vi fått så många exempel på . HerrÅsling sade alt inle längre kan framstå som elt land som går före närdet gäller att anpassa varvsnäringen lill världsmarknadens behov om riksdagenfattar det av utskottet föreslagna beslutet, som han tydligen anser är förblygsamt. Jag är helt övertygad om att arbetare, både inomvarvsindustrin och andra näringar, skulle ha varit mycket, mycket glada därestSveriges regering inte varit så angelägen och så beredvillig att effektueramonopolens beställningar och tillgodose kraven på anpassning lill denkapitalistiska krisen i världen. Videlar inte socialdemokratins bedömning av varvens framlid. Vi kommer att röstaför avslag på det föreliggande förslaget om nedskärningar. Om vårt förslagfaller, vilket det finns anledning alt tro, innebär det naturligtvis inle altvi därmed känner oss befriade från alt i fortsättningen votera om de förslagsom föreligger, och då måste vi naturligtvis välja mellan två onda ting. Låtmig säga några ord om sysselsättningsgarantin. Jag är helt på det klara med attsysselsältningsgarantin inte nämnvärt kommer alt förbättra läget förvarvsarbetarna, som genom det beslut som kommer att fatta berövassina jobb. Men företrädare för sysselsätiningsgaranlin har talat för enmarkering av behovet av att ge de anställda möjligheter att under den periodsom återstår träda ut i andra yrkesverksamheter. Jag är själv varvsarbetare,och jag vet alt denna grupp har en myckel speciell utbildning. Del gällertjänstemän, rörläggare, svetsare och elektriker. Det är elt rätt besvärligtsteg för dessa att gå ut på en annan marknad. Utifrån den utgångspunkten trorjag all del är nödvändigt att extraordinära åtgärder vidtas för alt anpassa denarbetskraften till en annan form av verksamhet. Men jag vill säga atl detta ärdel andra alternativet - det första är atl varvsarbeiare skall få fortsätta allbygga fartyg. 8 protokoll 1978/79:59-60 Låtmig sedan också, eftersom frågan om vad fackföreningens roll skall bli i en sådansituation har varit uppe till diskussion, säga att jag har erfarenheter avfackligt förhandlingsarbete. Jag har därför fullständigt klart för mig atl omman överlämnar åt arbetsgivaren att - ensam och allenarådande - avskeda ochplocka ut vem som skall få vara kvar på arbetsplatsen, betyder detta inle någonförbättring för de arbetande människorna. Jag vill understryka vad de har sagtsom har betonat vikten av att den fackliga rörelsen verkligen aktivttillvaratar arbetarrörelsens intresse och de värderingar som har gjorts avarbetarrörelsen och som skall gälla vid avskedande av arbetskraft. Jag yrkarbifall till motionen 128. PER (): De sista meningarna som yttrade vill jag gärna instämma i.Jag tycker del är absolut nödvändigt all facket kommer med i den process somförestår på varvsorlerna liksom del för mig också är självklart alt del förstasom man skall göra för de anställda är att försöka ordna arbete för dem. Förslnär delta inte går, måste man- i andra former- finna lösningar på derasförsörjningsfråga. Manskulle ju här kunna hålla en tacksägelsebetraktelse över att de folkpartistiskariksdagsmännens förljusning över propositionen 49, som vi fick läsa om itidningarna när propositionen kom, inte slog igenom i ulskottsarbetet. Där fannde atl den enda vettiga samarbelsparlnern på vikliga punkter varsocialdemokraterna.