prot · G209120 · 1978-12-31 00:00:00 — I dessa talas om misstagen all frånbörjan begränsa arkitekuävlan lill att gälla , om jämförelsermellan och i fråga om möjligheler attfungera osv. Om man därtill lägger yttrande i riksdagsdebatten1978 alt "hur höga kostnaderna kommer atl bli vid inflyttningen i börjaneller i mitten av 1980-talel kan man bara gissa sig till -en halv miljard ärsäkert inle tilltaget i överkant" sä är del inte svårt atl förslå allolusten måste vara stor . Vadsaken handlar om - om man följer kortslitutionsulskoitets förslag - är all änen gäng avvisa tanken pä all pröva som alternativ tillHelgeandsholmen, att möjligheterna att skapa ett område på förrekreation med utnyttjande av den historiska miljön spolieras och att delbegärda anslaget ännu mer läser planeringen, oavsett vilka erfarenheter man kangöra under arbetets gång. Kande ledamöter som agerade mot planerna på en ålerflyttning ställa upp påkonstilutionsutskotlets förslag? Det enda rimliga måste vara att stödjavpk-motionerna . Idet särskilda yttrandet påpekas alt man inte kan överblicka de konsekvenserfrån både funktions- och kostnadssynpurtkl som en ålerflyttning lill denspeciella och känsliga miljön på och omkring kan få.Diskussionen kring en park på och under Riksplan anförs som ett första exempelpå vilka svåra avvägningsproblem mellan att skapa en funktiortell arbetsplatsoch all tillgodose rimliga miljökrav som ställs inför vidförverkligande av återflyttningsallernativet. Slutledningenskrämmer dock: "Del lorde emellertid bli kommande generationer avriksdagsledamöler som får dra de nödvändiga slutsatserna av redanfattade, enligl vår mening beklagliga principbeslut om återflyttningen lillHelgeandsholmen." 5 protokoll 1978/79:120-121 Menom man har förstört den känsliga miljön, om man fullföljt ett ombyggnadsarbetevars kostnader ingen vet och om man fält ett riksdagshus som fungerar dåligt,är det sannerligen ingen lätt uppgift för kommande generationerriksdagsledamöler alt dra nödvändiga slutsatser av galenskaperna. Del handlarheller inle bara om kommande generationer av riksdagsledamöter, del handlar omkommande generationer människor i och ulanför Slockholm som fått etlmiljömässigt viktigt område förstört. Atlgodta konstitutionsutskoliels förslag skulle vara all ge upp för de krafter somlill varje pris vill genomföra sina planer pä och som vägrar lahänsyn till faktiska problem som uppställ och kan komma alt uppstå vidgenomförandet. Jagyrkar, herr talman, bifall till motion 217 om alt bör besluta allupphäva beslut om återflyttning till , och vidareavbryta arbetet på en återflytining samt uppta förhandlingar med Stockholmskommun om elt kvarslannande vid . I konsekvens härmed är vi ocksåmotståndare lill det begärda anslaget pä 50 milj. kr. för nytt riksdagshus,dock av andra skäl än de som anges i motion 1688, som kan komma alt bli föremålför omröslning. () kon genmäle: Jag vill bara göra en kommentar till anförande. Denbeskrivning han ger av förarbetena till de beslut som har fattats omålerflyttning till är en vrångbild av vad som verkligen harförekommit. Fä frågor torde ha så grundligt diskuterats och utretts som justdenna. Del har funnits många alternativ att ta ställning till. Därutöver harriksdagen vid tvä lillfällen beslutat om äiernytining, nämligen 1975 och 1978,då del första beslutet bekräftades med stor majoritet. Jagvill erinra om alt vi ändå har en parlamentarism här i landet och atl det ärmajoriteten som fattar besluten. Och de besluten har man självfallet kommitfram till efter bedömningar frän riksdagsledamöter som känner ett ansvar bådeför arbete och för miljön omkring riksbyggnaderna. Jag vågar ocksåpåstå att de är utomordentligt angelägna om att den skall bli så väl bevaradoch levande som möjligl. NILSBERNDTSON (vpk) kort genmäle; Del är ingen vrångbild som jag gett av handläggningen av denna fråga.Man har agerat sä atl man bit för bil låst möjligheler alt ta fastapå som ett allernaliv. Del har skett genom att man i samband medanslagsäskanden talat om nödvändigheten av all närmare analyserafunktiortsduglighet, framlida kostnader, anslagsbehov osv. Man har hela tidengäll in för au stycke för stycke försöka binda upp . Och,, det är inle sant alt har haft jämförbara alternativ. Vi harhaft en rad alternativa möjligheter när det gällt ombyggnaden påHelgeandsholmen, men när har ställts upp som etl klan alternativ och fåttmotsvarande prövning och resurser som Helgeandshol-mensalternaiivet har fättlMin beskrivning är tyvärr riktig. KARLBOO (c) kort genmäle: Jag vill bara erinra om att jämförelserna mellan ett kvarblivande härvid och en återflyttning till tidigare verkligenhar varit föremål för både utskottets och bedömning. Vi harjufunktionerna omkring oss här i huset och kan göra jämförelser med dem.Därutöver har vi haft all ta ställning till kostnadsberäkningar för bådaalternativen. NILSBERNDTSON (vpk) kort genmäle: Del är framför alll de framtida lokalbehovensom utredningarna har behandlat, inte bara den situation som råder . a. där som anhängarna av en återflytining har staplat hinder på varandraför att omöjliggöra all även huset vid skulle kunna bli ettfunktionsdugligt alternativ för framtiden. Jag anser fortfarande alt dennafråga har styrts med den klara inriktningen atl en återflyttninglill är del enda alternativ som man har velat satsa på. 1 motionen 1099 har socialdemokrater i Slockholm och länkrävt all skall upphäva del lidigare godkända ombyggnadsförslaget förHelgeandsholmen och atl förvaltningssiyrelsen skall få i uppdrag alt återkommamed elt reviderat förslag. Vi menade också att utformningen av Helgeandsholmensom en sammanhängande och lättillgänglig park skulle ske i samförstånd medStockholms kommun. Bakgrundentill moiionen är den opinion som vuxit sig stark i . Vi har oftafrågor i om vilket inflytande som medborgarna skall garanteras. Alltfler politiker har accepterat självklarheten i all folk skall ha både insyn ochmedinflytande. Vi har öppnat möjligheter för ett omfattande remissförfarande ifrågor av betydelse för kommunernas invånare. Med utgångspunkt i det betänkandesom konstitutionsulskottet har lämnai till kammaren kan vi konstatera all dennamöjlighet inle ges i Slockholm. 1 en fråga som berör en av de mest vitalakulturmiljöer som finns i denna stad -nämligen platsen framför del nygamlariksdagshuset på -får inle stockholmarna vara med och gesynpunkier. Här är del som bestämmer. Här framträder folk från olikakommuner och småbyar och styr med röstknappen i riksdagsbänken en fråga därfolk som bor i har andra synpunkier. 1Slockholm är det utombys folk som bestämmer. I vårt Slockholm lar staten - dvs.riksdagen - över länkandet och planerandet i kraft av den suveräna beslutsrättsom tillkommer . Ju mer avlägset man bor från Slockholm, desto meranser man sig tydligen vara expert på hur kulturmiljöerna i skallutformas. Sä får inte de statliga myndigheterna fortsätta atl agera. 1stadshuset i är inställningen entydig. politiska partiernareagerar man starkt mol den styrning som sker frän när det gällerRiksplan och dess utformning. De politiska ungdomsorganisationerna intar sammainställning. Åtskilliga miljögrupper -några av dem bildade enbart för all kämpaför en bättre miljö i -deltar intensivt i aktiviteten. Man vill påRiksplan ha en levande historisk park och hejda tätorlsbilismen. Jagkan, herr talman, inte erinra mig någon annan fråga under mina iSlockholm som har skapat en sådan enighet som utformningen av den framlidaRiksplan på . Här slår Slockholm mol . Följer kammarenkonsiilulionsutskoUels majoritet, lar man på sig ett slorl ansvar. Detkan tyckas all miljön i och kring Riksplan är en liten fråga. Låt oss i destörre sammanhangen kalla den marginell. Men för oss i har den heltandra dimensioner. Del visar hela den uppsluining för en historisk park somopinionen ger uttryck för. Vadför slags park skall man då ha på Riksplan? Jag har liksom mina medmotionäreringet slutgiltigt förslag all presentera kammaren. På den punkten är vimotionärer helt öppna. Vi anser att borde medge en idélävlan som allaintresserade kunde della i. Del gäller hela utemiljön kring riksdagsbyggnadernapå . Vifick höra av ordföranden i alt ingel av de föreslagnaalternativen hade övertygat honom. Därför säger han nej till våra molionskrav,som är så rimliga. Och det är ganska utmärkande fördendebaii som förekommii -när del gäller både älerfiyttningen till och den nu aktuellafrågan om utformningen av Rikspilan - all man är ängslig för all släppa framnya idéer och förslag och ge nya möjligheler för folk som är intresserade attlämna tips, synpunkter och uppslag som kan göra uiemiljön . framförriksdagsbyggnaderna mer acceptabel och även tillgodose de krav som vi iStockholm vill ställa på en av våra viktigaste kulturmiljöer. Vihar, herr talman, i vår motion slälll de krav som jag angeit i mitt anförande.Vi konstaterar nu all det är endast en reservation som åtföljerkonstitutionsutskottets betänkande nr 25. Från vår synpunkt sett har dennaturligtvis inle ett innehåll som gör oss helt tillfredsställda. Men vi seringen möjlighet alt vinna någonting på att yrka bifall till vår motion, ochdärför ber jag atl få yrka bifall till den reservation som avgivits av TorkelLindahl. Idetta anförande instämde , och (samtligas). () kort genmäle; Bara en kort kommentar också lill anförande. OskarLindkvist för ett resonemang om att utformningen av miljön kring riksdagshusetpå inte angår folk ifrån småorterna och småbyarna utan all delendast är stockholmarna som har möjlighel all göra en bedömning av den frågan.Del villjag inle acceplera. Jag lycker au vi skall kunna få en gemensambedömning ifrån dem som i framliden ändå skall finnas på den arbetsplats somriksdagshuset är och dem som i har iniresse för justutformningen av miljön och bevarandet av de lämningar som kommit fram. Lålmig än en gång framhålla alt det ändå är den högsia vårdande myndigheten ilandet, , som här har gett etl ganska bestämt besked om t.ex. den framlida nivån på Riksplan. Jag vill med del säga all vad jag somenskild ledamot av denna kammare har för bedömning självfallet spelar mindreroll. När en myndighet som den jag här åberopat har så bestämda uppfattningarmenar jag atl vi inte utan vidare kan komma förbi det utan måste ta stor hänsyntill dessa uppfattningar. () kortgenmäle: Det är naturiigtvis riktigt atl man skall väga in vadriksantikvarieämbetet har för synpunkter på utformningen av Riksplan. Del är ensjälvklarhet. Men jag tror att har någol missuppfattat mitt inlägg. Jaghar inte sagt all utformningen av Riksplan inte angår folk i småbyarna. Jag hardäremot sagt all det är folk i småbyarna som kommer all bestämma hurutformningen av Riksplan skall vara och all man konsekvent förvägrarstockholmarna möjligheten all delta i den verksamheten. Engrundregel i vår motion är att en idétävlan skulle utformas i samverkan mellanStockholms kommun och . Därmed skulle vi ha fält in synpunkier påutformningen, och i förslagen skulle naturligtvis också ha vägts in desynpunkter som har anlagt på dessa frågor. KarlBoo nöjer sig med att säga atl han böjer sig för , som haranfört dessa synpunkter. Men han struntar fullkomligt i vad politikerna iSlockholm, de poliliska organisationerna, de många opinions-grupperna ochvanligt folk på Slockholms gator har all säga om den framlida utformningen avRiksplan. Del är det vi kritiserar i värt sätt atl resonera om Riksplansframtid. KARLBOO (c) kort genmäle: Jag vill erinra om att vi i utskottet inför beslutet hade besök avframstående företrädare för samtliga slora panier i Slockholmsstadsfullmäktige. Vi diskuterade omflyttningen, och de gav samfällt beskedetatt de på allt sätt skulle underiälta riksdagsledamöternas planering av sinvistelse i huvudstaden för all utöva riksdagsarbelel. Sedanvill jag bara säga direkt lill : Jag menar atl denna riksdag ärrepresentativ för svenska folket. Har någon annan uppfattning?Denna riksdag bör dä ha rätt all säga sin mening också beträffande den yttremiljön kring . () kortgenmäle; Jag vet atl konstiiutionsuiskoitei har haft besök av företrädare förde politiska partierna i , och jag vet också attföreträdarna har sagt alt man pä allt sätt skall underlätta riksdagensplanering när det gäller ålerflyttningen lill . Jag tror all detför de flesta kommunpolitiker är en självklarhet atl man skall hjälpa lill närriksdagen har fallat beslut om en återflytining. MenKarl vel ju alt del ärsamma företrädare förde politiska partierna som i dagstår bakom kravet på en annan utformning av Riksplan än den som framgår avkonstilulionsulskottets betänkande. Del är därför som vi framför mycket starkkriiik från vår sida. Jag lycker alt del skulle ha hedrat riksdag atti en fråga av denna karaktär visa litet generositet. har ingetövermått av goodwill. Det skulle ha varit möjligt för alt säga altinför det intresse som har visals från allmänheten är vi beredda au gä er tillmötes och utlysa en idétävlan om hela uiemiljön kring riksdagsbyggnaderna påHelgeandsholmen. Slutligenfrågar om jag anser atl är kompetent som ombud för Sverigesfolk att falla beslut i den här frågan. Jag bara beklagaratl manlydligen, om man följer kortslilutionsuiskotiel, är beredd att fatta etl sådanibeslut att man kommer i direkl motsatsställning till de intressen som är såstarkt förhärskande i Slockholm. 1 moiionen 1688 har vi ånyo aktualiserat ett förslag som heler Samspel.Enligt skrivningen i utskottets betänkande innebär del förslaget en väsentligtanrtoriunda lösning. Det håller jag med om i den meningen all det är denrikliga lösrtingen, som vi ser det. 1ett särskilt yttrande av m. fl. citeras ur motionen 1977/78:19:"Det är en god tradition för atl kräva ett fullgott underlag förbeslut med vidsträckta konsekvenser." Jag instämmer i detta citat. Enförutsättning för ett fullgott underlag är all lid bereds för granskning. Vianser att så inte har skett i detta fall. Principfråganom återflyttning till är avgjord av , ochjag noterar det med tacksamhet. Till vill jag säga alt delenligl min mening är helt orimligt all skulle stanna kvar i dessaförhyrda lokaler och i denna miljö. Ibetänkandet behandlas Riksplan enligt två huvudlinjer, nämligen att läggaRiksplan huvudsakligen i nivå med eller atl alternativt sänkaRiksplantill Strömparterrens nivå. Betänkandet rekommenerar anslutningen tillNortbro för att ej rubba gällande tidsplaner. Byggnadskommitténbinder således för överskådlig lid med en lösning som senare kan visasig vara olycklig. Och den är olycklig. Nedfarten riktas nämligen motriksdagshuset, ej mot . Person- och varubilar måste således trafikeraRiksplan i hela dess bredd. Trots vad en av talarna tidigare sade om grönskandär tror jag all själva trafikapparaten kommer att vara mycket störande. Hur ärdel; Skall Riksplan vara en fredad park eller skall den verkligen korsasav ovidkommande trafik? Delfinns en lösning, herr talman, som berör och som gör lill etl gängstråk. Den lösningen ligger färdig sedan mer än sjuår. Den betecknades av dåvarande generaldirektören som genial. Denväckte också uppmärksamhei inom . Den lösningen heter Samspel. Systemhandlingarnabeträffande det föreliggande förslagel är daterade lill . Varjeledamot fick ett exemplar. Men vad uppfattade mottagarna av innehållet?Riksdagens arbetsbörda är stor. Allaledamöterna torde ha uppfattat atl del rörde sig om ett beslut atl återfiyitatill . De flesia uppfattade nog också all delar av anläggningenskulle ligga i och all trafiken mellan arbetsrum och plenisal skullefordra minst en hissfärd, en rullbana och fyra rulltrappor. Jagsäger fyra rulltrappor, inte två, som många trodde atl ritningarna visade. Menknappast någon av ledamöterna torde ha uppfattat att man redan ett är lidigare,, förstod all man måste planera för atl ta även kanslihusannexet ianspråk. Därom kan man läsa i förvaltningsstyrelsens protokoll av den 5 mars1977. Om detta säger systemhandlingarna, underlaget för beslut,ingenting. Hurmånga uppfattade mängden av undermåliga detaljlösningar i det föreliggandeförslagel? Knappast någon, ty då hade reaktionen blivit en annan. Märktemin partikamrat all läkarmottagningen har lagts ulan dagsljus ikällaren under gamla , med kökets förrädsulrym-men som närmastegranne? MärkteErik atl andaktsrummet hade placerats i ett svåråtkomligt avlägsethörn av källaren under kanslihuset? Märktenågon atl den föreslagna påbyggnaden över gamla hade höjden av ettfem- eller sexväningshus? Om kammarens ledamöter i slörre utsträckning hadevarit här skulle jag ha visat en bild av hur del kommer alt se ut med denpåbyggnad som skall läggas pä taken. är en sådan bildvisning meningslös, menjag vill rekommendera samtliga ledamöter som möjligen lyssnar atl försöka attsnabbt la reda pä hur del enligt ritningarna kommer alt se Ul. Vilkenslorm har vi inte att vänta, då delta våldsamma ingrepp i stadsbilden blirkänt! Delär dålig kulturvård att prestera funktionellt dåliga lösningar. God kultur ochgod funktion går hand i hand. God funktion innebär ocksåacceptabla gångavstånd. Godfunktion innebär största möjliga oberoende av mekaniska transportmedel. Godfunktion innebär överskådlighel, inte minsl med lanke pä bevakningen.Arkitektgruppens förslag, fullt utbyggt, innebär ett orimligt antal vaklmästarslaiionerutan samordning. Säkerheten är svår atltillgodose med del slora antalet ingångar, utspridda lokaler,Ijusschaktliknande gårdar osv. Samspelå sin sida tillgodoser de funktionella kraven föredömligt och tillvaratar dekulturhistoriska värdena med en förnuftig avvägnirtg. Grundförhållandenahar föranlett till motsägelser. Man har sagt att grunden inteär så bra. Sättningar av katastrofal natur är kända från mitten av 1950-lalel,och nya sprickor kunde konstaleras medan huset ännu var åtkomligt förgranskrting på nära håll. Grundförslärkning är en form av försäkring - i dellafall en nödvändig försäkring. Riksantikvarieämbetetsutsaga alt riksbyggnaderna "är utomordentligt gedigna" gällergivetvis under förutsättning alt grunden är utomordentligt gedigen, vilketingalunda är fallet. Detta skildras närmasi drastiskt i egenskrift hus. Jag hänvisar lill den. Jagskulle vilja fråga varför man inte tillkallat någon av demsom efter egna iakttagelser vet atl rusibädd och pålskallar ruttnat sönderunder en del av byggnaden. Iriksdagshusärendet får man ofta höra; är det för sent att vädja tillförnuftet. Tåget har redan gått. Men jag vill påstå atl det inte är för sent.Tiden måste nu användas lill grundförslärkning. står lill buds för engrundlig ulredning. En sådan skulle bl. a. omfatta en jämförelse mellan H 2,och Samspel. För min del menar jag atl är ur bilden.Riksdagsbyggnadskommiiién kan ej fungera ulan dessa kunskaper. Sedanvill jag göra en kort historik. Hur har då detta kunnat ske? 1 den förstaarkitekttävlingen röjdes Samspel ur vägen genom ett anonymiieisbrott i stridmol lävlingsbeslämmelserna. 1en följande tävling, där Samspelsgruppen medverkade efter ingripande av ett parriksdagsmän, var och ensamma om atl klara uppgifteninom , alltså ulan att ta någon del av i anspråk. FörslagelSamspel bedömdes sedan av arkitekten , som vi för vår del ansermåste vara partisk. undvek alt jämföra Samspel med programmet. Handläggningenbedömdes därefter på förvaliningsstyrelsens uppdrag av f d. JO GunnarThyresson, som konstaterade att anonymiieisbrott och jäv inte förelåg. ansåg alt detta ej hade någon betydelse för tävlingsresullalel. Förmånga framstår arkitekttävlingen som en skenmanöver. Jag kan bara konstateraatt på det sättet fördes det förslag ät sidan som uppfyllde alla krav somriksdagen slälll, nämligen atl alla riksdagsbyggna-derna skulle byggas påHelgeandsholmen. Samspelbygger på kunskaper om och erfarenheter av såväl riksbyggnaderna somriksdagens arbetssätt. H 2 - det föreliggande förslagel - bygger pä hugskottoch ett sorgfälligt undvikande av korrekta lösningar. måste hävda sinsuveränitet och inte låta sig ledas vilse av underordnade ämbetsverk. då skötte sitt hus i egen regi var förhållandena helt andra ochbättre. En återgång rekommenderas. Jag vill vara den förste att beklaga att en felaktig uppgift om denhittillsvarande medelsförbrukningen kommit med i den diskussion som jag medverkar i. JagIrodde alltså på en uppgift där, som senare visade sig vara en överdrivensumma. Om det är sant alt medelsförbrukningen verkligen är så låg-jag tror atlsiffran 9 milj. kr. nämns i belänkandel-dä är del enligt min mening svårt atlförstå hemställan om elt reservationsanslag på 50 milj. kr. Därför hemställervi atl begär en grundlig utredning, där förslagel Samspel jämförs medH 2 samt atl de begärda 50 miljonerna inle beviljas ulan att ärendet prövats avriksdagen. Slutligen,herr talman, vill jag summera invändningarna mot de förslag som utskottet anserskall förverkligas. Vi har nämnt dem i flera motioner och i flera debatter, mende kan vara värda att upprepas. Invändningarna är alltså: Förslagel som man nu skallbygga efler motsvarar inte vad beställt. uppdrag var skulle bygga för på . Ingeniing skulle byggasutanför . Huset kommer inie au kunnafungera. Det kommer atl ta för läng lid för ledamöterna när de skall infinnasig till votering. För au undvika detta måste ledamöterna hålla sig i självariksdagshuset under debatterna. Del blir dyrt all bevaka huset.Det innebär stora säkerhetsproblem. är det skrämmande med dessa spriddalösningar vad beträffar lokalfrågan. Utskottets förslag blirkostsamt i jämförelse med det förslag somjag och andra framfört. Atl som föreslagils läggapåbyggnader på taken skulle ge en anskrämlig stadsbild. Lösningen av trafikproblemengenom tillfart och utfart över Riksplan är opraktisk. Grundförstärkningar räknar maninte med. Jagvill inle pä någol sätt vara med och ta ansvar för att etl riksdagshus byggs påså osäker grund. Beträffande Samspel nöjer jag mig med alt hänvisa till vad vihar sagt i vår motion 1688: "----- Samspelerbjuder korta gångavstånd, etl oberoende av hissar och rulltrappor,kontrollerbara kostnader, fullständig grundförslärkning, pro-gramenligarumsytor, betydande reservyior, väl dimensionerade partilokaler, välplaceradläkarmottagning, vackra och värdiga andaktsrum, minsta antal vaktmästarplalser,ledamolsrum fredade för trafikbuller och avgaser, en skonad stadsbild,närkontakt mellan plenisal och statsråd." Delär väl för tråkigt atl inle redan är lillbaka pä ;hade Samspel kommit fram som del borde, hade man följt förslagen om det imotioner för länge sedan, skulle eller i varje fallmycket snart ha varit tillbaka på en Helgeandsholme som är lätt att bevaka,lättåtkomlig och trevlig och där man kunnai bevara Riksplan på bästa säu. Jagyrkar bifall i första hand till min motion och i andra hand lill reservationen. (vpk); Frågan om Riksplans utformning har skapat en omfattande debatt. Men dendebatten tycks av allt att döma vara centrerad lill . Debattenrör frågan om ett garage eller en park. har hävdatalt del skall bli bådadera. Jag troralt man måste ställa frågan så: Hur vill desom närmast berörs - stockholmarna - att Riksplan skall utformas? Det finns enkompakt folkopinion mot etl garage framför . Det måste bli enpark, som är tillgänglig för allmänheten och som är utformad på etl estetiskttilltalande sätt, en park i nedsänkt nivå och sammanbyggd med Strömparterren. Motståndetmot en sådan lösning har varit stort bland beslutsfattarna. För atl riksdagenskall fungera tillfredsställande måste garage byggas. beslut omäiernytining lill innefattar etl garage pä Riksplan. - Meddessa argument har de blivit bemötta som har förespråkat en annan utformning.Någon annan lösning än garage har varit olänkbar för beslutsfattarna. Park,hisiorisk park, anläggning för scen åt Operan - det är några av de skisser ochförslag som framlagts som alternativ lill garageplanerna. Oavsett vilket avdessa förslag som väljs är dessa alternativ alla atl föredra före elt garage. Sommaren1978 kom nya argument in i debatten. Då resulterade de arkeologiskautgrävningarna i historiska fynd: Delar av den gamla stadsmuren frilades.Dessa har ett historiskt värde. Mänga andra inlressania fynd har också gjorts iutgrävningarna.