prot · G20949 · 1978-12-31 00:00:00 — Samiidigi skall dock detnya bidraget ersätta det generella bidrag på 720 milj. kr. som utgår under1978,och dessutom bortfallerdet särskilda bidrag pä 122 milj. kr. Då blirdei faktiskt inte mycket kvar såsom särskilt bidrag,dvs. såsom nya pengar lill kommuner och landsting. Jämfört med vad som utgårblir det ett mycket blygsamt tillskott. Likvälföreskrivs att kommuner och landsiing såsom motprestation skall avstå frånskattehöjningar , vilket de preliminära sammanställningarna visar intehar varil möjligt. Riktpunkt för den kommunala konsumtionens volymökning angeslill . Inom dessa ramar skall ulbyggnaden avbarnomsorg, äldrevård och långtidssjukvård priorileras. Med kännedom om deallvarliga bristerna pä dessa områden kan Särskillstatsbidrag till kommuner och landstingskommuner man förståbudgelminislerns konstaterande att utrymmet för uibyggnad av andra kommunalaverksamheter är mycket begränsat. Sanningen är väl närmasl den att del angivnautrymmet inte ens räcker till för alt bygga bort de allvarligaste bristernainom de prioriterade områdena. Denåtstramning mot kommuner och landsiing som härigenom kommer till uttryck ledertill reformstopp pä andra områden. Detla är allvariigl med lanke på de mångaangelägna behov som föreligger. Till bilden hör också all den kapitalistiskakrisen har lett lill att mänga kommuner påtagit sig koslnadskrävande uppgifterför atl molverka den slora ungdomsarbetslösheten. Budgeiministernåberopar i proposilionen den överenskommelse som träffats mellan regeringen ochkommunförbunden. Denna överenskommelse har samma svaghet som tidigare sådana.Den lillför inte kommuner och landsiing de nödvändiga resurserna. Den dämmerupp behov som senare kommer att utgöra ell kraftigl tryck uppäl på skalterna. 1kommunalekonomiska utredningen vädrades tanken på kommunalt skaltelak.Utredningen avvisade dock en sådan metod. Däremoi förordade majoritetenöverenskommelser av fastare form mellan regeringen och kommunförbunden. Vi trorinte heller pä den metoden. Det förefaller som om man är på vägan tillämpa enform som liknar ell skatietak. Beteckningen är inle del avgörande. Avgörande ärall de metoder som kommer lill användning inle lillför kommuner och landsiingde nödvändiga resurserna för alt klara angelägna serviceuppgifter och hållatillbaka skattehöjningarna. Pälängre sikl är del nödvändigt med en omläggning av skattesystemet till enenhetlig progressiv skatt förslat och kommun, såsom vpk föreslagit, om manskall komma till rälla med skatteproblemet. Men redan nu ärdet absolutnödvändigl alt kommuner och landsiing tillförs ökade resurser från slalen förall kunna klara sina uppgifter utan kraftiga skattehöjningar. Genomatl staten ger med den ena handen och tar lillbaka med den andra, som ärfallet, finns knappast täckning för propositionens mbrik om en särskillslalsbidrag till kommuner och landstingskommuner . Det hade varitriktigare alt tala om utbyte av nu utgående bidrag mot ett nyll. Finansutskottetnoierar alt den kommunala konsumtionen dragits ner något i förhållande lillplanerna. Denna utveckling finner utskotlet tillfredsställande. Om ulskotletfinner del tillfredsställande, sä är det inte säkert att de som efterfrågarbarnomsorg, sjukvård, bättre kollektivtrafik osv. är lika tillfredsställda. Dethade varit rimligare om utskottet skrivit alt nu måste statsbidragsgivningenöka så all del inte uppstår allvarliga sociala konsekvenser i kommunerna.Utskottet finner del föreslagna bidragssystemet lämpligt - och anser lydligen ocksåatt bidragets storlek är tillräckligt. Ulskotlet kan inte instämma ivpk-molionens synpunkler, heter del. Del kan då vara av inlresse all utskottetsföreträdare deklarerar om den extra miljard som vpk föreslagit anses obehövligför att kommuner och landsiing skall klara de mest angelägna uppgifterna. Vianser atl ell sådanl behov föreligger. Såväl för all klara akula behov inom deprioriterade områdena som för att klara de mest angelägnabehoven inom andra områden, bl. a. de nya uppgifterna för alt bekämpaungdomsarbelslöshelen, är del nödvändigl med en extra förslärkning. Jag vill,herr lalman, yrka bifall lill motion nr 39. KNUTWACHTMEISTER (m): Försl något om bakgrunden till de kommunalekonomiska problemen. Underdet glada 1960-lalel var del roligt all vara kommunalman. Den jämna, stadigaekonomiska tillväxten räckte lill en ökning av både den privala och denkommunala konsumtionen. av 1970-ialet har läget varil eu annat. För au försökahålla kommunalskatten inom rimliga gränser har regeringen och kommunförbundenvid olika tillfällen träffat överenskommelser om ökal statsbidrag, mot atlkommunerna och landslingen begränsade ökningen av den kommunala utdebiteringen. Denförsta överenskommelsen gjordes 1972 och medförde all kommunal-ochlandstingsskatten 1973 och ökade blott totalt under de två åren.Invånarna tycktes nöjda därmed, och ingen klagade pä all den kommunalaservicetakten dämpades. Detta motsäger vad sade, atlmänniskorna nu skulle klaga över atl den kommunala servicen inle byggs ultillräckligt snabbt. År1975 fanns inget avtal, och då höjdes skatten med inte mindre än 1:56. Dennaoroväckande ulveckling fortsatte 1978, då skallen trots ett generelltstatsbidrag på 720 miljoner, som nämnde, höjdes med 1:83.Som bekant värdet den stora satsningen pä barnomsorg, äldrevård ochlångtidsvärd som fått kostnaderna atl skjuta i höjden. Allatorde vara ense om att vi nu måste dämpa den kommunala expansionen. Parternahar överenskommit att volymökningen bör vara motlidigare . I gengäld bidrar staten förär 1979 med en miljard. Detsom vpk nu kritiserar är att man slopar tidigare statsbidrag om 720miljoner plus 122 miljoner. Vpk vill dessutom plussa på ytteriigare 1 miljard. Jagvill då erinra om all slopandet av återstående av den allmännaarbetsgivaravgiften från innevarande år medförde betydande lättnaderför kommuner och landsting, närmare bestämt 325 milj. kr. Dessutom får 45 kommuner ett exlraskatteutjämningsbidrag på 115 miljoner. Menhur blir dä skatieuivecklingen ? angav an det inte gåratt hälla oförändrad skatt. Det är rikligt. Sammanlagt beräknas den kommunalabeskattningen öka med jämnt fördelat på landsting ochprimärkommuner. Denmiljard som vpk begär i moiionen skulle självfallel vara lill nytta för kommunerna.Det är vi nog alla ense om. Men detla skulle samlidigt innebära enöverbudspolitik i ansvarslösheiens tecken. Särskiltstatsbidrag till kommuner och landstingskommuner Särskiltstatsbidrag till kommuner och landstingskommuner Med dessa ord yrkar jag bifall lill finansutskottets hemstäl-. NILSBERNDTSON (vpk); Vad glömde atl säga, när han talade om den aktuellakommunala utdebiteringen, var alt denna redan är uppe i . Del ärnaturligtvis angeläget att de kommunala skattehöjningarna stoppas. Finansutskottettror tydligen atl det kan ske genom överenskommelser om åtstramningar förkommuner och landsiing. Men vi tror all del endasl kan ske genom attstatsbidragen till kommuner och landsting kraftigl ökas. Däri ligger väl denavgörande skillnaden i våra synsätt. Finansutskottetsmetod leder till försämrad social service; vår metod leder lill alt enuibyggnad av den sociala servicen kan vara möjlig ulan skallehöjningar. F.ö. kommer all la ställning lill ett vpk-förslag omsärskilda åtgärder för de speciellt skalletyngda kommunerna. I annat sammanhanghar vi nämligen begärt an skattebetalarna i kommuner vilkas utdebiteringöverstiger , dvs. genomsnittet, skall erhålla statlig skallekompensalionför belopp som överstiger . KnutWachimeister säger all underdel glada 1960-lalel värdet lätl att varakommunalman. Men 1960-talel, , var inte gladare än an vifortfarande har en rad allvarliga eftersläpningar pä angelägna sociala områden.Knut Wachimeister har inie hört människor klaga över servicen, men del harjaggjort. Jag anser atl finansutskottet borde öppna sitt öra och lyssna lill demänniskor som står i en hopplös kö, exempelvis för alt få barnomsorgen löst,och lill de människor som står i en lång kö för att få sjukvård och liknandeservice som kommuner och landsiing har all svara för. Delhandlar inte vare sig om överbud eller om ansvarslöshel när vpk kräverytteriigare en miljard lill kommuner och landsiing. Del handlar om nödvändigaåtgärder för alt vi någorlunda skall kunna säkra den sociala servicen ulanskaltehöjningar. Herrtalman: är det yltersl oroande alt kommunalskatten nu är uppe iöver . Enligl den kommunalekonomiska ulredningen skulle man med sammatillväxttakt vara uppe i . en bit in pä 1980-lalel. Jagär av den beslämda uppfattningen att man inle löser problemen genom altständigt öka statsbidragen, ulan jag menar atl man måsie se lill att man spararinom den kommunala sektorn. All vi moderater är uppmärksamma på del problemettorde kunna utläsas av vad som skrivits i den kommunalekonomiska ulredningen. Jag lycker del är närmasl löjeväckande när vpk i sin motion kritiserarden gamla regeringen för att ha gett med den ena handen och tagit med denandra. Vpk syftar då pä de 720 och 122 miljoner i statsbidrag som inte Men vadhardå kommunisterna själva gjort? Man gör i så fall precislikadant; man ger med den ena handen och lar med den andra. I vpk;s partimotionmed anledning av propositionen 50 om inriktningen av den ekonomiska politikenyrkas på åtgärder som skulle medföra skattebortfall för kommuner och landsiingmed mellan 500 och 600 milj. kr., och där rök mer än den halva miljard som manvill plussa på. Därtill kommer effekterna på kommunernas ekonomi av vpk;sprogram för 100 000 nya jobb. Jagciterar nu några av kraven i vpk;s motion nr 1 som väcktes i början av dettariksmöle: "2.atl hos regeringen hemställa om åtgärder för atl ytterligare 20 000 barnsluge-och fritidshemsplalser skall byggas under /79 och atterforderliga statsbidrag härför utgår, 3. att hos regeringen hemställa om åtgärder för altpersonaltätheten i daghemmen blir I personal på 4 barn, 4. att hos regeringen hemställa om åtgärder för 6 000nya tjänster inom sju k värden, 5. atl hos regeringen hemställa om åtgärder för 5 000nya tjänster inom äldreomsorgen, 6. att hos regeringen hemställa om åtgärder för enförbäitrad kollektivtrafik - såväl statlig som - av sådan omfattningatl 12 000 ytterligare tjänster inrättas ." Hur siora kosinaderna för dessa föreslagna reformer skulle bli ärsvårtall beräkna, men under alla förhållanden blir de betydande. Jag skulle alllsävilja rekommendera au försl sopa rent framför den egna dörren. Särskiltstatsbidrag till kommuner och landstingskommuner (vpk); Jag är naturiigtvis glad över atl finansutskottets talesman läser inlill protokollet vpk:s krav för all förbättra villkoren för de arbetandemänniskorna, sä slipper jag ta upp tid med del. Men när säga alt delta inte går ihop så glömmer han bort viktiga delar. När vikräver ökade bidrag frän slalen till kommunerna är det bl. a. därför att statenhar helt andra möjligheter till omprioriteringar än vad kommunerna har. Jagskall bara påminna om all staten har en tung post som hetermilitärutgifter som bör kunna sänkas till förmån för andra ändamål. Sedantalar yllerligare skäl för en överföring av resurser från staten till kommunerna.Del mesta man har atl svara för i den kommunala sektorn har ju beslutats avregering och riksdag. Det är inte hellerså sällan som man häri riksdagenavvisar olika reformkrav med atl säga, atl de frågorna får kommuner ochlandsiing lösa. Vi hade f ö. så sent som i går en sådan frågeställning uppetill debatt. Detgår inte ihop atl man ger kommuner och landsiing ålägganden ulan alt ge demnödvändiga resurser. Man kräver också att de skall dra ner taklen i förhållandetill redan uppgjorda planer. Att ikommunalekonomiska utredningen ville spara känner Särskillslalsbidrag lill kommuner och landstingskommuner jag mycket väl lill. Jagvet också hur de ville spara och hur de ville alt även de kommunala taxornaskulle höjas. Man ville så all säga vältra över mer på de svaga i samhället.Jag hoppas atl inle hela finansutskottet står för del sommoderat för fram här. Jagtycker alltså det finns fullgoda skäl för all plussa på för kommuner ochlandsting. Jag kan inte accepiera denna filosofi, atl kommunerna inte kan ökasin konsumiion i förhållande lill den privala konsumtionen. Om vi begär atlkommuner och landsting skall svara för mer och mer av kollekliv service måsteockså den sektorn få expandera mer. Svårare än så är det inte. KnutWachimeister hade lydligen inte räknat på vpk;s olika krav, men jag ärövertygad om all om han sälier sig ner och räknar skall han finna att det ocksågår ihop och atl vi har anvisat var man kan ta resurser för alt förbättra densociala servicen. Överläggningen var härmedslulad. Proposilionergavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels moiionen nr 39 av m. fl., och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 8röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmoiionen nr 39 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 281 Nej - 12 1978/79:9 med anledning avproposilionen 1978/79:45 om villkoren för lönsparandepå vinslsparkonlo 1978/79:11 med anledning av proposilionen 1978/79:34om förlängd tillämpningav allmänna prisregleringslagen (1956:236) 1978/79:12 med anledning avpropositionen 1978/79:47 om fortsatt giltighet av lagen (1974:922) omkredilpoliliska medel jämte motion. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa belänkanden hemställt. § 14 Stöd till denomanska befrielserörelsen (PFLO) m. m. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1978/79:12med anledning av molion om stöd lill den omanska befrielserörelsen (PFLO) m. m, I delta betänkande behandlades moiionen 1977/78:362av m. fl. (vpk), vari föreslagils 1. alt beslutade anslå . lillden omanska befrielserörelsen , 2. alt i FN borde verka för elt fördömande avde iranska, amerikanska och brittiska förbrytelserna mol det omanska folket. Stödlid den omanska befrielserörelsen (PFLO) //?. Utskottet hemställde attriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:362. OSWALDSÖDERQVIST (vpk); Jag instämmer lill fullo i utrikesutskottets skrivning pä s. 2 ibelänkandet, där man säger: "Ulvecklingen i är således inle oavhängigav den politiska situationen i de närmast omgivande arabiska länderna. "Del är alldeles rikligl och precis vad det hela handlar om. Det är också vad vihar framhållit i vår motion. Vad som händer i den södra delen av arabiskahalvön är i högsta grad avhängigt av utvecklingen i , i Rödahavsomrädei iövrigt och i föriängningen också av vad som händer med oljefyndigheierna ocholjeiransporlerna i detla område. Del är nämligen framför allt kampen om oljansom ligger bakom. Också i flnns det rika fyndigheler, och det var framförallt rädslan för an PFLO - som representerar nationella, folkliga iniressen -skulle få inflytande och kontroll över dessa fyndigheler som låg bakom Iransintervention 1973. Bakom slår och -det är självklart.Storbritannien har gamla intressen i området, och del kan mol bakgrund av vadsom nu händer i vara på sin plals all erinra om att engelsmännen redan1952 effektivt krossade den nationella oppositionen i under ledning avpremiärminister och återinsatte schahen, som har suttit kvar sedandess. Vad det har betytt för folkel i är välkänt och behöver inte upprepasi del här sammanhanget. roll har senare övertagits av , somhar hjälpt lill au bygga upp schahens armé, så att den skall kunna tjänstgörasom ;s polis i områdei. Det var en sådan polisuppgifi som effektuerades närPFLO drevs ut från Dhofar, vilket i stort sett var genomfört 1976. Utskottetsbeskrivning av sakförhållandena är korrekt när del gäller detta avsnitt. Detlabetyder emellertid inte, som ju utskottet också framhåller, alt PFLO på någotsäll skulle vara utplånat. Det är inte heller riktigt atl, som utskottet gör,beteckna PFLO som en exilorganisaiion. Tvärtom bedriver PFLO elt omfattandearbete inne i , men PFLO har på grund av den iranska och inhemskarepressionen tvingats au byta taktik. Då man inte har den militärakapaciteten att hälla befriade områden, måste man lila lill gerillakrigföringoch liknande verksamhel. Man inriktar sig också på politiskt arbete över helalandet, framför allt i oljeomrädei, där man organiserar Stödtill den omanska befrielserörelsen (PFLO) m. m. arbelarna för alt kämpaför fackliga och demokratiska rättigheter. Delfinns således all anledning alt ge PFLO stöd. Det torde stå klart för alla attsullanatel har bestått och beslår endasl tack vare den hjälp som harbistält med. Om inte denna kommit till stånd med ;s goda minne, skulle PFLOvid det här laget ha varit den lagliga regeringen i . Om vi anser alt PFLOstår för en linje som innebär sociala framsteg för folket, en rättvis fördelningav inkomsterna från de inhemska naturrikedomarna, främst oljan, och framförallt nationell kontroll av den, borde vi inte ha några svårigheter all ge PFLOhjälp. Om del är så atl folkrätlsliga regler hindrar oss atl i dagens läge gedirekl slöd, kan vi åtminstone på elt bältre och mera aktivt sätt utnyttja demöjligheter som finns att lämna indirekl hjälp. Jag tänker då på sådanainitiativ som också utskotlet lalar om i belänkandel, nämligen ökal humanitärtbistånd och kaiastroföistånd lill Demokratiska . Det ärriktigt, som här sägs, att dena land har fån sådant bistånd, men all beiecknadet som ell bisiånd av avsevärd omfattning torde vara atl ta till i överkant. Demokratiskafolkrepubliken är själv ett fattigt land och har, som utskottetframhåller, belastats ytteriigare av fiyktingar just från , närmare bestämtfrån Dhofaromrädet, varifrån de drivits ul med hjälp av de iranska trupperna.Om man således inte anser alt man kan siödja PFLO direkt, kan man öka denindirekta hjälpen, och vi motsätter oss i vår motion på intet vis ett sådantförfaringssätt. Jagvill med del anförda, herr talman, hemställa om bifall till följande yrkanden,som har utdelats till kammarens ledamöter; atl med anledning avmotionen 1977/78:362 beslutar 1. anslå . lill den omanskabefrielserörelsen , 2. hos regeringen begära all i FN verkar förelt fördömande av de iranska, amerikanska och brittiska förbrytelserna mot detomanska folkel. Sullanatel är ett land i världen, där saknar permanentrepresentation. Diplomatiska förbindelser mellan och upprättades imars 1974 genom sidoackreditering av sändebud i , Häravföljer atl de uppgifter vi har dels om det aktuella läget i , dels om desenaste årens ulveckling är myckel osäkra och bristfälliga. Avalll all döma torde befrielserörelsen ej längre ha fotfäste i ellerkontroll över något sammanhängande markområde i utan ha sin bas förlagdtill Sydyemen, varifrån rörelsen lidigare synes ha fått sitt huvudsakligastöd. Vpk-molionensyrkande om elt anslag på 5 milj. kr. till den omanska befrielserörelsen utrikesutskottet avstyrkt, med hänsyn till den grundprincip som sedan 1969tillämpas i vårt land närdet gäller direkl stöd till befrielserörelser. Sådantslöd lämnas av endast som humanitärt bistånd och ulbildningssiöd ochutgår till sådana rörelser i södra som omfattas av rekommendationer fränFN om sådant bisiånd. Dennaregel utesluter dock inte att humanitära biståndsinsalser - som också OswaldSöderqvisl framhöll - inom biståndsbudgeiens ram kan göras även i andra länder,där det är befogat lill följd av inbördeskrig eller katastrofer. Sålunda harvåren 1976 ett anslag på 3 milj. kr. och ell anslag på 6 milj. kr.utgått som kaiastroföistånd till Sydyemen. Dessutom har 1 milj. kr. anslagitstill delta land genom enskild organisation. Ävendel andra yrkandet i moiionen 1977/78:362 har avstyrkts av utrikesutskottet.Med hänsyn till del jag sade i början av milt anförande angående informationfrån anser sig ulskotlet sakna underiag för att föreslå atl i FNbör verka för ell fördömande av bundsförvanter lill sullanatel förpåstådda förbrytelser. Situationen i har heller inte uppmärksammats i FNsedan landet invaldes som medlem 1971. Meddel anförda, herr lalman, yrkar jag bifall lill utrikesuiskoiieis hemställan idess betänkande nr 12. Stödtid den omanska befrielse-rörelsen (PFLO) OSWALDSÖDERQVIST (vpk); Som jag sade i mitt första anförande är det lydligl alt i dellafall och i det här aktuella området har uppträtt som polismakt för . har under en lång följd av år sett till att schahens armé harfän moderna vapen i slora mängder. Man har effektivt hjälpt lill an bygga uppoch utbilda armén. har expanderat över genom att läggabeslag på de mindre öar som ligger ulanför sullanatel och som behärskarinloppet lill havsviken där. Sedan har gått vidare in i , när PFLObörjade få kontroll över större och större områden, och mer eller mindrekrossat befrielserörelsen där 1976. Somjag sade lidigare har man inom PFLO därför varil tvungen att byta taktik ochhar också, som jag påpekade, en omfallande verksamhet inne i . Den har dockkanske tagil sig uttryck på ell annat säll än lidigare, på grund av det hårdatryck som den har utsatts för. Delmärkliga med svensk utrikespolitik ärju atl vi alllid kommer ut i sista handför atl siödja jusl nationella och folkliga befrielserörelser som sirävar efteren social och demokratisk utveckling i sina resp. länder. Vårt agerande isådana fall stöter alltid på paimll och anses inte särdeles hedervärt. Jagnoierar den positiva skrivningen om humanitärt bistånd, och jag vill upprepavad jag sade tidigare, nämligen all det finns ingenling som hindrar Sverigefrån all öka det humanitära biståndet lill Demokratiska har fått en hård belaslning av flyktingströmmar från Dhofaromrädet inne iOman. Där borde man i vilket fall som helst kunna göra en insats. Det yrkandelhar vi inte med . Vi kan återkomma till det . Överläggningen varhärmed slutad. Proposilionergavs på bifall till dels uiskottets hemställan, dels det av överläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Erkännandeav och bistånd till Demokratiska republiken /??. begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandet nr12 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överiäggningen framställda yrkandel. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då OswaldSöderqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 273 Nej - 12 § 15 Erkännande av ochbistånd till Demokratiska repubUken m. m. Föredrogs utrikesutskottets belänkande 1978/79:13med anledning av motioner om erkännande av och bisiånd till Demokratiskarepubliken m. m. Idella betänkande behandlades motionerna 1977/78:218 av m. (vpk), vari hemställts 1. att hos regeringen skulle anhålla om attdiplomatiska förbindelser upprättades med regeringen i Demokratiska republikenÖstra , 2. atl beslutade anvisa . ihumanitärt bistånd till Demokratiska republiken , saml 1977/78:1016 av (apk) och (apk), vari hemställts alt beslulade anhålla alt regeringen skulle 1. framföra förslag i FN atl FN;s sanktionssysiemenligl FN-siadgan skulle träda i funktion mot om den indonesiskaregeringen inte ofördröjligen efterkom FN-resolulionerna och drog bon sinaockupationstrupper frän , 2. erkänna Demokratiska republiken . 1. alt skulle avslå motionen 1977/78:218, 2. att skulle avslå motionen 1977/78:1016. (vpk); Vår molion om erkännande av Demokratiska republiken ochanslag lill humanitärt bisiånd lill den har fåll en aktualitet som ger motionenän slörre inlresse än när vi skrev den. Jaglänker då på omröstningen i FN , där på nytt biträdderesolutionen som stöder befolkningen på i dess kamp motockupationsmakten . Det är ell ställningstagande som är rikligt ochsom vi alla kan vara glada över.