prot · G209164 · 1978-12-31 00:00:00 — Dessa krav har avstyrkts av utskoltsmajoriteten, som har hänvisattill alt de här frågorna skall las upp i samband med aU trafiksäkerhetsutredningensförslag behandlas i kammaren. Trafiksäkerhetsulredningenhar arbetat under många är, och vi har från uiskoueis sida påtalat arbetetsutsträckning i tiden. Vi vet inte när förslagel kommer lill bord,och vi kan inle se aU del finns någon anledning att koppla samman de nuaktuella frågorna med trafiksäkerhetsulredningens förslag. Jag vill därförslutligen, herr talman, yrka bifall till de två socialdemokratiskareservationer som är fogade till utskottsbetänkandet och i övrigl lillutskotlels hemslällan. () kortgenmäle: Beträffande avgiftsfinansiering - som vi än en gäng för fram som etlsätt alt betala dyra väginvesteringar - är vår tanke att denna finansieringskall användas just som ett medel all minska kostnaderna för tidigareläggningav stora projekt. Vi avser framför allt sådana projekt som gäller irafikknularmed stora olyckstal, som betyder förlust av många människoliv och medför storasamhällskostnader på grund av en myckel hård olycksbelaslning. Vi lycker altdet där finns skäl att använda oss av jusl avgiftsfinansiering. Delhar gjorts ett par utredningar på delta område, det har rätt i,bl. a. en vars betänkande lades fram . Den uiredningen hade myckethärda krav pä systemet med avgiftsfinansiering. De extra kostnaderna på grundav tidigareläggning av projekt skulle betalas tillbaka mycket snabbi, och detrörde sig om förhållandevis låga avgifter, som man skulle ta ul av dem somfördades på de här vägsträckorna. sammantaget gjorde all man i några avde fall man studerade sade att del inte var möjligt att klara av de hårda kravsom ställdes. I något fall sade man att det kanske var möjligt atl klara av eltprojekt med de angivna förutsättningarna. Det som uiredningen visade klart -vilket var mycket intressant - var att det är bäde möjligt och tekniskt enkeltatt genomföra elt avgiftssystem pä olika vägprojekt, broar och större vägar.Det lyckerjag alt man skall ta fasta på. Närman sedan bedömer de förutsättningar som uppställdes skall man ta hänsyn tillde allernativkosinader som uppslår. Om vi inte tidigarelägger vägprojekt, vadär del då för kostnader samhällel åsamkas - i form av sjukvårdskostnader,underhållsinsalser när del gäller förslilna vägavsnitt etc? Mol bakgrund avsädana kostnader kan en avgiftsfinansiering i syfte atl tidigarelägga projektses som samhällsekonomiskt väl motiverad, även om man inte betalar fullt ut vadtidigareläggningen av elt projekt kostar. Det är därför vi återkommer i den härfrågan. Låtmig sedan komma till den bil som inledde med, nämligen frågan:Skall verkligen människor som har råd åka på speciella vägar? På del vill Jagsvara: Till de här vägavsnitten finns det allernaliva Vill man intebeiala avgiften kan man åka en annan väg - lill skillnad mol förhällandel närdel gäller det som Kun partivänner i bl. a. Slockholm har förordat,nämligen ett väglullsyslem, där det sanneriigen inte finns några alternativutan där man är tvungen all åka genom tullen och betala vad det kostar. Därblir det verkligen en ekonomisk utslagning, etl urval mellan olika bilister,som har råd eller inte råd att åka bil lill sina arbeten. Vitycker alt del finns många skäl all pröva avgiftsfinansiering, och vi tyckeratt man för varje projekt skall undersöka: Kan vi inte tidigarelägga detla Juslgenom att ta ul avgifter? () kortgenmäle: Mycket av det som tog upp har vi redan diskuterat, menJag skall på den korta tid som Jag har till förfogande beröra ett par saker. Fråganom vägplaneringen är mycket intressant, och det gäller i synnerhet delförhållandet alt Just lar upp den. Viskall vara på det klara medtvå grundläggande saker, nämligen dels att vi nu har accepterat endecentraliserad vägplanering, dels alt man vid utarbetandet av en budget alltidmäste ta hänsyn lill samhällets resurser. Nusade att man skall ha en preciserad målsättning när det gällertrafiksäkerhetsarbelet. Del står i direkl strid med den decentraliseradevägplanering som vi har beslutat om. Det gäller för det första i etl läge därman måste avväga om man skall tillgodose önskemålen i en viss bygd eller om manskall styra pengar ät etl annat häll för alt klara vissa projekt, som en annankommun kanske inle har lagil upp i sin planering. För det andra är justtrafiksäkerhetsfrägorna inskrivna i proposiiionen som ett av målen på dettrafikpolitiska området. För det tredje skall vi också avvakla resultatet avden pågående trafiksäkerhetsutredningen. Ivad sedan gäller samordningen mellan ordinarie vägmedel och AMS-medel finns delingen som vill alt en onödig obalans skall råda mellan dessa båda anslagstyper.De är AMS-medlen utgör en slor andel av vägpengarna beror del på atlarbeismarknadspoliiiska åtgärder måste sättas in. AMS-medlen är ingetsjälvändamål. Vidaresäger att del förslag som framlagts belräffande hamnplaneringenär alltför byråkratiskt. Är det mer byråkratiskt all en investering skallanmälas än att den, som tidigare utredningar föreslagit, skall prövas? Deanvisningar i trafikulskoitets betänkande som åberopar ger inlemycket nytt i förhällande lill det underlag som vi fött genom det mångårigautredningsarbete som ägt rum pä della område. Förslaget i propositionen är ellförsök atl med hänsynstagande till det kommunala självstyret fö lill stånd envarsam styrning på detta område. Förslaget har i allt väsentligt utarbetatsunder den socialdemokratiska regeringens tid, men ändå vill socialdemokraternafälla förslaget med hänvisning till atl del är för byråkratiskt. Delhänsynstagande lill behovet av en övergripande statlig styrning som man talar sämycket om försvinner när voteringsklockan ljuder. KURTHUGOSSON (s) kort genmäle: Vad försl beträffar avgiftsfinanseringen av vägarna vill jag säga atlen ulredning arbetat med detla. Dess resultat redovisades , och denhade ulförts av på förutvarande kommunikationsministerns uppdrag.Den förutvarande kommunikationsministern godkände också de direktiv efler vilkautredningen arbetat. Denna utredning kom fram lin del resultatet, atl del ickeens genom en avgiftsfinansiering skulle vara möjligt atl tidigarelägga den typav projekt som lalar om här. Uiredningen studerade bl. a.Sunningeleden och frågan om en tidigareläggning av arbetena pä Europaväg 6.Man fann alltså att det, även därest resenärerna var beredda all betalaavgifterna, var ekonomiskt omöjligt all genomföra en tidigareläggning av dessaprojekt genom en avgiftsfinansiering. Sedansäger : O.K., de som inle vill åka pä de avgiftsfinansierade vägarnafär väl ta en alternativväg. Del ärju det resonemanget som vi vänder oss emot.Skall de som inte har råd att beiala vägavgiften tvingas använda trafikfarligavägar, medan de som har råd all beiala skall ha tillgång lill en urtrafiksäkerheissynpunki bra väg? Det är förvånansvärt atl vidhållerdet kravet, när utredningen sä klart och entydigt har visat att della inte ären framkomlig väg. HerrSellgren försökte göra gällande att en preciserad plan för den framlidavägpoliliken skulle stå i strid med det decentraliserade planeringssystem someu-med undantag för ledamöter-enhälligt utskott ställde sigbakom 1977. Del resonemanget håller inte. Vad vi vill ha äretl preciserat målför bärigheten, ett preciserat mål för beläggningsstandarden och ell preciseratmål för trafiksäkerheten. Sedan för man naturiigtvis inom varje region, somenligt della system har all handlägga dessa frågor, själv avgöra i vilkenordning man vill uppnå målen. Det finns alltså inget motsatsförhållande mellankravet på en preciserad plan för den framlida vägpoliliken och detdecentraliserade planeringssystem som socialdemokraterna ställt sig bakom. () kortgenmäle: Del var en slarvig sammanfattning av den mycket ambitiösa uiredningensom gjorde. Han sade att uiredningen skulle ha konstaterat attdet inte var möjligt att åstadkomma lidigareläggningar med hjälp avavgiftsfinansiering. Detta är naturiigtvis felakligt. Vad man sade var atl medde förutsättningar uiredningen hade all arbeta efter - dvs. allavgiftsfinansieringen pä en viss, fullt ul skulle beiala de kostnadersom en tidigareläggning av elt projekt medförde - sä skulle det uppståsvårigheter. Svårighetsgraden varierade mellan olika projekt. Detgjordes också mycket olika bedömningar av de personer som försökte beräkna huravgiftens storiek skulle påverka uinytljandet av en ny. Dettaär en snårig terräng. Men en slutsats som man absolut kan dra av uiredningen äratt det är fullt möjligt och mycket enkelt, rent tekniskt, alt genomföra enavgiftsfinansiering. Ettannal konstaterande som man kan göra är atl det är möjligt att nedbringaantalet olycksfall och därigenom minska samhällets kostnader för sjukvård ochannal genom att tidigarelägga projekt. Måhända är det riktigt alt projekten pädetla sätt inte kan betalas fullt ut på så som direktiven föruiredningen förutsatte. Jagtror att negativa inställning främst bygger på det han sade iden mer känsloladdade delen av sitt anförande, nämligen att det är principielltfelaktigt att man skall fö åka pä en bra väg bara man kan betala för sig. Dennainställning är märklig, eftersom delta i andra länder inte är en fråga somideologiskt skiljer socialister och andra. Här hemma har både centerpartisteroch socialdemokrater vid olika tillfällen föreslagit avgiftsfinansiering avbroar och andra projekt - låt vara att partierna som sädana inle har lagt framdessa förslag. Men i föreslär socialdemokraterna införande avväglullar. Detta gäller f ö. inte bara Slockholm, utan man kan tänka sig dettasystem även i andra tätorter. 1 det fallet finns det, som jag sade förut, ingenalternativväg att välja. Här blir det den ekonomiska förmågan som avgör om jagskall kunna använda bilen för alt resa till milt arbete inom tullarna. Detlyckerjag vore långt mer allvariigt ur sociala synpunkter än att man ute ilandsorten i närheten av slörre tätorter får möjlighet all välja mellan ennyare och en äldre väg, i synnerhet som vi vet atl en tidigareläggning avprojekt räddar människoliv och medför samhällsekonomiska besparingar på grundav alt man på det sättet tidigare kan fö bort olycksfällor. Med de begränsadeekonomiska resurser vi har är del svårt atl fä medel till vägbyggnadsprojekisom vi gärna skulle vilja genomföra. Det är för att möjliggöra entidigareläggning som vi föreslår avgiftsfinansiering. KURTHUGOSSON (s) kort genmäle: Jag vill först av allt slå fast all det inte finns någon socialdemokrati Slockholm som har lagt fram någol förslag om all man skall införa väglullar iStockholm. Det finns ingen socialdemokrat som har gjort det, men det finnsdäremol representanter för belydligl mera närslående partier somhar fört fram den tanken. - kanske vi kan slippa den diskussionen. Detvisade sig i den av mig åberopade uiredningen alt del icke var möjligt alttidigarelägga angelägna vägprojekt genom en avgiftsfinansiering, om mannämligen skulle hålla en avgift som gjorde det möjligt för människorna attutnyttja de här vägarna. Uinyitjandegraden står nämligen i relation till vadman för betala. I den här frågan gjorde man utomordentligt grundliga studier,och man lät genomföra enkätundersökningar och frågade människorna vad de skullevara beredda att beiala för att fö åka på vägen. Det visade sig dä au delta -pä grund av den låga trafikintensitet som avgiftsfinansierade vägar skulle fö -icke var en framkomlig väg. Sedanvill Jag understryka att alla självfallet är med om alt betala för utnyttjandetav vägar. Inte minst har ju varit medom atl medverka lill att vi har fått en kraftig ökning av bilskatten, atl vihar fött en kraftig ökning av beskattningen av bensin osv. Skall man nudessutom lägga på vissa medborgargrupper extra kostnader genom atlavgiftsfinansiera vägar? Del förslagel säger vi nej lill. Vi säger nej lill detav principiella skäl, och vi säger nej lill det därför alt det inle är enekonomiskt framkomlig väg. Jämförelsen med förhållanden i andra länder-jagförstår att då bl. a. tänker pä - är icke adekvat,eftersom av trafiken på de avgiflsbelagda vägarna där beslår avinternationell trafik. Vi har på socialdemokratisk sida sagt all när vi iframtiden skall bygga t. ex. en bro - kanske över - kan vi tänka ossalt göra den avgiftsbelagd, eftersom del dä blir fråga om internationelltrafik. Men det vi talar om här är alltså avgiftsfinansiering av vägar ochbroar som till i del närmaste 100 96 utnyttjas av den svenska befolkningen. Delär därför som vi av principiella skäl säger nej. Andrevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt lill ytteriigare replik. (apk): Det är inget som helst tvivel om att det förslag till ny trafikpolitiksom nu behandlar utgör etl belydande steg i räll riktning. Då bortserjag från om förslagen kommer från den ursprungliga propositionen, som Jukritikerna säger all del knappast finns skelettet k var a v, eller om de kommerfrån utskottets revideringar. Men eU nytänkande kan skönjas, och det är detvikliga i sammanhanget. Man har pä väsentliga punkter förbättrat proposiiionen;det är ovedersägligt. Delbeslul som fattar måste ses som inledningen till en ny och bättretrafikpolitik, även om en del goda förslag också kommeratt avslås. Del mestnegativa med propositionens förslag var antydningarna att lägga ner persontrafikenpå , och atl man skulle utreda nedläggning av ytteriigare. Pä denpunkten säger utskottet nu: "Utskottetanser i motsats till föredraganden all frågan om vilka bnor som skall ingå iett framlida regionalt personlrafiksystem bör avgöras försl sedan de regionalatrafikhuvudmännen fått möjlighet all överväga vilken roll bör fyllainom sina resp. områden. Vad utskotiet härom anförtbör av ges regeringen till känna." Delhade naturiigtvis varit ännu bäure om utskottet klart hade deklarerat attpersontrafiken på de aktuella bandelarna inte skall läggas ner, altjärnvägsnedläggningar inte får förekomma utan alt man i stället mäste vidtaåtgärder för atl utveckla denna trafik. Beträffandekostnadsansvaret instämmer jag i den kritik som har framförts av bl. a. BertilZachrisson. Den inrikt ning som präglade den delen a v förslaget fick många atlförvånat stanna upp. Ulskollets förslag aren smula klarare och bättre, och delmåste bli vägledande. Kostnadsansvaret för inte vältras över pä kommunen utan det måstestaten ta. Skall del bli en verklig förnyelse av kollektivtrafiken mästekostnadsansvaret som helhet ligga på staten. Denfråga som länge har ställts är Ju: Skall SJ vara elt funklionerandeserviceorgan ät svenska folkel, eller skall det enbart betraktas som enaffärsrörelse som måste löna sig? Man kan konstatera alt den trafikpolitik somhar förts alltsedan 1963 års irafikpoliliska beslut trumfades igenom i mångastycken har varit ödesdiger. Den innebar all SJ tilläts att i allstillhet tömma bygd efter bygd på kommunikalioner eller atl vältra över denspårbundna trafiken på landsvägsnäiel. Detär egentligen gåtfullt alt den snäva lönsamhetskalkylen så länge fåuutgöra riktmärket för trafikpolitiken när del gällt järnvägarna. Ändå vet allaatt del är myckel som inte lönar sig. Militärapparaten lönar sig inle. Denskulle då ha lagts ner. Företaget skulle då ocksåha lagts ner om man använt samma resonemang där som när det gäller järnvägarna.Sjukhusen är olönsamma om man inte sätter in det hela i ett samhällsekonomisktsammanhang. Och inle lönar sig universitet och högskolor på kort sikt.Följaktligen skulle de ha varit nedlagda om man hade anlagt samma snävaresonemang som man under snart två decennier har fört i de trafikpolitiskasammanhangen. Mendet viktigaste är naturligtvis inte atl kritisera del som har varit. Denprimära frågan är hur man så fort som möjligt skall kunna utforma entrafikpolitik som baserar sig på en samhällsekonomisk toialkalkyl. Ettsteg i rätt riktning är bl. a. alt man nu går in för sänkta taxor. Det planerasredan av SJ, och kommerav allt alt döma att ge klarsignal. När delgäller godstrafiken rekommenderar utskottet atl SJ skall söka finna former såatt SJ:s godslrafik blir billigare och attraktivare. Och det måsie dennaturligtvis bli om man i slörre utsträckning skall kunna styra över godstrafikfrån landsväg till järnväg. Den måste bli billigare än transport med lastbilar,billigare och rationellare. Här har SJ etl belydande fäll för idéer tillrabattsysiem och trafikiekniska lösningar som gör att företag och enskildaväljer SJ för godstransporter därför alt del är del mest ekonomiskaalternativet. Förpersontrafiken läggertrafikutskoitet fram sädana formuleringar atl SJ:splanerade rabattsysiem kommer alt bli verklighet, med rabatter på 40 och upplill 50 96 , om man är i besittning av ett rabattkort. Naturligtvisär delta elt stort kliv i rätt riktning, men vi i kommunisternatycker att man på en gång skulle ha tagit ett ännu radikalare grepp och sänktalla biljettpriser . Därför vidhåller vi den väckta moiionen om en sådan 50-procenlig sänkning. Jag ber att föyrka bifall lill motionen 639. Då skulle man ocksä slippa ifrån allt arbete somär förknippat med rabattkort, och man skulle ge det kollektiva resandet en ännukraftigare stimulans. "Aha", skulle folk säga, "bara halvapriset. Dä tar vi tåget." Förmodligen vore det inte heller oviktigt isammanhanget alt man befriade resande från skyldigheten att först skaffa sigrabattkort. Skall man göra någol ärdet lika bra alt göra det ordentligt på en gång.Det gäller ocksä taxor. Nr 164 Genom rejäla laxesänkningar kan man ocksä fö klart för sig vilketintresse Fredaeen den människorhar av att bevara gods- och persontrafiken på de bandelar som nu 1 iuni 1979 ' '"Onn för nedläggningeller för slopande av persontrafiken. TraftkDolltiken Riksdagenkommer att fatta beslul som innebäratt skall rustas upp i hela sinnuvarande omfattning. Visseriigen omnämns bara med några rader iulskotlsbetänkandet, men kontentan är upprustning och bevarande. Detfinns ingen kostnadskalkyl, men det handlar om en miljardsaisning. Vi iarbetarpartiet kommunisterna är övertygade om alt detla koinmer att visa sigvara väl använda pengar. Delvore fel all säga all har stor betydelse-men den kan få.Under årens lopp har SJ successivt försökt mörda banan genom höga priser, menockså genom lider och luriisior, som har gjort del mer eller mindre omöjligtför människor att använda sig av SJ:s service. Närman nu skall gå in för all främja den kollekliva irafiken måsie man frän SJ:ssida också vara pä det klara med atl del inte bara handlar om att sänkairafiklaxorna. Det är minst lika viktigt att man förbättrar servicen ochkonstruerar tågtider som gör att folk av praktiska skäl kan använda sig avjärnvägen. Järnvägenblir inget alternativ om en Järnvägsresa lill centralortens lasarett, eller vaddet nu kan vara, måsle kombineras med övernattning därför atl det inte finnsnågon kvällsförbindelse hem. Då blir del i alla fall dyrare atl använda sig avSJ, och dä kommer folk ocksä i fortsättningen alt använda sig av andra alternativ- även om SJ drastiskt sänker taxorna. Taxesänkningarmåste alltså kombineras med andra åtgärder, om man skall fä någon verklig testav intresset och behovet av bandelar som länge har förienlynandeiillvaro. Ochsådana åtgärder är över huvud taget nödvändiga, om man över hela linjen villgöra till ett verkligt alternativ för människorna. Vihar i moiionen 2219, väckt med anledning av propositionen, föreslagil attriksdagen skall uttala sig mot planerade nedläggningar eller indragningar avjärnvägstrafik. Utskottet har i detta sammanhang uttalat sig för i stort settsamma målsättning, och jag behöver därför inle yrka bifall lill den moiionen. Delfinns ingen anledning alt här utveckla elt principiellt resonemang om detvettiga i alt förstärka SJ och befrämja det kollektiva resandet och denspårbundna godsirafiken - det har så mänga andra gjort. Del är veltigt frånnationalekonomisk synpunkt, och det känns som en befrielse, om man nu äntligenkan frigöra sig från den kortsynta vinsifilosofi som utvecklades medanledningav trafikpolitiska beslut. Del som föreslås är utan tvivelframsteg, men alll lyder på alt det är nödvändigt atl hålla opinionsrörelsenstark och levande för en ny trafikpolitik också i fortsättningen. Jag är dessutom övertygadom atl en ny trafikpolitik kommer all bära sig - inte barasamhällsekonomiskt utan också företagsekonomiskt för Det har varil en dålig affär atl ha ett etablerat järnvägsnät somgår på sparlåga medan både gods-och persontrafik vräkts över till landsvägsnä- Nr 164 ''- den De beslul som nufattar är av den arten att de borde ha kommit i j|.|.j 1979 De skallinte överdramatiseras - det måste tas fiera steg - men della är framgångar förden starka folkopinion som krävt en TrafikDOlitiken trafikpolitik av annatslag än den som baserade sig pä trafikpolitiska Carl-WilhelmLolhigius nämnde i sitt anförande en generaldirektör, som kanske har kommitpå sin rätta plats - landsvägar kan man ju inte lägga ner. I delta sammanhangbör det kanske ocksä sägas att han, dvs. ,oförskyllt fick bärahundhuvudet irafikpoliliska beslut, som alll fier har tagitavstånd ifrån. Han var egentligen bara lojal gentemot beslut som regering ochriksdagsmajorileten hade fattat. Det är väl möjligt atl han i sin ensamhet isin kammare någon gäng tänkte pä del gamla ordspråket Olack är väridens lön. Uppgiftenblev också alll oiacksammare, och han log konsekvenserna av del. Det är ävenriksdagen nu beredd att göra, åtminstone i viss utsträckning. Detär litet trist atl behöva konstatera atl det positiva pä trafikområdet somföresläs kommer försl . Minlidigare bänkkamrat, , som pysslar med lösandet av lillprinsensfriiidsbekymmer, borde ha ägnat sin energi som kommunikationsminister ät attsöka dri va fram åtgärder a v det slag som trafikutskottet nu föreslår. Då hadeåtskilligt redan nu kunnat vara annorlunda på det trafikpolitiska området. Eftersomdetta är en trafikpolitisk deball som spänner över hela området vill Jag geuttryck för ytterligare några funderingar. Samhälletsmålsättning måsle vara alt öka användningen av de kollekliva fördmedlen och atllätta trycket på landsvägsnäiel. Framför allt måste del vara viktigt atl ökakollektivtrafikens roll inom landets tätorter, all läla den ta hand om längaresor och atl överföra godstransporter lill järnväg. Allt det där är vettigt,och det förefaller råda en belydande enighet om det. Jagmåsle också säga, eftersom man har diskuterat bilar och biltrafik i dentidigare debatten här, all jag hyser myckel liten förståelse för de stämningarsom mer eller mindre försöker illegalisera innehavet av bil, som försöker göraägandet av bil lill nägot fult. Del är naturligtvis tokigt. Kollektivtrafikenskall utvecklas, rrien bilen är elt komplement som människor måste ha rätt altanvända. Den är en källa till glädje för mänga barnfamiljer och pensionärer.Den gör del möjligt för människor alt komma till sina fritidshus och ut inaturen. Bilen är utan tvivel nödvändig för många byggjobbare, skogsarbetareoch andra grupper. 1 ett samhälle där kollektivtrafiken är konkurrenskraftigblir bilen heller aldrig något hot mot samhällets intressen. Bilenskall fö förbli ett komplement, som människor mäste ha rätt atl använda utanalt bli betraktade som samhällssaboiörer. Den synpunkten för avsluta miltanförande. kommunisternas representanter kommer i omröstningen au rösta för de förslag som vi själva har framställt, för 109 utskottets hemställan ialla positiva delar men också för de reservationer och motioner som vill gå enbil längre än utskottet nu känner för. ULLATILLÄNDER (c): Frågan om statligt stöd till eldrivna bussar las upp i partimolionersåväl av som av socialdemokraterna och dessutom i moiionen 278, som ärundertecknad av sju cenierpartister med mig som första namn. Jag konstaterarmed tillfredsställelse den positiva behandlingen av motionerna. Tyvärr lycksinte regeringen ha samma positiva attityd lill miljövänlig kollektivtrafik.