prot · G20978 · 1978-12-31 00:00:00 — Omjag inte minns fel hörde lill dem som kom tämligensent; det var naluriigl nog en viklig och värdefull remiss. Framför alltkommunernas remissvar kom försl långl in - ocksä del avnalurligaskäl,eftersom många kommunerssisiasammanträden föraret hölls då-ochdem finner jag det naturligtvis oerhört viisenlligl atl siudera idet härsammanhanget. Skillnadenmellan den lidigare och den nu planerade liden rörde sig dock inle om veckorutan om ell par månader, och även om en hel del av förarbetet var gjort var viangelägna all pröva föruisäiiningarna för all, som jag sade, så långt sommöjligl liigga lill grund vad som kunde finnas i forsknings- ochutvecklingsarbetet - Därmed harjag naturiiglvis inle velal säga atl man inieocksä lidigare hade försökt göra della, men vi ville gräva lilet djupare och taden lid på oss som della arbete krävde. Vi menar all delta är viktigt förläroplansarbelei både nu och . Somf d. kommunalpolitiker är jag naturligtvis medveten om hur svårt del iir altböria dimensionera om gymnasieskolan i augusii eller en bil in pä terminen, menvarför skulle man göra del? Jag sade all dei är , när ansökningarna kommerin, somjag anser alt del bör göras. Och även om della medför vissa svårigheternu, hade del inle varit särskilt mycket lättare lidigare heller, eftersom detgäller att dimensionera skolan efter elevernas önskemål sä långl som det överhuvud laget är möjligt. Den stora svårigheten därvidlag ligger naturligtvis iall skaffa lillriickligi mänga sådana utbildningsplatser som ungdomarnaefterfrågar, framför alll när del gäller tunga yrkesförberedande utbildningar,men vi kommer även där all göra vad som är möjligl. Tillsist vill jag säga lill att jag framhöll atl vi kommer alt läggafram en proposilion om flexibel skolplanering. Däri skall vi givelvis så myckelsom möjligl la hänsyn lill och lärdom av de Dahllöfska resultaten. Problemelär naturligtvis att vi har de mycket stora skolorna. Vi finner det angelägetatt tillsammans med dem som arbelar ute i skolorna använda vår konstruktivafåntasi för alt inom de stora skolorna försöka skapa mindre enheter som kan geåtminstone något av de positiva vinster som de små skolenheter ger som byggsjusl för del ändamålet Jag vägar påstå all inget område har sä snabbt kommil i centrum för såmånga människors intresse och på så blivit föremål för så mångaålgärder som miljövårdens. Det skulle vara län au verifiera della påslåendegenom en uppräkning av alla de beslut i miljövärdsfrågor som fattadeunder på den socialdemokraliska Enhelt ny lagsliftning tillkom. Samhällels organ för miljövården byggdes upp.Samhällsplaneringen inriktades mot en god hushållning med mark och vatten.Målet för miljöpolitiken skulle vara atl trygga alla människors rätt lill engod livsmiljö - i arbetet, i bostaden, . Socialdemokratin slogfåst samhällels ansvar för vården av miljön. Mångamiljöfrågor är lill sin karaktär inlernalionella. kom alt spela enframskjuten roll vid tillkomsten av och det arbete sombedrevs i olika internationella organ. medverkade också aktivt för alti och i länderna runt få lill stånd lösningar av akuta ochlångsiktiga problem på miljövårdens område grannländerna emellan. Reformarbetetgav påtagliga resultat men måsle fullföljas mera målmedvetet än som skett underde borgerliga regeringarnas tid. a. öka skyddet för människor och miljö på områden där vetenskap ochleknik ställer tidigare oprövade eller från miljösynpunkt outforskademöjligheler lill mänsklighetens förfogande. Utvecklingenav nya kemiska ämnen och processer har lämnat många posliva bidrag lill vårvälfärd, men de vållar också problem. Mänga människor kommer i sin dagligatillvaro, såväl på arbetsplatsen som i hemmen, i kontakt med kemiska ämnen avolika slag. är osäkerheten slor om många av dessa ämnens verkningarpå såväl kon som läng sikl. Med hänsyn tagen lill den snabba ökningen avantalet kemiska produkier är också de kemiska riskerna ell ständigt växandeproblem i samhället. Inteminst de skadeverkningar som upptäcks försl efter lång lid inger oro. Den otålighetmed vilken bl. a. de fackliga organisationerna väntar på en effektiv uppbyggnadav den produklkonlroll som beslöt pä den socialdemokraliskaregeringens förslag är i hög grad motiverad mot bakgrunden av de mänga farligaämnen som avslöjats i vår arbetsmiljö. Del skall inte behövavara på det sällel all man för alt kunna försöria sig skall riskera att ådrasig sjukdomar som avslöjas försl om elt antal är och som då kanske inte kanbotas. Kravet på en trygg arbetsmiljö måste stå i förgrunden för våraansträngningar på miljövårdens område. Vi återkommer därför även i är med våraförslag. Menockså den yttre miljön påverkas av kemikalierna. Inom jord- och skogsbrukanvänds både konstgödning och kemiska bekämpningsmedel av olika slag. Utsläppfrån indusirieroch motorfordon tillför omgivningen andra kemiska föroreningar. Vimåste enligt socialdemokratins uppfattning öka skyddet för människor och miljömol de växande riskerna i kemisamhället måsle skaffa oss ett bällre grepp överkonsekvenserna för natur och arbetsmiljö. Socialdemokraterna föreslär därförall en gift-och kemikommission lillsalls för atl samordna behovei av forskning,föreslå ulformning av erforderlig utbildning, se över gällande lagstiftning ifråga om förhandskontroll, märkning och andra åtgärder för all göra skyddet förmänniskor och miljö effektivt Användningen av kemiskabekämpningsmedel inom jord- och skogs- bruketmåsle minskas för alt pä sikl avvecklas. Vi framförde dessa krav vid Oolåretsriksdag, men de avvisades då av den borgerliga majoriteten. Denkraftigi ökade användningen av handelsgödsel är inom vissa områden av vårt allvarligt hot mol dricksvattnet På vissa lätta jordar, där odlingen bedrivsintensivt, har myckel höga halter av nitrat i enskilda vattentäkterregistrerats. kan ha menlig inverkan på människor och djur. a. kanframför alll hos små barn de röda blodkropparna förstöras. Risk för alt nitratoch nitrit ombildas lill cancerframkallande föreningar föreligger också.Dricksvatten är ju etl av våra viktigaste livsmedel. Människor skall inlebehöva känna oro för all få sitt dricksvatten fördärvat av etl överdrivetutnyttjande av handelsgödsel i jordbruket. Vårt krav vid Ijolårels riksdag påen kraftig minskning av användning av handelsgödsel och all en ulredning skulletillsättas för att skyndsamt gripa sig an problemen avvisades då av deborgerliga partierna. Vi återkommer även med della förslag. Deskandalartade förhållanden som uppdagades vid BT Kemi i Teckomalorpunderstryker nödvändigheten av att samhällel får etl ordeniligl grepp överhanteringen av miljöfarligt avfall. Vi kräver all innan produkiionen av en varapåbörias bör del vara känt hur del avfall som uppslår i självaproduktionsprocessen skall behandlas, liksom hurden färdiga varan skall las omhand, sedan den en gång använts. Det här principiella synsättet slogsocialdemokratin fast när beslöt 1975. Numåste äntligen de åtgärder genomföras som gör del möjligl alt tillämpa den härprincipen. Vi måste förhindra att del som hände vid BT Kemi i Teckomalorpåterupprepas. Omskada vid hanteringen av miljöfarligt avfall ändå skulle uppkomma skall denersättas av den som vållar skadan. Vi kräver all preskriptionstiden för brollmol gällande miljölagstiftning förlängs lill minsl och atlstraffsatserna för miljöbrotl skärps. Vi kräver av folkpartiregeringen all dendriver de här frågorna med slörre energi än vad den borgeriiga trepartiregeringengjorde. Det räcker inle med allmänt prat om miljövänlighet Det krävs ock.såhandling. Enannan allvarlig miljöfråga, som redan varit på lal i remissdebatten, ärföroreningarna från bilismen. De bensin som ärligen förbrukasi vårt land ger upphov till alt ca bly sprids längs galor ochvägar. Blyulsläppen är allvarliga från såväl hälso- som miljösynpunkt Allramest utsatta är små barn i våra tätorter. Nya undersökningar visar all riskernamed blyulsläppen är ännu slörre än man lidigare räknal med. Viförslår den oro som kommer lill uttryck frän många människors sida, särskiltsom vi som lever är den försia generation som under en läng lid utsatts förbilismens föroreningar. Vi kan sålunda ännu inle överblicka de långsikligakonsekvenserna. Vi måste göra vad som är möjligl för all förebygga riskerna. Visocialdemokrater har därför krävt att blyhalten i bensin skullesänkas. Förra årel föreslog vi all blyhallen i bensin skulle sänkas med 60 96 frän den 1 januari 1979samt all en tidsplan för övergång lill hell bly fri bensin skulle fastställas.Men våra förslag har avvisats av den borgerliga majoriteten i . NärThorbjörn i går lalade om all hans regering hade handlat så innebardella i realiteten alt vad den borgerliga regeringen gjorde var atl avvisa delsocialdemokraliska förslaget och ge bensinbolagen respit med all sänkablyhalten lill . Någon tidpunkt för övergäng till hell blyfribensin ville man över huvud laget inle fastställa. Detvar patetiskt alt höra jordbruksministern i TV säga att man nuskulle försöka få bensinbolagen atl flytta fram lidpunkten för övergång lillbensin med lägre blyhalt Del är i och för sig viktigt alt så sker, men det hadevarit myckel enklare om röstat för de socialdemokratiska motionerna.I sä fall hade blyhallen nu varit sänkt. Jordbruksministern tillhörde själv denmajoriiei som avslog våra motioner. Sent skall syndaren vakna. Vi ålerkommer nuför iredje året i följd med vårt krav på atl ell ålgärdsprogram molföroreningarna från bilismen upprättas med bl. a. en tidsplan förövergång till hell bly fri bensin. Vågar vi hoppas på stöd från den borgerligariksdagsmajoriielen den här gången? Förstörelsenav sjöar och vallendrag genom svavelnedfall, förorsakat av förbränning av oljaoch kol, sprider sig till alll slörre områden. har genom en utredningkonstaterats all 90 96 av sjöarna i län är svårt angripna. Del skullevara en oförlåtlig försummelse mol kommande generationer om vi inle med kraftförsökte förhindra den här utvecklingen. Våra sjöar är oskattbara tillgångar ivår natur med en avgörande belydelse för del ekologiska samspelet och ettrekrealionsvärde som inle kan ersättas med pengar. Trotsupprepade påstötningar motionsvägen har de borgeriiga partierna iregeringsställning icke fullföljt det arbete som den socialdemokratiskaregeringen påböriade för att hindra denna nalurförstörelse. Vi kräver därför pånytt all den socialdemokraliska regeringens program i della avseende fullföljs. Närdel gäller vår energiförsörining måsle vi skärpa hushållningen och salsa påforskning och utveckling av alternativa energikällor. Säkerhels-kraven skallsjälvfallet slå i förgrunden vid valet av energikälla. Men människornastrygghet kräver också en energiförsörining som lar hänsyn lill de långsikligarisker för människor och miljö som en ökad förbränning av kol och olja medförVad vi en gång släpper upp i luften kan vi inle ta tillbaka igen. Koldioxidenbryts inte ned i atmosfären ulan skapar etl allt tjockare hölje mnl jorden somkan få kaiasirofala konsekvenser för alll levande. Vårpartimolion innehåller ytterligare krav på ålgärder för alt stärka miljövården.De gäller skyddet för vår natur, där våtmarkerna påkallar särskilduppmärksamhet Enviklig fräga är resurserna för forskning och kontroll. Socialdemokralerna kaninle lillslyrka de prutningar som folkpartiregeringen vill genomföra imyndigheternas äskanden i dessa avseenden. Vi anser dessa anslag vara såangelägna all vi irols den återhållsamhet med utgifter som vi i övrigt vinnlagt oss om föreslår en ökningav anslagen till miljövårdsfbrskning och kontroll Nr 78 mednära 5 milj. kr. Genom besparingar på andra områden i budgeten har vi Torsdiuen den ekonomisk täckning fördella förslag. j fe5r,|.,rj 1979 Vi är förvånade över denovilja som den borgerliga riksdagsmajoriielen under trepartiregeringenstid visade mot de socialdemokratiska förslagen pä AllmänDolitisk miljövärdensområde. Man var uppenbarligen så ensidigt inriktad på atl clebalt diskuiera omman skulle ha tio eller tolv kärnkraftsreaklorer alt man sköt många viktigamiljöfrågor, som representerar väsentligt slörre risker för mänskligheten ändenna skillnad på två reaktorer, ål sidan. Eller ocksä stoppade man undanproblemen i den stora uirednings.säck med enligt min mening totalt omöjligadirektiv som kallas miljö- och nalurresursuired-ningen. Pädelta sätl innebar den borgerliga trepartiregeringens intåg på arenan i mängaavseenden etl slilleslånd på miljövårdens område som måsie brytas. En annanförklaring lill delta förhållande kan vara en ideologiskt betingad motvilja hosde borgerliga partierna alt låta samhällel ingripa med kraft mol förelag ochenskilt vinsliniresse för all hävda allmänintresset. Särskilt påtagligt kommerdel här lill ullryck inom naturvärden där ambitionen ju närmasl har varii allluckra upp del skydd för allmäninlressel som socialdemokratin skapat. Enregering som vill ge marknadskrafterna sä fria tyglar som de borgeriigapartierna önskar kommer på miljövårdens område lika väl som när del gällernäringspolitikens alllid all vara pä efterkälken i utvecklingen. All tillämpaprincipen att samhällel skall ingripa först när någonting går på lok har visalsig vara elt dåligt recept på näringspolitikens område. På miljöpolitikens ochnaturvårdens område är det rena katastrofen. Därmåsle vi ha en planerad hushållning. All ha en regering som inle vill accepteraen sådan ordning är ungefär delsamma som att sätta bocken tilliriidgårdsmäsiare. Detfinns också de som tror alt man skulle lyckas lösa miljövårdens problem om manavstod från all ulveckla industrisamhället. Eftersom Jag på sista liden sysslatmed att genomföra en näringslivsulredning för mitt egel hemlän, , vetjag vilka bekymmersamma konsekvenser ell dåligt utnyttjande av vår industriellakapacitet skulle få också för miljövården. Enaktiv miljövård förutsätter försl och främsi all vi kan ta i anspråk högtutvecklad leknik, men också att vi har ekonomiska resurser som gör all viklarar de kosinader som ett goti skydd för naiur och miljö är förknippade med.Om den bekymmersamma situalion som vi har inom bl. a. den sörmländska industrininte kan brytas, om trenden i utvecklingen skulle fortsätta som hitintills, kanicke de mänga dåliga arbetsmiljöerna avvecklas. Kommunerna får inte ekonomiskamöjligheler all göra de insalser pä värmeförsöriningens, irafikförsöriningensoch vaiienförsöriningens områden som är så uiomordeniligi angelägna för all viskall kunna skapa en bäure miljö. Gamla bostadsmiljöer kommer all finnas kvar.Della för au bara nämna några exempel på konsekvenserna. Föreställningen om all ell fattigare samhälle skulle kunna ge alla 9 människoren bällre livsmiljö är och förblir en reaktionär flykt frän den verklighet ivilken vi lever. En forisail uveckling av industrisamhällets möjligheler underen planerad hushållning med inriktning på människans behov och en förtänksamomsorg om natur och miljö är och förblir en nödvändighei, om vi vill uppnåmålet all trygga alla människors räll till en god livsmiljö. ANDERSDAHLGREN (c): Även om det är frestande alt närmare granska en del av , avstår jag för atl i stället ge några synpunkter på den framtidanaturresurs-, hushållnings- och miljöpolitiken. Jag tycker faktiskt atlframtiden är intressantare än det som ligger bakom oss. Vihar förmånen all bo i ell land som är rikt på naturtillgångar. Dessa lillgångarhar skapat förutsiiltningar för del relativa välsiånd som utvecklats. Salasilvergruva och gav rikedomar, som gjorde delmöjligl all av bonderiket bygga upp en dåtidens stormakt. Sedermerahar järnhanteringen i Bergslagen och de lappländska malmfälten, skogarna, dengoda åkeriorden och den billiga vattenkraften bildal en plattform förvälståndsutvecklingen. Underde senasie årtiondena har emellertid exploateringen av naturresurserna drivitsi alll snabbare tempo runt om i väriden. Alll fler böriar inse atl detla intekan fortgå utan allvarliga konsekvenser. Vimänniskor är hell beroende av naturen, och vi är som levande varelser i självaverket en del av naturen. Genom alt en växande mänsklighet vill höja sillmateriella välstånd ställs alll större krav på naturen. Pä delta säll har vi påmänga häll nätt myckel nära de gränser som tillgängligheten hos naturresursernasätter för vår tillvaro. Samtidigthar de ökade kraven på välstånd lell lill ökad ojämlikhet i fördelningen avnaturresurserna. Alla har inte med samma kraft kunnat hävda sina anspråk. Deförut svaga har fått ge vika för de redan siarka. Därmed har slor grupper avmänniskor nalkats gränsen för överlevnad. Det är den gräns innanför vilken maninle ens får sina primära behov tillfredsställda och därmed inte heller kanöverleva. Pådel här området finns optimister som utgår från atl alla problem löser sig, aufysisk brist aldrig uppstår därför alt prisbildningen reglerar efterfrågan.Andra menar all resursslöseriet redan medfört skador, bl. a. på miljön, sominte kan repareras och alt fler och fler människor kommer all hamna i närhetenav eller innanför den gräns där vi riskerar vår överlevnad. Härmåste vi som politiker ta ansvar. Vi kan inte skjuta problemen framför oss ochhoppas på försynen. Vårt ansvar mot framtida generationer kräver all vi inlebara fördelar resurserna mer rättvist mellan oss utan också anpassar vårförbrukning så, atl våra efterkommande kan utforma sill liv efter sammaförutsättningar som vi. Medveiandelom della ansvar låg lill grund för trepartiregeringens beslut all tillsätta enulredning med uppgift all lägga fram förslag lill riktlinjer för denframlida naturresurs-och miljöpolitiken. Därmed harockså-mer uttalat änlidigare - skett en direkl koppling mellan resurshushållning och aktivmiljöpolitik. Det är ell grepp som är nödvändigl om vi skall få en i verkligmening förebyggande miljövård. Redani direktiven lill naturresurs- och miljöulredningen har slagits fast altriktlinjerna för den framlida naturresurs- och miljöpolitiken måste bygga på enekologisk grundsyn. Det innebär inte atl vi har begärt all kommittén skallföreslå en total omformning av vårt samhälle. Men del nya synsäll och de nyavärderingar som här kommer in i bilden ändrar våra målsättningar och därmedkursriktningen för vår polilik. Människornasolika aktiviteter innebär ingrepp i ekosystemen. Ingen menar all vi hell skallunderordna oss naturen och låla oss inlemmas i eu totalt ekologiskt system. Detvore att uppge väsentliga välfärdsmäl. Vi människor skall självfallet också ifortsättningen utnyttja de möjligheter som erbjuds genom aU tillvarata vadnaturen kan ge utan all levnadsbetingelserna för våra efterkommande äventyras.Det gäller alltså för oss all la reda på vad ekosystemen tål ulan all balansenrubbas - med andra ord var toleransgränserna gär. Demål jag här försökl ange kan vi nä genom all vid utformningen avframtidssamhället konsekvent la hänsyn till del kunnande som finns inom deekologiska vetenskaperna i vid bemärkelse. Jag vill hävda atl avigsidorna hosvärt industrialiserade och högeffektiva välfärdssamhälle, som vi kaniaktta, i slor utsträckning har sin förklaring i bristfälliga kunskaper iekologi hos samhällsbyggarna. Målet måste vara att få fram elt samspel mellanteknologiskt, ekologiskt och ekonomiskl kunnande,där alla är medvelna om att deekologiska sammanhangen inte kan rubbas av vare sig tekniska finesser ellerekonomiska transaktioner. Jaghoppas all vi därmed också skall kunna undvika den polarisering som nuföreligger mellan det industrisamhälle som ger oss materiell välfärd å enasidan och resursslöseri och miljöskador ä den andra sidan. Genomatl ge ekologin en mer framskjuten plals i planering och samhällsbyggande kanvi tränga djupare in i våra problem på naturresurs- och miljöområdet Hittillshar vi i under allmän politisk enighei främsi ägnat krafterna ål allförsöka komma till rätta med de skador pä natur och miljö som uppkommit genomden verksamhel som bedrivits. Goda resullal har uppnåtts, kanske främsi genomeffektivare rening av avloppsvallen och minskade utsläpp i luft och . 1samband därmed har ell omfallande lagstiftningsarbete skett. Till stor del hardella varit en pionjärinsats, som väckt internationellt intresse. SamtidigtIrorjag det är klokt alt erkänna att ambitionsnivån inte alllid varit förenligmed del prakliskl möjliga. Lagstiftningen har bildat en fasad, vars skönhetdelvis varit skenbar. Vadvi sysslat med på miljösidan kan sägas vara reparationer. Jag sägerinle della som krilik utan mer som ett konstaterande av atl det har varitnödvändigl för all nå snabba resullal. är liden inne all gå vidare. Vidsidan om den reparaliva miljövården skall vi ta meromfaltande grepp, där syftetär att förebygga misstag, alt förebygga skador på miljön. Vi får därmed en mer offensiv miljöpolitik, somkopplas lill en politik för hushållning med naturresurserna. Ensådan politik ger också möjlighel lill en bredd ning och fördjupning av devälfärdsmål som varit vägledande för samhällsutvecklingen. Vi måsleöka medvetandet om att det inle är höjden av välfärd atl år från är höja denmateriella standarden. Prylsamhällel är symbol för ytlighet. Vi måste i ställetinrikta oss på atl få lill slånd sådanl som ökad mänsklig gemenskap,meningsfullt arbele och stimulerande fritidsaktiviteter. Vi måste med andra ordi högindusirisamhällei slälla ökad livskvalitet som ett angelägnare mål änständigt högre materiell standard. Jagär angelägen om all slå fast atl jag inte är ute efter en centralsiyrdplanering för härdhänl ransonering eller slyrning av användningen avresurserna. Del är iväriom så all om vi inle redan nu går in för en bällrehushållning med naturresurserna och en planering baserad pä en ekologiskgrundsyn sä tvingas vi förr eller senare in i en silualion, där alternativen ärslyrning och ransonering eller direkt brist. Del primitiva framtidssamhälle somutmålats av somliga är för oss i inte någol efterslräval mål, ulan kanvara en vision av vad uivecklingen kan leda till, om vi blundar och kör vidareutan all vidla några åtgärder. Vi skall inte hushälla föratl skapa brist utanIbr all säkra tillgängen pä för mänsklig välfärd väsentliga nalurresuser. Tilldem skall vi räkna en god miljö. Delbliren ceniral uppgift för naturresurs- och miljökommittén all närmare redovisahur del ekologiska kunnandet kan och bör påverka utformningen av del framlidasamhället när del gäller produktionsteknik inom industri, jordbruk ochskogsbruk, bebyggelse, energi- och transportsystem etc. 1vår strävan all öka effektiviteten i produkiionen har vi människoroflalåsi ossi stora komplicerade syslem, som genom sin bundenhet lill speciellaproduklionsmäl är sårbara. Detla bör man i fortsättningen söka moiverka genomalt sträva lill en uppdelning av de stora produktionssystemen i flera små,utbytbara enheter. sådant system bör kunna anpassas till den vid varielidpunkl akluella silualionen genom förändringar av enskilda delsys-lem. Delaren välkänd princip alt valfrihet i produktionssystemen på kort sikl kan gesänkl effektivitet Utslaget över ger den mindre risker och Slörreanpassningsmöjligheter vid slörningar och därmed också ell bättre totalresultat Dellaresonemang tillhör grundstenarna i cenlerns idé om del decentraliseradesamhällel. 1 en molion lill årets riksdag påpekas den ökade sårbarhet somkarakteriserar del moderna samhällel. Där har vi särskilt behandlat jordbmkeloch livsmedelsförsöriningen. Delslutliga syftet med del utredningsarbete som igångsatts är att fåprinciperna om resurshushållning baserad på en ekologisk grundsyn omsatta ipraklisk polilik. Jaghoppas att dessa tankegångar skall uppfattas som en utmaning lill näringslivoch samhälle all inom de ramar som naturen ger finna vägar för forisailframåtskridande. De bör också ses som en uppfordran till alla som ägnar sig ålekologi atl omsälla sitt kunnande i riktlinjer för prakliskl Arbetelmed all finna långsikliga riktlinjer för naturresurs- och miljöpolitiken fårinte hindra oss atl arbeta med lösningen av akuta problem, motion föreslår vi yllerligare 10 miljoner för kalkning av sjöar. Viföreslår även 50 miljoner i ytterligare medel för atl snabba pä en bäure tekniki avfallshanteringen och älervinningen,