prot · G209144 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:144 Förhandlingarnaleddes av iredje vice lalmannen. §1 Justerades protokollet för den 4 innevarande månad. Omåtgärder för att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden § 2 Om åtgärder för attunderlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden Arbetsmarknadsministern erhöll ordelför att besvara Axel () anmälda interpellation,1978/79:171, och anförde: Axel Krisliansson har i en interpellation bett mig redogöra förulredningsförioppei inom kommittén för översyn av anställningsskyddslagstiftningenoch frågat om jag är beredd överväga en tillfällig dispensering fränlagen om anställningsskydd vid anställning av ungdomar. Om jag inte är bereddvidla en sådan ålgärd vill Axel Krisliansson slulligen fråga vilka åtgärderjagämnar vidla föratl underiätta ungdomarnas inträde på arbetsmarknaden. Anslällningsskyddskommitiénfillsalles och har filt i uppgift all ta upp flera frågor kringsambanden mellan sysselsättningsproblemen ochanställningsskyddslagsliftningen. Etl problemområde är de regler som gäller viddriftsinskränkningar och permilleringar. Del gäller alt förbättra skyddet förde anställda och samtidigl finna lösningar pä de ekonomiska problem förarbetsgivarna som följer av skyldigheten att bereda arbetstagarna irygghel ianställningen. Ett annal område är del som Axel Krisliansson har berört i sininterpellation, nämligen om anställningsskyddslagen till någon del verkarhämmande på viljan all nyanställa arbetskraft och dä bl. a. ungdomar. Härkommer reglerna om provanställning och praklikar-bele in i bilden men ocksålagens regler om uppsägningsskyddel. har man redan från del all arbeiei påbörjades varil ense om all detär nödvändigt all försöka fastställa vad som är fakta, innan man övervägerattföreslå några ändringar i anslällningsskyddslagen. De enkäter och andraundersökningar som hilfills har gjorts i olika sammanhang har inle haft denuppläggningen och den bredden att de medger några säkra slutsatser av det slagsom har förekommit i debatten. Kommitténhar därför låtit genomföra en omfattande undersökningav de faktiska verkningarna bl. a. pä företagens anställningspolilik av den nugällande lagstiftningen. Stor omsorg har lagts ned på alt göra dennaundersökning vederhäftig och rättvisande. Parallellt med arbetet på denstatistiska undersökningen har gjorls en sammanställning av Omåtgärder för att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden innehållet ikollektivavtalen på anslällningsskyddslagens område och en serie rättsligagenomgångar av lagen och av arbetsdomstolens praxis. F.n. pågår det avslutande arbetet med utvärderingen av den statistiskaundersökningen. Utvärderingen kommer att behandlas i kommittén under dennärmaste tiden, och därefter är tiden kommen att la ställning lill vilkaåtgärder som kan komma i fräga. Kommillén kommer evenluelll all i en särskildrapport publicera det malerial som har arbetats fram för all delta skall kunnabli känt i den allmänna debatten redan innan kommittén kommer med sinaställningstaganden. Jagvill upprepa att kommillén har varil enig om denna uppläggning av arbetet Ingenpart har i kommittén begärt att provisoriska eller annars tillfälligalagstiftningsåtgärder skall vidtas innan underiagsmaterialet har arbetats fram. Jaghar fortlöpande varil underrättad om hur kommittén har bedrivit sitt arbele,och Jag har delal dess uppfattning om arbetets uppläggning. Av det följer ocksåatt jag anser all del inle bör göras några ingripanden ianställningsskyddslagstiftningen, vare sig genom dispensregler eller på någotannal säu, innan materialet föreligger. Denna min uppfattning har också delatsav vid den avslutade behandlingen av arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /79:21. Närdel gäller Axel tredje fråga kan vi glädjande nog konstatera altarbetslösheten bland ungdomar sjunkii under de senasle månaderna. varsåledes 31 000 ungdomar arbetslösa, vilket är 5 000 färre än sedan.Samiidigt har vi emellertid ell slort anlal ungdomar i beredskapsarbete ochutbildning. Regeringen har gjorl den bedömningen att ungdomarna även underkommande vinter kan komma att möla svårigheter på arbetsmarknaden. Mot dennabakgrund beslutade regeringen om en rad åtgärder inför nästa budgetår.Tyngdpunkten i det s. k. 18-punkisprogrammet ligger på utbildningsåtgärder. Delär min övertygelse alt åtgärder för alt ge ungdomarna yrkesutbildning äravgörande både för de ungas möjligheler alt fl arbele och för näringslivetsmöjligheler att kunna tillgodose sitt behov av arbetskraft i en uppåtgåendekonjunktur. AXEL (): Jag ber att försl fl lacka arbetsmarknadsministern för svarel på mininterpellation. Jagär fullt medveten om arbetsmarknadsministerns slora engagemang i den härfrågan, och jag ifrågasätter inte detta på något sätt -det är således inte delsom föranlett mig att interpellera. Men inte minst med hänsyn lill dellaförhållande hoppades jag kunna emotse ett svar som innehöll om inte direkt ettbifall så åtminstone en antydan om all del hade varit möjligt att bifalla detjag tar upp i min huvudfråga, nämligen om man skulle kunna dispensera frånanslällningsskyddslagen när det gäller ungdomar i en viss åldersgmpp som ärnylilllrädande på arbetsmarknaden. Dispenseringen skulle gälla intill dessuiredningen är färdig. Jag har sagt i min interpellation, och Jag vill gärnaupprepa del här, alt en sådan dispensering självfallet inle skulle gälla dem som nu är i arbete ulandem som söker arbete efter det alt en dispensering införts. Denredovisning som lämnals vad del gäller ulredningsförioppei i samband med denöversyn som pågår av anslällningsskyddslagsiiftningen lyckerjag lyder på alluiredningen kommerall ta lid. Jag har full förståelse för delta. Man harju häralt la ställning lill myckel komplexa frågeställningar, och del är klart alldel här som i alla andra sådana sammanhang måste föras parisresonemang. Jagvill gärna kortfattat skjuta in här all kanhända skulle jusl etl sådantprakliskl prov pä hur lagstiftningen fungerar, som en dispensering skulleulgöra, kunna ge etl utomordentligt värdefullt svar på frågan om vem somegenlligen har rätt i den diskussion på del här området som förts ganska länge.I fråga om ulredningsförioppei villjag ändock säga att utredningen della tilltrots har lagit onödigt lång lid. Jag gjorde mig underrättad om förioppet förca , och då hade faktiskt inle mycket hänl i uiredningen. Delfaktum att det går sakta tycker Jag ger belägg för angelägenheten av min andrafråga. Arbetsmarknadsministernsäger i svaret alt man här behöver ha en mycket bred faktainsamling.Naturligtvis ärjag fullständigt på det klara med att delta är utomordentligtvärdefullt, men en sådan faktainsamling lar tid, och jag är inle övertygad omall den ensam ger de svar som man skulle vilja ha i etl sådant sammanhang. Jagtror därför - Jag vill upprepa det - alt en komplettering med ell praktisktprov på hur arbetsmarknaden skulle fungera i vid en lägsta åldersgräns förlagens giltighet skulle vara av utomordentligt stort värde. Somsvar pä min tredje fråga sägerarbetsmarknadsminislern att regeringen i del häravseendei förbereder en rad åtgärder, varvid utbildningsfrågorna sätts främsl.Alt så sker noterar jag naturiigtvis med tillfredsställelse. Men låt mig, innanjag går närmare in på della, konstalera all vi, även om vi lalar omkanske inle en högkonjunktur men ändå en betydligt förbättrad konjunktur, allfiämlhar en hög arbelslöshel, framför allt en hög ungdomsarbetslöshet. Enligt densenaste undersökningen har faktiskt ungdomsarbetslösheten ökat från 23 000till 30 000. Vi måste dessutom vara medvetna om att åtskilliga tiotusentalungdomar kommer att söka sig fill arbetsmarknaden nu när skolorna slutar, ochdet gör naturiigtvis problemet ännu siörre. Vidare kan man nog inte räkna med-jag tror att det är ett rikUgt antagande -alt insalser i form av utbildninglöser alla problem. Det är väl ingen överdrift alt säga alt vi aldrig harsatsat så mycket på detta område som just . Jag ger gärnaarbetsmarknadsministern en eloge härför. ärdel naluriiglvis svårt attklara både kapacitet och kvalitet och dessutom, skulle jag vilja säga, denflexibilitet som är nödvändig i etl arbetsmarknadsläge som det vi f n. har.Därför hade det varit både nyttigt och intressant att se hur ett så djärvtgrepp som en dispensgivning hade verkat. Det slår väl hell klart att man inlekan lagstifta fram några arbeten. Många tecken tyder tvärtom på attlagstiftningen i fråga kan ha den effekten all den verkar återhållande påbenägenheten att anställa folk. Man upplever någonting som är rättunderiigi och som ger anledning lill funderingar över den här problematikeninle minsl . Omåtgärder för att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden 9 protokoll 1978/79:143-145 Måndagenden 14 rnaj 1979 Omåtgärder för att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden nämligen alt företagenhellre vill ha kvar pensionärerna sedan dessa uppnått pensionsåldern änanställa ungdomar om vilka man ingenling vel. Jag kan inle säga vad detta berorpä. Naturiigtvis spelar många faktorer in. Men alll della leder ju lill attsvårigheterna på arbetsmarknaden blir alll siörre. Förmodligen blir de ocksäbestående. Med dessa kommentarer vill jag än en gång tacka för svaret, TOMMYFRANZÉN (vpk): Au döma av arbetsmarknadsministerns interpellationssvar och av vad hanhar sagt tidigare är lydligen ungdomsarbetslösheten för honom enkonjunklurfråga. För oss andra framstår del ändå - och del gäller framför alllde arbetslösa ungdomarna - som en realitet att ungdomsarbetslösheten är ganskautbredd oberoende av om det är hög- eller lågkonjunktur, Alllsom oftast i debatter, och senast i TV , hävdade , altom vi har en bra ekonomi och om näringslivel fungerar väl, får man ocksä jobb.Större profiter och större export är tydligen det allena saliggörande pillretför alt man skall fl Jobb, Men della visar också att folkpartiregeringen äroförmögen all komma underfund med arbetslöshetens, och då främslungdomsarbetslöshetens, egentliga orsaker. Det hjälper inte med högrebolagsvinster och all staten ger ännu mer bidrag lill det privata näringslivel.Och inle heller hjälper det med borgerlig ekonomisk politik, där ekonomin flrstyra politiken och inle tvärtom: all de politiska besluten flr styra denekonomiska ulvecklingen. Regeringenlade för en lid sedan fram elt 18-punklsprogram för ungdomens sysselsättning.I programmet tar man inle itu med den nuvarande arbetslösheten och vidare pekarman bara på behovet av utbildning utan all ange var och hur det skall kunnaskaffas arbele åt den arbetslösa ungdomen. Iinterpellationssvaret, liksom i folkpartipoliliken i övrigl, döfier man denrådande arbetslöshelen genom all inle räkna in beredskapsarbetena och de olikaarbetsmarknadsutbildningarna, som egenlligen äretl slags arbelslöshel.Arbetslöshetssiffrorna har gåu ned enligl , Men egenlligen ärförhållandel del alt del är ännu fler som är arbetslösa, som inle harJobb på den ordinarie arbetsmarknaden. Såen kommentar lill interpellationssvaret Arbetsmarknadsministern säger attregeringen gjort bedömningen au ungdomarna även kan kommaall möta svårigheter på arbetsmarknaden. Ja, bedömningen är kortsiktig ochganska typisk. Med anledning av denna kortsiktiga bedömning vill jag fräga: Görman inte någon långsiktig bedömning? Gör man inte den bedömningen, vilket manfrän regeringens sida borde göra, all man med den här politiken alltid kommerall ställas inför problemet all ungdomarna möler svärigheler päarbetsmarknaden? I del här landet har vi inte haft full sysselsättning och vikommer inte heller att fl del med nuvarande ekonomiska system. Arbetsmarknadsministernsäger i slutklämmen beträffande del 18-punklsprogram som han hänvisar lill:"Det är min övertygelse aU ålgärder för aU ge ungdomarna yrkesutbildningär avgörande både för de ungas möjligheter att få arbete och för näringslivelsmöjligheter att kunna tillgodose sitt behov av arbetskraft i en uppåtgåendekonjunktur." Delavgörande för att ungdomar skall kunna få ell arbele kan knappasl varautbildningen, ulan del mäsle vara att man kan skaffa fram fler Jobb, ingentingannal. Men om nu utbildningen skulle vara det avgörande måste man ställa sigfrågan: Hur kommer del sig då all sä många äldre går arbetslösa, som inle ärungdomar men som har yrkesutbildning och erfarenheter från olika jobb? Delräcker naturligtvis inte med att bara hänvisa till all man skall vidgautbildningen. Det finns ju ungdomar som av olika skäl inte vill gå på etlgymnasium för all skaffa sig teoretiska och även en del praktiska kunskaper.Della kan bero på olika saker, uppväxt, skolmiljö, skolleda osv. Hur skalldessa ungdomar kunna komma lill tals? Skall dessa ungdomar, som en följd avarbetsmarknadsministerns uttalande att utbildningen är det avgörande, ifortsättningen bara placeras i fackel för arbetslösa? Hellklart är alt 18-punklsprogrammet inte ger några exempel pä hur man kan skapa flerJobb. Del talas om 10 000 platser i gymnasieskolan och det är naturiigtvis bra.Men det ger, som Jag sade lidigare, inle fler jobb. Hela programmet går ut påatt ge en föreställning om att man skall skapa sysselsätlning ål ungdomarna.Men så ärju inte fallet. Programmet tar inle upp problemet med de ungdomar somi dag går arbetslösa. De 10 000 gymnasieplatserna är lill för allnytillkommande arbetslösa ungdomar skall kunna komma inpå gymnasiet, och inte för all de som är arbetslösa skall fäsysselsättning. Vidaremåste Jag säga alt del är ett ganska stort svaghetsiecken när regeringen sätterupp ett 18-punktsprogram för ungdomens sysselsättning, där man gerskolöverstyrelsen i uppgift att redovisa behovet av gymnasie-plalser för förstahälften av 1980-talel. Sådana saker lycker jag borde vara självklara. All somregeringen gör la upp dem i elt program är mera att visa pä regeringensokunnighet. Vidaresägs under en punkt att senasl skall redovisa enny bedömning av platsbehovet för nästa läsår. Men borde del inte ingå som ennaluriig del i SÖ:s politik all år för år följa också platsbehovet? Deltaskallväl inte las upp som en punkl, som regeringen kan försöka göra sig populär pä. Delframgår av del nu lämnade svarel, av lidigare debatter i frågan och av denborgeriiga politiken i övrigl att den enda möjlighelen alt åstadkomma någol pådetla område är alt stödja de ungdomar och de organisationer som bedriveraktioner ule i landet för au skaffa fler jobb. För någon lid sedan genomfördesen demonstration i , och en ny demonstration föratt skaffa fler jobbål ungdomarna äger rum här i . Ivär skall många ungdomar rycka ut frän värnplikten, och Jagskulle vilja ställa några frågor i anslutning till della. Det är kanske ca Omåtgärder för att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden 10 000 ungdomar som eftersin värnpliklsfiänslgöring nu skall ut i arbetslivet. Del har gjorts enundersökning på enligl uppgift 28 arméförband, enligl vilken avdem som skall mucka i vär står ulan arbele när de rycker ul. Man kan också utgåifrån all en ganska stor del av dem som ryckte ul liksom även påhöslen förra årel tillhör dem som är registrerade i dagensarbetslöshelsslalistik. Det kan därför finnas skäl all se över dessa probleni.Del kunde vara inlressanl all höra om regeringen har studerat vad som händermed de ungdomar som rycker ut från sin värnpliklsfiänslgöring. Delhar ocksä framkommit alt de värnpliktiga ungdomarna har svårigheter all flledigi från förbanden för all söka jobb. Det finns föreskrifter som medger rätttill sådan ledighei, men enligl Värnpliktiga arbelsgmppen ,som är envärnpliklsorganisation, är detla ett oerhört stort problem för ungdomarna ulepå förbanden. De flr inte ledigt annal än i myckel ringa utsträckning. Deupplever del definitivt inle så all gällande regler om möjlighet tillerforderiig ledighet för all söka arbele följs. De har också bl. a. svårighetermed att komma ål telefon när de skall söka arbete. Jag vill ställa följandefråga, som Jag hoppas att kan svara på: Har för avsiktatt, om del förhäller sig på det här viset - och jag tror att det är så, när nuVpl-Ag säger del - la upp dessa problem och se till att officerarna ule påförbanden följer regeln om all ungdomarna skall fl erforderlig lid för alt sökajobb? Även om ungdomarnas utsikter alt fl något arbele inle är gynnsamma, skallde ändå ha denna möjlighet att söka jobb. Slutligenkan man bara konstatera all arbetsmarknadsministern i sill svar i övrigl, somlill största delen upptogs av frågan om provanställningar, inte tar någonställning pä den punklen. Del är hell klart all provanställningar inle gernågra fler jobb. Man skapar inle fler arbetstillfällen genom att försämraanställningstryggheten pä arbetsmarknaden, och det är den enda effekt som dessaprovanställningar har. Syftel med dessa frän Svenska arbetsgivareföreningenoch dess företrädare här i kammaren är bara att ge arbeisköparna siörremöjligheler att bolla med folk utan att behöva hindras av gällande lagstiftningom anställningsskydd. Överiäggningenvar härmed slulad. § 3 Omindustrisysselsättningen i Industriministern erhöll ordet föratl besvara () anmäldainterpellation, 1978/79:175, och anförde: Hert talman! om Jag vill ge en redogörelseför regeringens syn på de minskade sysselsättningstillfällena inom industrin iStockholmsregionen, om jag avser all ta några nyainitiativ i syfte att bevara yrkeskunskapen vid Svenska Maskinverken genom altskapa ny sysselsättning vid anläggningarna i , om jag vill ta några initiativsom ger Varv verkliga möjligheler att leva kvar och omjag anser alt Varvmed sitt kunnande borde kopplas in i de oljesaneringsprojekl som diskuterasinom Svenska Varv. Stockholmsläns industrisysselsäitning minskade från slutet av 1960-lalet till mitten av1970-lalet, medan landei som helhet hade en ungefär oförändrad industriellsysselsältningsnivå. Däremot har förändringen i under de tresenaste åren inle varil mer negaliv än i landei i övrigl, snarare tvärtom.Inslagel av branscher, t. ex. textil- och konfektionsindustri, som undersenare är haft en snabb stmkturomvandling, är obetydligt och varvsnäringensvarar för endast I 96 av den totala industri-sysselsättningen i länet.Verkstadsindustrin har en betydligt siörre andel av produklion ochsysselsättning i regionen jämfört med övriga delar av landet. En beiydande delav landets elektroindustri finns i regionen. Jag skulle därför vilja hävda altregionen har en god industristruktur som kommer att visa sig vara en storlillgång vid framtida strukturförändringar. Det finns således inte skäl tillgenerella ålgärder för att påverka den industriella utvecklingen i Stockholmslän. Arbelsmarknadspolitiska ålgärder kan däremot vara nödvändiga för attunderiätta erforderliga omställningar. Fråganom etl samgående mellan här i kammaren . Jag framhöll då all i densituation som uppstått för Svenska Maskinverken fanns del anledning alt befaraatt en annan lösning än elt samgående skulle medföra belydligt kraftigarepersonalminskningar än de som aviserats. Med hänsyn till den överkapacitet somfinns inom branschen synes en neddragning ofrånkomlig. Eftersom SvenskaMaskinverkens lidigare ägare i della fall kunde erbjuda nysysselsättning för många, låt vara ulanför kommun, anser jag attsamgåendet var en riklig åtgärd. Min förhoppning är att samgåendet skall ledatill ell starkt och i framliden expanderande företag. Denav regeringen tillsatta kommissionen för de mindre och medelstora varven harlill uppgift att utreda frågor om dessa varvs strukturanpassning och behov avstöd. I avvaktan pä resultatet av det pågående utredningsarbetet, som bl. a.omfattar Varv, vill jag inle göra några uttalanden i fråga om deltavarv. Fråganom det oljesaneringsprojekt - () -som pågår inom Svenska Varv diskuterades här i kammaren . Jagnämnde då att SEPS blivit ett helägt dotterbolag lill Kariskronavarvet AB.Frågan om SEPS utveckling hör således hemma under ochdet ankommer därför ytterst på Svenska Varv att avgöra på vilket sätt man villulnyUja Varvs kunnande på oljesaneringsområdet. Jag ber att fl tacka industriministern för svaret på mininterpellation. Tyvärt anser jag all svarel andas en optimism som inte kan varabyggd på en ingående kunskap om förhållandena inom den här regionen. Jag vill med några exempelpä slora nedläggningar och utflyttningar visa hur regionenstillverkningsindustri har drabbats. Vivet aU har dragit i väg med 800 arbetstillfällen från . Såharockså Elektro Hellos gjorl med över 500, så Asea med över 300, så Turbin ABde med 470, så med 500, så med 200 och sääven . Isjälva verket förlorade regionens metallindustrier - här är alltså barametallindustrierna medtagna - 11 000 arbetstillfällen i produktionen då en stormängd förelag flyttades från regionen under 1960-lalel. Efter en någol bäliresilualion i början pä 1970-lalet har nya svårigheter uppkommit: L M Ericssonssvårartade stmkturkris kostade regionen två verksläder i Siockholm,och företaget minskade pä myckel kort lid verksamhelen med 1 500arbetstillfällen i . Dessulommåste nämnas nedläggningar som inträffat . Vi har SvenskaDataregister, Lumalampan,SundslrandsHydraulic och Svenska Flygverksläder. Dehär nedskärningarna berör 2 000 anslällda. Uiöver neddragningen inomLM-koncernen i har förelag som och kraftigtminskal sysselsättningen i regionen. Nedläggningen av Svenska Maskinverkeninnebär nu en ylleriigare försvagning av tillverkningsindustrin i omrädei,liksom hotel mot sysselsättningen vid Varv. Sammantagetkan vi konstatera all tillbakagången inom indusirin har drabbat länhärdare än landet i övrigl. Även om vissa indragningar har förekommil inom enrad industrier ule i landet, visar tillgänglig statislik all prakliskl lagethela nedgången i induslrisysselsätlningen i landei har drabbat län.Under tioårsperioden 1965-1975 minskade antalet induslrisysselsatla med 13 000eller med 8 96. Underden kommande tioårsperioden väntas enligl nu gällandeprognoser en ylleriigare lika stor andel komma all försvinna. Del är entillbakagång som direkt kan jämföras med vad som skett eller hotar i områdensom drabbals mer direkt a v leko-, a v varvs-eller av slålkriserna. Motden här bakgrunden, herr lalman, är det omöjligt att i tackel för altindustriministern har svarat på min interpellation lägga in någon tacksamhetför hans analys av silualionen. Jag har bett all industriministern skulle lämnaen redogörelse för regeringens syn pä de minskade sysselsättningstillfällenainom indusirin i . Redogörelsen innehåller konstaterandet attulvecklingen närmasi varit positiv för vär region. Frän all regionen har varilen arbetsmarknad med etl stort inslag av industriarbetare får vi emellertid nuuppleva att den flr alll mindre betydelse som industri-region. Fram lill millenav 1950-lalel fanns en sjundedel av industrijobben i den här regionen, men nuär den andelen mindre än en tiondel. Ulvecklingen går snabbi.Tillverkningsindustrin minskade i med över 20 000 anslälldamellan och . Länet som helhel har klarat sig bältre, men minskningendär blev ändå 10 000. Med detta som bakgrundmåste Jag beteckna det som anmärkningsvärt all regeringen inle hysernågon siörre oro för utvecklingen i del här länet. Jag vill fråga: Ärregeringen verkligen av den uppfattningen all inga åtgärder uiöverarbetsmarknadspolitiska ålgärder behövs i denna region? Jag skulle uppskattaom del gick all fl eu svar, baseral på den utveckling som föreligger när detgäller induslrisysselsätlningen. Jag vill också fräga om de farhågor som finnsnär del gäller dålig lönsamhet inom regionens företag påverkar regeringensståndpunkt Dessutom vill Jag fråga om regeringen uppmärksammat alt problemeninom regionens induslri ärsmygande och att man därmed inle får lika storuppmärksamhel för den här ulvecklingen som i andra delar av landei. Industriministernuttalar som sin mening alt samgåendet mellan Svenska Maskinverken ochSaab-Scania är en riklig ålgärd. Som etl skäl för della påpekar han allSaab-Scania kunnal erbjuda nya anställningar för personalen. Med precis samma erbjudanden om anställningar på orter runt om i landethar tiotusentals arbetare fltt se sina arbeten flytta lill andra landsändar.