prot · G20979 · 1978-12-31 00:00:00 — Där sägs atl man skall kunna spara 448miljoner i förhållande till budgetens förslag, men bara tolv rader ägnas åt attvisa hur besparingarna skall göras,och del görs inte mer konkret än atlmolionen säger att "det bör ankomma på regeringen att vidta erforderiigaförändringar av bemyndiganderamar och omfördelningar av betalningsmedlen". Jagsäger inle atl delta är vare sig fel eller omöjligt. Men om jag utgår från allvarie anställd kostar . i löner, sociala avgifter och annal, sä 11 protokoll 1978/79:78-79 bör alltså ytterligareomkring 4 000 människor bort- helst från . Nedskärningen måsleske antingen inom försvaret eller inom industrin. Riksdagenbeslöt 1977 alt antalet anställda inom försvarsmakten bör minska med 2 500 framlill är 1982.1 fjol beslöts att della anlal skulle utökas genom en ganskadrastisk nedskärning av centrala staber och förvaltningar. Såvitt jag förslärförutsätter den socialdemokraliska motionen en avsevärd skärpning av detlapersonalminskningsmål, och del måsle alllsä gä fort för alt besparingar skallkunna inledas . Etl anlal staber, flottiljer, regementenoch skolor måste därför rimligen försvinna, utöver vad som beslämts i redanfattade beslut Jagvill inle kritisera detta utan bara säga all hade haft en lällareuppgift, om del i motionen hade angivits åtminstone några av de ytterligareindragningar som behövs. 1 molionen nämns särskilt byggnadsverksamheten, ochsåvitt jag förslår aktualiserar del tanken all avskaffafortifikations-förvaltningen och överföra uppgifterna lill byggnadsslyrelsen.Frågan har diskuterats lidigare. Del kan vara en rimlig besparing, men dettabör då göras innan forlifikationsförvallningen flyttas lill . Jagnämner del, herr talman, för atl få ytteriigare etl namn i , varifrånBengt Gusiavsson ju kommer. 1 stället för en flyttning bör det alltså bli ennedläggning. () kortgenmäle: Del sisla var kanske lilel senl pålänkt. Jag passerar byggnadsplalsenvarenda gång jag far till järnvägsstationen för alt åka lill , ochtill min glädje avancerar byggandet ganska bra. HansLindblad har tagit upp en värnpliktsteknisk diskussion, som vi kanske bör förai försvarskommiiién. Del finns flera skäl lill delta, bl. a, har vi där fleraåhörare än här , I milt anförande sade jag atl en idé som inle förmårförnya sig är en död idé, och efiersom jag tror pä värnpliklen, gärna utbyggdtill totalförsvarspliklens idé, är jag inte otillgänglig för resonemang omändringar. Jag harju, som vel, haft förmånen atl leda rätt mångaulredningar som arbetat med dessa frågor. Jag vel att många av de där djärvagreppen som och många fria debattörer lagil pä del här områdetlyvärr kan vara teoretiskt intressanta, men när man räknar ger de inle de storapengarna. Det går alll ål räll många värnpliktiga, om vi skall kunna göra deltrovärdigt alt vi avser atl försvara hela del här yislora landet med vår lillabefolkning. Viharju en ganska lång värnpliktslid, eftersom man finns med i rullorna till 48års ålder. Vi har ett solidariskt system på det sältel alt de unga kan ta sigan de tyngre uppgifterna, medan de lättare får anförtros de äldre värnpliktiga.Givetvis kan förändringar diskuieras. Jag tillhör inte dem som säger att eninsats inom andra delar av totalförsvaret är mindre värd än en insats inom delmilitära försvaret. Det strider ju emot hela den uppläggning som jag presenteratsom den socialdemokratiska politiken pä området Jag uttryckte specielltönskemålei att regeringen skall vidla åtgärder som gör del möjligt au snabbiulbilda de värnpliktiga som har fåu en uppgift inom civilförsvaret Jag hörde iradio atl regeringen länker inkalla elt ökat antal värnpliktiga. somskall göra sin tjänst i civilförsvaret kan enligt min mening ocksä stå i lur. HANSLINDBLAD (fp) kort genmäle: Det är naturiigtvis så atl Bengl och jag bara illustrerarall den här skriften stimulerar lill diskussion. I och för sig hadejag kunnaita upp en rad andra frågor. Men det är myckel vikligl alt få fram malerial.Värnpliktsfrägan t ex. kan förmodligen diskuieras på elt bredare sätt ,därföratt man från så olika infallsvinklar kommer till samma resultat Jag trorinle att , och hade sammautgångspunkter, men jusl i denna fråga kom de rält nära varandra, och del ärväl ändå rätt intressant All jag själv sedan har ansett ungefär detsamma förutbehöver inle omöjliggöra de människornas tankar. Lålmig ta den andra delen, den om socialdemokraternas motion. Det är klart att mankan säga atl vi bör ge mindre pengar lill försvaret, men det hade varit lällareför om socialdemokraterna också hade talat om vad som skall bort Närdet gäller materiel ulgår jag från atl besparingar av någon slörre omfallningredan nästan budgelår förutsätter all man avbesläller redan beställd maleriel,t. ex. minfartyget som byggs i Kariskrona eller Haubits 77 i . Debeställningar som läggs ut för leverans samma budgelår gäller nämligen mestförbrukningsmateriel, sådant som behövs i utbildningen. Och jag tror inte attdet skulle ge pengar så att det räcker bara atl stoppa alla beställningar påtekovaror. Sedanvel vi att motionen förutsätter en myckel snabb avveckling avutvecklingsresurserna inom den svenska flygindustrin. Moliveringen ärstatsfinansiell, och det innebär all man inle gärna kan vilja satsa slalligaresurser på atl sysselsätta de här människorna i någon annan verksamhet -dåvore det ingen stalsfinansiell vinsl. De människor som arbelar inom svenskflygindustri har fått höra att om man tar bort deras jobb förbättraslandets finanser högst avsevärt Omman vill spara irorjag alt del är viktigt aU man, när man så noga anger vilkabelopp det gäller, också anger vad det är man vill ta bort. Jag upplevde självi en statlig utredning om de högre regionala staberna alt majoriteten, inkl.socialdemokraterna, gick emot elt beslut frän en enhällig riksdag om atl manskulle ta bort 150 personer påden nivån. Då sades det: Det klarar vi inte av.Jag. min arme stackare, fick ensam föreslå en minskning som var större än denriksdagen beslutat om. Minskningen i mitt förslag skulle ge en ytteriigarebesparing om 240 milj. kr. på en perspektivplaneperiod . Detär viktigt all ha ell samband mellan de krav man ställer pä ekonomiskaprutningar och på konkrela besparingsobjekt. Skall man minska anslagen innebärdet all folk skall bort - del allra mesta är nämligen löner både inom försvaretoch inom industrin. () kortgenmäle: Om inte vår partimotion är fullödig i alla avseenden, så gällerdetsamma budgeten. Den rymmer inle heller en fullständig redovisning. väntasen del proposilioner längre fram under vårriksdagen. Förinnevarande budgetår motsvarar de kosinader som läggs ned på B3LA-projekiet -som vi har gett klara besked om atl vi inte vill atl staten skall engagera sigi - ganska bra det belopp som vi nämner. Det är inte riktigt lika myckel, menkostnaderna för det projeklel gär i höjden! kan inle, sinmatematiska genialitet till trols, annal än medge atl det där sker eu Slortpenningutflöde, som skulle ha kunnai undvikas om de dåvarandeoppositionspartierna, sedermera regeringspartierna, hade varit så pass raskasom vi socialdemokrater var när det gällde atl ge besked på den punkien. Värmotion går ul på atl man skall fullfölja den inriktning som vi gav vårreservation när förra försvarsutredningen avlämnade sitt belänkande. Deninnebären uppföljning av inriktningen i vår reservalion till beslut448 milj. kr. är förvisso en slor summa. Vi skulle önska atl vi kunde anvisaändå slörre besparingar, eftersom summan trots allt inle är sä enorm sedd molden mångmiljardbudgel som vi diskuterar. Del kan inle förnekas all svenskaslaten under den borgerliga regeringstiden har fäll ett oerhört slorl budgetunderskott,som inte var länkbart lidigare. 45 miljarder i underskott -det bör mana ossalla atl verkligen bjuda till och hålla ulgiftsflödet nere. Vi har gjort vad vihar kunnai, inle minst genom alt anvisa den möjlighel som en omstrukturering avförsvarspolitiken enligt våra önskningar skulle ge. HANSLINDBLAD (fp) kort genmäle: Jag kritiserar inte besparingen på 448milj. Jag räknar bara om den i tjänster och säger all det motsvarar drygt 4000 personer, som bör dras in fr. o. m. . Jag bortser i detsammanhanget från effekten av trygghetslagarna. Frågan är vilka enheter somskall försvinna. Jag har ofta i de allmänpolitiska debatterna tagit upp de akluellasysselsällningspoliliska problemen och dä inte minst sådana i län.Vid dessa tillfällen har jag framför alll försökl beskriva beståendesvårigheler för enskilda och utsatta grupper på arbetsmarknaden. skallmill anförande handla om sysselsättningsproblemen för dem som har del svårastatl hävda sig på den öppna marknaden. Underde tvä senasie åren har vi haft möjligheter att konstalera all allt flermänniskor fåll uppleva stora svårigheter att få sysselsättning. 1 det härsammanhanget finns del kanske anledning all peka pä induslrisysselsätt-ningensutveckling under de två senasie åren. Anlalelsysselsatta i gruvor och tillverkningsindustri var tredje kvartalet 1976 1 153000, tredje kvartalet 1977 1 107 000 och iredje kvartalet 1978 1 076 900. Deltabelyderall vart femtonde industrijobb i försvann på tvä är. Delär två drag som gär igen i utvecklingen, nämligen slörre utslagning och ökadutestängning. socialdemokraliska partimolionen om arbelsmarknadspolilik för kamp molutslagning konstateras bl. a. följande: Sedan regeringsskiftet har antaletmänniskor, som antingen ställts hell utanför arbetsmarknaden eller somerbjudils utkomst genom beredskapsarbeten eller arbetsmarknadsutbildning ellerskyddat arbete, ökal med 70 000 personer. Imolionen slås ocksä fast atl köar mer än en kvarts miljonmänniskor för all komma in pä den reguljära arbetsmarknaden. Jagfick bekräftat hur svår arbetsmarknadssituationen är för tiotusentalsmedborgare när jag deltog i en konferens i om dehandikappades situation på arbetsmarknaden. Som en röd tråd genom helakonferensdagen gick det allvarliga läge som har inträtt på arbetsmarknadenför de arbeishandikappade. Där gavs många exempel på vilket svårt gisselarbelslöshelen är för många människor. Med oro frågade man sig: Vad kommer allhända med näringslivels utveckling och jobben ? Tillkammarens protokoll villjag läsa in några av mina anteckningar från en mycketiniressani föreläsning av , samhällsvetare och författare lill bokenArbeismarknadsrevolulionen som kom av sig. "Mellanår 1965 och ökade antalet förtidspensionärer från 150000 till närmare300 000. På bara har alltså anlalel förtidspensionärer fördubblats. Detfinns omkring 25 000 förtidspensionärer under . För nägra är sedanräknade man med att det var av arbetslagarna som löpte risken atlslås ut från arbetsmarknaden. De var, som det kallas, 'betingat arbetsföra'.Del motsvarar ungefär 400 000-500 000 personer. Färska undersökningar visar nuatt 25 proceni löper den risken. Del beiyder au en miljon människor påarbetsmarknaden riskerar att slås ul." Delär klart atl regeringens proposilion nr 73 med förslag lill ålgärder förarbeishandikappade mot en sådan bakgrund endast framstår som en blygsaminledning i etl fortsalt arbete. Den har med rätla också blivit utsatt för hårdkritik av socialdemokraterna och de handikappades egna organisationer. Jagkan inle underiåta all erinra om nägra av de krav som handikapprörelsen harfört fram. Etl av dem är atl alla människor som står utanför arbetslivetmäste fä rätt lill ell meningsfullt arbete. Med detla menas all arbeiet skallanpassas och utformas efter individens förutsättningar och önskemål. Förattuppnå delta krävs kraftfulla åtgärder från samhällets sida. Del krävslångtgående förändringar i arbetslivet - det gäller arbetsmiljön, arbetstiden,preslalionskraven, lönesystemet och inte minst demokratin på arbetsplatserna. Jagdelar hell handikapprörelsens mening atl del krävs kraftinsatser för alt delskall vara möjligl alt säkra de arbetshandikappades rätt lill arbete. Jag delarockså handikapprörelsens uppfattning alt del behövs en ökad löntagar-medverkani fråga om planering, inle minsl när det gäller utformningen avarbetsplatserna. Men vet vi alt om samhällel skall kunna förverkligamålet arbete åt alla, kommer del alt behövas en samordnad planering somsträcker sig över politikens alla områden. I många landsdelar kan vi se hur kommuner har drabbats hårt avstruktur- och konjunkturproblem - industrin minskar, sysselsättningen sviktar,arbetssökande har inga möjligheterall komma ut i kan isin tur snabbi skapa en ogynnsam befolkningsutveckling i de hårt drabbadekommunerna. Del är därför ganska naluriigl all det hos människorna växer framökad oro för den framtida utvecklingen på deras hemorter. Dessamänniskor finns i slor ulslräckning i flera regioner i det västsvenskalänet. hardessutom kommit fram lill atl man i dessa län,där mitt hemlän ingår, kommer alt förlora drygt 20 000arbetstillfällen fram lill 1983. Om man enbart genom utflyttning skall nåbalans på arbetsmarknaden i de västsvenska länen 1983, kommer del, enliglnämnda ulredning, alt krävas all av de sysselsatta lämnar regionen. Erfarenheternafrän de gångna åren har verkligen lärt oss atl om vi skall kunna åstadkomma enregional balans som accepteras av de flesta människor, så måste vi ha enpositiv industriell utveckling. Del ärendast därigenom vi kan få fram nya jobbsom kompensation för dem vi förlorar genom strukturförändringar ochnedläggningar inom utsatta branscher. molion om sysselsättningspolitiken harjag och mina partivänner på länsbänkenframhållit alt även råkat ut för dessa problem under de senasteåren. 1 molionen pekas på alt länet lidigare har kunnat uppvisa tillväxt och enökning av andelen förvärvsarbetande, medan den akluella utvecklingen ochprognoserna för 1976-1980 däremoi pekat mol en minskning. Det är angeläget förmig att betona atl det är en oroande utveckling. Deltakommer naturiigtvis all innebära ökade svårigheler för de nyiilllrädande päarbetsmarknaden i länet, särskilt dä för arbeishandikappade och för ungdomar,som efter utbildningen söker sig in på arbetsmarknaden, samt för den kvinnligaarbetskraften. Vikräver därför i motionen atl regioner inom länet med elt utsatt sysselsättningslägeskall fä inrymmas i stödområdet Vi är också övertygade om atl för att man skallkunna rälla lill snedstrukturen av näringslivet i den centrala delen av länet,så måste slaten falla beslut om utlokalisering av statlig verksamhel lill Skövde.Ur regionalpolitisk synpunkt är del mycket betydelsefullt all riksdagenkommer att fatta beslut om förläggning av en högskoleenhet lill från denI . Framtidens sysselsättning i de västsvenska länen mäste naturiigtvis grundläggasnu. Många nya arbetsplatser behövs om utsatta regioner i denna landsdel skallfå en tillfredsslällande lillgång lill arbele och service. För atl driva framen sådan utveckling krävs en långsiktig planering och samverkan mellansamhälle, näringsliv och samtliga organisationer. Detär ocksä regeringen som måsle ta ansvarel för all de västsvenskalänen skall kunna tillvarata utvecklingsmöjligheterna inom industrin. Vi slår inför uppgiften alt lösa svåra sysselsättningsproblem på1980-lalet. Vi slår inför uppgiften all tillgodose människornas berättigadekrav på trygga och meningsfulla arbelen i börian på 1980-lalet. Vi slår införuppgiften att lösa många och angelägna problem. Mot den bakgrunden är jag övertygadom all del mer än någonsin lidigare krävs en handlingskraftig regering. Jagvill därför avsluta mill anförande med förhoppningen om atl det svenska folketefter höstens val får möla framliden med en socialdemokratisk regering. Under detta anförande övertog förste vicelalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hög kvalitet på den lekniska ulbildningen och forskningen är en avförutsättningarna för industrins utveckling och näringslivels konkurrenskraftTillförseln av ny kunskap och välutbildade forskare och tekniker frånhögskolorna är en förutsättning för industrins egen framålsyftande verksamhet.Endast om den högre utbildningen ges tillräckliga resurser kan högskolornafylla denna vikliga uppgift. Forsknings-och utbildningsverksamheten inom en högskola kan i allmänhet inte på kort sikllösa akuta kriser inom näringslivel. Högskolornas verksamhet är meralångsiktig. Forskningsverksamheten utvecklar nya kunskaper i de grundläggandevetenskaperna, och på denna bas kan nya tillämpningar och en ny teknik skapas.Vunna forskningsresultat får betydelse inom grundutbildningen, ochde fårdigutbildade kan böria sin yrkesverksamhet med en störrekunskapspoleniial. Försummelserinom det här området ger sig inte till känna; man torde rimligenkunna räkna med en fördröjning innan försämrad verksamhet vidhögskolorna har resulterat i bristande produktutveckling och allmänt minskadkonkurrenskraft ute i näringslivel. En del av näringslivets svårigheler i dagkan antagligen hänföras till olika utbildnings-politiska åtgärder-och brist pååtgärder - . De misstag som då - del må sägas mänga gånger - ipolitisk enighei begicks var av flera slag. Den strävan att skilja pågrundläggande utbildning och forskning som utmärkte 1960-lalet och börian på1970-talel får allt tydligare konsekvenser vid högskolorna. Principen atttillgodose den kvantitativa sluderandeutveck-lingen med lärarresurser utan atli molsvarande grad förstärka övriga områden av högskolorna har successivt lettlill en kvalitativ uttunning av grundutbildningen och en relativt sell minskadforskningsverksamhet, vilket vi i moderaia samlingspartiet ofta påtalat. Delär angelägel atl nu vända utvecklingen och snabbi öka högskolornas potentialsåväl inom grundutbildningen som inom forskningen. Även om dessa åtgärder inteomedelbart löser näringslivets nuvarande problem, utgör de en förutsättning föratl inte drabbas av en fortgående relativ tillbakagång på del lekniskaområdet De belopp som krävs för en omedelbar och drastisk förändring ärutomordentligt små jämförda med de många lusental miljoner som statsmakternaenbart under de senasie åren anslagit för induslrisubvenlioner, där dessutom imånga fall möjlighelerna lill beslående förbättring av vederbörande industriskonkurrensförmåga är små eller obefintliga. Det kan i detla sammanhang erinrasom att utbildningsutskottet lidigarepåtalat den obetydliga ökningen av högskolornas utbildnings- ochforskningsresurser. Denbristande anpassningen av anslagen till högskolornas växande behov har dessulomhaft till följd att de fasta kosinaderna för personal tagit en allt större delav de totala resurserna. Påbildskärmen visas nu en tabell från tekniska högskolan i . Beloppen förgemensamma kostnader avser sädana ulgifter som betingas av städning,faslighetsskötsel m. m. Fleraorsaker kan anges lill denna utveckling. Dels innebär de nya reglernabeiräffande anställningsskydd m. m. slörre åtaganden frän myndigheternas sidavad gäller bibehållandet av personal, dels torde anslagen ej lill fullo hatillförts de medel som avtalade löneökningar borde innebära. Följden har somsynes blivit den all de resurser som friu kan användas inom utbildnings- ochforskningsverksamheten minskal med nära 30 96 under den redovisade perioden.Dessa medel skall täcka kostnader för materiel, mindre apparatur, böcker,lidskrifter, resor osv. För delta slag av kostnader har emellertid prishöjningarnavarit belydande och högre än vad som betingas av den genomsnittligaprisutvecklingen. Högskolornas reella resurser på delta område har därförgenomgått en myckel drastisk minskning. Delär föga ändamålsenligt att på dessa områden spara enstaka miljoner, medansamtidigt lusentals miljoner används för atl åtminstone tillfälligt reparera deskador som till viss del orsakats av bl. a. bristande leknisk utveckling ochinnovation i näringslivet. Den tekniska utbildningen och forskningen bör gessådana anslagshöjningar att den snabbt kan uppnå högsta internationella nivå.För elt litet land som med höga arbetskraftskostnader är högt teknisktkunnande och långt driven specialisering den enda möjlighelen alt överleva ietl alll hårdare konkurrensklimat De lidigare basnäringarna, där graden avteknologisk utveckling inte alltid varit hög, har utnyttjat en teknologi somnumera är tillgänglig för ett myckel slort anlal länder. Basnäringarnasöverlevnad i kan inte garanteras genom ständiga subventioner utanendast genom en snabb teknisk utveckling mot en fortgående förädlingsgrad. Högskolornahar i sina anslagsframställningar framfört väl motiverade krav på höjning avbasresurserna för ulbildningen. Sådana höjningar skulle möjliggöra höjd utbildningskvaliteti form av bättre undervisning i mindre grupper, förnyelse av gammal apparatur,förstärkta biblioteksresurser osv. Inga sådana ökningar står alt finna ibudgelen. Förde lekniska och matematisk-naturvetenskapliga fakulteternas del har högskolornaframfört väl motiverade krav på förstärkning av basresurser och förstärkningarav möjligheterna atl inrätta forskarassistent- och docenttjänster. Beträffandedel senare kravel kan anföras alt LTH f n. har sammanlagt tio ijänsler av detlaslag, medan KTH och CTH har 25 resp. 21. Avsaknaden av tjänster av delta slaggör det omöjligt att tillfredsställande bygga ut forskningspoleniialen vidframför alll de senast uppbyggda tekniska högskolorna i , ochLuleå. De i budgetpropositionenangivna förslagen för den högre ulbildningen skall,enligl föredraganden, innebära en kraftig förstärkning av främstforskningsresurserna samt att grundutbildningen hålles på en oförändrad nivåmed undantag av vissa särskilt angivna besparingar. Jagnoterar n".ed tillfredsställelse intentionerna att främst förstärka forskningen,men de föreslagna anslagen till teknisk utbildning och forskning är, av skälsom jag tidigare nämnt, knappast tillräckliga. De höjningar av anslagen, somenligl regeringen skulle ha gjorts, visar sig vid en närmare granskning varaobetydliga. Om hänsyn tas till förväntade kostnadsökningar för materiel,apparatur och litteratur innebär budgetpropositionens förslag en reell sänkningav resurserna. Meddel planerings- och resursfördelningssyslem som gäller för den högreutbildningen måste det lokala förberedande budgetarbetet påbörias under hösien.Innehållet i budgetpropositionen bildar därefter ett underlag företl definitivt budget- och planeringsarbete pä lokal och regional nivå. Högskolornagör därför jämförande beräkningar, baserade pä eget lokall underlagav del reella utfallet för enheten. Vid dessa beräkningar har, så långt jag nuvel, ett antal både stora och små högskolor kommit till ett annat reellt ulfallän det som föredragande statsråd anger. I sitt beräkningsarbete harhögskolorna dels gjort beräkningar på av UHÄ efter samråd med statens arbelsgivareverk angivna beräkningsmetoder för löne- och prisomräkningar, dels gjortverkliga beräkningar, baserade på kostnader tjänst för tjänst Bådaberäkningarna pekar entydigt på att löneomräkningsfaktorn är för låg ipropositionen. Detla innebär atl del reella innehållet för den högreutbildningen och forskningen inte blir del som budgetpropositionen vill geuttryck för beroende på atl högskolorna måste budgetera i enlighet med utfalletav gällande avtal. Avde beräkningar som gjorts vid framgår all den grundläggandeutbildningen, med undantag för yrkesutbildningssektor IV, genomgåendefår vidkännas vissa minskningar. För forskning och forskarutbildning innebärbudgetpropositionen i slorl sett inte någon förändring med undanlag av en vissökning för den tekniska fakulteten. Underde flesta anslag i budgetpropositionens bil. 12 under avsnittet högskola ochforskning redovisasolika förslag till förslärkningsåtgärder, vilka ej motsvarasav förslag till höjda ramar. Följandeexempel visar hur viktig en långsiktig satsning på teknisk utbildning,utveckling och forskning är. Det är välbekant hur den oerhört snabbautvecklingen inom halvledarområdet har revolutionerat hela elektroniksektorn.Den beräkningskapacitet som för två decennier sedan krävde en hel källarvåning,tiotals kilowatt och en stor personal, återfinns numera i fickräknare för enlusenlapp, som drivs med batterier vilka varar någol är. Vi ser här börian tolall ny teknik, där flertalet industrisektorer med hjälp av elektronikenkan förväntas helt förändra sin karaktär.