prot · G20960 · 1978-12-31 00:00:00 — Meddel anförda, herr talman, ber jag alt fö yrka bifall lill utskottet. i (fp): Som utskottets talesman hade jag haft för avsikt atl hålla en tämligenbred exposé över de svenska skolillverkarnas situation, men det har antagligenblivit etl misstag i arbetsfördelningen,eftersom har lagil påsig en myckel stor del av den uppgift som jag har som utskottels talesman. IvarHögström var föredömligt kort och berörde endast de vid utskottets belänkande fogadereservationerna, som också jag skall kommentera. dock några ord omproduktionsmålet. 1den socialdemokratiska motionen krävs att produktionsmål skall gällaäven i fortsättningen. Så är också fallet, eftersom del för alt detta mål skallupphävas fordras ett nytt beslut av . har såentydigt uttalat atl det inle finns någon anledning all ändra dennamålsättning, alt det står klart alt produklionsmålsätlning fortfarandestår fast. Låtmig med några ord beröra anförande, där han hänvisade lillönskemålet från moderat håll om att del helst bara borde vara en ägare tillholdingbolagel. Självfallet kan man ha önskemål i den riktningen, menverkligheten kan se litet annorlunda ut. Jag tycker atl handelsministern trotsallt har lyckats bra när han knutit ihop Skokartongen så föredömligt som skett. Socialdemokraternahar fogal fem reservationer lill utskottets betänkande. 1reservationen 1 har socialdemokraterna lagil upp del som var innepå, nämligen att man ville ha ell dominerande ägarinflylande från stålens sidai del här holdingbolagel. Del är klart all man kan ha sådana önskemål. Jaghar levt milt liv i en skostad, och jag har haft goda kontakter medskoindustrin och med de tidigare cheferna för statliga skoförelag. Sålunda harjag gjort den erfarenheten atl de första fabrikerna som ramlade under 1950-och1960-talen var de statliga skofabrikerna. Det avgörande ärju inte om staten ärägare av företagen, utan del avgörande är all man har duktigt folk som hängermed på marknaden och som kan fö ut sina produkter. Från utskottets sida har visagt atl det viktigaste äratt man för bra folk. Del är precis lika svårt atldriva skofabriker i statlig som i privat ägo. Vi avstyrker alltsåreservationen 1. Reservationen2 är såvitt jag kan förslå inte aktuell eftersom regeringen träffat enöverenskommelse med det tidigare omnämnda holdingbolagel. Därför avstyrkerutskottet reservationen. Men det är klart att om nu holdingbolagel inle skullefungera, så är det givet all statsmakterna för gripa in för alt se till allproduktionsmålet kan upprätthållas. 1reservationen 3 vänder sig reservanterna mot, som de säger, regeringensdoktrinära inställning lill importreglerande ålgärder för läderskor. Jag harmyckel stor erfarenhet av detta. Jag sitter ju i kommerskollegiels styrelse,ochvi handhade helalicensförfarandel för läderskor! Det fanns uppenbara problem. hartidigare redogjort för, och det slår också i ulskolts- Åtgärderför försörjningsberedskapen på skoområdel Åtgärderför försörjningsberedskapen på skoområdet betänkandet och ipropositionen, varifrån importen kommer och vilka länder vi i stort sett harmöjlighet alt påverka med importregleringar. 80 96 av vår läderskoimporl skerfrån länder inom EG och EFTA. Här har vi myckel små möjligheter om vi inleskall mötas med protektionistiska motåtgärder. Vi mötte ju sådana när viinförde licensförfarandel. Vidare har vi blygsam import från bl. a.öststaterna, , och som vi har licensavtal med. Vi kaninle finna atl del ger det utbyte som man talar om i den socialdemokratiskareservationen. Vi är inte beredda alt medverka till alt skapa samma problem påpapperssidan eller på andra områden som de vi tidigare hade. Närdel gäller reservationen 4 så har försvarsutskottet inte kunnat lillslyrkadenna. Man anser från försvarsulskoilets sida all del inte finns skäl all sällaupp ell produktionsmål för lättgummiskor. Man anser alt beredskap finns i formav all man kommer att ha både maskiner och personal, om så skulle behövas, somskall kunna tillverka ett tillräckligt antal skor. Erfarenheterna frånkrigsåren visar att del trots avspärrningen inle rådde någon brist pågymnastikskor. Sådana fanns i tillräckligt anlal. Ireservationen 5 säger socialdemokraterna atl regeringen bör verka för enomläggning av systemet med procentuella pålägg inom skodelaljhandeln. Utskolletbehandlade i samband med lekoproposilionen en liknande fråga. Vihänvisar där lill atl statens pris- och karlellnämnd fick i uppdragalt se över de här frågorna. Med anledning därav avstyrkte utskottet den dåaktuella motionen, och det gör utskottet även nu med delta yrkande. Underpunkten 8 däremot gör utskottet ell tillkännagivande med anledning av motionen145 av . Motionären erinrar om atl begärt enutredning om hantverkets situalion. ,som har haft motionen på remiss, påpekar alt del är etl myckel värdefulltkomplement lill den inhemska tillverkningen i en försörjningskris all man harhaniverkskunniga skomakare. Ulskollel föreslår all som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört. Jag har varit mycket fåordig i denna fråga, eftersom vi har knappt omtid och många andra viktiga frågor. Även detta är en utomordentligt viktigfråga, men efiersom var så föredömligt kort vill jag försökauppträda på samma sätt mot kammaren. Jag yrkar bifall lillutskottets hemslällan på samtliga punkter. Jag vill knyta några kommentarer lill behandlingen av motionen 144, somjag väckt tillsammans med i om det stöd som kommerTretorn i lill del som ell led i förslagen i propositionen 60. Närdet gäller slödel lill gummislöveltill verkning så kan utskottet tänka sig attdel i framliden kan bli ell samarbete mellan och Skokartongen. Manuttalar åtminstone att det inte finns något hinder för en sådan utveckling. Viär naturligtvis positiva lill detta uttalande. vilja tillägga atl del ärviktigt all del kan bli elt nära samarbete rätt snart. Vi motionärer villunderstryka alt man från AB Skokartongens sida inle bör vänta med en samverkantills frågan blivit akut. Närdel gäller den andra frågan vi har tagit upp i motionen, nämligen produktion avlätlgummiskor, tycker vi atl utskottsmajoriteten gör ell myckel kryptisktuttalande. Man hänvisar lill försvarsutskottets behandling och säger alt manräknar med all personal som har erfarenhet av lillverkning av lättgummiskorutgör en viss resurs i händelse av alt man behöver forcera den inhemskatillverkningen av gummislövlar och övrig skobeklädnad. Man är dock inte bereddatl sälta upp ett produktionsmål för lättgummiskor. Jagtror alt man här gör sig skyldig till etl misstag. I en frågestund här påpekade arbetsmarknadsministern all del har blivitomöjligt för Tretorn all producera lätlgummiskor lill samma kostnad somkonkurrenterna. Han påpekar att del är den stora biten som faller ur. Längrefram i sitt svar säger arbetsmarknadsministern att det sysselsättningsstöd somkommer Tretorn lill del möjliggör för länsarbetsnämnd och arbetsförmedlingar iHelsingborg alt få mer lid all placera personalen i jobb som är meramorgondagsinriktade och som kan ge trygghet på sikl. Avsiktenär alltså all om inle produktionen av lättgummiskor kan upprätthållas hosTretorn AB, som alltså har en modern maskinpark för denna produktion, räknarman med all denna personal måste omplaceras i andra arbeten. Man kan alltsåinte som utskottets majoritet räkna med att den personalen i framliden slårlill förfogande för all utöka gummislövellillverk-ningen. Därförtycker vi motionärer atl del rätta sättet alt se på denna fråga är del somsocialdemokraterna gör sig lill tolk för i reservationen 4. Där säger man atlproduktionen av lättgummiskor - en form av skor som f ö. under de senaste årenanvänts i mycket större utsträckning än bara till gymnastikskor-bör göras tillföremål för en djupgående analys. Pågrund av denna dubbelsidighet i uttalandena från utskottets sida yrkar vimotionärer, herr talman, med glädje bifall lill reservationen 4. Åtgärderför försörjningsberedskapen på skoområdet Låt mig göranågra kommentarer till det som anförts här. Förslvill jag la upp vad både och . sade om vårt kravpå införande av imporlreglering på detta område. Jag är fullt medveten om attdenna import i huvudsak kommer från , men det finns också - och dethar vi sagt i vår motion -t klararisker för en ökad import från länder i och , somdessutom riktar sig mot skyddade delar av den svenska skoproduktionen. Jagtycker all har vi nu en så låg egenförsörjningsgrad som i delta land bordedet vara möjligt all göra det troligt för all dennaförsörjningsgrad måste vi ha rätt all upprätthålla. sade alt vi senast hade bekynimer med massa och papper i det häravseendet, men jag tror och hoppas alltjämt all del skall vara möjligt för densvenska regeringen atl övertyga om ÅlgärderjÖr försörjningsberedskapen på skoområdet nödvändigheten av atthålla denna mycket rimliga nivå. Jagvill också säga ett par ord med anledning av alt log upp fråganom det statliga engagemanget. Ja,varför tycker vi atl vi skall ha elt statligt engagemang? Det har intenågonting att göra med socialisering av skoindustrin, men vi tycker det ärrimligt att om staten här liksom i andra sammanhang går in med betydandekapitalbelopp skall staten också ha ett rimligt inflytande. ErikHovhammar säger all det statliga företagandet är inget utomordentligt exempelpå att statligt engagemang är så lysande. Ja, vi harju nu under hela höstendiskulerat del privata näringslivels problem - varven, stålet, skogen osv, -ochdär har inte staten något större ägarengagemang i vart fall. Jag tror atl viskall vara försikliga med värderingarna när del gäller svenskt näringsliv justnu. Beträffandevår reservalion 2 ifrågasätter . nödvändigheten av all slaienskulle gå in i skoinduslrin. Hela resonemanget bygger ju på alt om detta medSkokartongen icke skulle kunna genomföras, sä måste regeringen enligt vår uppfattningla initiativ till atl skapa en annan lösning, där andra ägarförhållanden kanbli aktuella. Så enkelt ligger del till med detta. Beträffandeprissättningen på skor och lekoprodukter över huvud tagel har jag här etluttalande som Beklädnadsarbetareförbundel gjort i denna fråga. Det nuvarandesystemet missgynnar i allra högsta grad både tekoindustrin och skoindustrin idet här landet, och från Beklädnads sida hävdar man all det här är delallvartigasle hotet mot näringsgrenen. Del ärju inga små pålägg del är frågaom. Man har redovisat pålägg på inomiexiildelaljhandeln och upp lill135 % inom skobranschen. Då tycker vi del är dags att se över systemet, så atlman får en lösning där det finns förutsättningar för svensk tekoindustri ochsvensk skoindustri för framtiden. Vi måste ha dessa produkter, som jag sade imilt första inlägg, lika väl som vi behöver en stark livsmedelsproduktion i dethär landet. i (fp): Närdet gäller delta med imporlregleringar vet vi alt i vartenda landönskar man att landets regering skall genomföra importreglering för någravarugrupper som man har besvär med inom landet. Jag tror inle det finns någotland där det inte är på detta sätt. IvarHögström ochjag vari , och när vi slog påTV:n kunde vi se hur den amerikanska federationen för stålverken uppmanade sinakongressledamöter att påverka regeringen atl införa restriktioner mot importav specialstål. Vi kunde se hur i ständigtåterkommande TV-reklam uppmanade sina ledamöter i kongressen atlpåverka regeringen atl se lill atl all olja som importeras lill skallgå på amerikanska kölar. Vi vet att det är så i alla länder. Tack och lov attvi fortfarande kan hålla ihop med länderna inom både EG och EFTA så alt vi fårha något så när fri handel. Den tidigaresocialdemokratiska regeringen försökte på olika sätt att få till ståndimporlregleringar men mötte inte särskilt stor förståelse. Men om större förtroende för den liberala regeringen och tror atl den nu skalllyckas övertyga medlemsländerna inom EFTA och våra lullkolleger inom EG att detfinns skäl för all vi skall införa importregleringar på skoområdet ulan alt devidtar motåtgärder, så är jag inle så stor optimist i del avseendet. Vi har jufrån svensk sida ständigt i olika förhandlingar varit villiga atl ställa uppoch kritisera andra länder som har infört protektionistiska åtgärder. Vi haraldrig hissat vit flagg för sådana ålgärder, och därför fick vi lida kanskeoförskyllt myckel när vi införde importregleringar förra gången. Vi är som sagtfrån utskottsmajoriteten inle beredda all bilräda uppfattningen all vi skallinföra någon form av imporlreglering. Närdet gäller holdingbolagel har jag sagt all omman inte lyckas i sina strävanden - men jag förutsätter att man gör del meddenna konstellation - måste väl staten än en gång gå in för atl försöka fåordning på skobranschen. Vad beträffar prissättningar skulle man kunna säga myckel.Jag hade häromsöndagen en halv dags överläggningar med KF i den frågan, och manhar där lyckligtvis inte samma uppfattning som - och IvarHögström siller väl med i . Man har inom KF försökt med deltasyslem på lekosidan. Domus i - som säljer näst mest av alla KF:s varuhusi efter . - införde etl sådant syslem. De sålde väldigtmycket av kostymer men fick påstötning från sina leverantörer all de måstesluta med denna prissättning. Leverantörerna av svenska kläder lill Domus iÖrebro fick nämligen inle sälja lill de andra detaljisterna på grund av altDomus höll dessa priser. Jag diskuterade skor med KF på samma sätt. och de trorinle på della syslem. Tyvärr är del bara så, . Men visst kan jaghålla med om atl del inle är elt rättvisande system vad gäller kronpåslagelinom svensk detaljhandel. Men SPK har fåll i uppdrag all se över della. Låt ossvänta tills vi fåren ordentligt utredningsmaterial frän SPK, då skall vi laställning. Del är ju så all både i utskottet och i vill vi bildligttalat ha rätt så bra på fötterna, innan vi tar ställning. Jag tror all vi skallha det även i denna fråga. Åtgärder för försörjningsberedskapen på skoområdet ERIKHOVHAMMAR (m): Jag skall bli lika föredömligt kort i mittinlägg som reservanten var. Jag skulle bara något vilja knyta anlill hans resonemang om slalligl engagemang i del här tilltänkta företaget somgår under namnet Skokartongen. Om åtta skoförelag går tillsammans under enseriös huvudman anser jag all de har stora chanser atl kunna kiara situationen.Därför är det onödigt atl staten blandar sig i den här ägarbilden. Atl och jag har olika uppfattningar i delhär avseendet beror väl på atl vi har olika syn på hurett företag lämpligen börbed rivas. Om manar vän av marknadshushållning och fri företagsamhet ligger detnära lill hands atl man vill ha en sådan bild som jag har försökt teckna, ochär man vän av en Åtgärderför försörjningsberedskapen på skoområdet planhushållning är detnaturligt alt man hävdar sådana synpunkter som här har anfört.Jag ville bara göra den kommentaren. IVARHÖGSTRÖM (s): Del är just den situation ute i världen som . beskriversom gör atl vi hävdar all vi i inte kan vara ensamma i den härväriden när det gäller denna försörjningsgren. Jag tror inte atl vi kan klaraav atl i fortsättningen leva upp lill den absoluta frihandelsprincipen i allalägen, hur önskvärt detta än skulle vara. Redan när trepartiregeringenavskaffade imporlregleringen vände vi oss emot detta. Därför är del naturligtatt vi nu kräver alt regeringen vid behandlingen av den här frågan skallöverväga all återinföra imporlregleringen för all trygga försörjningen med skori landet. Sedanvill jag också säga ell par ord i anslutning lill frågan om prissäliningen ochexemplet med KF. Det är helt klart att KF inte ensamt kan ha en annan prissättningi konkurrens med de andra. Det är ju en lönsamhelsfråga, och så längegrossistledet bestämmer prissättningen på grundval av den lösning man har meddel procentuella påslagel så får vi den situationen atl om kooperationen - somfallet var i - gör elt sådant försök, så kan man inle fullfölja del. Såenkelt är del, och i det avseendet råder ingen motsättning mellan mig och KF:sledning. Slutligen:1 fråga om Skokartongen hävdar jag ånyo atl om staten skall gå in med så passbetydande belopp som del här rör sig om, då skall staten också ha ellinflytande på utformningen av verksamheten i framliden. Där har vi delademeningar, och del kommer vi all ha i den här frågan. Överläggningen var härmedslutad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 1 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller näringsulskottets hemslällan i betänkandet nr18 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IvarHögström begärde rösträk- ning verkställdes voteringmed omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 159 Nej - 143 Propositionergavs på bifall till dels ulskollets hemslällan, dels reserva-lionen nr 2 avIngvar m. fl.,och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Åtgärderför försörjningsberedskapen på skoområdet Den som vill alt kammarenbifaller näringsulskottets hemslällan i belänkandet nr 18 mom. 4 a röstar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IvarHögström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 158 Nej - 145 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 3 avIngvar m, fl,, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i belänkandet nr18 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IvarHögström begärde rösiräk- ning verkställdes voteringmed omröstningsapparal. Tisdagenden '"'J" e""'- Åtgärder för försörjningsberedskapen på skoom rådet Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemslälli. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 4 avIngvar m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller näringsulskottets hemslällan i betänkandet nr18 mom. 9 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IvarHögström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 157 Nej - 145 Proposilionergavs på bifall till dels ulskollets hemslällan, dels reservationen nr 5 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i betänkandet nr18 mom. 10 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 5 av m.fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 157 Nej - 145 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. §3 Organisationen för skyddat arbete Föredrogs arbelsmarknadsulskotlets betänkande1978/79:17 med anledning av proposilionen 1978/79:25 med förslag omtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /79, såvitt gällerskyddat arbete, jämte motioner. I propositionen 1978/79:25 bil. 9(arbelsmarknadsdeparlemenlel) hade i den under C Arbetsmiljö m. m. upptagna punktenC 7 föreslagits delsall lill Bidrag lill den centrala arbete påtilläggsbudget 1 till slalsbudgelen för /79 skulle anvisa eltförslagsanslag av , delsalt skulle anta i proposilionen framlagt förslag lill lag omregionala stiftelser för skyddat arbete. hade fattatprincipbeslut om den framtida organisationen för skyddat arbete ochyrkesinriktad rehabilitering m. m. Beslutet innebar bl. a. att verksamheten vidverkstäder för skyddat arbete, konlorsarbeiscenlraler, industriellaberedskapsarbeten och hemarbete skulle samordnas i en gemensam organisation.Staten skulle tillsammans med landstingskommunerna bilda regionala stiftelserför skyddat arbete inom varje län. För vissa övergripande frågor skulle encentral stiftelse inrättas. Det nya huvudmannaskapet beräknades kunna träda ikraft . Regeringenhade beslutat atl den centrala stiftelsen skulle placeras i Botkyrkakommun i . Del nu framlagda lagförslaget innebar, när detgällde formerna för atl utse styrelseledamöter i de regionala stiftelserna, allordföranden och ytterligare sex ledamöter skulle väljas av . Viceordföranden och återstående fyra ledamöter skulle utses av regeringen efterförslag av kommunförbundets länsavdelning, LO-dislriklet, TCO-dislriklel och ensom representanl för näringslivel. I della sammanhang hade behandlats de med anledningav proposilionen väckta motionerna 1978/79:56av (), vari yrkats all uttalade atl den centralastiftelsen inom den skyddade verksamheten borde lokaliseras lill , 1978/79:80av m. fl. (m), vari yrkats atl beslutade 1. alt styrelsen för stiftelsernaför skyddat arbete skulle beslå av ordföranden samt tio ledamöter, samtligavalda av respektive landstingskommun, samt 2. all vice ordföranden skulleutses av regeringen, 1978/79:149 av () och Karl-AndersPetersson (c), vari yrkats att beslutade 1. allmed avslag på proposilionen 1978/79:25 i den del som avsåg förslag lill lag om regional stiftelse för skyddat arbete hos regeringen begära atl ett nytt förslag skulle framläggas innebärande a) atl landstingen skulle utseledamöterna i styrelsen för de regionala stiftelserna för skyddat arbete, b) att den centrala stiftelsengavs befogenheter i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. atlge regeringen till känna vad som anförts beträffande lokaliseringen av den centrala stiftelsen. 1978/79:150av () och () samt 1978/79:154 av m.fl. (vpk), vari såvittnu var i fråga (yrkandena 2 och 3) yrkats 2. alt beslutade avslåproposilionen 1978/79:25 i vad gällde förslag lill lag om regionala stiftelserför skyddat arbete, 3. alt hemställde hosregeringen om nytt förslag lill lag om regionala stiftelser för skyddat arbetedär a. målsättningenall trygga de handikappades räll lill arbete fanns inskriven som en övergripande målsättning, b. deanställdas fackliga organisationer gavs beslutanderätt i styrelsen, c. deanställda tillförsäkrades etl avgörande inflytande över sina arbets platser, d. näringslivetej gavs någon representation i styrelserna. 1. all med bifall tillpropositionens förslag lill Bidrag lill den centrala på tilläggsbudget I för budgeiårei 1978/ 79 anvisade ell förslagsanslagav , 2. beträffande lokaliseringen avden centrala stiftelsen att skulle avslå motionerna 1978/79:56 och1978/79:149, yrkandet 2 3. beträffande avslag påpropositionens förslag lill lag om regionala stiftelser för skyddat arbete atlriksdagen skulle avslå motionerna 1978/79:149, yrkandet1, och 1978/79:154, yrkandet 2, 1978/79:154, yrkandet3, 4. all skulle anta 1 och4 §§ i det genom proposilionen framlagda förslaget lill lag om regionalastiftelser för skyddat arbete, 5. beträffande formerna för attutse styrelseledamöter m. m. atl medavslag på motionerna 1978/79:80och 1978/79:150skulleanta3och5§§i lagförslaget. 4. beträffande den centralastiftelsens anvisningsrält atl skulle anta 2 § i lagförslaget, 5. all skulle antalagförslaget i den mån del inle behandlats i föregående punkter.