prot · G20982 · 1978-12-31 00:00:00 — Jagvill inledningsvis erinra om beslut med anledning av regeringensproposition om åtgärder inom bryggeribranschen. Beslutet innebär bl. a. attslaten bildar elt slmkturbolag, , med uppgift alt initiera ochmedverka vid strukturförändringar i bryggeribranschen. Brygginvesls förstauppgift skall vara atl åstadkomma en samordnings- och stmklurplan förbryggeribranschen. Planen skall syfta till att definiera vilkastmkturförändringar som bör äga mm och i vilken takt de bör genomföras. Härvidskall särskild hänsyn tas till regionalpolitiska synpunkter ochsysselsättningsaspekter. F.n. pågår en strukturutredning inom . Jag förutsätter att en samordningkommer att ske mellan och Brygginvest i de båda bolagens utredningsarbete. Någotbeslut om nedläggning av i eller av någon annan av Prippsproduktionsenheter har inte fattats av . Jag utgår från attriksdagens uttalanden rörande bryggeribranschen är vägledande för såvälBrygginvest som vid deras behandling av olika bryggerifrågor. GÖTHEKNUTSON (m): Jag lackar budgetministern för del här svaret. Jag vill gärna uppfattadet som positivt, men man frågar sig naturiigtvis - och det gör inte minst deanställda i - vad svaret betyder i klartext. Jaglar mig då friheten att fråga budgetministern hur han ser på denna problematiki stort. Det är alltså fråga om ett företag vari staten har majoriteten avaktierna, och när det talas om samordning, ulredningar ochstrukturrationaliseringar blir de anställda naturligtvis betänksamma. Det är enoro som de 40-50 anställda vid i har känt . Vimåste i detta sammanhang betänka atl redan är en hårt drabbad kommun. Man har där en öppen arbetslöshet som omfattar 606 människor, vilket är en mycket hög siffra med tanke på alt kommunen bara har 15 700 invånare - det motsvarar 7 96 av den arbetsföra befolkningen enligt SCB:s statistik. Man har vidare 160 personer i beredskapsarbeten - men det är ont om beredskapsarbeten - och man har 150 personer i skyddat arbele. Man har också många i omskolningsverksamhet. Dessutom har med sina 15 700 invånare mellan 750och 800 människorsom är långpendlare,dvs. 70 har sitt arbeie förlagt utanför kommunen, många t.o. län.Torsby kommun har inle fält någol nytt industriellt arbele,knappast något nyll jobb över huvud laget. Jag har i min fråga påpekat atl Värmlandsdelegalioneninle ser särskilt förhoppningsfullt på möjligheterna all ge flerarbetslillfällen . Långsiktigt skall vi nalurliglvisutgå frän atl det kommer alt finnas en god framtid ocksä för den kommunen ochför de människorna. Mennu finns det alltså ett bryggeri i kommun-en arbetsplats som betyderoerhört myckel. Efiersom staten är huvudägare i och delgenom bildandel av Brygginvest har vidtagits ålgärder på det här näringsomrädelär del naturligt om jag tar mig friheten att fråga budgetministern om hanskulle vilja vara vänlig att också ge några synpunkler på den här problematikeni stort Staten får beiala åtskilligt mer om skulle läggas ner. 0/77bryggeriet i Torsbv Budgel- ochekonomiministern : Herr lalman! Jag är väl medveten om deproblem som finns i . Jag har mött dessa problem i samlal som jusl rörbryggeribranschen med människor även i och . Jag är också välmedveten om dels de problem som kan drabba många människor pä en ort och i enregion dä sysselsättningen sviktar och förelag stundom måste läggas ned, delsde kostnader som då kan uppkomma för stat och kommun pä grund av nödvändighetenav statliga insatser i syfte atl undvika problem av det slag larupp. Nukan jag inle -jag vet att är medveten om det - göra någotuttalande om ett enskilt bryggeris framtid. Jag har inle någon laglig rätt atlgöra det. De besluten skall fattas i andra organ. Jag vill bara än en gängunderstryka vad jag sagt i milt svar, nämligen att jag utgår frän atlriksdagens uttalande om bryggeribranschens framtid är vägledande förde beslut som företagsledningarna kommeratl fatta. I de uttalandena betonaderiksdagen bl. a. att man också skulle ta hänsyn till regionalpolitiskasynpunkter och sysselsättningsaspekter. Jag har själv betonat attmin utgångspunkt är alt vi bör säkra överlevnads- och utvecklingsmöjligheterför flera förelag och produktionsenheter inom bryggeribranschen. GÖTHEKNUTSON (m): Jag är efter budgetminislerns kompletterande svar, som jag tackar för,glad atl kunna tolka det som mycket positivt för , för deanställda vid det här bryggeriei och då också för . Delär alldeles uppenbart alt mindre enheter inte alllid är lönsamma. Del har saglsatt Torsbybryggeriet skulle kunna belasta koncernen med ell par miljoner iförluster- om man nu vill se saken på det viset. Men det är heller intealldeles säkert alt del förhäller sig så. Manhar betydligt högre närvaro i arbetet vid del här än vid de slörreenheterna. Det finns myckel som talar för mindre enheter, inle minst i bryggeribranschen.I t ex. har man en mängd mindre bryggerier. Här i harstruktureringen gått mot slörre enheter. Ominformation rörande ideella föreningars möjlighet till skattebefrielse 777.m. säkert att det är lönsami.Vad som är alldeles givet är att det inle kan vara lönsamt för staten, somägare till företag, att först lägga ner företag och sedan gå ut med kanskemångdubbelt större summor för att reda upp situationen och ge någon form aversättningsarbete ät dem som drabbas. Detär tragik när människor blir arbetslösa. Jag utgår från att vi skall slippa deti i det här fallet. Överiäggningenvar härmed slutad. § 7 Om informationrörande ideella föreningars möjlighet till skattebefrielse m. m. Budget-och ekonomiministern erhöll ordel för alt besvara Kari-EricNorrbys (c) anmälda fråga, 1978/79:324, och anförde: har frågat mig om vilken information de ideellaföreningarna fått om möjligheten alt fä dispens från uppgiftsskyldighet resp.att få skattebefrielse. har vidare frågat mig om jag anser att detstår i överensstämmelse med ambitionen att minska byråkratin ochuppgiftslämnandet att sända ut blanketter till skattebefriade föreningar.Slutligen har frågat mig om delegationen för företagensuppgiflslämnande, DEFU, granskat länsstyrelsernas begäran om särskildauppgifter innan föreningarna tillskrevs. framhållit gäller fr. o. m. årets taxering nya skattereglerför ideella föreningar. Enligt de nya reglerna kommer föreningar som uppfyllervissa villkor att helt befrias från inkomst- och förmögenhetsskatt. Villkoren,som innebär att föreningen skall vara allmännyttig, öppen och använda sinainkomster fördet allmännyttiga ändamålet, måste allmänt sett betecknas somförmänliga. Någon generell skattefrihet för ideella föreningar är det dock intefråga om. Detankommer på taxeringsnämnderna att ta slällning till om en ideell föreningskall taxeras eller om föreningen uppfyller villkoren för skattebefrielse.Denna prövning bör givetvis grundas på tillföriitliga uppgifter om föreningensändamål och verksamhel. 133 § taxeringslagen föreskrivs därför att en förening,som anser att den helt eller delvis bör frikallas från skattskyldighet, skalllämna upplysningar bl. a. om de omständigheter som enligt föreningensuppfattning motiverar skattefrihet. Dessa upplysningar skall lämnas på ensärskild blankett, den s. k. blankett 4.1 speciella fall kan emellertidskattechefen befria en förening från skyldighet att skicka inblanketten. Efterdenna korta redogörelse för den nya lagen återgår jag till de av Karl-EricNorrby framställda frågorna. Vad först gäller informationen kan nämnas attriksskatteverket gett ut en broschyr som innehåller ulföriiga upplysningar omskattereglerna för de ideella föreningarna. I broschyren, som tryckts i 170 000exemplar, anges bl. a. vad som krävs för att en förening skall bli befriad från skatt ochuppgiftsskyldighet. har- med hjälp av bl, a, olika riksorganisationer-säntut broschyren direkt till ett mycket stort antal föreningar. Broschyren finnsäven hos länsstyrelserna och de lokala skattemyndiglieterna. Karl-EricNorrbys andra fräga gäller utsändandet av blanketter till de ideellaföreningarna. Som jag påpekat måste föreningarna lämna vissa upplysningarom sin verksamhet m. m. för all taxeringsnämnderna skall kunna avgöra omförutsättningar för skattebefrielse föreligger eller inte. Atttaxeringsmyndigheterna skickat ut blanketter som föreningarna skall fy i ärenligt min mening en serviceåtgärd och inte ett uttryck för byråkratisktkrångel. Densista frågan gäller DEFU:s medverkan. Enligt vad jag har inhämtat har de avherr åsyftade blanketterna godkänts av DEFU. Frågan om en förening skallbefrias från uppgiftsskyldigheten måste emellertid självfallet avgöras avskattechefen och inte av DEFU. 0/77information rörande ideella föreningars möjlighet till skattebefrielse m. m. KARL-ERICNORRBY (c): Jag får tackastatsrådet för det innehållsrika svaret på min fråga. Anledningentill min fråga var att beslöt om skattebefrielse förideella föreningar fr. o. m. den . Detta uppfattades av mångaarbetstyngda föreningsledare positivt och även sä, att man nu skulle slippapappersexercisen. Därför blev det något av en kalldusch när uppgifts- ochdeklarationsblanketterna damp ner i brevlådorna. Jag ifrågasätter inte fullgörandetav uppgiftsskyldighet när sådan föreligger, men i detta sammanhang kan mansätta frågetecken för myndigheternas sätt att hantera ärendet Jag skall genågra exempel. Ipropositionen 1976/77:135 säger statsrådet på s. 94 att "föreningarsom är frikallade från skattskyldighet för alla sina inkomster och hela sin förmögenhet, synes inte behövaavge självdeklaration". Ändå står det under Upplysningar pä deklarationsblankett nr 3 all förening ellerstiftelse vars inkomster är helt eller delvis frikallade från skattskyldighetskall i denna blankett redovisa skattepliktiga inkomsler. Detta ärju inletillfredsställande. Man måsle kunna lita på att vad ett statsråd har sagt intekan ändras av en underiydande instans. Upplysningarnaär också för den som inte är van att tolka kanslisvenska förvirrande, t. o. m.obegripliga. Det galleri, ex. det avsnitt jag citerade. Jag upprepar:"Förening eller stiftelse vars inkomster är helt eller delvis frikalladefrån skattskyldighet skall i denna blankett redovisa skattepliktigainkomster." Detär många föreningsledare som har frågat mig: Vad tjänar det för ändamål altlämna uppgifter om skattepliktiga inkomster när man är frikallad fränskattskyldighet? Man resonerar så, atl är man befriad från skattskyldighet såhar man inga skattepliktiga inkomster. Enannan oformlighet är liden för inlämnandet av uppgifts- och deklarationsblanketterna.Självdeklarationen skall lämnas , 0/77information rörande ideella JÖreningars möjlighet till skattebe-Jrielse nu m. medan de särskildauppgifterna skall avlämnas senast den 31 mars- alltså helt olika lidpunkter.Först skall man lämna deklarationen, och sedan skall man lämna uppgiften somskall läggas till grund för beslutet huruvida skattskyldighet föreligger ellerinte. Motbakgrund av vad jag här anfört kanske man har anledning alt instämma medLantbrukarnas skaitedelegation, som i sitt remissyttrande över utredningensförslag anförde att om det skall vara någon mening med elt förenklatuppgiftslämnande måste den blankett på vilken uppgifterna lämnas vara yiteriigtenkel. Delegationen beklagade alt det inle lämnats något exempel på blanketteni betänkandet,eftersom det är blankettens ulformning som avgör hur enkelredovisningen kommer att bli. I detta instämde också . Tiden medger inte alt jag ytterligare exemplifierar. Men jag vill frågastatsrådet : Tycker inle statsrådet del finns skäl för en översyn avfrågan om tidpunkten för avlämnandet av deklarationen och även en översyn avblankettens eller blanketternas utformning? Blanketterna måste utformas mot bakgrund av de lagregler somriksdagsbeslutet innefattade. Man kan självfallet alltid resonera om hurskaltelagar överförs från lagspräk lill sedvanlig svenska. Som är medveten om är det alltid en besvärlig uppgift. Jagtycker ändå att det har gått ul en fyllig och bra informalion i del härärendet. Riksdagsbeslutet innebar inle någon generell skattefrihet, utantaxeringsnämnderna skulle få etl underiag för att bedöma det. Deltaär ju en ny lagstiftning. Det här är försia gången som den är i praktisktillämpning. Det kan då självfallet uppkomma problem; formuleringarna iblanketter och informationsbroschyrer kanske inte alltid blir de bästa, även omde testas rätt ingående i förväg. Jag finner det naturiigt att ,som ju i försia hand har ansvaret också för den här skatten, utvärderar deerfarenheter man gör under årets taxering. Jag utgår ifrån att de berördaorganisalionerna delger sina synpunkter - posiliva ochnegaliva - för att nästa års blankett och broschyr om möjligt skall bli ännubäure. KARL-ERICNORRBY (c): Jag vill oreserverat tacka statsrådet för det kompletterande svaret påmin fråga. Jag tror att många föreningsledare instämmer i det tacket. Jagtror alt den här skaltereformen, som uppfattats mycket positivt, kommer attvinna i värde om man kan slippa att fylla i blanketter eller i varie fallbegränsa ifyllandet till så få blanketter som möjligt. Jag ber atl få lacka försvaret. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om sysselsättningenvid Zakrisdalsverken i Indusiriminisiern ordet för attbesvara Magfins () anmälda fräga, 1978/79:315, ochanförde: har frågat mig vilka konkrela åtgärder jag avser atlvidta med anledning av aviserat varsel vid Zakrisdalsverken. Zakrisdalsverkeni Karislad ingår i förenade fabriksverkens (FFV) sektor för försvarsmateriel.Enheten i tillverkar främst ammunition lill pansarvärnsvapen. Detsvenska försvarets beställningar från denna enhet har under perioden1977/78-1982/83 reducerats med två tredjedelar i jämförelse med de planer somlidigare fastlagts av försvaret. Detta kraftiga bortfall av beställningar kaninte helt kompenseras genom produktion av andra produkier eller leveranser tillandra köpare. FFVhar begärt atl beställningar från svenska försvaret skall lidigareläggas föralt nu aviserade varsel skall kunna begränsas och erforderliga personalminskningarskall kunna ske i jämnare takt. Regeringenavser alt undersöka möjligheterna att genom omplanering av försvaretsmaterielanskaffning eller på annat sätl tidigarelägga försvarets beställningarför att minska antalet kommande uppsägningar vid Zakrisdalsverken. 0/7/sysselsättningen vid Zakrisdalsverken i Jag ber att fä tacka statsrådet för svaret på minfräga. Anledningentill att jag ställde frågan var, och är fortfarande, den oro som de anslälldavid Zakrisdalsverken känner. Informationenom varslet har väckt bestörtning och indignation bland de anställda, och demenar att man genom tidigareläggning av beställningar av viss försvarsmaterielhade kunnat undvika dessa personalinskränkningar. Den minskning som , enligt det svar som industriministern har givit,är ett faktum omges av många frågetecken. I det aviserade varslet talas det omett 60-tal anslällda. Om detta varsel blir ett faktum, menar personalen vidZakrisdalsverken alt det som ett brev på posten kommer ytteriigareneddragningar med ca 90 anslällda. Varslet skulle då totalt sett beröra intemindre än 150 anställda. Utöver della berörs etl 60-tal som är s. k. externtanställda i företag som levererar material m. m. till Zakrisdalsverken. tillstyrker att det s. k. paket 1 tidigareläggs. Vilkakommer alt drabbas, om varslet blir ett faktum? Jo, det blir i huvudsak kvinnorunder 25 är. Det är den grupp som senast har anställts och som blir lidande.Den arbetslöshet vi har i är mycket betungande - del finns över huvudlaget inga jobb atl få. Inte minst den åldersgrupp som här är aktuell harsvårigheter. Chansen all få jobb är hell enkelt minimal. Jagtyckeratt statsmakterna och industridepartementet här få ta sitt ansvar ochtrygga sysselsättningen genom åtgärden att tidigarelägga del s. k. paket 1, 0/77sysselsättningen vid Zakrisdalsverken i som ligger islorieksordningen 90 milj. kr. Jag skulle vilja få ett par klargöranden. Vad menar industriministernmed att regeringen skall försöka minska antalet uppsägningar? Är det 50,60,100eller 150 anställda som avses? Den andra frågan är: Hur många miljoner kronorrör det sig om? Är det 50 eller 90 milj. Den sista summan nämner jag medanledning av att myndigheten, FFV, har sagt att om det s. k. paket 1 -somkostar just 90 milj. kr. - tidigareläggs, kommer man alt tryggasysselsättningen vid Zakrisdalsverken. Ett grundläggande men av frågeställaren inte alls berört faktum i dennaproblematik är att det svenska försvarets anslagsutveckling varit sådan att denresulterat och resulterar i en successivt minskande förmåga, uttryckt i realatermer, att lägga ut materielbeställningar till svensk försvarsindustri. Det ärett grundläggande faktum, som man inte kommer ifrån. Varken frågeställareneller det parti han tillhör har visat någol missnöje över att en sådanutveckling pågår. Idelta läge undersöker vi som bäst - del kan snart ge resultat - vad som kangöras genom en tidigareläggning av order. Av skäl som jag inte behöver förklarakan del till en viss grad vara en Döbelnsmedicin. Likväl är vi ense om att manbör beträda den vägen. Då måste vi emellertid väga de behov som finns på olikaorter och i olika sammanhang av en tidigareläggning mot behovet i Zakrisdal. Tillsist, herr talman, frågade mig med hur många personer elleralternativt med hur mänga jag ansåg att vi skulle försökaminska friställningarna vid Zakrisdalsverken. Ja, det kan under nu pågåendeöverväganden och överläggningar inte preciseras. Jag kan emellertid säga attdet blir en minskning av antalet friställningar, en minskning vars omfattningdet just nu är för tidigt att uttala sig om. Jag noteradesvaret att det skall bli en minskning. Det är självfallet etl besked till deanställda vid som är annorlunda än man hade trott Man hadenämligen hoppats att en tidigareläggning av den basmateriel som är aktuellhade kunnat ske. Jagär medvelen om att en avvägning mellan olika orter och regioner måste äga rum.Men inklusive Karistadsregionen är den region som är mest drabbad ilandel. Arbetslösheten och oron bland basindustrierna i länet gör attförhållandena är allt annat än tillfredsställande. I detta läge ansåg vi attindustridepartementet och statsmakterna mäste känna och ta sitt ansvar. Deltabesked bör i alla fall FFV och de anställda få . De har isin förtvivlan vänt sig till statsministern och begärt ett sammanträffande föratt få diskuiera med honom, och de får väl föra diskussionen vidare. Jaghoppas att den eventuella minskningen skall bli minimal och att statsrådet ochindustridepartementet lar hänsyn till den svära situalion som råder i Karislad ochövriga . Det är i mitt hemlän mycket svårl att ge arbete åt demänniskor och de grupper som här drabbas. Vi är väl medvetna om problemen i och har studerat demnärmare pä ort och ställe. Det är förklaringen till atl vi överväger ocharbetar med dessa tidigareläggningar. Överiäggningenvar härmed slutad. 0/77Utredning rörande risken JÖr radonstrålning vid skifferbiytning § 9 Om utredningrörande risken för radonstrålning vid skifferbrytning Industriministern erhöll ordet för att ieu sammanhang besvara dels (), dels ()anmälda frågor, 1978/79:318 resp. 319, och anförde: har frågat mig om jag anser alt inomindustridepartementet aktuella koncessionsärenden bör kompletteras vad avserökad risk för radonexposition vid skifferbrytning. BengtKindbom har frågat mig omjag är beredd atl, med anledning av den forskning ochutveckling avseende alunskiffer som bedrivs av AB Svensk alunskifferulveckling(), ta initiativ till kartläggning av riskerna med radongas för närboendeoch pä rekuliiverade områden i , före en eventuell prövning av frågan omexploatering av alunskiffern. Jag besvarar frågorna ielt sammanhang. Jagvill erinra om att ASA:s verksamhet i omfattar elt treårigtforskningsprogram som har inletts innevarande budgetår. Verksamhetenfinansieras enligt beslut genom statliga lån medsärskilda villkor och med full insyn från statens sida. Forskningens ändamåläratt ta fram processer för utvinning av alunskifferns innehåll av kerogenochvissa metaller utöver uran, men även att utreda olika miljöfrågor som kanuppkomma i samband med en eventuell framtida fullskalebrytning av alunskiffer.De av frågeställarna angivna problemområdena ingår således delvis i forskningsprogram. Jag finner det dock inte uteslutet att ytterligareutredningarom miljöfrågor vid skifferbrytning kan bli akluella. En förstaredovisning av ASA:s forskning lämnas lill mig. Detföreligger ingen ansökan om brytning av alunskiffer, däremoi finns enansökan av enligt lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter omundersökningskoncession beträffande alunskiffer för vissa angivna områden inomÖrebro län. Ansökningen har överiämnats av statens industriverktill industridepartementet och bereds nu inom ASA:s ansökanavser i försia hand tillstånd lill undersökningar och utgör ett led i av landets alunskiffrar. Undersökningarna anses nödvändiga föratt förbättra beslutsunderiaget för en eventuell Omutredning rörande risken fÖr radonstrålning vid skifferbiytning Jag kaninle nu uttala mig om regeringens ställningstagande i denna fråga. Beslutavses fattas av regeringen och kommer i huvudsak endast atl avsehuruvida undersökningar skall tillåtas eller inte. Jagvill slutligen framhålla att självfallet kommer ett eventuellt framtida beslutom brytning, vare sig det aktualiseras i eller i län, attföregås av en mycket noggrann prövning av myckel grundliga utredningar omkonsekvenserna från bl. a. miljösynpunkt. Finner regeringen, då beslut skallfattas, att den som vill utnyttja en alunskifferfyndighel inte pä elltillfredsställande sätt har visat hur väsentliga problem från t. ex. miljösynpunktskall lösas, kommer naturiiglvis en exploatering inte att tillåtas. För att fäanlägga en gruva krävs dessutom tillstånd enligt miljöskyddslagen (1969:387).Det är således en mycket omfatlande prövning innan en brytning av alunskifferfår sättas i gäng. Underdelta anförande övertog förste vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Jag vill tacka statsrådet för svaret på min fräga. Det har ställtsytterligare en, men min fräga knyter alltså an till de undersökningskoncessionersom regeringen har att ta ställning till och som industriministernnämnde i sitt svar. Densenasie tiden har vi haft en intensiv debatt om slrålrisker i miljön. Det är enbra debau. Den är nödvändig, och den måsle fortsätta, men jag tycker att manborde vidga den och också slälla frågan: Kommer de brytningsrester som det varnas för att påverka den totala miljön, alllsä också utanförboningshusen? Och vel vi hur de i sä fall kommer all påverka den miljön? Ipressen har del förekommit uppgifter som visar att det härär en nyväckt fråga i de allra flesta länder med uranbryining. Viden internationell konferens förklarade en företrädare för alt "förvaring och stabilisering av lakresterna frånuranbrytningen mycket väl kan visa sig bli den svåraste tekniska uppgiften attlösa när det gäller kärnkraftens avfallsproblem." Enligtvad jag har kunnat förslå är kunskapen pä delta område inte slor i någon del avvärlden och inte heller här i . Då är det ju desto viktigare atl viböriar , när information och impulser böriar komma, att forska, mäta ochundersöka innan några ytterligare beslut har fattats som kan betyda risker förframliden. Enprospektering och förberedande undersökning innebär ju inte bara en geologiskkartering. Del blir också en påverkan på omgivningen genom vad som kommer i ettsenare skede, t. ex, provbrylning och försöksverksamhet för industriellutveckling. Medmin fråga harjag velat peka på all den påverkan - som man hardiskuterat rätt ingående med tanke på landskapsförstöring och utsläpp i luftoch vatten, liksom även beträffande sociala konsekvenser för bygden i fråga - nu alltså fått enyiteriigare dimension, som jag tycker är viktig för områden med industrier,bostäder och ell allmänt näringsliv. Medden inställningen, herr lalman, harjag svårt att förklara mig nöjd med svaret,som jag lycker är litet vagt. Naturiiglvis begär jag inle ett förhandsbeskedom regeringens ställningslagande i denna fråga.