prot · G20952 · 1978-12-31 00:00:00 — Generalförsamlingenhar således haft anledning atl uppmanamedlemsländerna all vidta åtgärder beträffande former för firandet av ,i syfte alt bidra till ökad kännedom om Förenta nalionerna och respekt förorganisationens arbele för fred och internationell samhörighet. Somframgår av ulrikesutskottels betänkande nr 21 harockså motionsyrkanden medförslag om att göra FN-dagen lill allmän flaggdag, tillsammans med frågan ominförande av enhetlig ordning för rikels allmänna flaggdagar, behandlats av1949 och riksdagar. Vid alla dessa tillfällen ansåg att delborde ankomma på Kungl. Maj;l all ombesörja en fast ordning för bestämmande avsådana dagar. Menfrågan harockså aktualiserats ,genom motionen 1973:412 av herrarAndersson i och . Vid detta lillfälle uttalade bl. a.följande: "Utskottet finneratt iakttagandet av fasta former förhöglidlighållande av FN-dagen i vårt land står i god överensstämmelse med derekommendationer som FN;s generalförsamling gjort, liksom med önskanatl ge uttryck för stöd ål de ideal som FN representerar." Detär alltså antog delta uttalande, men ännu haringenling skett. Ivår motion 1977/78:325 haräven vi föreslagit all hos regeringenanhåller om förslag alt göra FN-dagen lill en allmän flaggdag. Motivet härförär självfallel den breda enigheten kring den svenska utrikespolitiken och värtlands omfattande engagemang i FN och andra internationella organisationer, därvi aktivt deltar i arbelel för fred och en rättvis världsordning. Delär klart alt jag med tillfredsställelse tagil del av utskottets meddelande omatt del f n. inom juslitiedepartementet pågåren förnyad översyn av bl. gällande regler för deallmänna flaggdagarna och där frågan om eventuellt införande av nya sådanadagar som t. ex. FN-dagen skall uppmärksammas. Jag har också noterat attresultatet av utredningens arbele förmodligen kommer all presenteras under1979. Det är självklart atl jag i delta sammanhang, liksom mina medmolionärer,helt delar utskottets mening om all man utgår från alt de från skilda hållframförda önskemålen om FN-dagen som allmän flaggdag därvid prövas i en positivanda. Detär nu min förhoppning atl regeringen skall fatta ett sådantbeslut atl FN-dagen görs till allmän flaggdag. Då vi motionärer fölt gehör förvårt förslag, harjag inget annat yrkande än uiskottets. Dispositionav medel för delpensionsförsäkringen Överiäggningenvar härmed slutad. 1978/79:10 med anledningav propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget 1 lillstatsbudgeten för /79 såvitt avser Kammaren biföll vadutskottet i delta betänkande hemställt. § 26 Disposition avmedel för delpensionsförsäkringen Föredrogs socialförsäkringsulskottels belänkande1978/79:11 med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag omtilläggsbudget I till statsbudgeten för /79, såvitt avserdisposition av medel för delpensionsförsäkringen jämte motion. DORISHÅVIK (s): har på den socialdemokraliska regeringens initiativ beslutatom en delpensionsförsäkring som trädde i kraft från . Samiidigibeslutade atl reformen skulle finansieras hell genom en särskildarbetsgivaravgift på 0,25 96 av löneunderiaget. Reformenär som vi vet unik från internationell synpunkt. För atl följa upp utfallet avi vilken omfattning människorna skulle använda sig av möjligheten alt Irappaned sin arbetsinsats gav den socialdemokratiska regeringenriksförsäkringsverket i uppdrag att följa ulvecklingen, inle minst med tanke påatt man,om antalet dellidspensionärer skulle överstiga det beräknade, måsteöverväga ett nytt förslag belräffande finansieringen. Idecember 1977 överiämnade lill den borgeriigairepartiregeringen sin rapport, av vilken framkom ett beräknat underskott ifonden på 61-65 milj. kr. och vid slulel av 1979 ett beräknat 12 prulukoll 1978/79:51-52 Dispositionav medel för delpensionsförsäkringen underskott på 296 milj.kr. föreslog därför en höjning av avgiften lill 0,45 %fr. o. m. . Imotion 1977/78:1052 med som första namn uttalade visocialdemokraler vår oro över all regeringen inte reagerat över riksförsäkringsverkelsalarmerande slutsatser. Vi pekade på atl vi bör vara ytterst angelägna om attslå vakt om delpensionsförsäkringen, som våren viktig del av det sociala trygghetssystemet,en rättighet som utnyttjas av allt fler människor. Vidutskottsbehandlingen framhöll majoriteten att riksförsäkringsverkels förslagvar föremål för beredning inom regeringen och att en proposition upplagandevissa delpensionsfrågor skulle föreläggas . Medandra ord bedömdes den reservaiion vi fogat till utskottets belänkande somonödig vid den lidpunklen. För alt något fräscha upp kammariedamölernas minneskall jag läsa några citat ur protokollet för lorsdagen den 30 mars 1978.Britta var talesman vid det tillfället. "harhär pekat på att förslag är föremål för beredning inomregeringens kansli. Men, Brilla Bergsiröm, della måste betyda atl utskottsmajoritetenvar helt klar över alt den proposition som kommer atl framläggas i majinnehåller förslag om höjningar. I betänkandet slår det dock bara att vissadelpensionsfrågor kommer atl las upp i proposilionen." Jagerhöll följande svar: "När del gäller innehållet iden proposition som harföruiskickals komma har vi alla skäl att förutsätta all även den häraktuella höjningen kommer med i bilden. Det ärden informaiion jag kan ge. Vihar inie anledning atl förvänla någonting annat." Motionärernas oro besannades. Det kom inget förslag belräffandefinansieringen. Del kom ingen proposilion över huvud laget. proposilion vi behandlar , 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudgetlill statsbudgeten för /79, framkommer att regeringen den 29juni 1978 medgivit att få disponera skattemedel förtillfällig överföring lill delpensionsfonden. I motion 1978/ 79:122 erinrar desocialdemokratiska ledamöterna i socialförsäkringsutskoltel om att vi redanunder föregående uttalade vår oro över regeringens passivitet när delgällde all tillföra delpensionsfonden erforderliga medel. Den aviseradeproposilionen uteblev således, och den proposition vi behandlar tarinte heller den ställning lill avgiftsfrågan. Efterriksförsäkringsverkels avlämnade förslag måste del ha slån klan förtrepartiregeringen atl fondens tillgångar inle skulle förslå atl läckadelpensionsutbetalningarna och atl en snar höjningvar nödvändig. beräknade, som jag sade förut,underskottet förär 1979 lill 296 milj. kr. Den nuvarande regeringen beräknar nuall underskottet sannolikt kommer att bli 450-500 milj. kr. vid 1979 års utgångoch alt skattemedel lill moisvarande belopp kommer alt förbrukas förutbetalning av delpensioner. Denna överföring menar vi kommer att vara alltförlänge för atl kunna anses som tillfällig. Nuhar emellertid regeringen lagt fram en ny proposition, 1978/79:69, och därföreslår man alt arbetsgivaravgiften skall höjas. Men höjningen kan inte trädai kraft förrän , beroende på att propositionen har lagts framså sent under årel. Visocialdemokraler har i elt särskill yttrande till socialförsäkringsuiskottelsbelänkande 1978/79:11 pekat på att vi ser underlåtenheten från försl denborgeriiga trepariiregeringen och sedan den nuvarande folkpartiregeringen all itid lägga fram förslag om höjning av avgiften som ett uppenbart åsidosättandeav beslut i samband med delpensionsförsäkringens genomförande, atlreformen skall finansieras med socialförsäkringsavgifter från arbetsgivarna.Visserligen föreslår regeringen atl avgiften skall bli från den 1januari 1980 i stället för, som föreslagit, 0,45 96 frånden . Jag har inga prakliska möjligheter att yrka bifall till vår motion,beroende på all ärendet behandlas så sent och atl tiden för avlämnande avmolioner med anledning av den proposition som föreslår höjningar av avgiftenännu inle har gått ul, men vi socialdemokrater slår fast atl den oro som vikänner och framfört under delta år har varil berättigad.Regeringens passivitet när det gäller alt trygga delpensionsförsäkringensfinansiering kommer enligt vår åsikt atl fö återverkningar på statsbudgetenlångt in på 1980-lalel. Dispositionav medel för delpensionsförsäkringen var mycket noga med alt stryka under atl deldelpensionssystem som vi nu diskuierar infördes på den socialdemokratiskaregeringens förslag. Del var väl bra att det sades, så att alla kan hålla isärde olika regeringarna, men om man skall ge en fullständig bild av den poliliskaförhistorien bör man kanske också nämna att det framförallt var somlänge hade verkat fören ökad röriighet i pensionssystemet, och att den här reformenför ses som en av frukterna av de välkända Hagaöverenskommelserna. Del varalltså inte något kontroversiellt förslag som lades fram av densocialdemokratiska regeringen, ulan det var ett förslag som mottogs myckelpositivi. Delär också riktigt att beslöt att delpensionen helt skulle finansierasgenom avgifter. Delpensionssystemelhar otvivelaktigt blivit en framgång. Del visarall det fanns behov av en ökadmöjlighet till individuell anpassning av pensioneringen. Vid del här laget harnärmare 60 000 människor ansökt om delpension, och det är inte avansökningarna som har avslagils. Del finns anledning atl återkomma merautförligt till själva frågan om delpensionssystemet, när behandlardet förslag lill utvidgning av delpensionen som nämnde att dennuvarande regeringen lagt fram. gäller diskussionen bara finansieringen av det hittillsvarandedelpensionssystemel. Trols alt gör ansträngningar för atl förstoramotsättningarna, är vi faktiskt överens om del mesta. Dispositionav medel för delpensionsförsäkringen också av atl del barafinns elt yrkande. Vi är överens om atl systemet helt och hållet skallfinansieras med avgifter. Vi är överens om alt avgiften måste höjas. Vi ärockså ense om all detla av praktiska skäl inte kan ske förrän den I januari1980. Det som vi är oense om är att socialdemokraterna anser att del borde haskett tidigare, fr. o. m. del kommande . Men även socialdemokraternahar såvitt jag förstår accepterat arbetsmetoden alt man, när det uppstårunderskott i fonden, för låna av skattemedel. Del innebar ävenriksförsäkringsverkels förslag; det skulle ha varit nödvändigt även om man hadehöjt avgiften från . 1en frågedebatl i det här ämnet kunde och jag enasom alt pensionernas utbetalning garanteras även med det förfarande som har valts.Det är alltså inle fara för att lånet av skattemedel pä något sätt skulleäventyra della. Därför är det myckna användandet av ordet oro i sammanhanget enaning missriktat. Del skulle, för den som inte följer debatlen så noga, kunnatolkas som alt det finns anledning för pensionärerna atl känna oro. Men detfinns det alltså inle, och det är vi överens om. Det är i slällel oro för hurdetla återverkar på statsbudgeten som socialdemokralema har uttalat. Detsom man nu bråkar om är alltså alt staten för ytterligare eu år kommer alt lånaut pengar till fonden. Del är en rätt begränsad tvist. Atlsocialdemokraterna aldrig har några betänkligheter när det gäller att rejältoch snabbi höja arbetsgivaravgifterna är väl bekant. Men det är ändå en smulaförvånande när man i del särskilda yttrandet - nämnde det också -lalar om att del är fråga om all skattemedel "förbrukas" förutbetalning av delpension. Vad del gäller är att staten lånar ut pengar - ochdet brukar man normall inte anse vara alt förbruka medel, om man lånar ul lillnågon som kan belala igen. Alt återbetalning skall ske i detla fall är viöverens om. Därför kan jag inle finna alt det är rätt när säger attdetla förfarande innebär ett åsidosättande av beslutet om alt reformen skallfinansieras med avgifter. Den finansieras och skall finansieras med avgifter.Såvitt jag har förstått har även socialdemokraterna, som jag nämnde ,accepterat riksförsäkringsverkels förslag att staten skulleskjuta lill skattemedel som lån. Då kan del inte vara något principiellt nyttau man gör det för ytteriigare ett kalenderår. Herrialman!Gabriel pekade påhur har verkat föratt vi skulle få enrörlig pensionsålder. Det villjag inte bestrida, och del är inte del vidiskuterar. Del är väl ändå ovedersägligt all del var den socialdemokraliskaregeringen som lade fram förslaget och som hade utarbetat proposilionen. Omnu har denna delpensionsreform som sitt alldeles speciellaskötebarn, bör man väl vara ytteriigt angelägen om alt man följer det beslutsom fattade all pensionen skall finansieras genom avgiftsuttag. Delär möjligl att ni i trepartiregeringen inle blev på det klara med hur ni skulleklara av detla. Men det vill jag inle gå in på. Där fanns väl olikauppfattningar om arbetsgivaravgifterna kan jag föreställa mig. Men det måsteväl ändå bedömas somotillfredsställande all man med skattemedel skall finansiera 450-500 milj. kr.under elt helt år när man inte hade behövt göra del om regeringen hade lagtfram en proposition i så god tid att vi hade kunnal behandla den och genomföraen höjning från . Del innebär ändå en viss skillnad om manför sista betalar 64 milj.kr. med skattemedel innan man företaren höjning jämfört med när vi redan nu kan bedöma alt vi kanske fårbetala 450-500 milj. kr. Dåär del väl inle fel när vi i det särskilda yttrandet pekar på atl detta är ettåsidosättande av beslut i samband med reformens genomförande om altden skall finansieras med socialförsäkringsavgifter. Del aren onödig utlåningfrån staten som kunde ha undvikits om man reagerat litel snabbare. Dispositionav medel för delpensionsförsäkringen Jag är lacksam för senaste inlägg. Det har yueriigare ökatenigheten. Vitycks vara överens om den här reformens förhistoria - del är bra. Vi lycksockså vara överens om att det inte finns någon anledning lill oro när delgäller pensionärernas trygghet och utbetalningen av pensionerna. Och vi lycksvara överens om principen att man kan låna av skattemedel när del fattas ifonden. Oenighetengäller om denna princip skulle tillämpas ett är till. Där är vi fortfarandeoense, och det för vi väl leva med. Men det bör ändå kunna konstateras, attfinansieringen av reformen sker med avgifter i och med atl denna skuldåterbetalas. DORISHÅVIK (s): föreslog en uppräkning från till 0,45 96från . Denna uppräkning hade väl inneburil att ganskabetydande medel tillförts fonden ,som kommeratt bli elt stortföriuslår. föreslår man från folkpartiregeringen att avgiften skall höjasfrån från 0,25 96 lill - fem hundradels procents höjningelt år senare än vad föreslog. Och menar man att denhöjningen skall innebära atl fondens skuld till statsverket successivtelimineras. Menom intresset är lika stort som framgår av de siffror som självanvände kommerdel icke att bli någon eliminering, som man hoppas. Då är detinle fel alt, som vi gjort i del särskilda yttrandet, ultala en viss oro föratt detla för återverkningar på statsbudgeten långt in på 1980-talel. Jag lycker atl vi kundevara överens på den punkten. Dispositionav medel för delpensionsförsäkringen Hr;,talman! Vi är överens om atl delpensionsförsäkringen skall betalas med avgifteroch alt skulden skall återbetalas. Och del är klart all den framlidaavgiftsnivån alltid måste vara beroende av hur slorl inlresse det finns fördenna form av pensionering. DORISHÅVIK (s): Eftersom är överens med mig om så mycket av vad jagsagt skulle del - med lanke på den känsla som har uttalat härnärdet gäller delpensionsreformen - ha varil bra om han rest sig upp och sagt:Jag är medveten om atl förslaget kommer i senaste laget och all avgiften hadebort höjas från , men på grund av omständigheter över vilka jag däinte rådde var det omöjligt alt åsiadkomma detta. Då hade vi kunnat avslutadebatten på elt snyggt säu. Överiäggningenvar härmed slutad. 1978/79:12 med anledningav propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /79, såvitt avser §28 På förslag av andre vice talmannen beslöts alt kammarens förhandlingarskulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. §29Andre vice talmannen meddelade alt på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle lagutskottets betänkande nr 9 samt trafikutskottetsbetänkanden nr 8 och 9 uppföras främsi bland två gånger bordlagda ärenden. §30 Anmäldes och bordlades 1978/79:182 av RuneTorwald m.fl. medanledning av propositionen 1978/79:37 om godkännande av omskeppsmätning med därtill hörande inlernalionella skeppsmälningsregler § 31 Anmäldes ochbordlades betänkande 1978/79:10 om inrikiningen av den ekonomiskapolitiken saml åtgärder för att slimulera konsumiion och investeringar 1978/79:14 med anledningav proposilionen 1978/79:33 om ändring i lagen (1968:430)om mervärdeskatt, m. m. jämte motioner 1978/79:19 med anledning av delsproposilionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiskapolitiken, m. m. såvitt avser budgetdepartemenlets arbetsområde (bilaga 2)jämte motioner, dels propositionen 1978/79:56 om ändringi sjömansbeskattningen, m. m., i viss del 1978/79:20 med anledning avpropositionen 1978/79:56 om ändring i sjömansbeskaUningen, m. m.jämte molioner Dispositionav medel för delpensionsförsäkringen 1978/79:13 med anledningav proposilionen 1978/79:50 om inrikiningen av den ekonomiska politiken,m. m., såvitt proposilionen hänvisats lill 1978/79:21 med anledning av propositionen1978/79:50 om inrikiningen av den ekonomiska politiken, m. m., såvitt avserhöjning av de allmänna barnbidragen, jämte motioner 1978/79:22 med anledning av proposilionen1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetåret1978/79 såvitt propositionen hänvisats till socialutskoitei 1978/79:15 med anledning av propositionen1978/79:50 om inrikiningen av den ekonomiska politiken, m. m. såvitt avserarbetsmarknadsdepartementets verksamheisområde jämte motioner 1978/79:6 med anledning av propositionen 1978/79:66om län för underhåll av hyreshus jämte motioner 1978/79:7 med anledning av propositionen 1978/79:55om föriängd köpeskillingskontroll m. m. vid överiålelse av vissa statligtbelånade småhus jämte motioner § 32 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande inlerpellation somingivits lill kammarkansliet 1978/79:112av () lill utbildningsministern om de s. k.asteriskbetygen i gmndskolan; Av författningssamling SÖ-SF1978:251 framgår all de s. k. asteriskbetygen nu skall slopas. Intagningen tillgymnasieskolan skall för berörda elever baseras på en från den avlämnandeskolan skriftlig informaiion till intagningsnämnden. Asteriskbetygen hartidigare givits elever, som erhållit samordnad hjälpundervisning eller somundervisals i hjälpklass, vilket har möjliggjort atl de kunnat bedömas isärskild referensgrupp. Motivet för all avskaffa asteriskbetygen skulle närmastvara atl dessa undervisningsformer nu tagits bort. Enliglden nya lydelsen av skolförordningens 5 kap. 39 § kan särskildundervisningsgmpp anordnas inom klassen för elever, som har särskildasvårigheter. Det finns alltså möjlighet att även i fortsättningen tillgodosedessa elevers speciella behov och atl finna lämpliga referensramar förbevarandet av asteriskbetygen. En omprövning av dessa betyg kunde alltså haanstått lill dess betygsfrågan löses i sin helhet. Medhänvisning till del anförda vill jag till utbildningsministern ställa följandefråga: Vilka skäl motiverar attnu avskaffa asteriskbetygen? §33 Meddelande om frågor Meddelades atl följande frågor framställts den II december 1978/79:229 av EvaHjelmström (vpk) till justitieministern om den planerade omorganisationen avStockholmspolisen: Enligl uppgift skall en specialstyrka på 132poliser upprättas i Slockholm. Syftet med styrkan anges bl. a. vara att ingripavid s. k. fariiga situationer. När frågan om inrättandet av en sådanpolisstyrka sist diskuterades framkom att lill sådana situaiioner, då encentralt placerad röriig piketslyrka skulle tas i anspråk, hörde enligt PM1976-01-16 såväl socialdemokratiska som vpk-demonstrationer på första maj.Vidare räknades dil demonstrationer anordnade av aktionsgrupperna för fler ochbättre daghem, stödkommiltén för de strejkande städerskorna, Chilekommitlénliksom av många andra såväl fackliga som solidaritetsorganisationer. angessom syfte förutom ingri- pandevid terrordåd etc. insatser vid svår olycka med miljöfarligt gods m. m. Man kanifrågasätta huruvida inle denna nya polisstyrka är ett nytt försök att på lokalnivå inrätta den då så kritiserade rörliga polispikelen. Vidare kan ifrågasättasvad som bör ingå i den normala polisutbildningen, om inte hanteringen avmiljöfariigi gods bör ingå där. Medhänvisning till del anförda hemställs all lill justitieministern fö ställaföljande fråga; Anserjustitieministern alt omorganisationen står i överensstämmelse med lidigare avriksdagen fattade beslut? 1978/79:230avCi//?f/f/?fl/7esAog (c) lill justitieministern om åtgärder mot det tilltagandevåldet: Del svenska rättssamhället håller på att blialllmer skamfilat. Den grövre brottsligheten växer ständigt. Detta oroarsjälvfallet allmänheten. Ännumera närgången är den otrygghet som gamla människor upplever. Uppvaktningarfrån pensionärer och socialvårdare blir alll läiare med anledning av dennasiluation. De gamla klagar över, t. o. m. i våra småstäder och mindre tätorter,att de inle vågar gå ut efter mörkrets inbrott. De vågar ej längre gå till"möten och sammankomster", ja, även "medelålders människor"drar sig för atl gå ul. De är rädda. En socialvårdare skriver: "Vi harinte längre gaiufrid.iorgfrid eller kvinnofrid." Om vi för länge tillämpar elt låi-gå-system, så måsle åtgärderna bli alltmer drastiska när de kommer.Frågan är vad vi kan göra och med enkla och mjuka medel. Övervägerjustitieministern någon åtgärd mot det lilltagande våldet mol enskilda och gamla? Vilken säkerhet kan erbjudas personalen på vårasocialvårdsbyråer och inrättningar? 1978/79:231 av GunnarBiörck i (m) till utbildningsministern om anslagsberäkningen förKarolinska 1977/78: I motionen 1977/78:123 ifrågasatte jag omanslagsberäkningen för i tilläggsstaten för budgetåret1977/78 (prop. 1977/78:25) var korrekt. I sitt belänkande 1977/78:11 uttaladeutbildningsutskottet alt utskottet icke känt sig övertygat om all "de somunderlag för regeringens anslagsframställning gjorda beräkningarna till alladelar är hell invändnings-fria". Utskottet förutsatte också "alt delmåsle vara möjligl för en högskoleenhet alt få en felräkning rättad".Karolinska institutet hade förväntat sig all regeringen i åretslilläggsproposiiion 1978/79:25 skulle ha lagit ställning lill den fortfarandeoavgjorda frågan om grunderna för medelsberäkningen till institutet.Så har icke skett, och utbildningsutskottet har fortfarande icke lyckatsgenomtränga del dunkel som omger anslagsberäkningarna inom högskoleområdet. Med anledning härav villjag fråga utbildningsministern om han har någon redogörelsealt lämna för departementets behandling av inslitu-lels begäran omjustering av anslagsramarna /78 och följande år. 1978/79:232av {c) lill kommunikalionsminisiern om åtgärder mol vägsalining; sker omfattande salining av våra vägar.Enligl uppgifter från kommer av slaisvägnälel eller 1 500 milall saltas denna vinter. Saltningen genomförs för atl förhindra sladd- ochhalkolyckor. Saltningav vägar medför dock skadeverkningar på vår miljö som viidag inle har möjlighet atl överblicka. Även för trafiksäkerheten kan saliningav vägar innebära faror i form av bl. a. moddlager. Inte minst kan saltningeninvagga bilförarna i en falsk säkerhet. Även för fordonen kan vägsaltningen fånegaiiva konsekvenser i form av ökad korrosion. Omvägsalining upphör måste självfallet andra åtgärder sällas in för atl förhindraolyckor och rädda människoliv. Del kan gälla bättre snöröjning,irafikhaslighelsbegränsningar, bällre övervakning och sändning. Mot denna bakgrund villjag fråga kommunikationsministern: Ärstatsrädel beredd all ultala sig för alt spridning av vägsall skall upphöra,och vilka andra åtgärder avser i så fall statsrådet sälla in? 1978/79:233av (vpk) lill utrikesministern om regeringens stöd förlegalisering av Turkiels kommunistiska parti: ägde en rättegång rum iIstanbul. Den anklagade, ansvarige utgivaren för URUN-förlaget ,stod åtalad för att ha publicerat Turkiels kommunistiska partis, TKP;s,program.