prot · G209150 · 1978-12-31 00:00:00 — är en realitet är del meningen atl varv skall överföras tilldel statsägda Svenska Varv och industrigruppen inom till Statsförelag.Mol delta harjag och utskotlsmajoriteten inga invändningar atl rikta. Dock harman från moderat håll, nu liksom då varvsfrågan behandlades , föreslagit att Svenska Varv skulle delas upp i två bolag, ett Väsivarvoch etl Sydvarv, och alt dessa sedan skulle ingå i Statsföretagsgruppen. Motivetlill detta skulle, som vi har hört av och som också framgår avreservationen, vara atl eliminera de konflikter som lätt uppstår mellan olikavarvsregioner. En sådan lösning skulle också enligt Hovhammar förbättramöjligheterna till neutrala förelagsekonomiska överväganden, som är nödvändigadå den kapacitelsminskning skall genomföras som beslutat om idecember . Hovhammar menar också att del skulle bli företagsekonomisktfördelaktigt alt ha två sinsemellan konkurrerande varvsgrupper. Jagtror inte elt dugg på de här synpunkterna. Syftet med den enhetligaorganisationen för de statliga varven var som bekant att de berörda varvensstrukturella problem skulle kunna lösas på ell övergripande och rationelltsätt. Ett annat motiv var atl varvens verksamhet såvitt möjligt skullediversifieras. Närnu övertagandet av blir en realitet, så skall detta givetvis leda översyn av organisationen så att företaget smälter in i Svenska Varv. Deltaframhöll f ö. utskottet redan i sin skrivning . Men vi framhöll samtidigtalt om och när inlemmande i den statliga varvsrörelsen blir enrealitet, så skall den översyn som då skall göras ske i samverkan mellanföretagsledningen för Svenska Varv, de olika varvsenheterna och berördapersonalorganisationer. Utskottsmajoritelen står givelvis kvar vid sammauppfattning . Ipropositionen har regeringen framhållit atl den anställningsgaranti somriksdagen beslutat om och som gäller de anställda inom den statligavarvskoncernen fram t. o.m. också skall gälla de anställda vid så snart avtalet undertecknats. Detta hälsar jag och utskottsmajoritelenmed tillfredsställelse. Från moderat håll delar man, som vi har hört av ErikHovhammar, inle den här uppfattningen. Det framgår f ö. också Förvärvav varvsrörelse, m. m. Förvärvav varvsrörelse, m. m. av det särskilda yttrandesom fogat till utskottsbetänkandel. Man föreställer sig att detskulle få olyckliga verkningar från såväl arbetsmarknads- som näringspolitiskasynpunkter. Jag tycker det hade varit betydligt trevligare om man också hadeägnat den mänskliga arbetskraften sin omtanke - del är detta som har förestavatjvårt handlande. Vår förhoppning är givelvis atl företaget skall kunna fånybeställningar i en utsträckning som gör alt ansiällningsgaranlin inte fårnågon praktisk betydelse. Nusäger i sina kommentarer här ifrån talarstolen alt det hade varitbetydligt bättre om vi från socialdemokratiskt håll hade ställt oss bakom deanställda vid varven. På del sättet hade vi gagnat dem bättre än genom atthandla som vi gjorde dä vi ställde upp bakom förslaget om en20-procentig nedskärning vid slorvarven. Vihar, , diskuterat den här frågan tidigare. Vi kan inte bortse frånden internationella konjunkturbild som vi lever mitt uppe i. Vi är helt överensmed de anställda på varven om att försöka göra det bästa möjliga av den härsituationen. Ute på de olika varvsenhelerna diskuteras uppslag och idéer tillnya produkter. Detär alltid lätt att säga all man bör gripa lill alternativ produktion. Men delär betydligt svårare när man skall gå från ord lill handling. Jag har på närahåll konfronterats med delta, eftersom jag på den här punkten barett verkligtintimt samarbete med de anställda ute på varven.Jag har då kunnat konstaleraatt det är ytteriigt svårt alt skaffa fram nya objekt för varven. Det gagnarinle myckel att slå här och med yviga gester säga all del är bäst alt ställasig bakom de varvsanställda och deras krav på sysselsättning utan att nämnanågot om alternativ sysselsättning. Vihar som sagt i praktisk handling visat atl vi är beredda all hjälpa deanställda ute på varven. som vi Jobbar med att få fram nya ochalternativa sysselsättningar där ute har vi som bekant lyckats genomdriva här ikammaren en ansiällningsgaranti som gäller både och . Med dessa kommentarer yrkar jag bifall till utskottets hemställan påsamtliga punkter. () kortgenmäle: ''- kommenterade vår reservation. 1 detta sammanhang villJag betona att stordrift, alltför slora företagsenheter, inte löser allaproblem. Den erfarenheten har man gjort i många branscher. Vi anser atl det börfinnas möjligheter att skapa effektiva enheter inom den organisation som vi nudiskuterar. Organisationen skulle bli smidigare och konkurrensen skullepåverkas på ett positivt sätt. Därför har vi utarbetat del här förslaget. Jagvet alt del har uppfattats ganska positivt på varvshåll. Vidarehar vi i elt särskilt yttrande gått emot anställningsgarantin. Vi tycker attden förhindrar nödvändiga strukturförändringar, och det inle minst i enuppåtgående konjunktur som Jag sade. Den arbetskraft som finns måste påsikt söka sig till företag och branscher där man hyser förhoppning om att detskall finnas en framtid. Man kan alltså, herr talman, inte konservera arbetskraftinom en viss bransch som har väldigt slora svårigheter och där framtidsmöjligheternalycks vara synnerligen begränsade. Dettalas också om alternativ produktion, men en sådan kan man inte få fram pånågra månader eller . Det är något som vi får arbeta med . Avslutningsvisvill jag säga att den omdirigering av arbetskraften som skall ske också måsteföretas under goda och socialt acceptabla former. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: aren mästare i atl bevisa den gamla tesen om att fraseni politiken ibland har en överväldigande makt över verkligheten. Del ärju inteså alt ni i praktisk handling har visat att ni ställer upp bakom devarvsanställda föratt rädda Jobben. Ni har i beslut efter beslut under åratalhär i visat atl ni ständigt varit beredda atl gå på nedskärningar avvarvskapaciteten. var inte första gången ni skar nedvarvskapaciteien, inle heller var det första gången ni gjorde del ihop medfolkpartiet. Ni vet också vilken kritisk diskussion beträffande denna negativasyn på varvsindustrin som pågår ute på varven. Det är inte alls så att ni är itakt med de anställda. Försök inte sprida den illusionen! Detär väldigt lätt atl slå ul med armarna som gör och säga atl deninternationella konjunkturen, den allmänna utvecklingen, är obönhörlig och altvi måste underkasta oss den, den gör del nödvändigt alt ta ytteriigare stegnärdet gäller nedskärningen av varvsindustrin. Del kommer ju en nyvarvsproposition när den här planeringsperioden är över. Den propositionenframläggs 1980, och då blir det förmodligen ännu fier nedskärningar. Jag villdärför fråga: Vill ni ha ännu större nedskärningar 1980 eller vilket perspektivhar ni? Jag vill ha ett konkret svar på den frågan av . Kommer niall stödja de förslag om ytteriigare nedskärningar och avskedanden inom varvensom då med all sannolikhet framläggs? Manmåste inom arbetarrörelsen komma ifrån den här underkastelsen under denkapitalistiska utvecklingen. Man får inte längre framställastrukturomvandlingen som någonting obönhörligt och anonymt som vi bara har attfinna oss i. Arbetarrörelsens chans alt ge människorna ell alternativ ligger iau den har en konkret aktiv politik som innebär eu alternativ till dennaobönhörliga strukturomvandling som de borgerliga talar om. Vi vet t. ex. attdet finns elt stort behov av atl spara energi och att förhindra ytteriigaremiljöförstöring genom utsläpp inom processindustrin. Det behövs helt nya,moderna och effektiva processanläggningar. Del är etl stort behov av sådana.Varven lämpar sig myckel bra för den typen av sysiemproduk-tion. Vihar vidare ett stort behov av en förnyelse av de kollektiva transportmedlen.Också det ligger till vissa delar mycket väl lill för varven. Vihar också ett stort behov av atl rusta upp och för transporter i större utsträckningutnyttja den inrikes sjöfarten i landet. Också det är någonting som liggermycket väl till för varven. Förvärvav varvsrörelse, m. m. Förvärvav Kock-utns varvsrörelse, m. m. Dessa förslag har vi ställt , men nihar aldrig velat la upp dem och utveckla dem, vare sig inom ert parti eller iutskottet. Genom att infoga varvsindustrin i elt internationelltindustrialiseringsprogram, som tar upp dessa frågor, skapar man etl stöd ochför framliden en intern marknad i landet för varvsindustrins produkter, någotsom kan vända den negativa utvecklingen. HUGOBENGTSSON (s) kort genmäle: När pläderade för all varven skulle delas upp i tvågrupper pläderade han för atl de skulle flyttas över tillStatsföretag. Men han råkar här ut för en väldig dualism. Han säger all delinte är bra när det blir för stora enheter och därför bör man dela på varven -det blir då effektivare. Men i samma andelag vill han jaga in varven iStatsföretag - denna stora grupp. Jaghar tidigare till sagt att Jag inle tror på det här. SvenskaVarv har inle jobbat så värst . Låt företaget få litet tid att arbetavidare. Den nuvarande organisationen har inte visat sig vara dålig, och jag troralt företaget skall kunna finna de rätta arbetsformerna. ErikHcvhammaroch i övrigt ärju motståndare till ansiällningsgaranlin.Del har han redovisat här . Den här saken diskuterade vi även närvi behandlade varvsproposilionen. Trots den uppåtgående konjunktur som ErikHovhammar hänvisade till - en uppgång i konjunkturen, om än myckel liten, kankanske skönjas - är det ändå myckel ont om Jobb, inte minst på varvsorlerna.Del finns inga nya jobb för dem som eventuellt friställs. Vi anser därföratt vi måste ha litet is i magen och låta ansiällningsgaranlin slå kvar. Vi försedan hoppas att den konjunkturuppgång som talade om skallkomma, och då kommer anställningsgarantin inle atl kosta oss någonting. Men idagsläget har det en myckel stor betydelse för de anställda att de vet attjobben är tryggade för det här året och för det följande. säger att vi på socialdemokratiskt håll är med och gör nedskärningarute på varven. Jag vill säga lill att om vi inle får någranybeställningar, så måste vi anpassa oss efter del läget. sade att det hade varit bättre om vi hade ägnat oss ål en aktiv ochkonkret politik. Det är elt recept som Jag vill ge . Om han hadeägnat sig åt en sådan politik, hade det varit betydligt lättare alt diskuteradessa frågor. () kortgenmäle: Svenska Varv kan myckel väl bli en koloss på lerfötter. Jag uppreparatt man inte löser problem genom att slå ihop alltför många förelag. Hårakonkurrens är alltid bra. Del är därigenom vi hai' byggt upp välståndet här ilandet - ett välstånd baserat på marknadsekonomi och enskild företagsamhet. Idet nu aktuella fallet har vi anvisat vissa vägar som vi tror är väsentliga.Varvsindustrin är en hårt drabbad bransch, och den behöver bli föremål för Men vitror inle att den organisation som man nu har skapat löser problemen. Därförhar vi anvisat andra lösningar, vilka har uppmärksammats positivt frånvarvshåll. Avslutningsvisskall Jag än en gång säga några ord om ansiällningsgaranlin. Vi anser alldagens arbetskraft måste vara röriig. Om del finns överskott på duktigasvetsare i , skall de kunna flytta till i , där det ärbrist på sådan arbetskraft. Det är kontentan i vårt resonemang. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: Jag ställde en fråga till om vilken varvspolitisk synsom socialdemokraterna grundar sitt resonemang och sina ställningstaganden på.Har socialdemokraterna den synen, all det ställningslagande som obönhörligenmåste komma när planeringsperioden utlöper och som här i måstegöras skall gå ul på ytteriigare nedskärningar, eller vill nibevara det som finns och återuppbygga en del av del som har raserats? Detta ären mycket viktig fråga, och jag vill ha ett svar på den. Jag har, i olikavarvsdebatter, ställt den frågan till , men jag haraldrig fått något svar. Fråganborde vara viktig för eftersom den berör hert hemort.Om nedskärningarna av varvsseklorn fortsätter, blir nämligen Öresundsvarvet delvarv som först kommer alt gå åt. Därför är del -inte minst för de anställda vidvarvet - viktigt alt få veta vilken utveckling som väntar 1980. Vi skall väländå hoppas alt vi 1980, när beslutet om varven skall fattas, har en annanregering. Vi hoppas alt det då är ni socialdemokrater och inte de borgerligasom sitter i regeringen. Men då är del viktigt atl ni inför valet ger elt klartbesked om vilken varvspolilik som ni fortsättningsvis kommeratt föra. Vi kansäga rent ul att samarbetet med , vare sig det gäller varven ellerandra områden, inte har varit bra för arbeiartörelsen. Det tror jag att ävensocialdemokraterna i själ och hjärta erkänner. Samarbetet har inle heller varitbra för socialdemokraternas förankring väljarmässigl. talar om konkret politik. Jag vill fråga , som ständigttalar så varmt om nödvändigheten av anpassning: Är det konkret politik allanpassa sig efter obönhörliga, anonyma krafter, som man inte ens gör entillstymmelse lill ansträngning för att försöka påverka och styra? Accepterandeav den kapitalistiska marknadsekonomins alla verkningar, är del konkretpolitik? Nej,, konkret politik är alt komma med sådana förslag som vi harkommit med. Men sådana förslag röstar ni tyvärr alllid ned och tar aldrig upptill en positiv diskussion och behandling i utskotiet. Del är förslaget altrusta upp den industriella kapaciteten i den delvis mycket nedgångnaprocessindustrin. Det kan ske genom nya, effektivare och energisnålare anläggningarav den typ som just varven kan producera. Det är förslaget att ta upp frågan omen stor rustning på bred front av det kollektiva irafiknätel, vilket ocksådelvis skulle kunna ge jobb åt varven. Del är förslaget att la upp frågan om enuppmstning och en utvidgning av den inrikes sjöfarten i del framlida svenskatransportväsendet - en sektor som också är av Förvärvav varvsrörelse, m. m. 7 protokoti 1978/79:150-151 Förvärvav varvsrörelse, m. m. stort intresse för deframlida möjligheterna alt skapa sysselsättning vid varven. Det är en konkretpolitik alt komma med sådana förslag. Men det är inle konkret politik atl, somni gör, strunta i dem. HUGOBENGTSSON (s) kort genmäle: Del har väl framgått av hela vårt handlande att vi inte är intresseradeav alt skära ned verksamhet någonslans över huvud laget, men man kan iblandställas inför situationer som man måste acceptera och göra det bästa möjligaav. I det läge som vi nu befinner oss i håller både vi som parti och alla desom ute på arbetsplatserna är engagerade i vaiiven på med atl diskutera olikalösningar och försöka få fram nya objekt som lämpligen kan placeras påvarvsföreiagen. Jag kan försäkra all jag har deltagit i många ochlånga diskussioner om konkreta objekt, men det är ytterligt svårt - det villjag understryka- au få fram någonting som är både hållbart och gångbart. Det ärlätt för att räkna upp olika saker här,från talarstolen, men viden konfrontation med den kalla verkligheten är det inte lika enkelt. Vihar vissa saker på gång som förhoppningsvis skall medverka till all lösa problemen. Jag är inte överopiimislisk , men jag tror atl de ansträng ningar som vi gör skall, i kombination med ett; bättre konjunkturläge, medverka till atl sysselsättningen skall kunna både i min egen hemort och på de andra varvsorlerna. ErikHovhammar säger att Svenska Varv lätt kan bli en koloss på lerfötter. Nej,visst inte! Om hade litet bättre kännedom om företaget skullehan inle uttrycka sig på det sättet. Företagel försöker anpassa sig efter denverklighet som det lever i. Jag förstår definitivt inte moderaternasställningslagande i del här stycket. Del är som bekant inte så värst längesedan vi överförde vissa varvsenheter från Statsföretag lill Svenska Varv. Låtden här organisationen verka, så kommer det nog att bli bra. Förstevice talmannen anmälde att och anhållit alt tillprotokollet få antecknat all de inte ägde rätt till ytterligare repliker. (): i När det stod klart all den kända profilen i hamn med varvsnamnetKockums måste tillföras det statsägda varvet och att inget storvarv mer skullefinnas i det här landet framkallade del nog olika känslor. En del menade alldelta var väldigt tråkigt. Andra kanske ansåg alt utvecklingen gick i denriktning som man hade önskat. situation beror Ju på - det har sagts härförut - konjunkturutvecklingen, den överproduktion av i första hand tanklonnagesom finns i världen och den överinvestering i varv som har förekommit. Utskottetsolika grupper är överens om alt tillstyrka vad som har föreslagits ipropositionen, nämligen alt skall anslutas lill Svenska Varv AB.Moderaterna har en avvikande mening på så sätt att de vill att det påtänktavarvsförelagel skall delas upp i två fraktioner, vilka skall ägas av Manhar en känsla av att aktieägare har hållit produktionen i gång så längesom rimligtvis kunnat begäras. Något som inle har nämnts här men som börnoteras är att om en konkurs hade varit oundviklig skulle den kanske intedirekt ha berört de anställda lika hårt som den skulle ha drabbat allaunderleverantörer. Samhället hade väl på ett eller annat sätt fått ta hand omde anställda, men hur man skulle ha gjort med alla underleverantörer isvårigheter harjag ingen möjlighet atl bedöma Just . Enligtregeringsförslagel övertar staten tillgångar utom två bolag - KockumsAB och . Resten förvärvas för en köpeskilling av 20milj. jämte del belopp som svarar mot skulder tillträdesdagen. Dethar näringsutskotlet i dess helhet tillstyrkt, även . Meni elt avseende avviker näringsulskottet från regeringens förslag. Utskottetförordar en komplettering av uppgörelsen med , om del går för sig,angående utnyttjandet i framliden av rätten till förlustavdrag iskattehänseende. Detlaär en punkt som i synnerhet kommunisterna angripit. Skälet lill att man inlekunde ta med de två bolag som inte omfattas av överenskommelsen är i huvudsakalt man var osäker på om bolagsstämman skulle godkänna det. Konkurshotet varinte långt borta. Aktieägarnas antal är över 14 000. Mankan naturligtvis i viss utsträckning instämma i kravet i vpk:s partimotion atlalla tillgångarna skulle ha varit inbegripna i avtalet, men de praktiskaomständigheterna här i världen är sådana atl man gör klokt i atl i vissa fallbeakta dem. Nufår man i stället se efter om det finns möjligheter-Jag säger möjligheter, fördel är osäkert om del går - att träffa en uppgörelse omförlusluljämnings-rälten. Transaktionerna mellan Svenska Varv och kannämligen medföra uteblivna skatteintäkter för stat och kommun. Det gällerföriusiavdrag på sammanlagt mer än 100 milj. kr. Realisalionsföriuster kankvittas mot realiseringsvinster. Yrkandenom en ändring på den punkten har ställts i motioner av och . Men varken det av aktieägarna godkända anbudet ellerdel träffade avtalet mellan staten och bolaget rymmer någotavslående från eller någon överlåtelse av förlustuljämningsrällen. Delta måstebeaktas, och del har vi också haft uppe i utskottet. Även en utomståendesakkunnig jurist har gjort gällande all det från stalsrätlslig synpunkt ärtroligt alt ett svenskt skattesubjekt icke med bindande verkan kan avslå frånen i lag fastslagen avdragsrätt. Jagvill gärna också anlägga några synpunkter på hela varvssituationen i landet.Vi diskuleradeju de små och medelstora varvens situation, ochdel beslöts au en varvskommission skulle tillsättas. I del läge som råder förvarven kan man nog inte komma ifrån, alt det blir en viss sammanbindning ävenmed de små varven när man nu skall gå lill verket för att organisera upp ochställa prognoser för framtiden för Svenska Varv. Så sent som den 15 majpublicerades uppgifter om att en enskild ägargrupp Förvärvav varvsrörelse, m. m. Förvärvav varvsrörelse, m. m. hos i hadebeställt fyra 20 000-tonsbåtar och hos Varv, som tillhör de mindrevarven, också fyra 20 000-ionsbåtar. Tillsammans med kringin vesteringarna blirdet totalt . Det lär vara den största satsning som någotprivat förelag någonsin presterat i . Naturligtvis har penningvärdetfallit undan för undan, men del är att märka all allting förändras ganskasnabbt, och de prognoser och beräkningar som man gör på kommer oftaatl rubbas. Jagvill gärna ge rätt när han inte vill understryka möjligheternatill alternativ produktion alltför myckel. För vad är det vi har sett när dethar talats om alternativ produktion inom den svenska industrin? Jo, del är oftaså au man stjäl från andra. Det blir inte någon nyproduktion i och för sig,utan man tar tips och idéer från andra företag, som de skulle ha genomfört. Densom har läst de promemorior som finns i departementet från olika företag ochfackföreningar här i landet angående utvecklingen av finner all maninte kommer långt utan att stöta på samma problem på en annan ort, i elt annatförelag och för en annan fackklubb. Jag ber attfå yrka bifall till näringsutskoltets förslag. Underdetla anförande överlog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk) kortgenmäle: Jag kan inle underiåta att göra en liten kommentar till den bild somFritz , talesman i den här debalten, försöker skapa avbegreppet alternativ produktion. Han försöker all passivisera de anställdaskamp ute på industrierna för all vinna nya möjligheter till att säkrasysselsättningen. Han säger att det inte går att bara komma med idéer, för devisar sig i regel mer eller mindre verklighetsfrämmande och betyder bara atlman stjäl jobb från andra. Därmed bidrar han till ett synsätt som innebär säger: Här är det bara att anpassa sig efter den situation som råder. Taletom alternativ produktion är bara luft. Naturligtvisfår man inle tala om alternativ produktion på det sättet alt man säger, att nuskall vi hitta på en väldig massa saker av ny typ all göra, för del handlarinte bara om att göra dem utan också om att få avsättning för dem. Del är härFritz råkar i den fälla som alla anhängare av en kapitalistiskmarknadsekonomi hamnar i, nämligen atl de fullständigt utesluter varje tanke påalt man från samhälleliga institutioners sida, eller från de lönarbeiandes sidai form av t. ex. kollektiva kapitalfonder, skall gå in och påverka marknadenoch aktiviteterna. Huruvida i. ex. varven skall kunna få avsättning föralternativ produktion har ju mycket atl göra med vilken trafikpolitik samhälletför. Om man rustar ner järnvägsväsendet, snålar in på dess anslag, släpper framen hämningslös privatbilism i stället för atl bygga upp en effektiv energisnåloch fungerande kollektivtrafik i en medveten aktiv planering, så skapas det juinte utrymme för alternativ produktion. Vad med sin defaitism ärju just att privatkapita- lismen inle klarar denomställning som krävs för atl man skall kunna rädda sysselsättningen iframtiden. Här måste samhälleliga instanser, det samhälleliga kollektivet, medlöntagarrörelsen bakom sig gå in i en aktiv konstruktiv politik för all skapanya marknader, skapa aktivitet som kan ge avsättning för den alternativaproduktionen. Samhället måste styra resurserna, se lill att de används föruppbyggnad, i stället för att man bara skall sitta och vänta på atl enprivalkapitalislisk marknad skall behaga ta emot eller förkasta de nyttiga lingsom människorna producerar. Detlaär oerhört avslöjande förden ideologiska diskussionen och visar klartskillnaden mellan en borgeriig och en socialistisk syn på ekonomin. Förvärvav varvsrörelse, m. m. FRITZBÖRJESSON (c) kort genmäle: Jag har inle på något sätt försökt passivisera fackels arbete för altfå alternativ produktion och därmed mera jobb. Jag har bara deklarerat atl jaghar läst alla de brev som från olika fackklubbar här i landet skickals lillindustridepartementet - brev där man talat om vad man anser blir följden av allAlgots Nord hålls vid en viss produktion. Det är bara det jag har talat om. säger att del kapitalistiskasamhället inte har klarat varvskrisen. Del vet vi ju allihop - annars hade inleden här frågan kommit upp. Krisen kommer att genom stora insatser frånsamhället som sådant. Men vi vet atl vi kommit i detla läge. Del var inget sensationelltuttalande - del känner vi alla till. Jag noterar alt representanter i näringsulskottet lysermed sin frånvaro i denna debatt.