prot · G209152 · 1978-12-31 00:00:00 — Bakomsatsningen i Frövifors finns ett utredningsarbete om vidareförädlingen inomASSI, där företagsledningarna och de fackliga organisationerna vid industriernai Karisborg, Lövholmen och Frövifors varit helt överens om tagen. är översvallande positiv i sina omdömen om Fröviforsprojeklet.Det ärdet enda i norra inom denna bransch som är marknadsmässigt ochföretagsekonomiskt riktigt. Oblektbeslruken kartong är överiägsen inle minst i fråga om produktionskostnaden.Den är dessutom överlägsen ur miljösynpunkt - den kräver lägreenergiförbrukning, och den är ytterst råvamsnål. Euinvesteringsbeslut betyder produktionsstart inom 24månader. Marknadsintroduktionen är säkrad. Över 50 000 lon har redanreserverats av en storkund. Del är sällsynt all en så stor del av produktionenfrån en ny pappersmaskin placeras på marknaden så . Europamarknadenförden här sortens kartong växer med ca . Det vet även andraän . Det vet man också i andra länder. En fördröjning av investeringen iFrövifors kan därför på myckel kort lid leda till alt den här lönsammasatsningen görs av någon annan än och kanske i tiågot annat land. Omman inle nu snabbt satsar på del här grundligt utredda projektet är risken storatl är elt mellansvenskt Hissmofors. Kan industriministernhär försäkra all inga politiska hinder kommer atl läggas i vägen förASSLs planerade satsning i Frövifors, utan all det blir företagsekonomi ochmarknadsbedömningar som får avgöra den här frågan? Industriministernsäger atl frågan nu skall behandlas av ASSLs och Statsföretags styrelser. Demånga oroliga i med omnejd skulle bli Omvidareförädlingen vid ASSI.s anläggningar Omvidareförädlingen vid ASSI.s anläggningar betydligt lugnare omindustriministern förtydligade sitt "nu" med atl han därmed avserliden . Går det att få etl sådant besked? Den satsning på en kariongfabrik som f n. arbetar med leder tillutgifter på många . Det är naturligt atl en sådansatsning noggrant bereds innan den beslutas. Men somjag sade i mitt svar harman nu kommit långt i förberedelserna för etl slutligt beslut, som måste fattasicke bara av ulan också av och finansiär. Statsföretag.Jag kan inte exakt säga när beslutet kommer alt fattas, men såvitt jag har migbekant kommer man au ha ett sammanträde om denna fråga iStatsföretags styrelse. För min del avvaktar jag vad man därvid kommer framtill. TillIngvar vill jag säga all del har gjorts stora satsningar i Karisborg,men som han antydde drar modernare metoder mindre arbetskraft per lon, ochdärför blir resultatet en viss personalminskning, som man dock har försöktbegränsa genom att utöka kapaciteten och föra granved från Lövholmen,där den ersätts med björk, till . Manhar ännu inte kunnat bestämma sig för vad som fortsättningsvis skall ske iKarisborg. ASSLs ledning anger att del underdel rådande konjunkturläget harvarit svårt atl bestämma sig för rätt produktinriktning. F. n. håller manmycket aktivt på och letar ul rätt produktsortiment att satsa på. INGVARSVANBERG (s): Man ställer i och hela Norriand myckel slora krav på ASSI.ASSI har en betydelsefull uppgift där. Men man är också medveten om att ASSIkanske inte alltid varit på alerten på det sätt som skulle kunna krävas. IKarlsborg kommer en massa människor atl friställas, och bolaget vet ännu intevad man skall göra - man slår famlande. Man har ändrat inriktningmed hänsyn till alt andra skogsföretag vidtagit den och den åtgärden. Jagvill vädja lill industriministern alt framhålla för att del är nödvändigtalt bolaget snabbt beslutar sig i denna fråga, att man går in och gör någonting.Eljest blir alla viktiga idéer upptagna av andra skogsbolag. Vi i kommer atl fortsätta att krävastörre aktivitet, större planmässighet och större intresse för ASSL.sNorrbotlensföretag. Jag förutsätter att industriministern vill medverka tillatt tar sitt ansvar där. Granskarman de fem sex industrier i vårt land som är tänkbara för lokalisering av denhär aktuella kartongmaskiniillverkningen finner man, att man på alla ställenutom i Frövifors kan köra vidare med varierande grad avlönsamhet. 1 Frövifors däremot skulle en utebliven investering ikartongmaskinen snabbt leda till etl mycket allvarligt läge. Pappersbruket medmaskiner, som är gamla, är moget för nedläggning.Sulfatfabriken är modern och effektiv, men marknaden för oblekt massa väntasutvecklas i sådan riktning att del blir mycket svårt att uppnå entillfredsställande lönsamhet . Om det inle nu blir beslut omvidareförädling av den oblekta massan i Frövifors kan sulfatfabriken gå mol enför tidig nedläggning. Kartongmaskinen är därför en fråga om liv eller död förindustrin i Frövifors. Och det är den inte på andra möjliga lokaliseringsorter. Ettbeslul nu inom och om fortsatta utredningar innebär enfördröjning på minst elt år. Dels medför det atl investeringen fördyras medmyckel stora belopp, dvs. att lönsamheten försämras, dels är risken uppenbar allen sådan fördröjning innebär att produktionsstarten sker i elt marknadslägesom är mycket mindre gynnsamt än vad som förväntas. Del är alls inle säkertatt den storkund som är inbokad för uppemot halva produktionen finns kvar ellår . är Ju inte den enda beslutsfattaren i detta sammanhang. Omförläggning av statliga verk till och kommuner Överiäggningen var härmedslutad. §5 Om förläggning av statliga verk till och kommuner Budget- och ekonomiministern erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1978/79:533, och anförde: har frågat mig när regeringenkommer alt besluta om föriäggning av statliga verk till och Nynäshamnskommuner. Fråganhar ställts mot bakgrund av strävandena att åstadkomma en bättre inomregionalbalans i . Jaghar tidigare i interpellations- och frågesvar utvecklat min syn på statensansvar alt som en stor arbetsgivare i bidra till attarbetsplatserna lokaliseras på etl sådant sätt atl den inomregionala balansenkan förbättras. Regeringenprövar fortlöpande lokaliseringar av statlig verksamhet då behov av nya lokaleruppslår. har regeringen beslutat om atl ungefär 1 000arbetsplatser skall föriäggas till de södra delarna av Storslockholmsområdei -den del av regionen där behovet av ytteriigare arbetsplatser är mest uttalat.Dessa arbetsplatser kommer huvudsakligen att förläggas lill och Tyresökommuner. Jagkan ha förståelse för om t. ex. kommun har önskemål om att få del av deytteriigare arbetsplatser som kan komma atl föriäggas till de södra delarna avregionen. Jag kan dock inte nu ange någon bestämd tidpunkt när det kan bliaktuellt alt överväga föriäggning av ytteriigare arbetsplatser lill de södradelarna av . Omförläggning av statliga verk till och kommuner Jag ber att fö lacka budget- och ekonomiministern för svaret påmin fråga, även om Jag måste konstatera atl del inte var alltför positivt. Jaghar självfallet ingenting alt invända mol att och kommuner harkommit i åtnjutande av lokalisering av arbetsplatser. Men vi i ochHaninge tycker nog atl vi bör stå på lur . Byggnadsstyrelsenhar i utredningar kommit fram lill all det finns väl användbara tomter förlokaliseringar. har till skickat in intemindre än fem alternativ. Minsttvå tredjedelar av den yrkesverksamma befolkningen i pendlar till andrakommuner. Även i förekommer pendling i slor utsträckning. Vad detinnebär av påfrestningar både för den som pendlar och för familjen, inte minstbarnen, som får vistas i barntillsyn orimligt lång lid, förslår vi alla. INynäshamn finns redan en statlig verksamhet, , som talar omnedskärningar av sin arbetsstyrka under etl antal år framöver. Visseriigensäger man all det skall ske med hjälp av naturiig avgång, men det finns välinget uttryck som är så otäckt som just "naturlig avgång". Delinnebär ändå alt arbetstillfällen försvinner och atl inte minst ungdomar harsvårigheter atl få sysselsättning på hemorten. Jag menar alt man har ett ansvaräven där det redan finns en statlig arbetsplats. Därför vill jag fråga, ombudget- och ekonomiministern kan ge något besked om när lokalisering kan varamöjlig i och kommuner. Jag är väl medveten om önskemålen om och behovet av lokalisering avytteriigare statliga arbetsplatser i det södra , och jagvill försäkra att vid alla beslul om ny-elleromlokaliseringav statligverksamhet, då nya verk inrättas, då verk omorganiseras eller då verk förändrasi storiek eller av skilda skäl behöver nya lokaler, prövar vi specielltmöjligheter till förläggning i södra . Del har emellertidinte varit särskilt många tillfällen då omlokalisering har varitaktuell. Vi har beslutat förlägga en del av FOA och Stiftelsen Samhällsföretagtill , Utbildningsradion till och en del av försäkringsrättenför lill kommun. Del är de beslut som fallats och somkommer att verkställas . Vidalla nya tillföllen då omlokalisering blir aktuell skall vi särskilt beaktasödra problem. Men jag utgår från atl vi också är ense om atl omett verk har ändamålsenliga lokaler och om de lokaler man har är praktiskt,ekonomiskt och arbelsmiljömässigl lämpliga, så har man redan en godlokalisering av sin verksamhet. Detsom närmast kan bli aktuellt är lokaliseringen av de nya organ som bildas pådet personaladminislrativa området och personalulbildningsområ-det. Här behövsytterligare en lid av utredningar, under vilken lid provisorisk lokaliseringsker, innan beslut om definitiv lokalisering kan fattas. Jag inte nu svara exaktnär beslul fattas, men att en lokalisering i södra då är ellförslaallernativ betraktar Jag som självfallet. LILLYBERGANDER (s): Jag noterar med tillfredsställelse att budget- och ekonomiministernsäger atl man vid nylokalisering och omlokalisering i första hand skall tittapå de av mig berörda kommunerna. Jag hoppas också att man inte vid enprovisorisk lokalisering väljer fel provisorium, så att man i stort sett ärfast när man skall göra den slutliga lokaliseringen. Det finns redan både iHaninge kommun och i möjlighet att göra provisoriskalokaliseringar. Naturligtvishar varken jag eller de nämnda kommunerna tänkt att verk som redan harfungerande lokaler skulle flyttas, utan det gäller - och så var min fråga ocksåformulerad - ny- och omlokalisering. Jag utgår från alt vad budget-ochekonomiministern här har sagt ändå ger etl löfte för den sydligare delen avStorstockholm och att och med tiden kommer i fråga. Ombestämmelserna angående registrering av valutaköp Budget-och ekonomiministern : Herr lalman! Bara elt enda tillägg: Deprovisoriska lokaliseringar som kan bli aktuella i de fall jag nämnde gällerhuvudsakligen lokaliteter där föregångarna till de nya verken redan befinnersig och lokaler som staten redan förhyr. Men i framtidsperspektivet är detsödra som i första hand kommer i fråga. LILLYBERGANDER (s): Det känns lugnande att budget- och ekonomiministern talar om del här,ochjag utgår från alt vi med tillförsikt skall kunna se fram emot au Haningeoch kommer i fråga vid ytteriigare lokaliseringar. Överiäggningen varhärmed slutad. § 6 Om bestämmelsernaangående registrering av valutaköp Budget- och ekonomiministern erhöllordet för all besvara () anmäldafråga,1978/79:548, och anförde: har frågat mig om Jag anser alt de nya bestämmelsernaom registrering av valutaköp överensstämmer med statsmakternas strävan attminska krångel och byråkrati för medborgarna. Jagvill försl erinra om att vi har en valutareglering som begränsar allmänhetensmöjligheter att köpa och utföra valuta. Det innebär att man måste ha en visskontroll av valutaköpen. De nya bestämmelser som syftar påhar beslutals av valutastyrelsen inom och innebär alt den som köperresevaluta fr. o. m. skall legitimera Om bestämmelserna angående registrering av valutaköp sig och ange namn, adressoch personnummer på den avräkningsnota som normalt upprättas vid sådanatransaktioner. Enligt vad Jag har inhämtat från är motivet för denya bestämmelserna all förhindra all valula köps och utförs som resevaluta menanvänds för andra ändamål än reseutgifter. Erfarenheterna visar att det behövsen bättre kontroll än tidigare i fråga om inköp av valula. En liknande kontrollfinns också i de andra nordiska länderna. Jaghar för min del förståelse för att de nya bestämmelserna kan upplevas somonödig byråkrati, i varje fall när det är fråga om små belopp. Valutastyrelsenhar emellertid beslutat införa en beloppsgräns så att valulaköpupp t. o. m. undantas från krav på legitimation och uppgiftslämnande.Därmed ärenligt min mening de största olägenheterna för allmänheten undanröjda. Jag ber att fötacka budget- och ekonomiministern för svaret på min fråga. Självfallet är Jagmedveten om alt lyder under och inte under regeringen -delheter Ju "riksens ständers bank". Därför ställde Jag frågan i såförsikliga ordalag i avsikt alt få höra statsrådels allmänna inställning, ochjag är tacksam för det klara svar Jag fick. Delgick knappast för mig atl motionera i anslutning till proposiiionen om enförlängd valulareglering, eftersom Jag då inte kände till de här bestämmelserna.Man kunde inle heller anse att beslutet var av sådan betydelse au man för rätt attväcka motion kunde åberopa särskild händelse. Jag är allså medveten om all denenskilde riksdagsledamoten har begränsade möjligheter alt agera, men någotmåste göras, då själv har beräknat all mellan 1,5 och 3 miljonerpersoner växlade till sig utländsk valuta. Det är väl knappast enöverdrift atl påstå att hanteringskostnaderna för dessa miljoner blanketteröverskrider den eventuella fiskala vinslen. 1 delta läge kan den enskilderiksdagsledamoten endera, som en av mina riksdagskolleger gjort,skriva ochklaga hos eller,somjag nu gör, ställa en fråga i för altden vägen försöka väcka en opinion. Detbör understrykas, herr lalrnan, att vi sedan regeringsskiftet sett fieraexempel på en stark strävan från regeringarnas sida att minska krångel ochbyråkrati. I propositionen 1978/79:111 om åtgärder mot krångel och onödigbyråkrati m. m., som vi skall behandla litet , redovisas mångaförslag till åtgärder för att förenkla och minska myndigheternas uppgiftskrav.Vi har fött DEFU, delegationen för företagens uppgiftslämnande, som prövar nyauppgiftskrav och haralt godkänna eller avslå anmälningar om insamling avuppgifter. Hade vi haft etl organ liknande DEFU inte bara för förelagensuppgiftslämnande utan också för den enskildes, hade förslag säkertstoppats . Jagställde min fråga , och har, som budget-ochekonomiministern nu anförde, valutastyrelsen beslutat atl valulaköp upp undantas från krav på uppgiftslämnande och legitimation. Del är ettsteg i rätt riktning. Jag tackar för svaret och har inga fler frågor. Överläggningenvar härmed sluiad. §7 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2709 lillcivilulskottet Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. § 8 Föredrogs menbordlades åter betänkande 1978/79:38 Näringsutskotieisbelänkande /79:43 § 9 Förstärkt skydd förfri- och rättigheter m. m. Föredrogs konslitulionsulskotlels betänkande1978/79:39 med anledning av propositionen 1978/79:195 om förstärkt skydd förfri- och rättigheter m. m. jämte motioner. I propositionen 1978/79:195 framlades förslag tilllag om ändring i regeringsformen, lag om ändring i riksdagsordningen, lag omlagrådet och folkomröstningslag. Regeringen () hadeföreslagit all 1. i den ordning som angavs i 8 kap. 15 § regeringsformenanta förslaget till lag om ändring i regeringsformen, 2. i den ordning som angavs i 8 kap. 16 §regeringsformen anta förslaget lill lag om ändring i riksdagsordningen, dels såvitt avsåghuvudbestämmelserna och ikraftträdandebestämmelsen, dels såvitt avsågtilläggsbestämmelserna, 3. anta förslaget till lag om lagrådet, 4. anta förslaget lill folkomröslningslag. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenföreslås elt flertal grundlagsändringar som innebär etl förstärkt skydd för degrundläggande fri- och rältigheterna enligt regeringsformen. Dessutom föreslåsandra gmndlagsändringarsom rör bl. a. den s. k. lagprövningsrätten, lagrådelsgranskning av lagförslag och formerna för stiftande av grundlag. Etlviktigt inslag i förstärkningen av rättighetsskyddet är förslaget om ettsärskilt förfarande vid s. k. rällighetsbegränsande lagstiftning. Den föreslagnaordningen innebär att förslag till lag som angår begränsning av vissa av degrundläggande fri- och rättigheterna, t. ex. yttrandefriheten och mötesfriheten,på begäran av lägst tio riksdagsledamöter skall vila hos i minst tolvmånader innan del får antas. Undantag görs dock för del fallet alt etl Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. förslag vid omröstning iriksdagens kammare får stöd av minst fem sjättedelar av de röstande. 1 så fallär förslaget antaget . Skyddetför vissa särskilda fri- och rättigheter förstärks också på annat sätt.Förbudet mot retroaktiv lagstiftning som f n. bara gäller strafflag utvidgassålunda lill atl omfatta också skattelag. Vidare föreslås förstärkningar medavseende på bl. a. rätten lill ersättning vid expropriation och skyddet förmedborgarskapet. Lagprövningsrätteninnebär alt domstol eller annan rältstillämpande myndighet skall sälta t. ex.en lag ål sidan om lagen uppenbart strider mot grundlag. Denna rätt som f n.anses föreligga utan stöd i lag skall enligt proposiiionen skrivas in iregeringsformen. F.n. är del regeringen eller riksdagsutskott som fritt bedömer om etl lagförslagskall granskas av lagrådet. 1 proposiiionen föreslås all regeringsformen skallinnehålla en föreskrift om alt lagrådets yttrande bör inhämtas över lagförslagpå vissa angivna områden. I den mån regeringen underiåler att höra lagrådetöver elt lagförslag inom granskningsområdel skall skälen redovisas förriksdagen. Även inriktningen av lagrådets granskning av lagförslag föreslåspreciserad i regeringsformen. Tvånyheter föreslås i fråga om formerna för stiftande av grundlag. Dels skall eltförslag till ändring av grundlag väckas före det riksdagsval,efter vilket det andra och avgörande riksdagsbeslutet skall fattas. Dels skallett förslag till ändring av grundlag kunna bli föremål för folkomröstning, omminst en tredjedel av ledamöter begär del. Förutomändringar i regeringsformen föreslås i propositionen ändringar iriksdagsordningen. Vidare innehåller proposiiionen förslag till lagar omlagrådet och om förfarandet vid folkomröstning i hela landet. Den nya lagstiftningenföreslås träda i kraft ." Idetla sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1977/väckta motionerna 1977/78:227 av ErikAdamsson (s), 1977/78:903 av SvenAndersson i m. fl. (fp, c, m), äels de under allmänna motionstiden vid 1978/79 årsriksmöte väckta motionerna 1978/79:1094av m. fl. (m, fp, c), 1978/79:1655 av m. fl. (m). dels de med anledning avproposiiionen väckta motionerna 1978/79:2591 av m. fl. (s),vari hemställts alt skulle anta förslaget lill folkomröslningslag ipropositionen 1978/79:195 med de ändringar som föranleddes av vad som anförts imotionen, innebärande att förslaget inle skulle omfatta rådgivandefolkomröstningar då i stället i vane enskilt fall skulle få ta ställningtill reglerna för förfarandet, bl. a. frågan hur kretsen av röstberättigadeskulle bestämmas, varvid det i vissafrågor kunde vara berättigat att utsträcka rösträtten även lill de invandraresom var varaktigt bosatta i vårt land, 1978/79:2641av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. alt med avslag på regeringens förslagtill ny lydelse av regeringsformens 2 kap. 12 § och därav föranleddaföljdändringar hos regeringen skulle anhålla om särskild utredning förbestämning av området för demokratiska fri-och rättigheter och grundlagsskyddför dessa, i den mån de icke ingick i yltrandefriheisutredningens arbete, 2. atl skulle avslå propositionens förslaglill ändrad lydelse av regeringsformens 8 kap. 15 § omgrundlagstiftningsförfarande och därav föranledda följdändringar (t. ex. i 8kap. 4 § RF), 3. att skulle avslå propositionens förslaglill ändrad lydelse av regeringsformens 8 kap. 18 § om lagrådet och därav föranleddaföljdändringar, 4. all skulle avslå propositionens förslaglill ändrad lydelse av regeringsformens 2 kap. 10 § om hinder mot retroaktivbeskattning och därav föranledda följdändringar, 5. att skulle som vilande anta av motionärernaframlagt förslag lill lag om ändring i regeringsformen, innebärande bl. alt2 kap. 17 § skulle komma att utföriigi reglera de arbetandes rättigheter påarbetsplatserna samt alti regeringsformen skulle införas en ny paragraf 11 kap. 14 §, enligt vilkenbestämmelse envar som åtalats hade rätt all få pröval om den lag som åberopadesmol honom eller henne var förenlig med grundlag, varvid domstol skulle varaskyldig att verkställa sådan prövning - om domstolen därvid fann atl lag stod istrid mot grundlag skulle konstitutions-utskotl pröva frågan, 6. att godkände de i proposiiionenföreslagna förändringarna av regeringsformen och i riksdagsordningen som inleberördes av punkterna 1-5 ovan, 7. all skulle anta regeringens förslag tillfolkomröstningslag med den ändringen alt 5 § skulle erhålla av motionärernaföreslagen lydelse, innebärande alt rösträtt vid folkomröstning tillkom den somvar röstberättigad vid kommunala val. Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. Utskottet hemställde allriksdagen skulle 1. beträffande förslag till grundlagsskydd avnäringsfriheten avslå motionema 1977/78:903, 1978/79:1094 och 1978/79:1655, 2. belräffande utredning av frågan om kontroll frånriksdagens sida över de högsta domstolsinslanserna avslå motionen 1977/78:227 idenna del, 3. belräffande utredning om demokratiska fri- ochrättigheter och grundlagsskydd för dessa avslå motionen 1978/79:2641 i dennadel, 4. beträffande 2 kap. 10 § RF (skydd mot retroaktivskattelagstiftning) med avslag på motionen 1978/79:2641 såvitt nu var i frågasom vilande anta Nr 152 propositionens förslag i denna del, j- _l . 5.beträffande 2 kap. 12 § RF (särskilt lagstiftningsförfarande för lag som T) ma' 1Q7Q angick begränsande av vissa fri- och rättigheter)med avslag på motionen 1978/79:2641 såvitt nu var i fråga som vilande antapropositionens förslag i Förstärktskydd ''"" '' rf' h rnttig 'beträffande 2 kap. 17 § RF (skydd för fackliga stridsåtgärder) avslå heter m. m. motionen 1978/79:2641 idenna del, 7. beträffande 2 kap. 18 § RF (skydd videxpropriation) med avslag på motionen 1978/79:2641 såvitt nu var i fråga somvilande anta propositionens förslag i denna del, 8. beträffande 8 kap. 15§ RF (förfarandet vidgrundlagstiftning) med avslag på motionen 1978/79:2641 såvitt nu var i frågasom vilande anta propositionens förslag i denna del, 9. belräffande 8 kap. 18 § RF (lagrådsgranskningen)med anledning av propositionen och med avslag på motionen 1978/79:2641 såvittnu var i fråga som vilande anta den av utskotiet föreslagna lydelsen avbestämmelsen, innebärande en mindre jämkning i propositionens förslag, 10. beträffande 11 kap. 14 § RF(lagprövningsräu)medavslag på motionen 1978/79:2641 såvitt nu var i fråga som vilande antapropositionens förslag i denna del, 11. belräffande 2 kap. 20 § RF med anledning avpropositionen och med avslag på motionen 1978/79:2641 såvitt nu var i fråga somvilande anta den av utskottet föreslagna lydelsen av bestämmelsen, innebärandeen mindre, redaktionell Jämkning i propositionens förslag, 12. beträffande 8 kap. 1,4 och I6§§, 10 kap. 5 § och 13kap. 7 § RF med avslag på motionen 1978/79:2641 såvitt nu var i fråga somvilande anta propositionens förslag i dessa delar, 13. beträffande propositionens förslag till lag omändring i regeringsformen i övrigt anta delta som vilande, 14. belräffande förslaget lill lag om ändring iriksdagsordningen a) med avslag på motionen 1978/79:2641 såvitt nu var ifråga anta förslaget som vilande såvitt avsåg huvudbestämmelserna ochikraftträdandebestäm-melsen, b) med avslag på motionen 1978/79:2641 såvitt nu var i fråga antaförslaget såvitt avsåg tilläggsbestämmelserna, 15. anta propositionens förslag till lag om lagrådet, 16. med avseende på propositionens förslag tillfolkomröslningslag a) med avslag på motionen 1978/79:2641 såvitt nu var ifråga anta förslaget såvitt avsåg 5 §, b) med avslag på motionen 1978/79:2591 anta förslageti övrigt. Reservation hade avgivits av ,, , , , och (samtliga s) som ansett atl utskottet under 16bort hemställa 30