prot · G20943 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag skall la kammarens lid i anspråk för att tala om en s.k. operation, som det lar atl utföra men som märker denopererade för resten av hennes liv. Del är ett ingrepp som utförs av kvinnor påkvinnor. Män får inte vara närvarande. Jag skall låta en kvinna som självutsatts för denna s. k. operation berätta vad det handlar om. Så här skriverhon; Såsnart jag kom in i de gamla kvinnornas hydda överöste man mig med beröm, somjag inte kunde lyssna på. Så skräckfylld var jag. Jag var spänd i hela kroppen.Munnen var torr. Jag svettades, fast dét inte var varmt. Del var tidigt i morgongryningen.Lägg dig där, sade plötsligt omskärerskan och pekade på en baslmatta pä marken.Knappt hade jag sträckt ut mig pä den så kände jag händer fatta om mina smalaoch magra ben, som de särade pä. Jag lyfte huvudet. På båda sidor höllkvinnorna mig fast vid marken. Mina armar var också fasthållna. En hand log tagi mina könsdelar. Del stack till i mitt hjärta. Jag skulle ha önskat mig tusenmil därifrån, men milt i mina tankar på flykt återfördes jag till verklighetenav en skärande smärta. Man höll på alt omskära mig. Jag skrek,fast jag visste alt jag borde ha tigit och varit modig. Sedansmorde man mig med en blandning av örter och smör, som skulle stoppablodflödet. Sä mycket harjag aldrig lidit. Internationellaåtgärder mot omskärelse av flickor Efteråt log de andrakvinnorna när de sade alt nu äv det över, nu kan du resa dig. Jag har utelämnat en del för atl inte bli beskylld för att göraskräckpropaganda i kammaren. Men delta är bara en kvinnas berättelse. Det finnsmiljoner kvinnor som utsätts för liknande tortyr. Offren - del är rälta ordet -har olika ålder i olika kulturer där omskärelse förekommer. De kan varaspädbarn, de kan vara 6 till eller, som den här kvinnan, i puberteten.Ceremonin äger mm utomhus och bevittnas av vuxna kvinnor i byn som också måstehjälpa till att hålla fast den plågade flickan. Omskärelsenutförs av en äldre kvinna med en vanlig rakkniv eller slipad Slen. Det finnsockså samhällen där man inte skär utan bränner med ett glödgal järn. Två behöver flickorna för alt återhämta sig, om de inte förblöder ochdör. Operationerna förekommer tvärs över den afrikanska koniinenten. Följdernablir alll ifrån infektioner och förblödningar till vanskapthet, svåra smärtorvid samlag och frigidilet. Del är en osed, en hälsofariig, förödmjukande, motbjudande ochförkastlig sedvänja - de adjektiven harjag hämtat ur utrikesutskoltetsbetänkande med anledning av och min motion. Själva använder vidär adjektiv som grym, omänsklig och intolerant. Det finns alltså mångavärdeomdömen som kan användas om del som på medicinskt språk kallasclitoridekiomi, labiatomi, infibulation eller geniiala mutilationer. I Sverigebrukar vi kalla det kvinnlig omskärelse. Vad del under alla förhållandenhandlar om är eU sätt att stympa människokroppen. Det är en sed - eller rättaresagt en osed - som än är alltför vitt utbredd. Den har förekommit i ettpar . Och orsakerna är naturligtvis många. Den främsta är nog enbarttraditionen. Men tradition är inte något posilivt i sig. När ren tortyr harblivit tradition, då är det om någonsin dags alt reagera. Dä kan man inle underhänvisning till internationelll samarbete och respekt för olika länderskulturer tiga eller säga: Det där skall vi inte lägga oss i. Dä är det attreagera. Vi fördömer, med rätta, apartheid som något som är ovärdigtmänskligheten. På samma sätt borde vi uttala vår avsky mot clitoridekiomi. Därför,hen talman, är det mycket bra atl utrikesutskottet har använi så pass starkaord som man inte brukar se i ett utskottsbetänkande. Det är bra atl utskoitei intehar tvekat att i likhet med oss tala ut och kalla denna tradition vad den är:en förkastlig sedvänja. Det är också bra all en mer aktivt agerande från svensksida nu tycks ha kommii i gång. Nuär det bara viktigt att inte ge upp utan att fortsätta. Vi får nämligen intevara så naiva au vi räknar med att en tusenårig tradition försvinner baraföratt öppet har fördömt den i FN eller skickar en observatör till ettseminarium där frågan i bästa fall kommer att tas upp. Vi måste vara bereddaatt ständigt ta upp frågan och atl göra det i olika sammanhang. När det gällertradition är opinion viktig, men den opinionen måste också växa fram hosmänniskorna själva. Vi kan göra en insats på många säu i fråga om det också. Ivår biståndspolitik kan vi prioritera utbildningsprojekt, för utbildning ledertill upplysning. Det går också att komma åt frågan via hälsovården. operationerna utförs avkvinnor som får betalt för dem. De är, precis som alla andra, måna om silllevebröd, och de har också en viss status. Om de i stället fick utbildning t.ex. för aU lära ut barnbegränsning skulle de kanske kunna behålla både sininkomst och sin status. annat säll alt gå lill väga är viakvinnoorganisationerna. Därär nämligen inte kontakterna så högtidliga. Där kansamtalen föras på en mänsklig nivå. Där härskar inte diplomatins stelbentalagar. Där kan man sprida kunskap från människa till människa utan all detbehöver verka förödmjukande. Utskottet och vi motionärer är ense i sak, och del är bra. Jag kandärför yrka bifall till utskottets hemställan. Jagvill bara lill sisl utlrycka en förhoppning om aU , när frågan nu pånytt har blivit aktuell, fortsätter att driva den och inle ger upp så lätt somman tycks ha gjort i slutet på 1950-lalet. Dethär är en fråga om förtryck, och vi brukar i andra sammanhang vara envisa ochsnabba i atl motarbeta och fördöma förtryck. Dä bör vi göra det också i frågaom kvinnlig omskärelse. Inlernationellaåtgärder mot omskärelse av flickor har lill protokoll fogat en ytterligaremotivering till utskottets betänkande, en myckel talande motivering. Jagtackar henne för det. Jag kan säga alt vi alla i utskoitei delar hennesförhoppning att arbetet måtte kunna gä vidare. Överläggningenvar härmed slulad. 1978/79:7 med anledning avproposilionen 1978/79:14 om godkännande av om avgränsning avkontinentalsockeln m. m. 1978/79:9 med anledning avmotion om översyn av avtal med om uttagandeav sociala avgifter 1978/79:10 med anledning av motioner om vissa avgiftsfrågor Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 12 proiokoll 1978/79:403 Föredrogs socialulskollels belänkande 1978/79:16med anledning av motioner om vissa allergifrågor. Idella betänkande behandlades motionerna 1977/78:292 av JohnJohnsson m. fl. (s), 1977/78:441 av MargaretaAndrén (fp), 1977/78:626 av MarianneKarisson (c) och 1977/78:1112av m. fl. (s), vari hemställts all hos regeringenbegärde tillsättandet av en parlamentarisk ulredning för framläggande av eltprogram mot allergisjukdomarna och förslag till åtgärder för all förbättraallergikernas situation i samhället. 1. beträffande älgärdsprogram motallergisjukdomarna, m. m. alt skulle avslå motionen 1977/78:441 ochmotionen 1977/78:1112, 2. belräffande förbud mot användning av heltäckandetexlilmallor i offentliga lokaler m. m. atl skulle avslå motionen1977/78:292 och moiionen 1977/78:626. Det här betänkandet från socialutskottet gäller flera motioner sombehandlar allergifrågor. Trots att ulskotlet är hell enigt och trots att fleraav molionerna fält en ganska positiv behandling - även om de naturiigtvisblivit avstyrkta - vill jag göra några kommentarer. Jagvill göra det mot den bakgrunden att de allergiska sjukdomarna ständigt ökar.Och jag tror atl alll fler böriar förstå all vi nu måste la elt samlat grepp omhela det här problemområdet för alt försöka minska besvären ochsjukdomssymtomen och framför alll orsakerna lill dessa. Eftersomvi här i kammaren tidigare haft ganska ingående debatierom förekomsten av allergi och orsakerna till dess uppkomst, skall jag inle nugå in på den delen. Precis som i utskoltsbetänkandet kan jag i stället bl. a.hänvisa till den interpellationsdebati som jag och dåvarande statsrådetIngegerd hade ijanuari 1977. Eftersomallergiproblemen på intet sätt minskat harjag i min nu aktuella motion,1977/78:441, bl. a. föreslagit att en särskild skallinrättas. En sådan nämnd borde underställas socialslyrelsen och ha till uppgiftalt leda det cenlrala informationsarbetet samt i övrigt handlägga de frågor somkan vara av belydelse för att förhindra allergiernas utbredning. Om ellsärskilt statligt organ inrällas för atl handlägga frågor om allergi kan delinnebära atl samhällel erhåller en systematiserad planläggning, informationoch utbildning, som kan förhindra en av våra stora folksjukdomar. Mångaastmatiska barn måsie på grund av skolmiljön under längre eller kortare tidvara borta från skolan. Jag har exempel pä att allergiska barn varit bona helaterminer på grund av ofullständig städning i lokalerna eller all det funnits olämpligatextilier, växter eller djur. Del går i svåra fall inte alt i Nr 43 sammaklass ha t. ex. astmatiska barn lillsammans med barn som har djur Onsdaeenden hemma. Vi måsle på alla sätt sträva efter atl skolmiljöerna verkligen ärsä utformade all barn inle pågrund av miljön hindras all della i undervisningen. De barn som på grund avdåligt sanerade skollokaler får stor frånvaro får ju jz/sso allergifrägorockså län försämrade studieresultat. Tillsammans med redan befintligaallergiproblem kan en sådan dålig skolstart få svåra konsekvenser för helalivet. Skolöverstyrelsentycks inte rikligt vilja erkänna att frekvensen av allergiska barn skulle liggaså högt som bortåt . Men lyvärr är nog detla fallet, vilket bl. a. framgårav en undersökning som gjorts i , där man kom fram lill att avalla sjuåringar redan hade allergiska besvär. Även harkonstaterat atl allergiska sjukdomar hos vuxna är minst 10 96 och attförekomsten är högre hos barn och ungdomar. Ivarje skolklass finns det oftast något eller några barn som har allergiskaanlag. Man bör verkligen ha delta i minnet när man planerar för skolmiljöerna.Och här kommer problemet med helläckningsmattor också in. Tyvärr råder detfortfarande delade meningar i de olika kommunerna om helläckningsmattor. Ettklart och snabbi ställningstagande från i den här frågan ärdärför mycket angeläget. Medlanke på vad jag sagt om skolmiljöerna och förekomsten av allergi hos skolbarntyckerjag, att del finns skäl för an det inom borde finnas enbefattning som hade lill uppgift atl handlägga jusl de här är av samma uppfattning och framhåller i sillremissyttrande, atl det är synneriigen viktigt atl t. ex. enallergikonsulent-tjänsi inrättas inom . Överhuvud taget har de remissinstanser som yttrat sig över min motion -och detgäller f ö. även - sett positivt på fiera av förslagen ochtillstyrker också atl åtgärder i motionens syfte sätts in. Socialstyrelsenframhåller ju sammanfattningsvis, "all motionerna innefattar många värdefullasynpunkler och förslag som bör beaktas i del fortsatta arbelel med altförebygga och behandla allergisjukdomarna och alt ell samordnande program församhällets insatser bör övervägas". Docent i socialstyrelsensvetenskapliga råd framhåller, "att det över huvud taget fordras en enormkraftsamling för att via alla olika kanaler finna ett nytt synsätt på helaallergiproblematiken och alt delta är ännu meraktuellt nu i med knapparesurser, om kraven på sjukvård från allergipaiienterna kontinuerligt kommeratl öka". anser atl det är synneriigen angelägel atl en utredning kommertill stånd för ett program mot allergisjukdomarna. Likaså framhåller docentSven Kreepelien - expert på allergisjukdomar - atl del är angeläget att detgörs en samordnad insals från samhällets sida för all penetrera allergikernasproblem och för all minska allergisjukdomarnas utbredning. Socialslyrelsenhänvisar i sitt yttrande över motionen lill alt förutvarande statsrådet beslutat all inom skall 167 göras en kartläggning avsamhällets nuvarande och planerade insaiser för barn med allergiska anlag ochbesvär. Jag hoppas att statsrådet skyndsamt kommer alt fullföljaden kartläggningen, som skall ske i samråd med socialslyrelsen,, . Det kan väl i och för sig vara riktigt somsocialslyrelsen och även utskottet anser, nämligen att man bör avvakta dennakartläggning innan man tar ställning till en särskild nämnd ellerpariamenlarisk utredning. Utskottet stryker ju också under atl dennakartläggning bör ske snabbt. Tillslut, hen talman, konstaterar jag med tillfredsställelse atl man inomregeringskansliel överväger ett lagförslag med bestämmelser som syftar tillbegränsning av tobaksrökning i offenlliga lokaler. Delta skulle ju fö storbetydelse för allergiker, och som ledamot i den statliga lobakskommittén hälsarjag eu sådant förslag med stor glädje, eftersom det sammanfaller med kommitténsriktlinjer. Då jag trots avstyrkandet delvis fått gehör för mina förslag ochsynpunkler harjag inget annat yrkande än utskottets. ÅKEWICTORSSON (s): I socialutskollets betänkande nr 16 föreslås avslag pä bl. a. den avmig m. fl. undertecknade motionen 1112, där vi kräver en parlamentariskulredning med uppgift atl framlägga ett program mot allergisjukdomarna ochförslag lill åtgärder för all förbättra allergikernas situation i samhället. Värtkrav i motionen har tillstyrkts av samtliga remissinstanser, innefattandeLäkaresällskapet, mol allergi, , socialstyrelsenoch omgivningshygieniska avdelningen vid statens naturvårdsverk.Socialstyrelsen har dock ansett, alt man bör avvakta resultaten av ett inomsocialstyrelsen och påbörjat utredningsarbete innan man tarställning lill på vilket sätt den fortsatta utredningen skall bedrivas.Socialutskottet har byggt sitt ställningstagande på yttrandeoch därmed skjutit frågan om utarbetande av ett samlat älgärdsprogram molallergierna på framliden. Detär beklagligt all socialutskottet inle sig ha tillräckligt underlag föratl ställa sig bakom uppfattningen att de allergiska sjukdomarna är ett såstort problem och har en så allvariig karaktär alt kampen mol dem bör bedrivasmed det poliliska medel som en pariamenlarisk utredning ulgör. I själva verketmotsäger ulskotlet sig självt. Utskottet konstaterar nämligen att"kraftfulla insaiser måsle göras för att förbättra situationen fördem somhar benägenhet för allergi eller som lider därav. Insatserna måste avse en radområden av samhällslivet och bör därför gmnda sig på ett samlat åtgärdsprogram. "Det är verkligen förvånande atl utskotlet inte att detta fömtsälter denkraftsamling som en politiskt förankrad ulredning kan ge. Eftersomdet är sannolikt atl följer ett enigl utskottsbetänkande innebärställningstagandet i socialutskottet alt kampen mol allergierna fördröjs. Delinnebär, förutom onödiga lidanden för dem som drabbas av allergierna, ocksåbelydande samhällsekonomiska kosinader, då vi vet att av befolkningen drabbas av allergier. Jag kan konstatera detta, eftersom jag vet all delkartläggningsarbele som hillills bedrivits i har skett påspariåga med begränsade personella resurser. Dessutom måsle slutresultatet avarbetet i , såviiijag kan förslå, ändå innebära alt vi måsieförankra det framlida arbelel i politiska beslut, varförsannolikt den av ossföreslagna utredningen måste komma. Det framgår även av remissinstansernasyttranden, i vilka betonas dels alt kampen mol allergierna fordrar insaiseröver praktiskt tagel hela samhälls-fället, dels atl del behövs en enormkraftsamling för att insaiserna skall få tillräcklig genomslagskraft. Arbetarrörelsendrev en gång kampen mot folksjukdomen tuberkulos och förde den lill eltlyckligt slut. På samma sätt måste del nu vara vår uppgift atl gä till kamp motdenna nya folksjukdom: de allergiska sjukdomarna. Tuberkulosen var en sjukdomsom i stor utsträckning var miljöbeiingad och hade sin rot i fattigdom,trångboddhet och dålig hygien. För atl komma lill rätta med den sjukdomenfordrades därför en revolutionär förändring av hela samhället. De allergiskasjukdomarna beror också i stor ulslräckning på miljöfaktorer, som dock är betydligtmer sofistikerade och svära att spåra. Till en del synes dessa faktorer varaett resullat av det moderna samhällel. För en aktiv och medveten miljöopinionbör därför den här kampen vara en stor angelägenhet. Om orsakerna tillallergier i samhället undanröjs, så blir samhällsmiljön hälsosammare också fördem som inte drabbas av allergier. Därför måsle vi snabbi och målmedvetetmobilisera hela samhället i kampen mot de allergiska sjukdomarna. Jag ber altfå yrka bifall till moiionen 1112. har ägnat stor uppmärksamhel ål de problem som ÅkeWictorsson och tar upp i sina motioner.Utskotielsstarkaskrivning visar väl också all vi verkligen ser allvariigl påden här frågan. Vibetonar atl kraftfulla insaiser behövs. Likaså säger vi alt dessa måsle avse enrad områden i samhällslivet och därför måste grunda sig på ett samlat älgärdsprogram.Men detla samlade åtgärdsprogram kräver onekligen förberedande arbete, och endel är faktiskt redan i gång. Vi understryker all det utredningsarbete sompågår måste ske snabbt. I belänkandel säger vi också: "inom bör framhållas atl fortlöpande samrådskall ske med bl. a. , . Vianser alt detta arbete måste slutföras innan vi lar ställning lill de förslagsom förs fram i och molioner. Jag yrkarbifall lill utskottets hemställan. hade ett sammanträde om allergifrågorna den 30augusti 1977. Vid det sammanträdel redovisades behov av insatser på en radområden. Man kom då överens om atl man skulle kontakta socialslyrelsen,, , planverket,byggforskningen. , , ,, regionsjukvårdsulredningen och barnmiljöutredningen. Deluppdrogs åt en mindre arbetsgrupp alt ta dessa kontakter, och så bestämde manatl det skulle hållas ett nytt sammanträde senast hösien 1978.1 dag,den 29november 1978, har den mindre gruppen endast haft kontakt med socialslyrelsen.I övrigt har det inte hänt särskilt myckel pä departementsnivå, och något nyttsammanträde med den stora arbetsgruppen har självfallet inte kunnat hällas. Delär det här arbetet som socialutskottet sätter sin lil till och som utskotleträknar med skall ge snabba resultat. Jag vill karakterisera socialutskottets förmodanden på den här punktensom någonling som bör föras över lill avdelningen för frommaförhoppningar. Överiäggningen var härmedslutad. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottels hemställan med denändring däri, som föranleddes av bifall lill motionen nr 1112 av . fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. 1978/79:17 med anledningav motioner om förelagshälsovården, m. m. 1978/79:15med anledning av molioner om fritidspolitiska frågor Kammarenbiföll vad utskotten i dessa belänkanden hemställt. § 16 Statsbidrag tillHandelshögskolan i Föredrogs utbildningsulskottels belänkande 1978/79;13 med anledning av propositionen 1978/79:15 om statsbidrag lillHandelshögskolan i jämte motioner. I proposilionen 1978/79:15 hade regeringen()-efter föredragning av utbildningsministern - föreslagit all bemyndiga regeringen all ikläda staten deekonomiska förpliktelser som följde av elt den 5 sepiember 1978 träffat ochtill statsrådsprotokollet bifogat avtal om i . Belräffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande; "Iproposilionen föreslås alt regeringen bemyndigas ikläda staten de ekonomiskaförpliktelser som följer av elt avtal mellan slalen. Handelshögskoleföreningeni och i . skall elt indexreglerat slalsbidrag utgå till högskolan vilket bidragför /80 bör beräknas lill ca 7 milj. kr. Avtalet, som ersätterett lidigare avtal , avser tiden 30 juni 1994 ochförlängs om inle uppsägning sker minst tvä år före avtalstidens utgång." I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav proposilionen väckta motionerna 1978/79:27 av . (s), vari yrkats 1. atl med avslag påproposilionen 1978/79:15 beslutade bemyndiga regeringen atl förlänga nuvarandeavtal om i atl gälla fr. o. m. t. o.m. 2. atl som sin meninggav regeringen lill känna vad i moiionen anförts om en utredning omHandelshögskolans i framlida ställning, och 1978/79:28 av m. fl. (vpk), vari medavslag pä proposilionen 1978/79:15 yrkats 1. altriksdagen uttalade att nu gällande avtal mellan slalen. i och i borde sägas upp snarasi och inget nytt avtal ingås, 2. all hos regeringen hemställde omåtgärder för att inordna i i det statliga utbildningsväsendet och alt därvid beaktades vad som i övrigi anförts i motionen. 1. att beträffandestaten som part i avtal rörande i skulle avslåmotionen 1978/79:28 yrkandet 1, 2. att beträffandeinordnande av i i det statligautbildningsväsendet skulle avslå motionen 1978/79:28 yrkandet 2, 3.all rik.sdagen med bifall lill proposilionen 1978/79:15 och med avslag påmoiionen 1978/79:27 bemyndigade regeringen au ikläda staten de ekonomiskaförpliktelser som följde av del träffade avtalet omHandelshögskolan i . Reservaiion hade avgivits av , , , , , ochEgon (samtliga s) som ansett alt utskotlet under 3 bort hemställa a)alt beträffandeutredning om i framtida ställning med bifall lillmotionen 1978/79:27 yrkandel 2 som sin mening gav regeringen lill känna vadreservanierna anfört, b)atl med avseende påslalsbidrag lill i med avslag på proposilionen1978/79:15 och med anledning av motionen 1978/79:27 yrkandel I bemyndigaderegeringen alt ikläda staten i förhällande till nuläget oförändrade ekonomiskaförpliktelser för tiden 30 juni 1984. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag skall fatta mig korl och vill i huvudsak hänvisa lillmotiveringarna i den motion somjag tillsammans med några partikamrater harväckt med anledning av propositionen 1978/79:15. Riksdagensbeslut om den nya högskolan innefattade också ett beslut om enhetligthuvudmannaskap för högskoleområdet. Uppenbarligen anser de borgerliga partiernaatt det endasl skall gälla för primär- och landslingskommunala utbildningar,inte för de privala som fortfarande finns kvar. Vänsterpartietkommunisterna har alltid hävdatall all högskoleutbildning bör vara i samhälletsregi. Det gäller självfallet också i , under årtiondenen åt storkapitalet, vars ideologigenomsyrat och genomsyrar hela högskolan. Del är den endaekonomulbildning som ligger utanför del statliga högskoleväsendet. De övrigahar inordnats, och del finns ingen som helst anledning atl sä inleskulle ske också med i . Jagvill därför yrka biföll lill moiionen 1978/79:28. Socialdemokraterna i utbildningsutskottet har anmält reservation molden borgerliga majoritetens förslag i mom. 3 i utskottets belänkande nr 13.Förslaget innebäratl skall bemyndiga regeringen alt ikläda staten deekonomiska förpliktelser som följeravetiden 5sepiember 1978 träffat avtal omHandelshögskolan i . Vireserverar oss främst därför alt propositionen inle redovisat någraöverväganden om framlida ställning i relation lill denstatliga högskoleorganisationen. Vierinrar om alt proposilionen 1975:9 om reformering av högskoleutbildningenframhöll att frågan om det framtida förhållandet mellan staten ochHandelshögskolan fick prövas då avtalet löpte ut. Detla sades i propositionen isamband med en redovisning av alt TCO i sitt remissyttrande över U 68 hadeförordat att förhandlingar skulle las upp med huvudmannen för Handelshögskolanom ett förstatligande av skolan. Uttalandeli propositionen 1975:9 korrigerades inle i den borgeriiga trepartiregeringensproposition /77:59 om utbildning och forskning inom högskolan. Denproposilionen var daglecknad . Vi ansåg oss frånsocialdemokratiskt håll kunna utgå från alt uttalandel stod fast,alltså alt en prövning av förhållandet mellan staten och Handelshögskolanskulle göras i samband med att avtalsperioden löpte ut. Vi visste också allarbelel med propositionen 1976/77:59 hade fött bedrivas under stark tidspress.Det kunde därför vara förståeligt om man inte hann med Handelshögskoleproblematikeni den propositionen. Detfanns emellertid en möjlighet för den borgeriiga trepartiregeringen alt senareunder våren, föreden , då avtalet skulle sägas upp, ta upp endiskussion om ställning. Men sä skedde inte. Någraöverväganden om framtida ställning har således inte meddelatsriksdagen.