prot · G20959 · 1978-12-31 00:00:00 — Det finns en väridutanför , bl. a. i , och del leder mig över lill inlägg. Åsling sade - och del är etl naturligt debaltgrepp att koppla - all omskillnaderna är så små, varför då lägga fram en proposition som innebär enoriiarbetning av del utkast som förelåg? Ja, om del inle förelegat någraskillnader i sakståndpunkier skulle det naturiigtvis inte ha funnits skäl attgöra någon ändring. Men jag har inte påstått alt del inle finns någraskillnader. Jag har klart markerat alt del är en avsevärd skillnad i behandlingenav . Nusäger . Åsling att nivåer är ointressanta. Men de upplevs verkligen intepå det sättet i varvsorler - inle av personalen och, tror jag, inte heller avallmänheten. Där är en klar skillnad. Men däremot är alltså takten tänkt attvara densamma på de andra och större varvsorterna, det är riktigt. Men del ärockså den skillnaden alt vi med förslageli propositionen - det harblivit ändrat i utskottet, det har rätt i - ansåg oss kunna läggafast en utveckling för och att den prövning som vi Nr 59 förutsåg på nytt skulle avse förhållanden fr, o, m.1981, Idet Tisdaeenden utkast som utarbetades under ledninghade det plockals in kontrollstationer , vilket gjorde det hela i praktiken ganska löst. varnågonting jag ville undvika med vår proposition, men har det ju Vissa varvsfråsor kommit tillbaka. Där fanns, somsagt, skillnader, men har i sin skildring av sig själv som SanktGöran i kamp med draken överulnyiijal och uppförstorat små skillnader lillnågonting radikalt och annorlunda. Förste vice talmannen anmälde att Svenssonanhållit alt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt lillytteriigare replik. BERNTNILSSON (s): Jag avser att i mitt anförande i första hand uppehålla mig vid defrågor som rör arbetsmarknadspoliliska aspekter, dvs. de frågor somarbetsmarknadsutskottet har haft all behandla, och då i synnerhet kanske defrågor där vi haft skilda uppfattningar. Men försl en reflexion kringprivatkapitalets hänsynslösa agerande. Denvarvskris som drabbar världen och många anställda, bl. a. i vårt land, berorlill stor del på bristande samordning av olika åtgärder och bristandeplanering. Bara kapitalel kan få sina vinster- helst så stora och så snabba sommöjligt - då är del bra. Att de anställda, och för all del kanske ocksåkonkurrenterna, kommer i allvarlig kris bekymrar föga. Samtidigtsom kraftiga nedskärningar av sysselsättningen sker i västvärlden påvarvssidan, sker del en uppbyggnad av varvskapacilet i vissa andra länder. Enföljd av detta blir en enorm kapitalförstöring. Allvariigasl i del sammanhangetär väl ändå spelet med de anställda. Tyvärr fungerar privatkapitalets lagar pådet sättet. Nuhar vi krisen här, och vi måste försöka göra del bästa möjliga av situationen.1 motionen 141 har vi socialdemokrater föreslagit en rad åtgärder. Flera avdessa förslag har tillstyrkts vid utskottsbehandlingen, och det tycker vi ärbra. a, föreslagit sysselsätlningsgaranli t. o, m, för de drabbade istorvarven. Anledningen härtill är bl. a, alt del blir så många "friställda"på en gång att del skapar stora svårigheter. Vi vet alt del rör sig om drygt 4000 människor. Det torde knappast vara möjligt alt ordna arbete och sysselsättningåt alla dessa . Del är därför förslag om en tvåårig övergångsperiodhar kommit till, där man garanterar de arbetslösa utkomst under dessa år. ville den borgeriiga majoriteten inle vara med om denna sysselsätlningsgaranli, utan man avstyrkte den. har emellertid besinnat sig, ty i näringsulskotlet har man anslutit sig lill det socialdemokratiska förslaget om en sådan garanti, och del är bra. Men man kan fråga sig varför de inte gjorde del även i arbetsmarknadsutskottet, när samma fråga behandlades där. Möjligen skulle man kunna göra den kommentaren att del kanske är tur all regeringspartiet inle är större än detär, 74 för i så fall blev det väl för många uppfattningarall hålla reda på. Vitror emellertid att åtgärden kommer alt underiätta övergången lill nya ochvaraktiga arbeten. Jag vill därför yrka bifall lill denna del av näringsulskottetshemställan i belänkandet. Vii arbetsmarknadsutskottet anser det vara felaktigt all de kortsiktigadellösningar, som regeringen föreslår i form av tidigareläggning av vissastatliga anläggningsprojekt, skall genomföras med i första hand övertaligvarvspersonal. På grund av den förra regeringens urusla bostadspolitik m. m. ärnu ett stort antal byggnads- och anläggningsarbetare inom varvsregionernaarbetslösa. De arbeten som avses i det här sammanhanget måste enligt vår meningi första hand förbehållas de grupper som har utbildning för just dessa jobb.Det finns ingen mening med att flytta arbetslöshet från den ena individen tillden andra, i synnerhet som del som sagts finns utbildad arbetskraft att tillgåinom de regioner det här är fråga om - i har f ö. varitinne på denna problematik . Samma regler som i övrigt gäller förberedskapsarbeten och statliga slödbeslällningar bör således följas även idelta fall. Jag yrkar därför bifall till reservationen 15. Efiersomjag kommer från en av de orter som har ett av de tolv mindre och medelstoravarven skulle jag vilja något beröra den del av propositionen som gäller dessa. Propositionenföreslår som bekant alt de mindre och medelstora varven skall göra en30-procenlig nedskärning. Propositionen har kritiserats för all vara dåligtmotiverad i del här avseendet, och den har inle heller tillstyrkts av utskotteti denna del. Självfallet skulle de små och medelstora varven få betydandesvårigheter, om man ulan vidare skulle skära bort av verksamheten.Kapaciteten är ju upplagd på ett sådant sätt alt man näppeligen kan göra del.Utskottet har här följt del socialdemokratiska förslaget om en utredning somskall utarbeta en utvecklingsplan för denna varvsgrupp -jag vill understrykaatt det handlar om en utvecklingsplan, inte en avvecklingsplan. Utredningenskall se på möjligheterna att bibehålla dessa arbetsplatser. Flera av varven tordeför övrigt ha goda möjligheter att överieva. Jagvill emellertid understryka att del stöd som skall utgå måste göraskonkurrensneutralt mellan de stora och de mindre varven, vilket också utskottetvarit inne på. De små och medelstora varven får t. ex. inle utestängas från attfö tidigarelagda statliga beställningar eller från all fö andra statligastödåtgärder. Det är också viktigt all tillfälliga sysselsättningsbidrag kanutgå, såsom vi har foreslagit i den socialdemokratiska motionen. Äveni det här avseendet gäller att det inle är någon mening med alt flyttaarbetslöshet från en individ till en annan eller från en region till en annan.Jag utgår därför från all utskottets mening i denna fråga kommer att följas. Meddet, herr talman, ber jag all få yrka bifall lill samtliga socialdemokratiskareservationer som fogals vid betänkandet och i övrigt lill vad utskottethemställt. Nr 59 (): Tisdaeenden " talman! Efiersom nu både ochMargaretha af har belyst det moderata slåndpunktsiagandel i varvsfrågan, skall jag begränsamig till en fråga som har behandlats i arbetsmarknadsutskottets Vi'i'ia varvsfråsor yttrande lillnäringsutskollet och som sedan har följts upp med en reservation inäringsulskottets belänkande. Vidförsta påseendet kan man tycka all den här frågan är av främst praktisk betydelse.På s. 33 i varvsproposilionen påpekas, alt för all samordna allt det arbete ivarvsfrågan som har inletts i regeringens kansli och för att påskyndabeslutsprocessen i ärenden som rörde olika varvsregionerna, har del tillsaltsen samordningsgrupp med anknytning lill delegationen för etableringsfrågor inomindustridepartementet. Departementschefenpåpekar också alt delegationen har bedrivit s. k. produklsökning i utlandet.Del framhålls även alt produklsökande verksamhet bedrivs av vissa regionalautvecklingsfonder, av statens industriverk och av styrelsen för tekniskutveckling. Departementschefenskriver all alla dessa aktiviteter bör samordnas, och delta syfte tillgodosessåledes genom delegationen för etableringsfrågor, som har haft en samordnandeuppgift när del gällt sysselsättningsproblem inom specialståls-, textil- ochkonfektionsbranschen. Ioch för sig är det naturiigtvis positivt att samordna. Men man kan ju vända pådel hela och fråga: Varför skall så många olika slags organ över huvud tagelvara inkopplade, all del t, o. m. krävs ett särskilt organ för alt justsamordna? Den borgerliga trepartiregeringen log ett krafttag för att komma lillrätta med byråkrati, ineffektivitet och slöseri inom den offentliga sektorn,men det förefaller som om delta inte gällde industridepartementets område.Varför har över huvud taget den här elableringsdelegalionen tillkommit? Vi harju här ett särskilt statligt verk, statens industriverk. Varför åligger intesamordningsuppgifterna detta verk? Det är en fråga som man skulle vilja ställatill industriministern. Inte skall väl departementet styra hela den härsamordningsverksamheten? Varken minister- eller departementsslyrelse brukaraccepteras i del här huset. Jagär ledsen men jag måste varna för att verksamheten utvecklas mot byråkrati,krångel och mygel. Det är nog så allvarligt om verksamheten ens skulle kunnamisstänkas för s. k. mygel och inte allmänt vedertagna beslutsprocesser. Densamordningsverksamhet som åvilar en departementschef skall enligt hittillsgällande konstitutionella regler bygga på beredningsarbete och beslut, som ärfattade inom självständiga ämbetsverk och som i sin tur arbetar efterfastställda instruktioner. Del är viktigt att den totala lösningen av varvsfrågornapå kort och på lång sikt icke försvåras av byråkratiska beslutsprocesser påcentral nivå i , Vi moderater har iarbetsmarknadsutskottets yttrande anmält en avvi kande mening, och mina kolleger har, som sagt, följt upp den avvikande meningen med en reservation, 76 som är fogad till näringsulskottets belänkande. en fullständig redovisningav de ansvars- och beslutslinjer som tillämpas och som skall tillämpas ifortsättningen, I denna redovisning bör man klariägga hur gränsdragningen skallske mellan delegationen och industriverket och även andra ämbetsverk. Meddetta, herr talman, ber jag alt få yrka bifall till reservationen, ELVERJONSSON (fp): Överkapaciteten inom varvsnäringen i väriden är myckel stor. Det är en,men en mycket viktig, orsak till all hela varvsnäringen väriden över i dagupplever sin kanske allvartigasle kris. Om orsaker och verkan och om näringens möjligheterinför framtiden, ja, del har ju debatten handlat om hela denna dag, och därförskall jag inskränka mitt anförande till alt beröra något av det somarbetsmarknadsutskottet har alt la ställning till, nämligensysselsätlningsätgärder och regionalpolitiska insatser. Effekternapå det regionalpolitiska planet och på möjligheten, eller rättare sagtsvårigheten, all klara sysselsättningen i varvsorterna är en av de viktigasteaspekterna, ja, kanske den mest betydelsefulla i varvskrisens spår. Närman läser propositionen och de många motionerna framgår det tydligt attmeningarna är delade när det gäller neddragningstaklen vid varven. Däremotråder del en myckel stor enighet om att omfattande insatser behöver sättas in ivarvsregionerna för att hävda sysselsättningen och för all klara denomställning av slorvarven som under alla omständigheter måste genomföras. Regeringensförslag om medelstilldelning när del gäller sysselsättnings-skapande insatserhar ett myckel brett pariamentariskt stöd. Del finns anledning att slå fast attregeringen föreslagit mycket omfattande åtgärder för att omstruktureringenskall kunna ske på etl godtagbart sätt. Hela 995 milj. kr. föreslås bli satsadei olika arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska sammanhang. a. regionalpolitiskt stöd, utökade resurser lill de regionalautvecklingsfonderna, bildande av investmentbolag föratl främja etableringareller utvidgningar av förelag, varvens utveckling av alternativ produktion,stöd till u-landsbeslällningar från de svenska varven samt stöd till vissaomfattande och kostnadskrävande industriella projekt med stort risktagande. Därutöverföreslås arbetsmarknadspoliliska insatser, främst i form av tidigareläggning avstatliga beställningar. Somföreträdare för arbetsmarknadsutskottet är det med stor tillfredsställelse jagkonstaterar den breda uppslutning som finns bakom dessa regeringsförslag. Dengemensamma utgångspunkten har varit att neddragningar av arbetskapacitetenmåste ske i socialt acceptabla former. Till den utgångspunkten synes alla häri kammaren ansluta sig. Närdet gäller metoderna vill jag gå in på en fråga, där folkpartietsrepresentanter i arbetsmarknadsutskottet och näringsulskotlet hamnat på tillsynes olika linjer. Det gäller den s. k. sysselsätiningsgaranlin eller, somnäringsutskollet valt alt kalla den, anslällningsgaranlin. Denna garanti går ut Nr 59 på alt de anställda på de fyra stora varvsorlerna skulle garanterasfortsall Tisdaeen den anställningt, o, m. 1980, trots att man skulle skära "' produktionen med 20 96. I ensocialdemokratisk motion förordas alt statsmakterna skulle utfärda Vissa varvsfråsor generellasysselsättningsgarantier Vi har i arbetsmarknadsutskottets majoritet ansett ensådan åtgärd så betänklig, all vi inle har kunnat godta molionsförslaget. Detskulle innebära alt man sköt svårigheterna framför sig, och en garanti av delhär slaget skulle kunna medverka lill alt man inle tillräckligt starktutnyttjar möjligheterna all gå över lill andra branscher. Medtanke på de prejudicerande effekter etl oreserverat bifall lill yrkandet i densocialdemokratiska motionen skulle kunna få stannade utskottet för all i förstahand hänvisa lill de mycket omfattande sysselsättningsskapande åtgärder somföreslagils i propositionen och som också både arbetsmarknadsutskottet ochnäringsutskollet enhälligt har förordat. Folkpartietsrepresentanter i näringsutskollet har trots dessa betänkligheter ansett sigkunna acceptera garantin. Skälen härtill är åtminstone två. För del första vardet en förutsättning för alt man skulle få igenom huvudförslaget om en20-procenlig nedskärning . För det andra gjordenäringsutskollet en del, som jag bedömer det, betydelsefulla förlydliganden.Del gäller bl. a, de arbelsförmedlande insatserna. Näringsulskotlet betonar ilikhet med arbetsmarknadsutskottet viklen av ett nära samarbete mellanarbetsförmedlingen och varvens personalavdelningar för att man skall kunna någoda resultat för den enskilde individen. Vidareanser näringsutskollet all de personer som förs över från den ordinarieproduktionen till en särskild arbetsstyrka, bestående av övertaliga, imöjligaste mån skall erbjudas nya arbeten utanför varven. Del innebär, såvittjag förstår, att om arbetsförmedlingen kan erbjuda lämpliga arbeten, skallvederbörande vara beredda all la sådana jobb. Detta ställningstagande är inlebetydelselöst i etl konjunkturläge, där man trots allt kan vänta expansion ivissa branscher-inte minst inom verkstadsindustrin. Jag tolkar anförandena avsåväl utskottets ordförande , som av och av andraföreträdare för utskottet tidigare här som en bekräftelse på allsysselsättningsgarantin skall ha en sådan innebörd. Erbjuds en varvsanställdett annat lämpligt arbete, skall han vara skyldig att ta det arbetet. Eljestriskerar han en uppsägning. Värtatt notera är alt näringsutskollet också har avstyrkt det socialdemokratiskakravet på alt 50 milj. kr. extra skall anslås för den s. k. sysselsätiningsgaranlin. var både glad och ledsen över att folkpartisterna kunde - som jagpåpekade - ha två lill synes skilda ståndpunkter. Varför kunde vi inle hamnarätt i arbelsmarknadsutskoUel från början, frågade . Del var juändå samma förslag del gällde, var hans tes här . Nej,, det var inte riktigt samma förslag. Det hände tre saker med det här ärendet under resan från arbetsmarknadsutskottet till närings ulskotlet. 78 För del första satte näringsutskollet på en nyetikett, och del kanske inte var så märkligt. Manbytte nämligen ut "sysselsätlningsgaranli" mot Nr 59"anställningsgaranii". Fördetandra gjorde man förlydliganden och förändringar av den innebörd som jag härhar redovisat och som näringsulskottets företrädare har ställt sig bakom. Dessaförändringar är av sä kraftig art all del är en väsentlig skillnad mellannäringsulskottets och motionärernas syn på denna fråga. Fördel tredje gick näringsutskollet enhälligt - alltså inkl, socialdemokraterna-emotdel förslag som stödde i arbetsmarknadsutskottet om etl extraanslag på 50 milj. kr. Del har alltså hans partibröder i näringsutskollet gåttemot. Del är sålunda inle bara i de mindre partierna som man kan ha skildaståndpunkter. Jag vill stryka under att det viktiga arbetsmarknadspoliliskainstrumentet - arbetsförmedlingen - inte får komma bort i sammanhanget. Såmånga som möjligt av övertaliga varvsarbeiare bör föras över lill arbeten sompå sikt är beslående. Både den enskilde och samhället är betjänta av en sådanordning. Det är också viktigt att den övertaliga styrkan hålls så liten sommöjligt med hänsyn lill all del finns en klar risk för ytteriigarenedskärningar av varven efter 1980, Innebördenav sysselsätiningsgaranlin skulle mot den här bakgrunden bli att övertaligpersonal, som inte erbjuds annat lämpligt arbete, får behålla sinaanställningar t. o. m. Det skulle också sammanfalla med den allmännamening som råder inom de båda berörda utskotten, nämligen all neddragningenskulle ske - för att citera ett tidigare använt uttryck - i socialt acceptablaformer. Del är mot den bakgrunden, herr talman, som jaganser att jag kan ansluta mig lill näringsulskottets betänkande på allapunkter. () kortgenmäle: försöker bortförklara den situation som uppstod när detskedde förändringar i ställningstagandena inom från del altarbetsmarknadsutskottet behandlade frågan och till dess närings-utskottetbehandlade del. säger att del var förändringar som gav så godaresultat för den enskilde individen, att det var skäl alt inta en annanståndpunkt. Jagtror, , alt vi skall överlåta åt de anställda på varven all avgöravad som är bästa resultatet - all det inte finns någon anställnings- ellersysselsältningsgaranti eller all del finns en sådan garanti. Jag är heltövertygad om all de anställda vid varven föredrar den lösning som har kommitfram med hjälp av folkpartisterna i näringsutskollet. Vihörde här att 20 000 människor i vararbetslösa på etl eller annat sätt. Men nog borde väl arbetsmarknadsutskottetsfp-representanter ha varit medvetna om den situation som rådde; det var mantydligen i näringsutskollet i alla fall. Jag tycker del är bra att man hartagit den ståndpunkten och följt socialdemokraterna i det förslag som förelågdär. Det innebär säkeriigen all vi kan lösa sysselsättningsproblemen för devarvsanställda på etl helt annat sätt än vad vi skulle ha kunnat göra annars. () kortgenmäle: kom inle lill någon annan slutsals än jag, nämligen allslutprodukten i näringsulskotlet är mycket bra för de varvsanställda. Han harheller inle dementerat mitt påstående, att det skedde vissa förändringar fråndet att arbetsmarknadsutskottet hade att ta ställning lill ett yrkande frånsocialdemokratiskt håll i vårt utskott till vad socialdemokraterna inäringsutskollet kunde acceptera, nämligen förändringar på tre mycket viktigapunkter, Hansuttalande om alt vi skall överiåta ål varvsarbetarna all göra den bedömningenändrar ingenting i vår inställning, nämligen all vi kan utgå från att det ärett mycket bra beslut som fattar om den följer näringsulskottetsbelänkande, vilket jag har yrkat bifall till på alla punkter- i motsats tillBernt N ilsson, som har en rad reservationer som han tänker ställa upp på. Naturligtvis är det alternativen för framliden som är det väsentliga ivarvspolitiken. Arbetsmarknadspoliliska åtgärder kan bara bli medel att lösaproblemen vid övergången från ett område till ett annat. Detta gäller här likaväl som inom andra branscher. Någratalare har tidigare i debatten här efleriyst konkreta alternativ. Låt mig dånämna några av de saker som inte har berörts direkt i motionerna men som detfinns anledning alt erinra om. Viär i hårt inriktade på att ta fram etl ordentligt beslutsunderiagpå t. ex. olika energitekniska områden. De passar också väl in i justvarvsnäringens framtid. Ettexempel är det naturgasprojekt som har utretts och förberetts under lång tidoch där har varit pådrivande för att få i gång de konkreta initiativsom krävs för att vi skall få ett ordentligt beslutsunderiag. Denäringspolitiska och induslripolitiska skälen för introduktion av naturgas harknappast någonsin varit tyngre än de är . Det är därför viktigt att visnabbt får möjlighet att fatta ett beslut, eftersom just projekt av det härslaget skulle kunna innebära ett väsentligt komplement till varvsindustrin viddess omställning. Enannan sak är förslaget till en uppsnabbning av kraftvärmeulbyggnaden, som jag fö. antar kommer att tas beslut om här i . Del ärnaturligtvis viktigt att man på ett område med så pass stora investeringarsnabbi utnyttjar del planeringsläge som finns. Åtskilliga kommuner är bereddaatt satsa på kraflvärme . Del finns utbyggd produktionskapacitet inomvarvsnäringen och inom det företag som det här gäller. Svenska Varv, föratlkunna ta sig an etl sådant projekt. Del vore naturiigtvis utomordentligt braför varvsarbetarna, i bl. a., om partierna i omedelbartville ställa upp för att konkret stödja partimotionen från . Det skullekunna ge sysselsättning. Del är ingenting som man först behöver jobba med underetl parar föratl försöka fö fram, utan det finns redan konkreta objekt. Del ärbara att vidta en mindre statlig stimulansåtgärd och dessutom ge finansieringshjälp till dekommuner som del gäller. Jag hoppas att inle alla i parlinil har förkastat denmöjligheten redan i del här lägel. Frågan återkommer, som sagt, . Inomtrepartiregeringen har vi drivit på de vindkraftprogram som finns. Del liggerlängre fram i liden men del är samma sak som gäller, nämligen att det på siktkan ge betydande arbetstillfällen just för varven i samarbete med annanverkstadsindustri. Det kräver en vidgning av programmet. Man får satsa mer påsjöbaserade vindkraftverk för framliden, men del är utan tvivel en av de sakervi måste pröva. Naturiigtvisär det utomordentligt värdefullt med de initiativ de anställda vidvarvsförelagen själva tagit. Där finns åtskilliga projekt som ligger väl ilinje med dem jag redan nämnt och som passar för tung verkstadsindustri.Problemet är naturiigtvis att hinna fram med projekten och få fäste på enmarknad där referensexemplar ofta krävs och därtill uppnå rationell produktionoch täckning för kostnaderna. Jag vill helt kort hänvisa lill den centralautvecklingsfond som har föreslagit i sin partimolion. Den skulleockså kunna vara elt stöd inle bara lill varvsregionerna ulan också lill deunderleverantörer som ser sin sysselsättning och sina produktionsmöjlighetervika. ,som jag främst talar för, har, vilket redan påpekat, varit såpass ense i sak att del egentligen inte finns mycket att tillägga. Det ärmyckel värdefullt alt arbetsmarknadsutskottet så klart tagit ställning när delgäller de mindre och medelstora varven. Med propositionens utformning på denpunkten ökar nämligen risken för de mindre och medelstora varven, och del ärviktigt att just detta klargörs. Genom att struklurbeslul inte tas för de storavarven ökar risken för de mindre och medelstora. Därför hararbelsmarknadsulskotlel myckel klart uttalat att utskottet, i den mån del pånågon ort skulle behövas insatser utöver vad som är möjligt med nuvarandemedel, räknar med att regeringen återkommer lill och all man dessutomutnyttjar den möjlighet 75-procentsbidråget utgör för att bistå de mindre ochmedelstora varven under den utredningsperiod vi är överens om. Debattenhar naturiigtvis kretsat rätt mycket kring det som kallas ensysselsätlningsgaranli men blivit en anställningsgaranii och som sedan underförmiddagens debatt omdefinierals till anställningstrygghet. Efter alt halyssnat uppmärksamt på alla upphovsmännen som talat om detta vet jag uppriktigtsagt fortfarande inte på vad sätt detta skiljer sig från arbetsmarknadspoliliskaåtgärder.