prot · G209164 · 1978-12-31 00:00:00 — Därtillvill jag lägga att frågan om inte kommer att beröras i mitt anförande.En votering ägde Ju rum i om , varvidförsamlingen med stor majoritet -det var ingen nej-röst, tror jag - antog enmyckel skarp resolution. EG-staterna lade ned sina röster, medan ochNorge röstade med majoriteten, dock med uttrycklig reservation för en del avinnehållet i resolutionen - den som gällde militära åtgärder. Alt Namibiafråganinle las upp i delta anförande beror pä all den krisen är relativt färsk. Längesåg del ut som om det skulle gå atl nå en överenskommelse mellan västmakternaoch , men sedan har situationen tillspetsats under de senaste dagarna.Dessutom har Namibiakti-sen inte heller beaktats vid utformandet avpropositionen. Vidarebör tilläggas att frågan om i högsla grad aren FN-fråga. Det är mol FNsom anses ha begått trolöshet. Krisen har skärpts därför attSydafrika inte velat tillämpa den internationella domstolens utslag. framstår för oss som ett hårt och brutalt klassamhälle.Majoriteten av dess invånare är redan i och med födelsen dömda ait deklasseras,dömda lill en andra klass i det sydafrikanska samhällel. Det är visseriigenriktigt, som del sägs, atl denna majoritet materiellt har en bättre ställningän färgade i många andra . Del är vidare sant att de vita komtill landet - , alltså före den nuvarandesvarta majoriteten. Det är ocksä sant alt de vila, till skillnad frånexempelvis fransmännen i , icke har något eget moderiand atl la sintilinykl till. Vi kännerju alla till striderna mellan boeroch engelsmän på sintid. Mendelta ursäktar inte förhållandena i . Apartheidpolitiken slår i klarstrid med den i FN-sladgan inskrivna respekten för människan utan hänsyn lill köneller ras. Dessa förhållanden har liksom varje annan FN-medlem rätt ochplikt att reagera mot. Detär visserligen också sant atl det råder förtryck och atl kränkningar av demänskliga rättigheterna förekommer på andra håll i världen. Kvinnan är förtrampadi mänga länder, ibland pä del mest grymma sätt som genom påbjuden ellersedvanlig omskärelse. Tortyr, våld och förtryck finns runt omkring oss.Politiska rättigheter i den mening vi lägger i dessa ord saknas i majoritetenav stater och för flertalet av människor. Men ej heller detla är någon ursäktförapartheidpoliliken och för . Däremot kan det vara skäl for ossbedömare på avstånd atl vid vår granskning icke ge näring ät denmissuppfattningen, om den nu finns, alt är det enda land därmänskliga rättigheter kränks. Vadhar dä gjort? Självfallet har vi följt säkerhetsrådetsrekommendationer och senare beslut i frågan om vapenembargot. Gäng efter annanhar vi också fäst generalförsamlingens uppmärksamhet på förhållandena. Ipraktiskt tagel alla tal som svenska politiker hållit i FN eller i andra sammanhang harSydafrikafrågorna tagits upp. Var svensk opinion står i fråga om Sydafrika-därom råder ingen tvekan i FN, i , i eller eljest i väriden. är det emellertid enligt regeringens proposilion fråga om ett nylt steg.Sverige skall veterligen först av alla stater i väriden anla en lag om förbudmol investeringar i . har i säkerhetsrådet i januari 1978begärt beslul om stopp för investeringar som etl nödvändigt komplement tillbeslutet om vapenembargot. Vår begäran föranledde icke något beslul av rådet.Vår begäran har senare upprepals i generalförsamlingen . Nägot besluli rådet har ännu icke förekommit. I detla läge och sedan proceduren den vanligavägen befunnits för ögonblicket utsiktslös, vill nu handla på egen handoch vidta egna unilaterala sanktioner med förbud mot svenska investeringar iSydafrika. Vireservanter finner detla olyckligt. För del första därför ett en sådan åtgärdbryter mol huvudlinjen i svensk utrikespolitik, all sanktioner ellersanklionsliknande ålgärder skall föregås av beslul eller rekommendationer a vsäkerhetsrådet. För del andra finner vi det olyckligt därför atl det inte ärrealistiskt atl tro, atl andra stater - framför allt inte de storahandelsparterna -kommer alt följa del svenska exemplet. Därför blir det ickenågon effektivitet i åtgärderna. Därmed kommer dessa också att drabba svensksysselsättning, svensk arbetskraft och svenska företag. Propositionen harföregåtts av elt riksdagsbeslut , dä enhälligt beslötatl regeringen borde tillsätta en utredning, dels med uppgift att utarbeta eltlagförslag avseende förbud mot kapitalexport från , dels för atl utredade Juridiska folkrätlsliga och utrikespolitiska aspekterna på elt ensidigtåtagande av della slag samt en bedömning av de polilisk-ekonomiska ochpsykologiska effekterna av en dylik åtgärd. Inom parentes sagl är del märkligtalt propositionen i stort sett endast refererar den ena delen av riksdagensbeslut, icke den andra. Man vill gärna tro alt delta beror på elt rent misstag.Någon kompensation har kanske handelsministern givit när han i stället såmycket utföriigare refererade remissyttrandena. Vad ville varatl öka trycket pä och bl. a. visa en ny beredvillighet alt övergåfrån ord till handling. Men frågan om huruvida handling skulle tillgripas, dvs.om det begärda lagförslaget skulle leda till lagstiftning, lämnades öppen avriksdagen. Dettabeslul är 1977 innebar all ändrade mening. , 1975 och 1976,hade majoritet avslagit förslag om ensidiga svenska åtgärder. Somexempel på det socialdemokratiska partiets tankegångar lidigare kan jag härvisa en skrift, utgiven av den socialdemokratiska partistyrelsen i oktober 1965under mbriken och vi. I den skriften polemiseras mot tanken på egnasvenska åtgärder. För atl sanktioner skall ha någon utsikt att bli effektivamåste de vinna allmän anslutning och framför alll tillämpas av andrahandelspartner, heter det i skriften. Som stöd för delta åberopas ett uttalandei en rapport från en expertgrupp under ledning, som på PerHaekkerups initiativ tillsattes av generalsekreteraren. Slutsatsen var"alt det är endast genom en FN-akiion i Förbudmot investeringar i och 11 protokoll 1978/79:164-165 Förbudmot investeringar i och form av ett enhälligtbeslul i säkerhetsrådet som sanktionsvapnei snabbt kan bli effektivt. Endast omaktionen är överenskommen och total kan ,sank-lionsholet nå sitt mål." Iskriften, som är författad av en framstående socialdemokratisk ulrikespoliliskexpert, lidigare riksdagsman, sägs all tanken på all man borde pröva möjlighelernaall genomföra sanklioner ulan medverkan av alla slora handelspartnerär klart orealistisk. Broschyrens pris var då . Den realiseras kanske . Del skulle vara intressant all i delta samnianhang närmare sökaanalysera folkrättsliga synpunkter på lagen i fråga. Har en FN-sial befogenhetatl ingripa i medlemsstaternas inre frågor? Enligt den officiella svenskakommentaren till FN-sladgan skulle så icke vara fallet. harsenare intagit en annan ståndpunkt. En kommentator, professor , intar enmedlande slällning och framhåller att generalförsamlingen enligt fast praxishar frihet alt diskutera brott mol mänskliga rättigheter och framlägga förslagmen anser det diskutabelt om traktatmässigl föreskriven bestämmelse för medlemsstaterall respektera mänskliga rättigheter föreligger. Självklart är alt vidkollision mellan svensk och sydafrikansk lag folkrätlsliga, angivnaterritorialhöghet respekteras. Handelsministern påpekar också detta iproposiiionen och vidkännerSverigesskyldighet alt respektera Sydafrikasterritoriella höghetsräti. Därav följer emellertid ocksä, herr talman, altSydafrika genom sin lagsiiftning kan göra denna svenska lag praklisktverkningslös inom sitt område. Däremot kan lagen påskynda nedläggandet avföretagen i eller försäljningen av dem och därmed överförande avsvensk egendom till andra utländska eller sydafrikanska intressen. sig in pä folkrällsliga diskussioner av delta slag skulle vara intressantmen kan av praktiska skäl inte gärna ske i denna debatt. Det skulle föraalldeles för långt. Enannan och kanske viktigare fråga än den berörda är emellertid om Sverigeskall överge sin lidigare princip att som FN-medlem endast delta i sanklionersom är beslulade eller rekommenderade av säkerhetsrådet. Skall vi på egen handagera vid sidan av FN-sladgan? Skall vi för vår del starta ensidigasanktionsålgärder? Beslutas ensidiga svenska aktioner, vilka alltså tidigarekonsekvent avvisats av , är del troligt atl dessa, för alt än en gångcitera , "blir ineffektiva". Därmed försvårar de ocksågenomförandel av andra internationella sanklioner och därmed försvagas FN:sställning. Tilldella kommer riskerna av en prejudicerande verkan. Krav i vän land eller i FN:sgeneralförsamling på atl skall delta i bojkollakiioner mot tredje landhar konsekvent avvisats av statsmakterna med hänsyn lill all man endast kanmedverka i sådana sanklioner som beslutats av . Men om dennalag anlages av om går del icke gärna atl med denmotiveringen avvisa svenskt deltagande i sådana sammanhang. bör enligtförslag frän många häll -den förste pä plan var hans excellens fältmarskalkenAii Hadgi ftån - uteslutas ur FN och FN-organen. Även inomarabstaterna sinsemellan riktas påtryckningar i syfte att medverka tillbojkollakiioner. Även länder pä andra konlinenler har förekommit i samband medliknande förslag. Ipropositionen erkänner handelsministern alt man med delta förslag frångårenlinje i den svenska utrikespolitiken. Man söker motivera detla med altgeneralförsamlingen upprepade gånger uttalat sig för sanktioner mol Sydafrika.Men det är att märka att enligt är det enbart säkerhetsrådet som haralt besluta eller rekommendera sanklioner. Generalförsamlingens uttalanden harSverige - som - ofta måst gå emot helt eller delvis. Dessa kan enligtsvensk bedömning icke ligga till grund för svenska sanktionsåtgärder.Anledningen lill all lägger besluten i säkerhetsrådet är självfalletatl i rådet de permanenta medlemmarna har vetorätt. Därigenom riskerarFN-medlemmarna icke alt indragas i slormakt-skonfökter eller i slormaktspoliiik.Den som främst har utvecklat dessa teser är . I ett föredrag i Oslo1954 uttalade han: "NärSverige anslöt sig lill FN fästes en avgörande vikt vid röstningsregeln istadgarna .som gjorde rådets beslut beroende av stormakternas enhällighet." Vitror för vår del att den mest konsekventa tillämpningen avneutralitetspolitiken innebär att vi följer och icke handlar påegen hand. Har vi egentligen tänkt pä konsekvenserna för framtiden av en sådanhär åtgärd? Jag har tillfrågats:Vilket är då reservanternas eget program? Fördelförsta vill vi atl skall uttala att svenska sanktionsåtgärder ellersanktioner icke skall riktas mot visst land ulan alt de bygger pä av FN:ssäkerhetsråd fattade beslul eller antagna rekommendationer. Fördelandra vill vi hänvisa till all ett antal länder, bland dem EG-staterna, harenats om en särskild uppförandekod för företag i . Den berörförhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, frågor om arbetskraft,lönefrågor och frågor om segregation på arbetsplatserna. Enligt koden skallmoderföretagen vane är offentliggöra en rapport om framstegen. Och regeringarnaskall vane är - Jag talar nu om EG-koden - ta ställning lill hur kodentillämpas. Ävenden kanadensiska regeringen har antagit en liknande kod. Amerikanskaföretagare harocksåenals om en frivillig kod för förelags uppträdande iSydafrika. Svenska företag har även självmant i samarbete med låtit utarbeta en sådan kod. Dessa företag lorde vara bereddaatl gä vidare på denna väg. Enfråga till, herr talman. Enligt lagförslagen skall icke i lagen inskrivas någonrätt till ersättning för föriuster, orsakade av lagstiftningens tillämpning.Frågan om ersättning skall i stället i varje särskilt fall prövas, och dä skallalltså granskas om och i vad män det ftnns skäl atl låta den skadelidande fåersättning för liden förlust. Somskäl för den negativa inställningen åberopar handelsministern motsvarandestadgar i sanktionslagen. Men enligt gängse principer bör kostnaderna försvenska folkrättsliga motåtgärder icke bäras av enskild ulan av staten. Detter sig utmanande - jag återger nu vad ordföranden i Förbudmot investeringar i och Förbudmot investeringar i och Sydafrikauiredningenanfört - atl låla några få enskilda få bära bördan av en viss utrikespolitiskaktion, särskill när denna har sä starkt inslag av solidaritet och moral somhär är fallet. Det borde vara självklart alt vi i samband med ett eventuelltriksdagsbeslut också lar ställning till efler vilka grunder ersättning skallutgå vid förluster förorsakade av lagsiiftningen. Denskillnaden föreligger dessulom i förhållande till sanktionslagen, att det därär fråga om atl delta i avvärjandet av en situation som enligt säkerhetsrådetsbedömning hotar freden. Vid ett bindande rädsbeslut har alla pliktalt delta. Här är det däremol fråga om en ensidig svensk aktion. Någotförbluffande är det ocksä att de partier som i samband med sanktionslagenreserverade sig för atl ersättning skall utgå, och , nu harändrat mening. Jag utgår från atl detla skett av något misstag och alt rättelsei sä fall sker redan vid kommande volering. Jag ber altfä yrka bifall lill reservationen. Rasmotsättningarna i har ökat, och regimen visar en alltmerbrutal inställning mol de svarta och deras organisationer. Under de senastemånaderna har etl ftertal avrättningar av företrädare för de svartasorganisationer ägt rum. De förslag till förändringar på arbetsmarknadsområdetsom nu diskuteras i innebär på intet sätt atl någon fundamentalförändring skett i den sydafrikanska aparlheidpolitiken. De svartas organisationerhar bannlysts och deras verksamhet starkt inskränkts. just nu pågående FN-sessionen om Namibiafrågan har omvärlden starkt fördömtPretoriaregimens hållning, vilket har kommit lill klart uttryck. Enöverväldigande majoritet kräver sanktioner mot , bl. a. på detekonomiska området. 1 en resolution från i går, en rekommendation lillsäkerhetsrådet som antogs med 118 röster mol O, förordades ekonomiskasanklioner för alt tvinga atl ge självständighet. Underhela 1970-lalel har vid upprepade tillfällen framhållit alt ekonomiskasanktioner beslulade inom FN:s ram måste genomföras för att framtvinganödvändiga förändringar i . Inom generalförsamlingen har en alltstörre majoritet röstat för sådana ålgärder. Även inom säkerhetsrådet harbland de permanenta medlemmarna kunnat noteras en växande otålighet över densydafrikanska regimens ohörsamhet. Någraländer, , och , har vidtagit självständigaunilaterala åtgärder för alt minska de ekonomiska kontakterna med Sydafrika.Sverige slår nu i tur alt vidta sådana unilaterala åtgärder i form av ettförbud mol nyinvesteringar i och i . Det är med stor glädjesom jag noterar all utskottets majoritet följt regeringens linje och motsattsig yrkanden som framställts om avslag. Viär alla eniga om alt sanktioner riktade mol visst land bör bygga på av FN:ssäkerhetsråd fattade beslut eller rekommendationer. Men flera omständighetertalar i detla fall för alt elt sådant begränsat avsteg som regeringen här harföreslagil kan göras frän denna huvudprincip. Avsteget är motiverat av detuppenbara faktum alt siluationen i är unik. Somjag framhållit har den uppfattningen gehör hos ett överväldigandeflertal av FN:s medlemsstater. Del finns med andra ord etl mycket starktpolitiskt stöd för ålgärder av det slag som regeringen nu föreslår. Alt hävdaatt förtroendet för FN kommer atl undermineras av beslut om svensk lag ominvesteringsförbud i är därför orimligt. I stället stärks FN genomvärt agerande. visar som första land att del är berett att i prakliskhandling följa generalförsamlingens uppmaning att stoppa företagensinvesteringar i . Denna handling kan påverka andra länder alt ändrasin tidigare ståndpunkt och därigenom bidra till en förstärkning av FN:sställning. Jagsade att är unikt. Det har i debatten gjorts gällande att det finnsandra länder som är jämförbara med . Del sägs t. ex. alt om vi vidtarålgärder mot , sä kan det åberopas som stöd för liknande åtgärder molandra länder. I t. ex. industrikrelsar har nämnts som exempel päländer som skulle kunna känna sig träffade av den nu föreslagna svenskalagstiftningen. Det är helt felakligt. I inget annal land finns det en regimsom gjort rasdiskriminering till grundläggande princip för sitt Samhällssystem.Kränkningar av mänskliga rättigheter är i legaliserade av självasamhällssystemet. Del är del som är skälet till regeringens förslag om förbudmot investeringar i . Någon liknande åtgärd kan inte bli aktuellgentemot andra länder. Visstfinns del företeelser i länder i som förtjänar kritik och som viocksä kritiserar, l.ex. med avseende på respekten för mänskliga rättigheter.Men att sälta likhetstecken mellan förhållandena i t. ex. ochförhållandena i är inte bara felakligt och visar på okunnighet, utandel är ocksä förolämpande. Vad man än kan säga om elt land som , säinte är det, atl det präglas av rasförtryck och rasfördomar. Jaglycker atl svensk industri bör upphöra att utan saklig grund ge spridning ätspekulationer och förtal, som kan skada kommersiella och andraförbindelser med andra länder. Det är därför min förhoppning att punkten nusätts för sädana diskussioner. Svenskaföretag har runt om i världen förvärvat gott anseende genom gediget kunnande,skicklighet och hög kvalitet på sina produkter. Men i delta sammanhang måsteman också komma ihåg den roll som en progressiv Svensk utrikes- ochhandelspolitik spelat och spelar. är känt som etl progressivt land, ochdetla har positiva effekter ocksä på våra handelsförbindelser. Den föreslagnalagstiftningen ligger i linje med denna progressiva politik. Jag håller detinte för osannolikt, atl svenska företag om en lid kommer alt betrakta den nuföreslagna lagen om investeringsförbud med hell andra ögon och i sinahandelsförbindelser med länder i och på andra kontinenter nämna den svenskalagen i positiva ordalag. Denföreslagna lagen har granskals av lagrådet. Det var värdefullt att en sådangranskning kunde komma till stånd, trols den stora anhopningen av propositioneri vår. Lagrådets majoritet har godtagit lagförslaget med vissa mindremodifikationer av Juridisk karaktär, modifikationer som i allt väsentligt harbeaktats i proposiiionen. Förbudmot investeringar i och Förbudmot investeringar i och Jagvill här framhålla, alt Jag inte gör gällande att lagförslaget är fullkomligt.Det har brister, vilket också lagrådet påpekat. Men som det har anförts iproposiiionen är det svårt alt utforma en i alla hänseenden heltäckandereglering. är del väsenlligl all en lag som den nu föreslagna kommerlill slånd . Jaghyser också tilltro lill de svenska förelagens vilja alt följa lagensintentioner. Del är för mig i högsta grad förvånande all man på moderat hällinle lycks ha detta förtroende för företagen. Om företagen - mot min förmodan -skulle vilja utnyttja eventuella luckor för att kringgå lagen, kan dennasjälvfallel ändras eller kompletteras i ljuset av de erfarenheier man då hargjort. Regeringen får då återkomma med ändringsförslag till . Jag kanförsäkra alt regeringen inle kommer atl tveka atl föreslå sådana kompletterandebestämmelser, om del visar sig behövligt. Jag tror inle heller att riksdagenkommer atl tveka alt ställa sig bakom sådana förslag. Jagvill understryka att förslaget inte innebär atl handeln med avbryts.I och för sig är det enligt min mening rikiigi all tillgripa breda ekonomiskasanktioner i syfte atl få slut på rasåtskillnadspoliliken. Ingrepp mol handelnskulle dock, lill skillnad frän ell invesleringsförbud, strida mol åtaganden påhandelns område som är bundet av som medlem av bl. Sydafrikaspolilik har direkt inflytande på iniernalionell fred och säkerhet Del ärodiskulabell den sydafrikanska regimens hållning som utgör kärnan iproblemkomplexet i södra . Därför är del särskilt viktigt att åstadkommaetl sä hårt och samlat internationellt tryck som möjligt mol regimen iSydafrika, så alt denna kan förmås all snarasl uppge sill hårdnackade molståndoch ändra sin politik. Hittillsvidtagna åtgärder har dess värre inte gett resuliai. I det läget kan densvenska lagen få stor psykologisk och politisk betydelse. Genom våra åtgärderkan vi medverka till att säkerhetsrådet tar ställning till vidgade aktioner motSydafrika och påverka andra länder lill agerande. Omvärldens reaktioner pä densenaste lidens utveckling i och har nått en sådan punklatl denna effekt inte framstår som orealistisk. Övriga nordiska länder delar istort sett vår syn pä politiken gentemot . Denkonstruktiva åtgärd som nu genom den nya lagen vidtar, ärelt uttryckför den solidaritet som svenska folket vill visa dem som kämpar mot apartheid iSydafrika. Det är min förhoppning alt vi skall kunna inspirera andra statertill efterföljd. Därmed skulle ell av målen för våra ansträngningar varauppnått. Det är, herr lalman, odiskulabell att det främsta trycket pä densydafrikanska regimen kommer och måste komma från krafter inom landet. Det ärdessa eskalerande - Ja, explosiva - krafter som avgör utgången av kampen. Delminsta vi kan göra i är att genom ålgärder som den föreslagna och genomstöd i FN till internationella sanktioner ge befrielsekampen vårt stöd i hoppom atl kunna förkorta liden och lidandel intill dess den svarta majoriteten iSydafrika vunnit sin frihet. () kortgenmäle: Jag kan instämma i mycket av vad handelsministern sade, 1. ex. hanspåpekanden om det orimliga i att Jämföra med . Såviu jag vetbäringen sådan Jämförelse gjorts från denna talarstol, och såvitt jag minnspolemiserade han i det sammanhanget med en uppfattning i industrikretsar, ochdel harjag ingen anledning alt bemöta - om en sådan uppfattning skulle finnas.Jag tror att har missuppfattat detta. Tvärtom tror jag au svenskindustri förstår att göra åtskillnad mellan olika länder i sådana härsammanhang. Däremotnoterade jag atl i sitt anförande undvek att diskutera frågan omdetta svenska beslut, som kommer om , kan bli prejudikatsbildande ellerinte. Det som är närmast lill hands att Jämföra med är staten . Och herrCars vet myckel väl att vid varje sammanträde med FN-organen, senast i WHO,förekommer resolutioner av den innebörden. Han vet alt starka krafter i FN villskicka iväg , och han vet atl de i sådana sammanhang åberopar diverseargument som diktator, numera fallen, började med igeneralförsamlingen - argument som vi inte vill lyssna på men som vi ser enstark majoritet stå bakom i generalförsamlingen. Prejudikatriskenfinns där-det går inte atl komma ifrån det-och då skall man inte försökabestrida den. ärdet som är närmast i tur, men det kan vara andrastater: del kan vara också ; det vet vi inte så mycket om. Därförmenar vi atl det hade varit bättre att följa och att följa de föreskriftersom vi själva har anslutit oss till och som vi har ansett att vi som lojalaFN-medlemmar och som mönster-FN-gossar så att säga, bör verka för, nämligen alldel är säkerhetsrådet som fattar beslut om åtgärder, och även om svenskaåtgärder, av sanklionskarakiär. harju försökt få fram beslut om sådanaåtgärder i säkerhetsrådet, och en sådan framställning ligger nu under dessprövning. Varför inte avvakta resultatet av den? Varför inte hoppas på den? Omdet nu är så som herrCars säger att sympatin för åtgärder mol växer iFN-kretsar, dä växer den ju också i säkerhetsrådet - del sade självför resten, och då skall den endera dagen leda lill det resultatet. Man börfölja och inte gä vid sidan av densamma! Jagkan inte finna annal, herr lalman, än alt det måste vara fel att gå utanförFN-sladgan i sådana här vikliga frågor. Och det kan inte vara nyttigt heller,vare sig för uppfattningen om roll som lojal FN-medlem eller i andrasammanhang, att så sker. Förbudmot investeringar i och Jagäröveriygadom all pressen på säkerhetsrådet att vidla de åtgärder somen bred majoritet av FN:s medlemsstater ställt sig bakom när del gä/lerSydafrika växer, om ländersom inte bara i ord ulan också i handlingvågar visa sin vilja att la steg av ekonomisk betydelse för alt därigenompåverka förhållandena i . Förbudmot investeringar i och Jagsade i mitl anförande, herr talman, alt situationen i var unik.