prot · G20956 · 1978-12-31 00:00:00 — I skriften rekommenderassjukvårdshuvudmännen alt inrätta lokala rönlgenkommittéer med uppgift altövervaka den rönlgendiagnostiska verksamheien inom sjukvårdsområdet. Detär minst sagt anmärkningsvärt atl del när ladefram sin rappori om säkerhetsfrågorna vid röntgenundersökningar skall la två årinnan anvisningarna kommer ut . Någon uppföljning av hur anvisningarnaefterlevs har ej skett men enligt ett svar på interpellation i denna fråga den12 redogjorde dåvarande statsrådet för allsocialslyrelsen hade begärt yttrande från en del sjukvårdshuvudmän medanledning av uppgifter i massmedia om atl bristfälligt utbildad personal tagilsi anspråk för röntgenundersökningar. Något svar från berörda sjukvårdshuvudmänhade dä ej inkommit. Demedicinsk-tekniska assistenter och rönlgensjuksköterskor, som arbeiar medjoniserande strålning har länge haft vetskap om missförhållandena och förgävesförsöki fö socialslyrelsen och strålskyddsinstituiel atl lyssna. Detlaär ett skrämmande dokument över en obefintlig insikt om den joniserandestrålningens effekter på den mänskliga organismen. Men om både läkare och övrigvårdpersonal saknar utbildning i strålskydd och röntgenteknik är man omedvetenom farorna för både patienterna och sig själva. Vid röntgenundersökningar somutförs med hjälp av radioaktiva isotoper krävs en utbildning i isoloplära ochradiofysik. Det har inle rönlgenassislenlerna ulan de behöver enpåbyggnadsulbildning i isotopdiag-nostik. Har man inle tillräcklig utbildningär man en fara både för patienterna och för sig själv. Skadorna från deradioaktiva ämnena visar sig inle förrän och den kontroll manhar i form av en filmdosimeter, som man bär på sig, kontrolleras bara en gång permånad, då man kan konstatera om man utsatts för en för hög stråldos. vet man med bestämdhet hur farlig den joniserande sirålningen är förmänniskan om man utsätts för höga stråldoser i form av många onödigaomtagningar av röntgenbilder på grund av fel leknik, om för slorl område avkroppen utsätts för strålning eller för långa genomlysningstider saml föronödiga undersökningar. Vihar vetskap om alt den skadliga strålningen från medicinsk verksamhet, främstdå från röntgendiagnosliken, vida överstiger sirålningen från kärnkraftverkenoch ulgör en fara, som vi inle vet hur slora konsekvenser den för i formav genetiska skador och leukemi för befolkningen, då blodbildandeorgan, äggslockar och lestiklar utsattes för höga strålningsdoser. Eltsjälvklart krav måste uppfyllas. All personal som arbeiar med och utsätterpatienter för joniserande strålning måste ha erforderliga kunskaper istrålfysik och strålskydd. Kompetensregler måste utarbetas och fastställas. Densamarbetsgrupp för patientslrålskydd som och slatensstrålskyddsinstitut har bildat skall syssla bl. a. med utbildnings- ochkompetensfrågan men också med hur utfärdade rekommendationer beaktas i det prakliskaarbetet. Idecember 1977 hade den expertgrupp av läkare, fysiker, medicintekniker,assistenter m. fi., som är knutna lill samarbelsgruppen som experter ännu ejefterelt år varil i kontakt med samarbetsgruppen. Regeringen har inte tillsattdenna arbetsgrupp och har därför ingen möjlighet att utfärda direktiv ellertidsplan när arbetet skall redovisas. Denalarmerande rappori som SHSTF:s (Svenska hälso- och sjukvårdenstjänslemannaorganisaiion) redovisat från i Göteborgbelyser ånyo på ett skrämmande sätt hur lite som har hänt i denna för patienteroch personal så ytterst allvarliga fråga. Härmedhemslälles att fö ställa följande fråga till statsrådet : Vadavser regeringen atl vidtaga för åtgärder för att förbättra strålskyddet förpatienter och personal inom hälso- och sjukvård? 1978/79:116av Bengl {s) till statsministern om tillsättningen av chef förStiftelsen : beslöt alt verkstäder förskyddat arbele, kontorsarbeiscenlraler, industriella beredskapsarbeten ochhemarbete fr. o. m. 1980 skall samordnas i en gemensam organisation för skyddatarbele. Enligl beslutet bildas således en regional stiftelse för skyddat arbelei varie län. De regionala stiftelserna skall samordnas underen koncernledningkallad Stiftelsen . Enligt den av antagnapropositionen måsle höga krav resas på koncernledningens kompelens i fråga omföretagsledning, ekonomi, personal- och lönefrågor samt belräffande insikter iarbetsmarknadspolitik och arbetsvärd. Den nya koncernen, vilken initierades avlöntagarorganisationerna LO och TCO, blir ett av landets slörsla förelag ochkommer atl sysselsätta mer än 22 000 arbetstagare och ca 5 000 tjänstemän. Tidningsuppgifterom en föreslående utnämning av koncernchef har föranlett en skarp reaktion frånförelrädare för de anställdas organisalioner. Med anledning härav vill jagfråga statsministern, om regeringen har för avsikt att tillsälta poslen somchef för först efter samråd med berördalöntagarorganisationer. § 12 Meddelande om fråga Meddeladesall följande fråga framställts 1978/79:237av () till handelsministern om förbättrat konsumentskydd vidbilreparationer: överiämnade tillregeringen förslag lill lag om tillsyn av fordonsverkstäder. Lagstiftningenskulle väsentligt förbättra konsumentskyddet vid bilreparationer. Med anledning av delanförda vill jag fråga handelsministern; Avserhandelsministern alt förelägga förslag om lag syftande lill ell ökalskydd för bilkonsumenlerna? §13 Kammaren åiskildes . Förteckning över talare 1978/79:56 (Siffrorna avser sida iprotokollet) , () 42Bergman, Per (s) 92, 99, 101 , () 24, 35, 101 , ,i (m) 39 , () 85, 87 Carishamre, () 50, 53, 54Claeson, (vpk) 95, 100, 101 , () 5, 14, 16, 52,53Fridolfsson, () 44 , () 98, 100, 101 Hagel, (apk) 3 , () 19 , () 54, 55 Mathsson, () 101 , () 11, 15, 16 , () 36, 38 ,() 45 , () 46, 48, 50 Nyhage, Hans (m) 22 , ()88 Sträng, () 27, 37, 38, 55 , () 83, 86, 88 Wachimeister,() 17 Wennerfors, () 88 Åsling, () 48, 49 (jUTAB6I02.S SKKkllolm 1979