prot · G209104 · 1978-12-31 00:00:00 — Närriksdagen 1966 antog nya riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken, anvisades 75milj. till olika anpassningsåtgärder. är beloppet 1 600 milj. kr.Ovanpå detta kommer satsningar på arbetsmarknadsutbildning, som har blivit ettallt viktigare inslrament för att hjälpa handikappade och för att skapa desärskilda beredskapsarbetena för människor med särskilda svårigheter. Ändåmåsle utskottet konstatera att den förstärkning som har skett under gångna årinte tillräckligt har förbättrat de arbetshandikappades möjligheler att hävdasig på den öppna arbetsmarknaden. Trotsinsatser som t. ex. bidrag till arbetshjälpmedel och till inskolning i förelag,är det nu proportionellt färre arbetshandikappade som får anställning i förelagoch förvaltningar, och det är att beklaga alt det kraftigt förbättrade stödettill halvskyddad sysselsättning, som just var avsett att slussa in handikappadepå öppna marknaden, inte fått den effekt som det hade funnits anledning atlhoppas på. Vadsom skett är att behovet av skyddad sysselsättning harökat. Av de som jag nämnde är drygt 1 miljard kronoravsedda för finansiering av skyddat arbete. Räknat i människor har antaletpersoner som får sin sysselsättning tryggad på detta sätt tiodubblals frän ca 3000 till drygt 30 000, och antalet förtidspensionärer har ökat med drygt 100000. Motbakgrand av de arbetshandikappades trängda situation är det tillfredsställandeatl utskottet har kunnat samla sig kring huvudlinjerna i det omfattandereformpakel som har lagts fram av regeringen i propositionen 73: en nyorganisation för den yrkesinriktade rehabiliteringen, omvandlingen av denhalvskyddade sysselsättningen och arkivarbetet samt förbättrat stöd till olikaformer av anpassningsåtgärder. Om de invändningar som har rests mot regeringensförslag i motionerna kan allmänt sägas att de gäller Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. Ingenifrågasätter behovet av åtgärderna. Men propositionen innehåller också en radförslag till förbättringar av detaljer i åtgärdssyslemet. Dem har vi inte gåttnärmare in på i utskottet. Här är enigheten närmasi total. Förattfinna ut hur man skall komma till rätta med de arbetshandikappades svårasituation får man i många fall pröva sig fram på olika vägar. Som nämnts harman bedrivit olika försöksverksamheter, och i utskottet har vi enat oss om att vissaexperiment i begränsad skala bör fortsätta eller inledas i nya former. a. uppsökande verksamhet bland unga förtidspensionärer och s. k.fadderverksamhet för nyanställda arbetshandikappade och ungdomar. Jaggår härefter över till de avvikande uppfattningar som finns i utskottet och somhar tagit sig uttryck i reservationer. Socialdemokraterna erkänner alt det ärbetydelsefulla förslag som har lagts fram i propositionen, något som också harunderstrukits av utskottets vice ordförande . Socialdemokraternashuvudkritik är att genomförandet av propositionen kräver en störrepersonallilldelning till arbetsmarknadsverket än vad regeringen har förordat.Den debatten skall jag inte gå in på , eftersom den kommer att föras i nästavecka vid behandlingen av anslagen till arbetsmarknadsverket. Propositioneninnehåller förslag till allmänna riktlinjer förarbetet att stödja dehandikappade på arbetsmarknaden. I reservationen 1 ger socialdemokraterna etteget programförslag för inriktningen av politiken som de underkännerregeringens förslag. Socialdemokraterna vill ge en ideologisk tusch åt sinalternativa politik. Men går man lill del konkreta förslaget i partimotionensom ligger till grund för reservationen, har man svårt alt se skillnaderna.Också socialdemokraterna erkänner att vi måste skapa fler arbetstillfällen, omvi även för handikappade skall nå målet arbete åt alla. Detta underströk ocksåarbetsmarknadsministern i sitt anförande. Socialdemokraterna erkänner ocksåatt en fortgående strukturomvandling av näringslivet är nödvändig men sägeratt den måste ske i socialt acceptabla former, något som alla är ense om. Delokala arbetsmarknaderna måste stärkas och breddas. Inte heller detta motsättersig någon. Socialdemokraternaunderstryker atl de arbetsplatser vi redan har och som tillkommer måsteanpassas till de anställdas föratsättningar, detta för att förebyggautestängning och ulslagning. Detta är betydelsefullt, och alla kan väl anslutasig till det. Socialdemokraternastankegångar sammanfaller i själva verket väl med propositionens. Närutskottsmajoriteten avvisat deras förslag till riktlinjer, är det därför intepå grand av en negativ inställning till förslagen som sådana, utan därför attde inte kan sägas tillföra arbetet på atl hjälpa de handikappade nya moment. Närdet gäller de konkreta åtgärderna visar det sig alt den socialdemokratiskapartimotionen inte tog de annoriunda eller djupa grepp som man kanske kunde haförutsatt med tanke på en del uttalanden i samband med propositionensframläggande. Från socialdemokratiskthåll vill man ha tillämpningsföreskrifter till främjandelagen,åtgärdsplanering inom arbetsförmedlingen och kartläggning av företagenspersonalpolitik. När det gäller främjandelagen var vi ju i utskottet eniga omatt den behöver tillämpas striktare och alt det inom arbetsmarknadsverketbehöver utformas närmare föreskrifter. I övrigt är del ju frågor som redanbehandlas och som reservanterna egentligen tror kan lösas med en störrepersonaltilldelning. Ireservationen 5 tar socialdemokraterna upp en fråga som faller utanför detarbetsmarknadspolitiska området i egentlig mening. Rörelsehindrade som ärförvärvsverksamma kan genom arbetsmarknadsverket få bidrag till anskaffningeller byte av bil. Andra handikappade, av vilka väl flertalet ärförtidspensionärer, kan i annan ordning få ett visst stöd till bilanskaffning. Riksdagenhar uttalat sig för atl förslag bör läggas fram om vidgade möjligheter för dematt få tillgång lill egen bil. 1 propositionen nämns all man nu inomsocialdepartementet förbereder ett utredningsarbete i frågan. Frånreservanternas sida säger man all arbetet skall bedrivas så snabbi all förslagkan läggas fram för senast budgetproposition. Det ärnaturiigtvis i och för sig bra om det kan ske, men visst finns det åtskilligaproblem att lösa, om man vill göra den väsentliga förbättring som riksdagenändå har åsyftat. Man kan väl i del sammanhanget också erinra om betydelsefullaförslag som kommunikationsministern lagt fram i propositionen omtrafikpolitiken med anledning av den s. k. förslag och somsyftar till att göra de kollektiva trafikmedlen lättare tillgängliga förrörelsehindrade. Det gäller även försök med en riksfärdtjänst. Närdet slutligen gäller de socialdemokratiska motionerna är att säga att man ireservationen 4 vill haka på en helt ny fråga, och detta med anledning av ettkommunistyrkande om fackels möjlighet atl delta i anpassningsverksamhet ute påarbetsplatserna. Socialdemokraterna begär i sin reservation alt en propositionom ny lag om fackliga förtroendemän skall läggas fram och att lagenskall vara i huvudsaklig överensstämmelse med de principer som de fackliga organisationernahar förordat. Jag noterar, herr talman, alt även socialdemokraterna anser inte till alla delar kan tillgodose kraven från de fackligaorganisationerna - och del är väl just i detta som svårigheterna ligger. Denmoderata reservationen 2 är knuten till motionen 1040 av m. fl.Motionärerna anser atl stimulansåtgärderna för att stärka dearbetshandikappades rätt till ett bra arbete är otillräckliga. För atl skapaerforderiigt ekonomiskt utrymme atl höja bidragen till arbetsgivare vidanställning av arbetshandikappade tänker sig motionärerna transfereringar avmedel från socialförsäkringssystemet, och man begär att frågan skall utredas.Med anledning av det vill jag säga att i propositionen anmäls att eninterdepartemental arbetsgrapp f n. arbetar med frågor av den här arten. Manstuderar också sysselsällningsutredningens förslag om en bindning mellan dearbelsmarknadspolitiska kostnaderna och kostnaderna för pensionering ochlångtidssjukskrivning. Målet är ett förslag till mer enhetlig finansiering avde Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. arbetsmarknadspolitiskainsatserna, och avsikten är atl etl sådant förslag också skall kunna läggasfram i samband med förslag om allmän arbetslös-helsförsäkring. Vi säger iulskollel all del är önskvärt med en sådan enhetlig finansiering och atlsystemet kan börja tillämpas som en allmän arbetslöshetsförsäkringträder i kraft. Ireservationen påtalas också motionskravel all borde uttala attstatliga arbetsgivare skulle ta slörre ansvar för att rekrytera arbetshandikappade.Den frågan har också särskilt behandlats i propositionen, där det även pekatspå konkreta ålgärder när det gäller myndigheters åligganden att redovisa sinainsatser för alt anställa arbetshandikappade. Avsikten är också att ge statenspersonalnämnd, statens arbetsmarknadsnämnd och iuppdrag alt utarbeta förslag lill riktlinjer för hur anställningsfrämjandearbete bör bedrivas inom den statliga sektorn. Därvidlag har vi utgått från altde nya rikllinjerna medför en skärpning och effektivisering av de riktlinjersom finns i cirkulär frän till statsmyndigheterna omanställningsvillkor m. m. för partiellt arbetsföra inom den statligaverksamheten. Motden bakgranden är vi inte i ulskottsmajoriteten beredda atl följa motionärereller reservanter. Närdet gäller ersättning från sjukförsäkringen för förebyggande vård är altobservera alt avsteget frän gällande principer för försäkringen har utretts avsocialstyrelsen och . Det arbetet blev klart i början av1977, och den dåvarande trepartiregeringen bedömde det tydligen som nödvändigtatl avvakta hälso- och sjukvårdsutredningen, som f ö. lär bli klar . Propositionensförslag att inordna den arbetspsykologiska verksamheten iarbetsmarknadsinstituten har i motionen satts i fråga, och i en reservation,undertecknad av de moderata ledamöterna och en centerpartist, har man motsattsig regeringsförslaget. Propositionens förslag överensstämmer med vad somförordats av såväl sysselsätlningsulredningen som NYR-utred-ningen. Förslagethar vid remissbehandlingen tillstyrkts av flertalet instanser, och ipropositionen har utföriigt angetls skälen för att den arbetspsykologiskaverksamheten bör inordnas i . Vi har också hafttillfålle att lyssna till företrädare för såväl instituten somPsykologför-bundel. Från utskoUets sida har vi varit beredda att godtapropositionens förslag, och vi har avstyrkt motionerna. Motpropositionens förslag om att täcka 90 96 av bidraget till allmännyttigaorganisaiioner som gett arkivarbetare arbete har rests invändningar i fyramoiioner. De har sedermera följts upp i reservationen 8 av m.fl. Utskottsmajoriteten har, när det gäller nivån på det statsbidrag som skallutgå till de allmännyttiga organisationerna, lagil fasta på atl arbetsmarknadsverketsarbetsgivaransvar kommer att flyttas över på organisationerna. Från denutgångspunkten är del rimligt alt organisaiionerna svarar för åtminstone någondel av lönekostnaderna. Av samma uppfatining är t. ex. TCO-S, som organiserararkivarbetarna. Vi säger å andra sidan attsvårigheter kan uppstå för vissa organisaiioner och institutioner altklara denna kostnadsdel. Men den här förändringen kommer inle att äga ramförrän 1983-del finns alltså ganska långtid föratt anpassa sig till den nyasilualionen. Och även efter den tiden kan bidrag med 100 96 komma atl utgå ivissa fall. Avsikten ärju att AMS skall få i uppdrag alt i samråd med statensavtalsverk och de fackliga organisationerna klariägga för vilka anställda medlönebidrag som myndigheter och institutioner skall få full kostnadstäckning iframtiden. Vi menar alt de ekonomiska problem som skulle kunna drabba någonviss organisation får övervägas i samband med prövningen av annat stöd från detallmänna. Vipåminner också om atl den nya stödformen i en del fall kan leda tillbidragsförbätlringar. Allmännyttiga organisationer som redan har anställt ellerunder del närmasie året anställer personer i halvskyddad sysselsättning fårfrån etl avsevärt högre bidrag. Utskottet avstyrker därför bådereservationen 9 och reservationen 8, där del i ett f ö. myckel måttfulltyrkande hemställs om ett 100-proceniigt lönebidrag till de anställda vidlänsmuseerna. 1reservationen 6 av centerpartisterna i utskottet förordas ett högre bidrag tillhalvskyddad sysselsättning för vissa förtidspensionärer och en höjning av denaktuella åldersgränsen från nuvarande 25 till . Vi har sagt attsvårigheterna för arbetshandikappade atl få arbete visst kan öka med stigandeålder men att det är elt argument för att inte ha någon åldersgränsalls förde förtidspensionerade. Vid remissbehandlingen av sysselsällningsutredningensbetänkande uttalade sig flera remissinstanser för atl man inte skulle ha någonövre åldersgräns. Vivill peka på att de nuvarande reglerna om bidrag till halvskyddadsysselsättning, med 75 96 som normalbidrag första året, fastställdes så sentsom 1976 , med ikraftträdande . Det beslutet innebaren kraftig uppräkning av bidraget i förhållande till vad som gällde förut. Detytteriigare med 15 96 förstärkta bidraget, som är ett försöksprojekt, är avsettatt stödja unga handikappade i anslutning till alt de avslutat sin utbildning.Åtgärderna skall vara etl alternativ till en annars oundvikligförtidspensionering, och vi har med utgångspunkt i del vi redovisat omförsöksverksamhetens inriktning också avstyrkt yrkandet i motionen 2053 attdenna försöksverksamhet nu skulle utvidgas. Slutligenen kommentar till reservationen 10 beträffande näringshjälpens stödbelopp, därman från centerhåll för fram önskemål om en kraftigare uppräkning än vad somföreslagils i propositionen. Lånedelens högsta belopp föreslås ändå enligtpropositionsförslaget bli fördubblat, så atl . kan beviljas.Det är, som vi säger i betänkandet, en budgetmässig avvägningsfråga, och delhar förmodligen också väglett reservanterna i deras ställningsstagande.Intressant är dock att notera, atl reservanterna inle följer upp sin egenmotion beträffande näringshjälp till fortsatt drift av jordbraks-företag. Omdet beror på att reservanterna ser detta som en ekonomisk avvägningsfråga ellerinte är höljt i dunkel. Regeringens förslag för insatser för de arbetshandikappade har i alltväsentligt och på de avgörande punkterna fått utskottets stöd. Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. innebär atl ett bifalltill utskottets hemställan är delsamma som att gör en satsning pådessa grupper, som har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden. Man gör ensatsning av etl omfång som har förekommit. Visst skulle man inågra fall kunna se ett ännu kraftigare påslag, men i ett trängt ekonomisktläge är ändå propositionen en klar markering och prioritering av ett område,som är värt myckel stor uppmärksamhei. Jaginledde med att säga att insatserna för handikappade tagit i anspråk en växandeandel av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. I det perspektivet framstårdagens förslag som en rejäl milstolpe och en ordentlig framflyltning av positionernai strävandena att kunna förverkliga målet arbete åt alla. Jag ber att få yrka bifall till arbetsmarknadsutskottets hemställan idess betänkande nr 20 och avslag på samtliga reservationer. () kortgenmäle: har något kommenterat våra reservationer, och han gör detganska lätt för sig genom all säga att vår motion är en anpassning tillpropositionen. Jag tar för givet atl hans avstyrkande av vår motion dä inteockså betyder ett avstyrkande av propositionens förslag, trots att han nu sägeratt deras innebörd är ungefär likartad. Jag vill emellertid också säga, att denuppfattning som för fram i delta sammanhang är felaktig. Jagskall inte trötta kammarens ledamöter med att återge alltför mycket t. ex. urvår reservation om allmänna riktlinjer m. m. Jag har tidigare två gånger sagtatl man måsle göra effektiva angrepp på de processer som finns inbyggda i enokontrollerad ekonomisk och teknisk utveckling, där enbart marknadskrafternatillåts styra. Låt mig säga att jag tycker att det under trepartiregeringen ochäven under folkpartiregeringen är marknadskrafterna som fått styra dennäringspolitik som vi har i vårt land f n. Närdet gäller tillämpningsföreskrifter beträffande främjandelagen innebär vårreservation någonting helt annat än det som utskottet skriver och det som ståri propositionen, nämligen alt lagen skall tillämpas på ett mera målmedvetetsätt samt att man - del är arbetsmarknadsministerns uttalande -förutsätter attriktlinjer skall dras upp för att konkreta resultat skall kunna uppnås och attdetta i första hand bör ske inom ramen för AMS verksamhel. som vi anser att regeringen skall utfärda säger man alltså atl ettverk kan svara för. Det innebär en ganska stor skillnad i detta sammanhang. tar också upp lagen om fackliga förtroendemän och säger alt vi harhakat på denna fråga. Del har vi gjort, för man kunde inte , dåvi hade ett absolut löfte om en proposition, tro att det löftet skulle tastillbaka. Därför tar vi upp frågan nu och kräver förslag om förbättring av defackliga förtroendemännens möjligheter att arbeta för att bl. a. kunna följaupp anpassningsgruppernas verksamhet, som är oerhört viktig när det gäller attskaffa arbete ät de handikappade. () kortgenmäle: Utskottets ordförande medgav i sill anförande all del för vissaallmännyttiga organisationer kunde uppstå problem när det gäller det minskadebidraget för anställda med lönebidrag i förhållande till de arkivarbetare somdessa organisationer sysselsätter , men han ansåg atl detta skulle lösaspå annat sätt. Dettaär emellertid inle någon garanti, ulan det kommer in under vanlig prövning avden instans som lämnar bidrag lill de här allmännyttiga organisationerna. Ettbidrag med oförändrat 100 96 till de allrtiännyttiga organisaiionerna är enliglvår uppfattning den bästa lösningen. Det skulle öka förutsättningarna för altkunna placera än fler anställda med lönebidrag hos ifrågavarandeorganisaiioner. Vivet alt många arkivarbetare gör värdefulla arbetsinsatser i t. ex.idrottsföreningar. Många föreningar är små, de har ett lilet anlal medlemmar,och de aktiva medlemmarna får kämpa för atl klara ekonomin. Det är uppoffrandeinsatser de gör för att klara de ekonomiska bekymren. Denföreslagna förändringen av bidragen till bl. a. dessa organisationer innebäratt de ekonomiska problemen kommer att öka. Det anser vi vara mycketotillfredsställande. Såockså några ord om de förtidspensionerade, där vi hade föreslagit en fortsattförsöksverksamhet med . Vi anser att del hade varitriktigt om man från regeringens och utskottets sida hade kunnat sträcka siglängre. Vi tror att en ökad satsning skulle leda till ökade förulsättningar föratl bereda sysselsättning ål personer i den här gruppen så att de icke skullebehöva förtidspensioneras i den utsträckning som kan bli följden av det beslutsom nu kanske kommer atl fatta. Slutligennågra ord om inrättande av . När majoriteten av centernsledamöter i utskottet har ställt sig bakom regeringens förslag är del inte grandatpå frågan om socialisering eller inte socialisering. Vi har gjort det för dehandikappades bästa. En samordnad organisation för en yrkesinriktadrehabilitering är nödvändig, och del kan som vi ser det bäst ske i deföreslagna arbetsmarknadsinstituten. Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. (vpk)kort genmäle: Vad man kan kräva av en utskotlsrepresentanl är lilel vanlig hyfs,nämligen alt svara på frågor. Det tyckerjag inte alt har gjort idetta sammanhang. Här finns en motion i 14 punkier som han lydligen inte harsett men som utskottet mycket kortfattat har avstyrkt. Är det inle en vanligumgängesform atl man svarar på frågor? behagade inte ens yrka avslag på motionen, såsom framgår avbetänkandet. Jag lycker det finns en central frågeställning, som jag har ställtutskottet inför, nämligen: Vilken arbetsmarknad skall man rehabiliteras till?Vad skall man komma till? Godkänner utskottet A-, B- och C-marknader och olikaslags jobb? Är det den arbeismarknaden som utskottet vill ha? Säg det klart ochtydligt då, och göm er inte bakom orden "rälien till arbete åt alla"!Detta tycker jag alt utskottets talesman måste svara på, Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. eftersom det måste vara endemokratisk rättighet för del svenska folkel, som har valt in sinarepresentanter i , atl få svar på de frågor och krav som ställs iriksdagen. Denandra centrala frågan gäller anpassningen. Vad skall de arbetshandikappadeanpassas till? Och vilka åtgärder skall vidtas? Här bör väl ändå ,som sitter i regeringsställning, tala om ifall man vill ge fackföreningarnaökade resurser eller inte. Eller vill man låta det fortsätta att vara som detär nu? Utskottethar avstyrkt värt yrkande. Jag har begärt en förklaring till detta, eftersom deti betänkandet inte slår varför man har avstyrkt det. () kortgenmäle: På den sista frågan vill jag svara alt jag skall gå mötes genom att yrka avslag på vpk-motionerna i betänkandet. Lars-OveHagberg var missnöjd med mig därför att jag inte svarade på alla hans frågor,men det beror delvis på tidsfaktorn och delvis på att det inte alltid är såenkelt att lämna besked på alla frågor i alla vpk-motioner. Å ena sidan villvpk mönstra ut begreppet arbetshandikappade ur arbetsmarknadspolitiken ochförsöksverksamheten och å andra sidan sägs det litet senare i motionen att manvill att främjandelagen bör ändras så, atl den mer får karaktär av en kvotlagstiftning.Men en kvotlagstiftning kräver inte bara registrering vid arbetsförmedlingarna,utan också i företagen. Man vill alltså både mönstra ut och införa en starkareregistrering! Förvisso förekommer det kollisioner, som gör det svårt alt ge någotbesked. Klartär ändå att utskottet också känner mycket av den vånda som härhar redovisat - där föreligger del alltså inte någon skillnad i åsikter ellerståndpunkter. Sedanhar vi naturiigtvis sagt nej lill de traditionella åtgärder som vpk tänker sig,eftersom dessa bygger på en helt annan samhällssyn,än vår och en helt annanarbetsmarknad än den vi vill ha. TillArne skulle jag, på den punkt där han berörde lönebidraget till de s.k. arkivarbetarna, bara vilja säga alt det väl egentligen är litet fel att göradet här till en bidragsfråga; jag tror del är rikligare alt se den så som hargjorts i propositionen och som man har sett det på fackligt håll, nämligen atldet är ett problem som måsle lösas för de anställdas skull. Därför tror jag denåsikten är riktigare, alt man i annan ordning måste kompensera de föreningaroch organisaiioner som kan få svårigheter med den rent finansiella sidan. Låtoss inte glömma bort att det ändå rör sig om en relativt begränsad förändring.Del blir någon minskning, men som jag sade i milt första anförande blir detsamtidigt ökningar på andra områden. Enfråga lill : Hur skall vi kunna klara av huvudtanken med detslörre arbetsgivaransvaret, om vi inte också är beredda att utkräva det? Delbeskedet tror jag att kammaren skulle kunna invänta. värderade vice ordförande vill jag säga att poängen med det som jagförsökte säga i det första iniägget var den stora enighet som ändå rådde i utskottet kringpropositionens förslag - vi har faktiskt ibland ansträngt oss när vi försöklhitta skillnader - och alt jag tycker det var näsian signifikativt att ensvårighet var all se var skillnaden låg mellan propositionen och detsocialdemokraliska förslaget. Detta lyste också igenom i inlägg, där han rikligt fick ta sats i hela det poliliska fåltel när hanskulle backa upp reservationen och motionen. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. LARS-OVEHAGBERG (vpk) kort genmäle: Ett svar kom från , men inte på de frågor som jag ställt. behagade i stället svara på några andra frågor, somjag också hade lagilupp i mitt anförande. Hade han lyssnat del allra minsta till vad som sades omkvotlagstiflningen, hade han vetat alt jag anser att den skall utgå från demsom under läng lid varit arbetslösa och dem som har blivit rehabiliterade.