prot · G209163 · 1978-12-31 00:00:00 — a. lanlbruksnämnden i , närbönderna från inlandet frågade varför man där inte fick någon form av stödeller medverkan från jordbruket, gäng efterannan ut och sade ifrån: Vi har inga mandal atl föra nägonjordbrukspolitik iinlandet. Det varlanlbruksnämndens uppgifter, som den gång efter annan ladefast. Och anledningen var den Jordbrukspolitiska målsättning som vi dä hade,där Jordbruket som sagt inte hade någon uppgift eller betydelse urregionalpolitisk synpunkt. Efterhand har man faktiskt kommit underfund med jordbrukels betydelse frän regionalpolitisksynpunkt - och vi har varit hell överens om den. För all bevisa detta vill jagcitera ur den socialdemokratiska reservationen 1 när vi antog den nuvarandeJordbrukspolitiska målsättningen. Socialdemokraterna hade dä någrareservationer, men det bör sägas atl målsättningen antogs under myckelstorenighel-del sades också frän socialdemokratisk sida. Men som vanligt fannsdel vissa detaljfrågor där man hade olika åsikter. Men pä denna punkl, som logsupp i reservation nr 1 på s. 41 i jordbruksulskotiets betänkande, sadesocialdemokraterna exakt följande: "Jordbruketskall rationaliseras med samhällets stöd. Familjejordbruket kommer under dentid vi kan överblicka" - och jag tror alt reservanterna menade mer än ettår- "alt vara den dominerande förelagsformen. Stöd skall utgå till brukareav mindre enheter där detta motiveras av sociala och regionalpolitiskaskäl." OmEric inte har velat om det förut hoppas jag alt han kontrollerar minauppgifter genom alt läsa de här avsnitten i jordbruksutskottets betänkande.Sedan hoppas Jag alt vi slipper alt höra mer att regionalpolitiken skallbedrivas på andra säll än med jordbruk och framförallt atl vi slipper höra atlman slussar pengar från för atl hälla ell jordbruk vid liv i . Jag är, kammariedamöter, ledsen över alt tvä av mina gamla trätobröderfrån min tid som jordbruksminister tagit så illa vid sig av alt jag varit medsom motionär i en Jordbruksfråga. Jag beklagar att debalten inte är sä fri altde skånska riksdagsmännen skall kunna anföra synpunkter som vi vet är vanligainle bara bland konsumenter; också bland producenterna i finns del mångasom har synpunkter jusl av det slag vi har framfört i den här debalten. Jaghar inte för avsikt att ta upp någon retroaktiv debatt om hurJordbrukspolitiken har varil eller hur den kan bli i framliden. Jag tror attJordbruksministern, som lyssnade till mitt anförande, kan vitsorda all vad jagsade var att man vid prisförhandlingarna inte har lagt in någraregionalpolitiska bedömningar och haft dem som förevändning för prissättningen.Det ärbara på den punkten jag har gjort invändningar. I övrigt harjag tvärtomunderstrukit att del finns flera inslag inom jordbrukspolitiken som harregionalpolitisk betydelse. Jag är inte sä okunnig atl Jag inte vet om det. Jaghar som sagt inle anledning alt föriänga debatten. Jag vill bara geförklaringen atijag tillsammans med mina partivänner från tagit upp enfråga som för oss är angelägen. Att den inte är lika angelägen för andra är attbeklaga. Men vi måste ha rätten att yttra oss utan att därför bli utsatta förförolämpningar för att vi deltar i debalten. Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, m. m. Jag har aldrig ifrågasatt rätt alt yttra sig eller altmotionera. Men om man går upp i en debatt och gör uttalanden om att det slussasmiljoner kronor frän det skånska jordbruket upp till Norriand, då förbehållerJag mig rätlen att tala om ungefär hur det ligger lill. Jag behöver inleupprepa vad Axel sade om hur prispolitiken verkar. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservalionen nr 1 avEinar m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Regleringav priserna på jordbruks-piodukter, m. tv. Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 36 mom. 4 aröstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 1 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då EinarLarsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avSvante m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt volering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller hemslällan i betänkandet nr 36 mom. 4 bröstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av Svanie Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då GretheLundblad begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskotiet i dessa momeni hemslälll. Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avSvanie Lundkvisl m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemslällan i Nr163 betänkandetnr 36 mom. 9 b röstar Ja, Torsdaeen den den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Svanie " Vissa Jordbrukspo - Ii tiska Jrågor Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 156 Nej - 142 Utskotlelshemställan bifölls. ) Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels moiionen nr 2675 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägandeja besvarad. Sedan begärt volering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemslällan i betänkandel nr 36 mom. 9 dröstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2675 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då OswaldSöderqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 286 Nej - 12 §3 Vissa jordbrukspolitiska frågor Föredrogs jordbruksutskottets belänkande 1978/79:37med anledning av motioner om vissa Jordbrukspoliliska frågor. Idetta betänkande behandlades motionerna 1978/79:755av ()och (), vari hemställts alt beslutade att hos regeringen anhålla att en ulredning tillsattes med uppgift att behandla de i motionen angivna frågorna rörande Jordbru karnas inkomstföljsamhet och markpriserna, 233 1978/79:979 av m. fl. (c), varihemställts atl hos regeringen begärde förslag om kostnaderna föranlitande av avbytarser-vicen inom Jordbruket vid inkallelse lill militärrepeiitionsuibildning i enlighet med vad som anförts i motionen, 1978/79:995 av m. fl. (c), varihemställts att hos regeringen begärde en utredning angåendeJordbruksproduktionens sårbar-hel och försörjningsberedskapen i fråga omlivsmedel i enlighet med vad som anförts i motionen. 1978/79:1449 av m. fl. (s), varisåvitt nu var i fråga (yrkandena 1, 2 och 5) hemställts alt beslutade 1. alt konsumentrepresenlationen i jordbruksnämndenskuile utökas, 2. atl konsumentrepresenlationen i de sjuregleringsföreningarna skulle utökas med två ledamöter i varje föreningsstyrelse, alt anhålla all regeringen genom elt lämpligt organ främjade en ökadsamverkan mellan Jordbruk, industri, förpacknings- och frysföretag samt handeloch forskning i avsikt atl främja export och marknadsföring av därför lämpligajordbruksprodukter, och 1978/79:1457 av m. fl. (s), varihemställts alt beslulade 1. atl som sin mening ge regeringen lill känna vad som i motionen anförtsom utökningen av representationen förallmäninlresselijordbruksnämndensstyrelse, 2. atl hos regeringen begära en utredningom konsumentdelegationens ställning, sammansättning och resurser, i enlighetmed vad som anförts i moiionen, varvid utredningen också borde prövamöjligheterna till ett vidgat konsumentinflytande i de olikaregleringsföreningar som skötte jordbruksprisregleringens praktiska hantering. Utskottet hemställde atlriksdagen skulle 1. med anledningav moiionen 1978/79:755 som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört om viss undersökning om jordbrukarnasinkomstföljsamhet och markpriserna, 2. beträffande konsumentrepresentationen i statens jordbruksnämnd, m.m.avslå motionerna 1978/79:1449, yrkandena 1 och 2, samt 1978/ 79:1457, 3. med anledning av motionen 1978/79:1449, yrkandei 5, som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört om främjande av avsättning ochexport av vissa Jordbmksprodukter, 4. med anledningav moiionen 1978/79:995 som sin mening ge regeringen lillkänna vad utskottet anfört om viss undersökning rörande livsmedelsberedskapenvid avspärrning, m. m., 5. med anledning av moiionen 1978/79:979 som sin mening ge regeringen lillkänna vad utskottet anfört om förslag rörande kostnaderna för avbytare Nr163 för jordbrukare vidmilitär repeiitionsuibildning. Reservation hade avgivits av , MajBritt , , , , och (samtliga s) som ansett att utskottet under 2bort hemställa attriksdagen skulle beträffande konsumentrepresentationen i statensJordbruksnämnd, m. m. som sin mening ge regeringen till känna vad reservanternaanfört med anledningav motionerna 1978/79:1449, yrkandena 1 och 2, samt1978/79:1457. I jordbruksutskottets betänkande nr 37 behandlas bl. a. tresocialdemokratiska motioner, som tar upp frågor som sammanhänger med hurjordbruksförhandlingarna sker och hur underiaget för dessa skall se ut.Utgångspunkterna för den socialdemokratiska jordbrukspolitik som skall ligga tillgrund för dessa prisförhandlingar har bl. a. redovisats i det särskildayttrande som fanns till föregående punkt på dagordningen. Jag ber här alt barafå hänvisa till detta yttrande. Imotionen 755 av och begärs en ulredning somkartlägger markprisernas roll i jordbrukspolitiken. Här har utskottet enhälligtoch tillfredsställande föreslagit atl en utredning skall komma tillstånd i motionens anda. Däremol är del inte tillfredsställande alt utskottetsborgerliga majoritet på nytt vill avstyrka socialdemokraternas krav på enförstärkning av allmänintresset i jordbruksnämndens styrelse och en utredningom konsumentdelegationens ställning i syfte alt förstärka konsumentintressetsroll i denna liksom i regleringsföreningarna. Detta krav har konkret rests iden socialdemokratiska ulskotlsgruppmotio-nen 1457 liksom i motionen 1449 avEric m. fl. De socialdemokratiska ledamöterna i utskottet har följtupp dessa krav i en särskild reservation, som Jag härmed ber alt fä yrka bifalllill. Ulöver vad som anförs ireservationen vill jag framhålla följande. Debåda motionerna av och kan sägas skildrasituationen i de egentliga Jordbruksbygderna i värt land. gäller den utpräglade jordbruksbygden i . Vad som inle kommer frami dessa motioner är den tilltagande spännvidden inom jordbrukspolitiken lillföljd av utvecklingen i de egentliga glesbygderna, där Jordbrukets roll frånproduktionssynpunkt är belydligl mindre men där Jordbrukets relativa roll isysselsättnings- och regionalpolitiken blivit alll viktigare, inte minstdärför att andra alternativa sysselsättningsmöjligheter inle Slår till buds.Denna roll har ökat mycket kraftigt i betydelse under det senasle decenniet ilakt med att industrin kan erbjuda nya arbetsmöjligheter och atlglesbygdens överievnadsmöjligheter har framställ som alll viktigare. Tillkomstenav Norriandsstödet, det regionalpolitiska jordbruksstödet och senast detsamordnade glesbygdsstödet är bl. a. stadier i denna utveckling. -Vissa Jordbrukspolitiska Jrågor Detär viktigt atl kostnaderna för dessa regionalpolitiska satsningar klartredovisas och inle tilläts påverka livsmedelsprisernas utveckling såsom sker iJordbruksförhandlingarna. I annat fall riskerar vi all del högrationellajordbruket erhåller inte avsedda inkomsltillskoll. Successivt bygger vi iJordbrukspolitiken in en allt slörre spänning mellan samhällets åtgärder föralt utveckla ett rationellt jordbruk, som ger sä låga livsmedelspriser sommöjligt, och samhällets ambition att hålla sysselsättningen uppe och bygder vidliv. Denna spänning aktualiseras bl. a. vid hanteringen av de spannmålsöverskottoch andra överskott som bliren följd av vår nuvarande Jordbruksproduktion ochsom måsle avsättas- huvuddelen på utlandsmarknaden lill lägre priser än vad somerhålls inom landei. Samtidigtmed denna utveckling växer kraven på all vårt jordbmk skall omställas lill enannan energihushållning, alt den kemiska bekämpningen skall las bort och altanvändningen av handelsgödselmedel minskas. Detta är krav som måste balanserasmot de effekter de har på livsmedelsprisernas utveckling. Vi kan räkna med allpå 1980-lalel kommer dessa problem atl växa i betydelse när det gällerjordbrukspolitiken. Ytterligareetl område, där utvecklingen kan komma alt erbjudaöverraskningar men som i nuvarande läge är utomordentligt svårbedömbart, ärförsöriningssituationen i . Kommer deras jordbruk att klara det målsom livsmedelkonferensen i satte upp 1974, nämligen sin egen försörjning,och får vi i anledning av delta betydligt svårare atl avsälla våra överskott?Hittills finns det inle mycket som stöder tanken att de kommer alt klara sinförsörjning, men utvecklingen kan förvisso erbjuda överraskningar. Denhär skisserade bilden, med en tilltagande kriiik mot utvecklingen inom dethögmekaniserade jordbruket, både från konsumentgrupper och miljövänner,spänningen mellan det högrationella jordbruket och del regionalpoliliskajordbruket, överskottsproblemen, livsmedelssubventioneringen och de globalaförsönningsproblemen understryker viklen av all den Jordbrukspolitik som bedrivsomfattas med förståelse och har stöd av breda konsument- och löntagargrupper.Mol denna bakgrund framstår det som ännu mera motiverat att allmänintresset ochkonsumentintressena får en starkare ställning i de organ som praktiskthandlägger dessa frågor -, konsumentdelegationen ochregleringsföreningarna. Och det borgerliga motståndet mot våra krav på dessaområden framstår när man ser dessa perspektiv som ännu mera obegripligt änunder lidigare är. Jag ber atl fä yrka bifall till den socialdemokratiska reservationenvid betänkandel nr 37 när det gäller konsumentrepresenlationen i statensjordbruksnämnd m. m. och i övrigt bifall lill utskottets hemställan. har litet otur, eftersom han målar upp denna förjordbruket dystra och pessimistiska bild just efter del aU vi fält meddelandet om alt delnumera exportavgifter på fläsk pä grund av atl Nr 163 del kan exporteras tillgoda priser. Jag är inte riktigt säker på alt det är räll att Torsdaeen den förfalla till dessa pessimistiska tongångar. Det kan händaatt de spannmåls- 3] r: [979 överskott som ÅkeWictorsson talar om efter hand, tack vare den höga teknik, rationalitet ochlivsmedelshygien som vi har i vårt land, kommer att Vjssalordbrukspo-kunna omvandlas till animaliska produkter och kanske rent av säljaslill iK/ska fråsor vettiga priser till konsumenter som behöver dem bättreän vi. Vimåsle däremot naturligtvis med allvar möta den av upptagnadiskussionen om huruvida vi kan tillåta användning av bekämpningsmedeli samma utsträckning som . Del är kanske framför alll jordbrukarna och derasmedhjälpare som möter dessa problem i sitt arbele. Pä den punkten kan dettänkas atl vi i viss mån får ompröva de Jordbrukspoliliska riktlinjerna. Jagvill nämna detta, eftersom det av debatten verkar som om jordbrukarna självahade etl slags egoistiskt intresse av att använda denna teknik. Det har deverkligen inte. Men det kan inle heller vara deras uppgift atl betala denkosinad som skulle uppstå om man väljer en ny teknik. Låtmig belräffande utskottets belänkande säga atl ulskotlei på ett par punkler harvälvilliga skrivningar med anledning av väckta motioner. harredan kommenterat några sådana skrivningar. Jag skall dessulom nämna altutskottet med anledning av motioner från har beslutat förorda atlriksdagen uttalar sig för en utredning om livsmedelsförsörjningen fränberedskapssynpunkt och av vår sårbarhet i detta avseende. Beträffandekonsumentdelegationens slällning, som kommenteras i den socialdemokratiskareservationen, vill jag nämna att delegationen ändå har fått en vissförstärkning av siU sekretariat. Dessutom vill Jag hänvisa till all utskottetskriver att det sedan riktlinjerna antogs och utskottet då log ställningtill konsumentdelegationens sammansättning inle har tillkommit några nyafaktorer, som har givit utskottet anledning till någon ny bedömning pä dennapunkt. Meddet anförda ber Jag, herr talman, all fä yrka bifall till utskottels hemställanoch avslag på den socialdemokratiska reservationen. ÅKEWICTORSSON (s): Om den förändringen av förutsättningarna har inträffat att fläsk nu kansäljas med förtjänst, förändrar del inte pä någol sätt betydelsen av attJordbruksnämnden och konsumentdelegationen ulformar en förnuftig prisreglering.Milt resonemang om dessa frågors ökande betydelse påverkas alltså i och för siginte av denna förändring utan kvarstår med oförminskad kraft. Vidaresäger alt han har velat betona alt Jordbrukarna inle har något egoistiskt intresse av alt behålla de kemiska bekämpningsmedlen och av au använda handelsgödsel i övermått. Det kan hända, men nog är del litet förunderiigl alt med hjälp av andra ledamöter i Jordbruks utskotlet när vi där har krävt en utredning om möjligheterna att begränsa handelsgödselanvändningen har avvisat den tanken. Del är svårt att då 237 kommaifrån misstanken alt det finns någon form av egenintresse i detta sammanhang. säger ocksä alt del inle har inträffat någonting nytt ochatl den borgerliga majoritetens ställningsslagande därför kvarstår oförändrat.Jag har pekat på några faktorer som ändock tillkommit i denna bild och somklart förändrar bedömningen av den vikt och betydelse som förhandlingsarbetet istatens jordbruksnämnd har. Dessa förändringar motiverar och understryker vårtkrav på en förstärkning av allmänintresset i liksom pä enutredning om konsumentdelegationen och regleringsföreningarna. gör sig skyldig lill en felaktig redovisning när han sägeratl utskotiet har avvisat kravet på undersökning av möjligheterna lillbegränsning av användningen av kemikalier i jordbruket. Vi har inte avvisatkravet ulan hänvisat till den tillsatta naturresurs- ochmiljöutredningen, som har mycket omfattande direktiv och också kan göraspecialutredningar. Med tanke på den utomordentligt tunga socialdemokratiskarepresentationen i den utredningen borde man kunna ha förtroende för den och iförsta hand låta den pröva, om inte det här arbetet kan utföras inom ramen förutredningen. Det betyder inle alt vi definitivt har avvisat denna tanke, men vihar velal hänvisa lill uiredningen. Vi tror alltjämt atl frågorna kan prövasdär. ÅKEWICTORSSON (s): Jag har hört sekretariatets redogörelser för arbetet inom naturresurs-och miljöutredningen. Av dessa redogörelser framgick atl vad ,man i bästa fallkunde vänta som resultat av utredningen var ett handlingsprogram om detfortsatta utredningsarbetet. Med den takten i utredningsarbetet, EinarLarsson, kommer vi all fä vänta myckel läng lid, innan det över huvud tagetblir någon utredning om och utvärdering av handelsgödselns betydelse ochpåverkan inom jordbruket och möjligheterna att begränsa hanteringen. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavspå bifall till dels utskottels hemslällan, dels reservationen av SvanieLundkvist m. n.,och förklaradesden förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt volering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller hemställan i Nr 163 betänkandelnr 37 mom. 2 röstar Ja, den den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservalionen av Svanie Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för Ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 155 Nej - 139 Mom. 3-5 Kammaren biföll vad utskottet i dessamoment hemställt. §4 På förslag av talmannen beslöts att kammarens förhandlingar skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. §5 Talmannen meddelade all på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle trafikutskoltels betänkanden nr 18 och 27 samt utrikesutskottetsbetänkande nr 33 i nu angiven ordning uppföras främst bland tvä gångerbordlagda ärenden. § 6 Kammarenåtskildes .