prot · G20928 · 1978-12-31 00:00:00 — Bara 8 96 av de funnatumörerna har varit så stora atl patienten själv skulle ha kunnal känna dem.Atl en lidigare upptäckt ger ett bättre behandlingsresultat är ocksåkonstaterat. Denstråldos som används vid mammografi, som är en röntgenundersökning, ärförsvinnande lilen och har under utvecklingen blivit alll mindre. användsen dos som bara aren hundradel av den som användes i slutet på 1960-talel.Försöksresultat finns alltså. Jagtänkter återkomma till detta när huvudmolionen behandlas. Men jag vill erinraom vad vetenskapliga råd sagt, nämligen atl införandet avmammografiundersökningar förutsätter ökad utbildning inom rönigendiagnostik ochför rönlgenassistenter. har jag inget yrkande av skäl som anförts, men jag återkommer ifrågan. CHRISTINAROGESTAM (c): Jag kan i princip avstå eftersom inle hade någotyrkande. Men jag vill bara understryka alt del, som hon sade, i och för sig ärelt ganska positivt besked som ulbildningsutskottet ger, när vi säger atl viförutsätter alt om socialutskottet kommer fram till ett förslag om au allmännamammografiundersökningar skall införas, så skall också utbildningsfrågorna tasupp och lösas. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Landstingskommunal musikläramtbildning i betänkande 1978/79; 10 med anledning av proposilionen1978/79:4 om landstingskommunal musiklärarutbildning i . tillstyrkan av proposilion 1978/79:4, omlandstingskommunal musiklärarutbildning i , överensstämmer helt med vad majoriteten iVärmlands läns landsting har ansett. uttalade vid landstingsmötetden en klar önskan atl få förbli huvudman för hela verksamhetenvid Folkliga i , alltså även förhögskoleutbildningen. Somskäl för delta anförde atl verksamheten utgör ett väsentligt inslagi del värmländska kulluriivet och alt elt samlat huvudmannaskap innebär bältremöjligheter till samordning mellan musiklärarlinjen och de övrigamusikutbildningar som är föriagda lill skolan. Landstingetförklarade sig samlidigt villigt atl som huvudman svara för atl utbildningenfår samma standard och bedrivs enligt samma planer som utbildningen påmusiklärariinjen med statligt huvudmannaskap. Dethar i samband härmed slutits ett avtal, som i korthet innebär aU landstingetskall vara huvudman för utbildningen och erhålla bidrag för denna, dels med ettbelopp per årsstudieplals motsvarande de kosinader som för den ställigamusiklärarulbildningen läcks över anslaget Utbildning för undervisningsyrken,dels med ell belopp för sådana övriga kostnader som för den statligautbildningen bestrids ur andra anslag. Vihar från förklarat oss vara nöjda med del avtal som slutils, vilketockså framkom vid landstingsmötet . Delvar endasl den moderata landstingsgruppen som gick på en annan linje. Denföreslog förhandlingar med syfte att staten skulle ta hand om denhögskoleutbildning som enligt avtalet förläggs lill Folkliga musikskolanslokaler på . Iövrigt var partierna eniga om värdet av atl får förbli huvudmanäven för högskoleutbildningen, och samma inställning har getts till känna frånsåväl lärarkollegiet som elevernas representanter. Den proposition som signerades av förra statsrådet hälsadevi med tillfredsställelse i milt hemlän. Den tillfredsställelsen vill jag meddel här sagda ytterligare stryka under med anledning av attutbildningsutskottet enhälligt tillstyrker bifall till ifrågavarandeproposition. Speciellt glädjande är del all de moderata utskottsledamölernainte avgivit någon avvikande mening, vilket det fanns anledning befara medtanke på uppträdande i . Jag yrkarbifall till utskoltels hemställan. Överläggningen var härmedslutad. ökathandelsutbyte med de socialistiska länderna 1978/79:11 med anledning av proposilionen1978/79:18 om stöd till studiecirklar i energifrågor §10 Ökat handelsutbyte med de socialistiska länderna Föredrogs näringsutskottels betänkande 1978/79:4med anledning av motion om ökat handelsutbyte med de socialistiska länderna. Idetta belänkande behandlades motionen 1977/78:222 av (apk) och AlfLövenborg (apk), vari hemställts att hos regeringen skulle anhållaatl den sökte sluta ett handelsavtal med Rådet för ömsesidig ekonomisk hjälp() i syfte atl öka handelsutbytet med de socialistiska länderna. Utskotlet hemställde attriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:222. ALFLÖVENBORG (apk); Utskottets motivering för att avstyrka vår molion är dåligt underbyggd,det vill jag konstatera på en gång. Skrivningen är dessutom motstridig pä fleraställen. Detta gör att jag starkt ifrågasätter sanningshalten i exempelvisföljande mening: "I sak delar ulskotlet motionärernas uppfattning allalla möjligheter atl främja och utöka handel med de socialistiskaländerna bör las till vara." Omman menar det man skriver så bör man väl i logikens namn ta vara påmöjligheterna. Vi har pekat på den möjlighet som ligger närmast till hands ochsom är den mest realistiska, nämligen eU handelsavtal med . Utskottetpekar på denna inlernationella organisations stora vikt inom"". Jag har salt citationstecken kring detta omöjliga ochslafsiga begrepp. Inom parentes sagt vore det all våra utskott lärdesig att skilja på geografiska och poliliska termer och inte skriva som om devore journalister i Springerpressen eller på . Till SEV:s lioaktiva medlemmar hör bl. a. , och till de länder söm genom särskilda avtalsamarbetar med hör och . När man försöker sälta "öststämpel"på dessa länder gör man sig bara själv löjlig. - om terminologin somgivetvis är viktig även i handelspoliliska sammanhang. Sedantill det jag finner motstridigt i utskottets skrivning. På s. 2 skriver man:"kan enligt stadgarna sluta avtal med medlemsländerna, med utomståendeländer och med andra internationella organisationer. har rätt atl fattabeslut som är bindande för medlemsstaterna och atl utfärdarekommendationer." Detta är hur korrekt som helst. Men sedan kommer på s. 7 följande;"Hillills har inte fått övernalionell kompelens och befogenheter allförhandla för medlemsslaternas räkning på det handelspolitiska områdei.Följaktligen kan inte uppträda som part i förhandlingar omett handelsavtal." Delmå förlåtas mig, herr lalman, men jag får inte det här att gå ihop, framförallt inle med hänsyn till fakta. ingicks ett avtal om samarbeiemellan och republiken . I artikel 1 i delta avtal står allmålsättningen är all befrämja multilateralt ekonomiski, vetenskapligt ochlekniskl samarbeie. Vidare att detta samarbete skall ske på alla del ekonomiskalivets områden. Nog tillhör välutrikeshandeln det ekonomiska livet? Delär obestridligt att den ekonomiska situationen i skulle ha varilsvårare och arbetslösheten ännu högre, om man inte ingått delta samarbeisavtal.1 elt längre perspektiv är del naturligtvis av oerhörd betydelse för ett litelindustriland att ha ett samarbetsavtal - i realiteten ett handelsavtal - med enorganisation som är företrädd i fyra väridsdelar. Men del anser uppenbarligeninle näringsutskolt. På annat sätt kan man inte uppfattabetänkandet, som är späckat med allmänt kända fakta. Det ärju en truism aUhandeln med de s. k. slatshandelsländerna skiljer sig i åtskilliga avseendenfrån den som bedrivs mellan s. k. marknadsekonomiländer. Dennaskillnad är inte begränsad till valutornas konvertibililet, krediter ellerliknande. Den största skillnaden - del förtjänar att understrykas - ligger ihandelns inriktning. De svenska exportföretagens handelspoliliska intressenavgörs av deras möjligheter att ta hem så stora och så snabba vinster sommöjligt. Delta inlresse kolliderar naturiigtvis med de socialistiska ländernasinlresse av långsiktiga avtal på varuulbylesbasis. Dessutom tillkommer denomständigheten alt de kapilalistiska exportföretagen i regel inle har erfarenhetav varuutbyte. De är hänvisade till alt försöka få ett imporlförelag att övertaden ena hälften av en affär med ett socialistiskt land. Omdenna problemalik skrev docent i Sovjelkonlakt nr 3 1977 - säkrare sysselsältning bl. a. följande: "Naturligtviskan de svenska statsmakterna göra myckel för alt överbrygga dessa gmndläggandesvårigheter för ösl-väsihandeln. Men en fömlsälining är då att detta verkligenuppfattas som önskvärt eller nödvändigt på , och den förutsättningenhar knappast varil för handen lidigare." Inäringsutskottels belänkande är del inte myckel som tyder på alt man finner delönskvärt och nödvändigt med elt ökat handelsutbyte med de socialistiskaländerna - tyvärr. Och har jag ändå som posilivt noterat utskottetshänvisning till att man förstärkt handelsavdelningarna vid ambassaderna iMoskva och . Yrkandelom avslag på vår motion ärsom jag sade inledningsvis sakligt sett dåligtunderbyggt. Del är minst av alll förestaval av någon strävan att bevara vårtlands industripolential och säkra sysselsättningen genom långfristiga avtal påen krisfri väridsmarknad. De nya femårsplanerna för de socialistiska ländernasom börjar 1981 håller som bäst på atl utarbelas. Del är något som Ökathandelsutbyte med de socialistiska länderna Ökathandelsutbyte med de socialistiska länderna 1 industrilandet Sverigeborde vara intresserat av, inte minst i det nuvarande krislägel. Avslutningsvisvill jag för det första uttrycka min förvåning över alt utskoltelssocialdemokratiska ledamöter har kunnat förena sig med iavslagsyrkandet och för det andra yrka bifall lill arbetarepartietkommunisternas motion 1977/78:222. SVENANDERSSON i (fp): Jag hade egentligen inle räknal med att skulle ha någonannan uppfattning än den han framförde om utskottets skrivning med anledning avhans och motion. säger att utskottets yrkande omavslag på motionen är dåligt underbyggt - vad annars? Vi redovisar ibetänkandet de fakta som finns tillgängliga, och vi redovisar också denerfarenhet man har av handeln med . Menom man i korthet skulle karakterisera vår öslhandel som den ter sig 1978 skulleman kunna säga ungefär följande. Enalltför lilen del av den svenska lotalexporien, drygt 5 96, hänför sig lillöststaterna, som är en stabil marknad. Detta medför alt andelen växer vidkonjunkturnedgångar och minskar vid konjunkturuppgångar. Del är en huvudmarknadför ett fötal specialiserade förelag och en vikiig sekundärmarknad för elt parhundra av våra stora och medelstora företag. Det är en svår marknad förnyböriaren men ganska lättarbetad för den som en gång har etablerat sig. Vidareär det en marknad där man i första hand säljer investeringsvaror med en höggrad av teknologi, i andra hand vissa råvaror-cellulosa och kemikalier - menknappast några konsumtionsvaror alls. Öststaternasandel av handel har uppgått till omkring 5 %.Denna andel är betydligt mindre än den , med sin associering tillComecon, har. I fall uppgår andelen till ca 20 96. har ungefärlika stor andel av exporten till som våra svåraste konkurrentländer,, och , men vår export är i procent räknal störreän , och . Svenskindustri var visserligen efter slut tidigt ute påmarknaderna, men det är för myckel begärt alt tro, , alt manskall kunna erövra stora marknadsandelar i länder som har hafthandelsrelationer med l. ex. de centraleuropeiska länderna. Kunskapen iÖsteuropa om exempelvis de västtyska och de österrikiska förelagens produkteroch teknologi sträcker sig ofta ned på verkstadsnivå. är därför påmånga av de mer avlägsna marknaderna något av en nykomling. MotionärernaRolf Hagel och hävdar i en molion som vi nu behandlar attenskilda förelag eller grupper av förelag i inte själva kan åstadkommaden nödvändiga ökningen av handelsutbytet med de socialistiska länderna. Manmenar alltså alt endasl staten har de erforderliga resurserna. medverkar justaten genom i hög grad i handeln med östslatsländerna. Exportrådetharen särskild region för stalshandelslän-der. 120 av Exportrådetsabonnemangsföretag är medlemmar i och Grossistförbundetsgemensamma öslstatskommittéer för , , ,, och . I cirkulär och vidmedlemsmöten har medlemmarna informerats om marknadsförhållanden och gemensammahandelsfrämjande arrangemang. Kommittéerna för , ochRumänien har dessutom varit värdar för delegationer från resp. land,medan har varit värd för delegationer från , ochKina. Ulöverde sedvanliga framträdandena på de stora inlernationella mässorna i bl. a.Moskva har region för ösistaishandel i samarbeie medhandelssekrelerarkontor och ambassader arrangerat olika separata svenskautställningar och symposier. Jag kan nämna all ett sågverks- ochträarbets-symposium hölls i Bralislava , en byggnadsulställningi och ett miljösymposium i . Dessutom sändeExportrådets och Grossistförbundels gemensamma sovjelkommitlé enaffärsmannadelegalion med ca 60 deltagare till , medan endelegation reste till . Ettomfatlande program har genomförts i i syfte all främja samarbeiei mellanPolen och pä livsmedelsindustrins och jordbrukels område. Exportrådetsregion föröslstatshandeln har handelssekrelerarkontor i och , ochi övriga slatshandelsländer samarbetar regionen med de svenska ambassaderna.Under året har officiella handelsförhandlingar och överläggningar om ekonomisktoch industriellt samarbeie ägl rum med , , , ,, , och . Närmotionärerna hävdar, atl den svenska exportindustrin med en åsneakiig envishetvänder sig lill den kapitalistiska delen av världen vill jag påslå, atl de ärdåligt informerade. Jag vill i stället hävda att motionärerna visar enkrubbilaraklig envishet när de diskuierar alla de satsningar som vi gör för atlfö i gäng en ordentlig ösistaishandel. Nukan man fråga sig, om svensk induslri kommeratt kunna öka sin export snabbarelill öslstaterna. Ett troligt antagande är, all någon större förändring avmarknadsandelar ej kommer alt äga rum. Handelssiffrorna kan skjuta i höjdenunder enstaka år vid leveranser av kompletta anläggningar inomverkstadsindustri, metallurgisk industri eller pappersindustri, men de ärändågenom åren ganska stabila. Del enda nya elementet i handelsbilden under senareår är den stora volymen enireprenörsarbelen som tillkommit till främst Polenmen även , och . skallman ha klart för sig - och del vill jag uppmärksamma på - altdessa dock redovisas enbart till ca hälften i handelsstatistiken sombyggmaterialexport. Den övriga delen av kontraktsbeloppel registreras somtjänslebetalning. Mångaav de öststater som har balans i handeln med men som har ettbytesförhållande med t. ex. på 1:2 eller 1:3, deklarerar ofta atlde önskar öka handeln jusl med de skandinaviska länderna. Men del är nog svårtför dem atl realisera sådana önskemål - i den mån det nu inte bara är Ökathandelsutbyte med de socialistiska länderna Ökathandelsutbyte med de socialistiska länderna fråga om diplomatiskhövlighet. Trots atl vi har ställt myckel generösa exportkrediter tillförfogande för handel jusl med slatshandelsländerna, har dessa önskemål varitsvåra atl realisera. Troligenhar del enskilda företaget slörre möjlighel att öka sin östhandel i de länderdär man redan är etablerad, och lättast går det i de öststatsländer somexpanderar snabbt. ärju ingalunda, , fria frånkonjunklurfenomen, även om konjunkturvägorna är längre och svagare än hos oss,och detta gäller specielll utrikeshandeln. Jaghar redovisat vissa problem i handeln med slatshandelsländerna. Från utskottetssida är vi självklart angelägna om att ökar sin handel motionerade vi från om atl vårt land skulle utökasin handel med . Det har, som jag har redovisat, vidtagitsväsentliga åtgärder för atl förbättra denna handel. HerrLövenborg vill naturligtvis inte ge rättvisa ål utskottets skrivning utan harletat efter och kanske i och för sig tyckt sig finna något fel. Men detväsentliga ärju atl har satsat på och kommer atl satsa pä alt främjaoch öka vår handel med de socialistiska länderna. Det är inget atl ta miste på. Menherr Lövenborg för i logikens namn när han lar del av de fakta som redovisas omvår ösistaishandel ändå konstatera att del föreligger uppenbara svårigheter,eftersom hela förhandlingssituationen är helt annorlunda när elt företag skallgå ul på marknader i , där man har en planekonomi. När göra gällande all endasl staten kan klara detta vill jag peka på atlstaten i barett instrument, som besitter kunnande för att hjälpasvenska företag atl sälja på östslatsländerna. Men kom ihåg, ,alt vi är myckel intresserade av att öka denna handel. Enligtvad jag lagil del av i tidningarna har gjort en litenresa i dessa länder, och han borde då ha kunnat göra sig underkunnig om vilkamöjligheter de har all köpa varor från . Det ingår faktiskt i enriksdagsmans åligganden atl, om han kan det, på olika sätt främja handeln medandra länder. Underdetta anförande övertog lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. BO (): Jag begärde ordet med anledning av anförande. Hankritiserade utskoltels belänkande - som jag inte har något med att göra i ochför sig - och sade atl del var ovederhäftigt. Det var en myckel underligkritik, och framför allt gäller del den motivering som gav. Hanpåstod alt del finns en brist i logik på s. 7 i utskoltels belänkande, där manå ena sidan konstaterar all samarbeisavtal har slutits mellan och SEVoch å andra sidan säger alt inle kan sluta handelsavtal. Jag förstår inlealls alt del ligger någon molsätlning i dessa uttalanden. Del är en sak attsluta elt samarbeisavtal - återgav ungefär vad det innehöll - medför inga affärer. är bara ett uttryck för en allmän vilja att göra affärer. konkretiseras på olikanivåer. IÖsteuropa är staten den förhandlande parten. Den svenska staten har, såsom SvenAndersson utvecklade, olika möjligheter alt befordra den svenska handeln. Men isista hand är del ändå förelagen som måste träffa de konkretaöverenskommelserna. kan göra en massa insaiser men kan inie slutaavtal. De avtal vi har med länder i är endast ramar som sedan skallfyllas, och resultatet beror på de enskilda importörernas och exportörernasinställning lill handelsmöjligheterna. Ihandeln med uppslår en massa problem, vilket nämnde.Det är inte fråga om någon brislande vilja vare sig från slalen eller frän deenskilda företagen. Men man möter en massa problem, som bordekänna till. Man kan 1. ex. ofta inle förhandla med dem som skall köpaprodukterna i , ulan affärerna måste ske via organ som inte alllid hartillgång till experter på ifrågavarande område. Man för inle kontakt medavnämarna. En vikiig sak i modern induslri är dock att man vet exakt vadmottagarna vill ha. Man vill också vela hur en installation sätts upp ochfungerar. En vikiig del av en modern industris kontroll över sin egenverksamhet är au se hur dess installationer fungerar. AlfLövenborg citerade och framhöll all handeln med skermed en problem- och konjunkiurfri marknad. betonade mycketriktigt atl denna marknad inle är konjunkturfri. Del är dock bara en sida avsaken. Jag har hållit på med dessa frågor i kanske , och jag kankonstatera en annan sak som är mycket väsentlig. Alla östeuropeiska länder harplanhushållning och är kanske tvungna atl importera en viss vara under en visslid. Men en allmän sirävan hos dessa länder är att göra sig oberoende avfrämmande produkter. och handelsförhandlare har många gångerråkat ul för alt en östeuropeisk stal säger; "Tack, ni har exporteratdenna produkt till oss. har vi lärt oss tillverka den själva, och vill viinle köpa mer." Ett enskilt förelag löper alltså en väldig risk, om del iväsentlig utsträckning baserar sin produktion på export till den östeuropeiskamarknaden. Det är en faktor man måste la hänsyn lill. Visserligenskulle man i dagens läge kanske kunna exportera en hel del varor lillÖsleuropa, men man måste också fö betalt för dem. Utskottet har något berörtden brist på valulakonverlibilitel som råder i dessa stater. Problemen harvaril ganska slora när del gäller importen. Dels passar inte alltid deösteuropeiska specifikationerna, dels passar inle alltid de östeuropeiskakvaliteterna -där har åtminstone ganska belydande begränsningar imöjlighelerna förelegat. Det är klart au svårigheterna efter hand övervinns iviss utsträckning, och då ökar ju möjlighelerna, men hela motionen förefallermig hell missriktad. Problemen är inte av den naturen att staten plötsligtskulle kunna göra betydligt mera än , ulan problemen ligger på en helt annan nivå.Det är endast ett förtroendefullt samarbete-i den mån ett sådant kan uppnås -mellan de östeuropeiska staterna och de förelag i som kan tänkasimportera och exportera varor lill de socialistiska länderna, som kan öka detnuvarande handelsutbytet, som onekligen är Ökathandelsutbyte med de socialistiska länderna Ökathandelsutbyte med de socialistiska länderna förhållandevis ringa, mendelta är endasl elt uttryck för den kommersiella situation som råder i deländer vilka liksom har en ekonomi där man tar hänsyn till vad man kanköpa med tanke på både kvalitet och pris. Delta är en faktor som vi har atl räknamed i vår fortsatta handel. ALFLÖVENBORG (apk): Del görs myckel för att öka handeln mellan och de socialistiskaländerna, säger . Del görs naturligtvis en del, men siffrorna idet betänkande som vi nu diskuierar visar ändå hur snedvriden vår handel med desocialistiska länderna är. Uttalandet alt i framliden kommer atl salsapå ökad öslhandel för man väl la som ett löfte om ökade ambitioner. Detavtal mellan och som jag åberopade innehåller en längrad konkretasaker, och det skulle vara till nytta för om följde motionensförslag i det fallet. Den typ av samarbeie som förekommer mellan ochSovjetunionen och som jag redogjorde för i mitt tidigare anförande gällerväldiga projekt, stora samarbetsprojekt mellan och . Deltyckerjag visaross vilka vägar-biand flera-som man kan välja. De skulle kunnaha stor belydelse för sysselsättningen i och för del fortsattahandelsutbytet mellan våra länder. Vibefinner oss ju i en fördjupad kris i vän land. När och säger all också de socialistiska länderna är drabbade av konjunkturenssvängningar är della en sanning med modifikaiion, eftersom del där finns enkrisfri marknad och del förekommer en dynamisk expansion på en lång rad olikaseklorer, som naturiigtvis skulle ha nytta av att försöka kila in sigi. Idet läge som råder i har debatlen i hög grad kommii an kreisa kringfrågan om jusl ell ökat handelsutbyte mellan och socialistiska länder,eftersom del skulle kunna skapa fiera arbeisiillföllen i vårt land. Dessaländer utgör en slarki växande del av den tolala ekonomin, och de har enväsentligt snabbare tillväxt av industriproduktionen än de kapitalistiskastaterna. Priserna är stabila där, det förekommer ingen inflalion och del råderfull sysselsättning. Vivet all del under långa perioder i svensk historia har satts käppar i hjuletfören sund och naturlig utveckling. Vi kommer ihåg alt underdel kalla krigettvingades också all delta i den av organiserade handelsblockadenmot dessa länder, vilken ju inte vartill nytta för någondera parten. Vi kommerockså ihåg atl del bedrevs en häftig kampanj mol statsrådet förden miljardkredit som lämnade slrax efter kriget för alt främja handelnmellan och övriga länder. Självfallet har det funnits en styrning somhar varit negativ, om man syftat till alt öka handeln mellan och desocialistiska länderna. Vi tror självfallet inle alt ökade handelsförbindelser-vi är dock övertygade om att de möjligheterna finns -kan övervinna helaarbetslösheiskrisen i vårt land, men en utökad handel kan ändå vara lill stornytta. Den innebär naturligtvis också nya arbelslillfällen, nya avsättningsområdenoch ekonomisk stimulans. Ett faktum är vidare atl under årens lopphar missal betydande möjligheter när det gäller exempelvis import av gas. Hadede möjlighelerna tagits till vara lidigare hade haft en belydandetillgäng lill en miljövänlig energikälla, som kanske delvis hade kunnal betalasgenom leveranser av svenska slålrör, för så har del gått lill i flera länder.Ett sådanl handelsutbyte skapar naturligtvis nya arbetstillfällen. Men attslalen dä i ökad omfallning måsie engagera sig slår fullt klart. SVENANDERSSON i (fp): Först skalljag yrka bifall lill utskoltels hemställan. Jagtycker alt del är rätt intressant all diskutera slatshandelsländerna med vill göra gällande atl det inte råder någon inflation i dessa länder. Delkanske beror pä att man reglerar inflationen vid gränsen.