prot · G20967 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag konstaterar att inle mindre än treav trafikutskottets ledamöter har funnit anledning all gå in i debatten ochbemöta mig, och del ärju intressant i och för sig. EssenLindahl talade om olyckor och energibesparing, och det kan verkligen diskuteras- del säger jag lill också. Jag har påställ alt utvärderingeninle är entydig, inle i och framför allt inle i ullandel. Del står omde svenska, finska och norska undersökningarna i proposilionen, men det slårinte om undersökningarna t. ex. i och . Jag vill påstå alt deinte är entydiga. Men del är klart alt om man vill gå ned lill fartgräns O fårman inga olyckor, så någol ligger det självfallet i detta. Jag har lidigare härfrågat, varför inle antalet olycksfall har gått ned ännu mera - man påstod jut. ex. att man skulle rädda 200-300 liv med bilbälteslagen. Det är någonstanssom del inle stämmer. Allmändifferentierad hastighetsbegränsning m. m. EssenLindahl talade också om fartens tjusning. Ja, det är verklighetsfrämmande, mendet är inle fråga om det. Han talar om höga hastigheier, men del är inle deljag förordar. Jag förordar atl man skall ha en något så när jämn trafikrytm,och del kan man få på ett bättre sätt om man har en rekommenderad hastighet.Då blir det nämligen en jämnare irafikrytm. Som del nu är sitter några fåbilister och kör med den hastighet som anvisas på trafikskyltarna, medan deallra flesta kör däröver, och då blir det en väldigt ojämn Irafikrytm. Påde vägar där delta förekommer kanske del inte alllid sker olyckor, men det bliren massa tillbud. Och vi skall inte glömma bort alla de människor som har försig att man före en haslighelsskyll skall bringa ned hastigheten till2 km under den anvisade. Del kan förorsaka mycket svåra tillbud genom altbilister som kommer bakifrån inte upptäcker atl den framförvarandebilisten helt obefogat tvärbromsar vid åsynen av t. ex. en 70-iavla. Detär sådant man skulle kunna få bort genom rekommenderade hastigheier, och manskulle också kunna åstadkomma en bättre anpassning till vägens beskaffenhet.Ell avsnitt av en väg utanför tättbebyggt område kan vara av en sådanbeskaffenhet att del inle går all köra , medan vägen etl par kilometerlängre fram kan ha en sä pass bra standard all det myckel väl går att köra både90 och . Jagställde vidare en del frågor lill ulskotlsrepresentanlerna om varifrån mantänker ta pengarna lill allt del här. Varifrån tänker man la pengarna lill heladen här polisövervakningen och till alt bibringa bilisterna förståelse förhastighetsgränserna, som man säger? De pengarna finns ju inte. Om man skallfullfölja det som sägs i propositionen, så kommer det atl kosta väldiga summor. RolfDahlberg sade att mill alternativ närmar sig fri fan. Men det är inte rikligt,eftersom jag menar atl i de fall en olyckshändelse sker skall överträdelse avrekommenderad fart kunna beivras. Jag tror inte heller alt en sådan härrekommendation höjer farten särskilt mycket, och del gäller för de allra fiestavägavsnitt, men rekommenderade hastigheier kan leda lill en bättre anpassninglill trafikförhållandena. I det sammanhanget villjag säga att det som utskottettalar om, nämligen alt man kan tänka sig en anpassning i kurvor och liknande,innebär en anpassning neråt som redan nu borde ske. Att där 90 eller 70 kmanvisas köra med den hastigheten i vissa kurvor ärju renl livsfariigl, och atti sädana fall anpassa farten efter trafikförhållandena är rimligt. Men delgäller ju en anpassning för just det lilla speciella avsnittet av vägen. Ensådan anpassning bör göras redan med nuvarande bestämmelser, och det är en heltannan fråga. Vad jag talar om är en anpassning som skulle gälla generellt omman införde rekommenderade hasligheter utanför tätorter. Jag noteraratl i sitt andra inlägg inte längre åberopade tidningen ,och jag förslär honom pä den punkien. vill väldigt gärna sättabetyg på trafikutskottet och på oss tre som representerar utskotteti den här debatten. Vi har inte sagl någonting av värde, säger han. Jag skallför min del inte betygsätta , även om det i och för sig voreganska frestande all göra del. Merförbud, mer övervakning, utskottets inställning är skrämmande - det är så AllanÅkeriind uppfattar oss och del är del betyg han sätter på trafikutskottet. Detmå han göra, men hans kritik drabbar alla Irafikvårdande organ i det härlandet. Man kan inle, , mäta insatserna på detta område enbart ipengar. Vad ger ell är i den svenska trafiken, ? Jo, del germellan 900 och 1 000 döda. 4 000 människor blir invalider. 16 000 blir lättskadade. Det är den dystra bakgrunden lill dagens debatt. Del är bevisat allnuvarande hastighetsbegränsningar ger färre olyckor. Också utomlands har mangjort liknande erfarenheter. Det rör sig här, , om alltförallvarliga frågor för atl vi skall göra del hela lill en byråkralifräga elleren fråga om hur myckel pengar vi har i del svenska samhället. AllanÅkerlind skrev i sin motion, som visserligen är etl år gammal, atl eftersom vidrekommenderade fartgränser en hel del kontroll från polisens sida skullebortfalla, skulle många poliser kunna sältas in på andra uppgifter. Del är ettöverraskande påstående. Manskulle inle kunna la bort några poliser, om man gick in för del syslem somAllan rekommenderar. Polisen kontrollerar inle bara hastigheten påvåra vägar. Några exempel på andra viktiga ingripanden är: grovahasligheisöverträdelser, underlåtenhet all följa bestämmelser om stopp ochväjningsplikt - man kör mot rött ljus -, omkörning på förbjudna eller i övrigtolämpliga platser, brott mol trafiknykterhetslagstiflningen samt olovligkörning. Rekommenderade hastigheier kräver, såvitt jag förslår, en ökning avtillsynen-icke en man skulle kunna friställas. misstar sig påden punkien. Effektiviteten i körskolorna, utbildningen av utrycknings-förareav ambulanser, polisbilar och brandbilar -allt detta är frågor som ligger i blickpunktendä det gäller de polisiära insatserna. Jag är rädd för att rekommenderadefarter a v många bilisterskulle komma atl uppfattas som fri fart. Omöverträdelser inte vore slrafföelagda, vem skulle då bry sig om rekommenderadefartgränser? AllanÅkerlind har gjort sig känd som en ganska försiktig konservaliv man, men justpä delta område gör han sig skyldig lill vissa ävenlyrligheler. Allmändifferentierad hastighetsbegränsning m. m. Vi har fatt betyg av , och trafiksäkerhelsverkel ochremissinstanserna har väl också fått samma dom. Detär emellertid värt alt notera alt håller med om atl en lägrefart ökar trafiksäkerheten. skall vi väl inle gå sä långt som atl tro alt vikan fä bort alla olyckor genom all, som nämnde, sänkahastighetsgränsen lill noll. Men all vi sparar en hel del liv och minskarantalet skadade bör vägas in när man lar ställning lill frågan om man skall fåköra litet fortare. Om rekommendationerna skulle vara så värdefulla alt manräknar med all klara sig med dem, finns del ju andra områden, när del gäller Användningenav handelsgödsel m. IV.i jord- och skogsbruket egendomsbrott, där manskulle kunna rekommendera folk all inle begå brotten. Då skulle alltså polisenslippa övervakningen även i dessa fall. Det finns många säll all minska anlalelpolisinsatser, men jag tror all vi måsle vara realisliska och se helasanningen. ALLANÅKERLIND (m): Jag vidhåller, , atl del förslag som jag har lagt fram ärrealistiskt, och skulle del genomföras tror jag all det skulle visa sig varadet mest realistiska. EssenLindahl sade all jag inle på nytt citerade tidningen . Men del kan jag göra, om gärna vill del. 1 Motor 1978:25 slår bl. a.: "Motor har under en följd av år föreslagit all man borde pröva på vilkeneffekt s k rekommenderade fartgränser skulle ha på trafiksäkerheten. Dock ulan något gehör från myndigheterna. Därför är del intressant atl notera att man nu på trafiksäkerhelsverkel tycks böria få en något mera nyanserad syn på de fasta fartgränserna. Så måsle man tolka etl uttalande som gjordes av byrådir. , trafiksäkerhelsverkel, vid en vägdebalt i för en lid sedan-- ." Mansäger alltså alt man under en lång följd av år föreslagit all effekterna avrekommenderade fartgränser borde prövas men inte fall gehör från myndigheternafördetia. I en situation där en proposition framlagts men där man inle Ullnågol gehör frän myndigheterna är del ju inte underiigi alt man ledsnar på allbråka. Överiäggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels utskottets hemslällan medden ändring däri som föranleddes av bifall till molionen nr 1611 av AllanÅkerlind, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. §7 Användningen av handelsgödsel m. m. i jord- och skogsbruket betänkande 1978/79:16 med anledning av motioner omanvändningen av handelsgödsel m. m. i jord- och skogsbruket. 1 della belänkandebehandlades motionerna 1977/78:791av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandel 4) hemslälllsall beslutade atl hos regeringen begära alt en utredning tillsattes med uppgift atlframlägga förslag dels om metoder att kraftigt begränsa användningen avhandelsgödsel inom jord- och skogsbruket, dels i de övriga frågor somakulaliserals i molionen. 1977/78:1624av Bengl Silfverslrand (s) och Grelhe (). vari hemslällls allriksdagen hos regeringen begärde au ålgärder vidiogs mol vattenföroreningar ienlighet med vad som i molionen anförts, samt 1977/78:1625av () och (), vari hemslällls attriksdagen gav regeringen till känna vad som i molionen anförts om behovet avåtgärder i syfte atl begränsa anväidningen av bekämpningsmedel och andrakemiska medel inom jord- och skogsbruket. Användningenav handelsgödsel m. m. i jord- och skogsbruket altriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna vad ulskollel anförl omöveriämnande av molionerna 1977/78:791, yrkande 4,1977/78:1624 och 1977/78:1625lill naturresurs- och miljökommittén. Reservalion hade avgivits av , MajBritt , , , , (samtliga s) som ansett all utskottet bort hemställa alt med bifall till molionen 1977/78:791,yrkandel 4, och motionen 1977/78:1624 samt med anledning av molionen1977/78:1625 som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanierna anförlom tillsättande av en utredning rörande hälso- och miljöeffekter av ålgärderinom areella näringar. MAJ (): I den socialdemokratiska miljömotion som delvis behandlas i dettaärende påtalas och varnas för den starkt ökade användningen av handelsgödselinom jordbruket. har kvävemängden ökat nio gånger, fosformängden tregånger och kaliummängden fyra gånger. Den ökade användningen av handelsgödselhar lett till påverkan på såväl miljö som hälsa. Fosforgödselmedel innehållervissa mängder tungmetaller. Framför allt varnas det för tillförseln av kadmium.Vi vel t. ex. att svensk tillförs ca kadmium per är viahandelsgödselmedel. Användningenav kvävegödselmedel medför bl. a. all nilrat-nitriihallen i dricksvattnet höjs,vilket kan ha en menlig inverkan på människor och djur. a. kan de rödablodkropparna hos framför allt barn förstöras. Idenna motion ställer socialdemokraterna liksom förra årel krav på utredning medsikte på begränsning av handelsgödselanvändningen. En sådan utredning skallsammanställa det material som redovisats, bedöma de hälso- och miljömässigakonsekvenser som användningen av handelsgödsel medför och lägga fram förslag omlämpliga metoder för atl kraftigt minska handelsgödselanvändningen. Det kan skegenom lagstiftning, rådgivning och avgifter men också genom nya och förändradebrukningsformer. Imolionen 1624, som Bengl Silfverslrand senare kommer atl utveckla motiven för,behandlas framför allt kvävegödslingens effekler på ytvatten Användningenav handelsgödsel m. m. i jord- och skogsbruket 1motionen krävs skyndsamma ålgärder för de särskilt utsatta delarna av landet. socialdemokratiska reservationen påtalar vi, all i fråga om grundvattnetkan urlakningen leda lill så höga nilrathaller alt del blir olämpligt somdricksvatten. För hög nilralhall i dricksvatten anses innebära medicinskarisker i synnerhet för spädbarn. Under vissa omständigheter reduceras nitrattill nitrit i mag-larmkanalen. Nitrit kan i sin lur framkalla blodsjukdomar hosmänniskor och djur. I vissa kemiska föreningar kan nitrat och nitrit också geupphov lill cancer. Problemenmed för hög nilralhall i grundvaunel är särskilt markanta i inlensivodladejordbruksområden med lätta sandjordar. I sädana områden har uppmättsanmärkningsvärt höga nilrathaller, som vida överstiger de gränsvärden somrekommenderas av . Som Bengl Silfverslrand senare kommer atlutveckla vel vi t. ex. att nitrathalten i Höganäs-områdei är ,dvs. dubbelt så hög som del hygieniska gränsvärdet. De ålgärder som kommunernavidtagit har inle lett lill någon varaktig förbättring av vattenkvaliteten. Socialdemokraternamenar atl den särskilda utredning med de uppgifter som jag här lidigareredogjort för bör arbeta skyndsamt och som sin första uppgift lägga framförslag lill ålgärder för de särskilt utsatta områdena. Bland sådana åtgärderbör ingå genomgripande undersökningar av nitralförekom-sler och dess orsaker,intensifierade informationskampanjer lill odlare och en samordnad kontroll avvattenkvaliteten. En lokal försöksverksamhet bör snabbt inrättas. Denborgeriiga majoriteten avfärdar som tidigare våra förslag. Det framgårklart av ulskotlsmajoritetens förslag den kraftiga betoning man gör avhandelsgödsel som en förutsättning för bedrivande av ell rationellt jordbrukmed, som det heter, en privatekonomiski godtagbar avkastning. Gång efter annanunderstryks delta. Försiktigtvis säger man dock all intensiva jordbruksmetoderi en del fall kan få allvarliga konsekvenser från hälso- ochmiljövårdssynpunkt, I den mån sådana konsekvenser kan styrkas - sägermajoriteten - delar man givetvis motionärernas oro. Vad menas med detta? Hurlångt skall konsekvenserna styrkas innan den borgerliga majoriteten är bereddalt vidta klart riktade åtgärder? Del räcker uppenbart inle med den kunskap vihar dels om den kraftiga ökningen av handelsgödsel, dels om effekterna påmänniskors och djurs hälsa av dessa ämnen. För hög nilralhall i dricksvattenanses innebära medicinska risker, i synnerhet för spädbarn. Spädbarn skall t.ex. inle dricka vattnet i Höganäsomrädet. Blodsjukdomar kan framkallas avnitrit. I vissa kemiska föreningar kan nitrat och nitrit också ge upphov liUcancer. Måste allvarliga olyckor inträffa innan en eventuell oro hosborgeriighelen omvandlas till politisk vilja? Denborgerliga majoriteten kostar pä sig all säga atl "i den mån sådanakonsekvenser kan styrkas" delar man motionärernas oro. Men göra någotordentligt vill man inte. Fortsatt forskning förordar man, naturiigtvis - ochdel är givetvis ingenting all invända mot det. Och så säger man: "1avbidan på en mera långsiktig lösning av problemen synes det dock viktigt altfrågorna kring nitrathalten i dricksvatten redan nu ägnas specielluppmärksamhet från ansvariga myndigheters ochforskningsorgans sida." Del är väl en självklarhet att ansvariga organskall ägna uppmärksamhet ål dessa frågor. Men vad skall politikerna göra?Varför skall inle de ha ell preciserat åliggande atl snabbi ta itu med konkretauppgifter? En sådan viktig uppgift är alt lägga fram förslag lill lämpligametoder alt minska handelsgödselanvändningen. Men så långt hänger inte denborgerliga majoriteten med. För miljöfrågor i all ära - de är bara intressantaså länge de inle rör vid de agrara näringarna. Jag yrkar bifalllill den socialdemokratiska reservationen, KERSTINANÉR (fp): Diskussionen här gäller faktiskt inte om kvävegödsel kan medföra någrarisker eller inte för miljön - för det är vi alla fullständigt ense om iutskottet - ulan vad del är fråga om är medlen, och den frågan skall vi nudiskutera. Reservanternaframställer krav på en utredning som skall framlägga förslag dels omlångsiktiga ålgärder för atl få ned handelsgödselanvändningen, dels snabbaåtgärder i särskilt utsatta områden. Desnabba ålgärder som faktiskt föreslås är de som har föreslagits i molionen1977/78:1624. Del gäller dels undersökningar av nitraiförekomsler ochmarkanalyser i utsatta områden, dels intensifierade informationskampanjerriktade lill odlare och dels tillsättande av en särskild samordningsgrupp medrepresentanter för , och livsmedelsverket samtlokala intressenter. Detförsta kravet är i själva verket tillgodosett genom alt en systematiskkarlläggning av växlnäringsföriuslerna lill yl- och grundvatten redan håller påalt utföras inom de områden i Syd- och där de här problemen ärsom värst. Informationskampanjernahar också ägnat sig ål. Del påpekade utskottet redan i fjol.Vi framhöll då all dessa riktlinjer för hur man skall bedriva jordbruk medhänsyn till miljövårdssynpunkler bör utarbetas i samråd med lanibruksslyrelsen. Demyndigheter som molionen föreslår skall samarbela har också redan inlett eltvisst samarbete jusl för att samordna de problem som nämns i motionen. Delångsiktiga åtgärderna mot användningen av kvävehandelsgödsel kan rimligen integrunda sig på annat än forskningsresultat, som ännu faktiskt inle finns. Enutredning som föregriper forskningsresultaten kan det ju inte vara särskiltmycket nytta med. Beiräffandeden ökade användningen av kvävegödselmedel håller jag gärna med om atl del ärmyckel möjligl alt den kan vara för stor, men den har faktiskt gåtl ner någolunder , när priserna har gått upp. 1974/ 75 var del 264 000 lon,1976/77 värdet och del senaste årel, alltså 1977/78, beräkningsvis243 000 lon. Sådan är alltså utvecklingen just . däremot i princip skall se en minskning av handelsgödselmedlens användningsom önskvärd sades redan i den förra budgetpropositionen. Därför harocksålantbruksuniversitetet som bekant utarbetat ett program för Användningenav handelsgödsel m. m. i jord- och skogsbruket Användningenav handelsgödsel m. m. i jord- och skogsbruket forskningsverksamhet föralt kunna nå delta mål. Åretsbudgetproposition understryker viklen av del handlingsprogrammet, vilket vialla är ense om i utskottet. Om del skulle visa sig alt jusl kvävegödslingen ide givor som ges har icke acceptabla följder för vattnets nilralhall ochom det sedan visar sig alt man inle kan avväga dessa följder annat än genom altdra ner avsevärt på gödslingen, då är det naturiigtvis viktigt alt vi har bl.a. en beredskap för all få fram några alternativa odlingsformer. Jaghar personligen länge arbelal för alt slörre intresse och uppmärksamhet skulleriktas jusl mol alternativa odlingsmetoder inom jordbruket-metoder som däförhoppningsvis skulle kunna ge goda skördar utan dåliga miljöeffekter. De somsjälva frivilligt använder sådana metoder gör del ju därför atl de anser sig hagod framgång med dem. Det är många unga jordbrukare och jordbruksstuderande somsöker sig lill ställen där de kan få kunskaper om de här alternativen. Jag finnerdet därför rimligt att både forskning och rådgivning i någon mån kunde inriktasäven mot dessa former av jordbruk, och noterar med tillfredsställelse atlutskottet delar den åsikten. Därmedskulle vi kanske kunna inleda ell skede då en teknikvärdering av jordbruket tarmed i beräkningen inte bara livsmedelspriserna ulan också jordbruketsmiljöeffekter och livsmedlens kvalitet, beroendet av energi, importeradebekämpningsämnen och gödselmedel samt beroendet av den arbetskraft som intedirekt arbetar i jordbruket men som krävs för all del skall fä de varor delbehöver och kunna leverera sina produkter i säljbar form. En sådan värderingskulle uppenbariigen visa atl både kostnaderna och arbetskraftsbehovet förjordbruket ser någol annorlunda ul i verkligheten än i de beräkningar somenbart håller sig till vad som händer på själva gården. Jordbruketkan inle bedömas som under äldre tider-äldre tider betyder här ungefär före1930 - när del var en mer självständig näringsgren, uppdelad på många relativtsjälvförsöriande produktionsslällen. ingår jordbruket som en del i eltindustrisamhälle och lever under samma villkor som det. Miljökraven måstealltså riktas mol jordbruket på samma säll som vi ställer dem mol fabrikernaeller trafiken, men naturligtvis under delvis andra förutsättningar, eftersomjordbrukarna är de enda producenter som avtalar sina priser med staten. Sådanaåtgärder måste alltså studeras av en utredning som har möjlighel alt la medockså de vidare ekonomiska och sociala resultaten, inte bara de närmastemiljöeffekterna. Jag anser, liksom utskottets majoritet, att den miljö- ochnalurresursulredning vi nu har är del bästa forum för just sådana överväganden.Under alla omständigheter kan vi inle tillsälta en ny utredning som dels bara skullesitta och vänta på de forskningsprogram som är igångsatta, dels dupliceraarbetet hos miljö- och resursulredningen. Vadbeträffar de hårt drabbade områdena, bl. a. i , finns del redan i dagmöjligheler för de lokala myndigheterna alt ingripa i de värsta fallen, t. ex.genom att flytta brunnar, borra djupare brunnar och rena dricksvattnet medjonbylare. Jag yrkar, herr talman,bifall lill ulskollets hemslällan, som går ut på alt samtliga i belänkandelbehandlade motioner överlämnas lill naturresurs- och miljökommittén. () kort genmäle: Del kanske är på sin plats all påminna om vad sade när honbökade tala här, nämligen atl del inle gäller alt avgöra om kvävegödslingen ärvansklig el ler inte-den är vansklig, sade hon, därom är vi överens - ulan altvad frågan gäller är med vilka medel vi kan göra o.ss av med den. Sedermerakom fram lill all det enligl hennes bedömning inle föreligger klarabevis för effekterna av kvävegödsling. Jag vet inle rikligt vilken ståndpunktfolkpartiet egentligen har. Försl är det vanskligt med kvävegödsel,och då borman vidta åtgärder. Sedan är del inle bevisat alt det är vanskligt, och då kanman vänta med åtgärder. Delär intressant att notera alt , som faktiskt har varit med och drivitdessa frågor, också har en motion som går helt i linje med densocialdemokratiska motionen. 1 den krävs nämligen atl man begränsaranvändningen av bekämpningsmedel och andra kemiska medel inom jord-ochskogsbruket. Men folkpartisterna inom jordbruksutskottet har nöjt sig med allskicka molionen vidare, inte med krav på en begränsning av användningen avdessa medel, som del står i den socialdemokratiska reservalionen, utan med uttalandealt den bör lämnas till naturresurs- och miljöulredningen för vidare beaktande. Densocialdemokratiska molionen kräver en särskild utredning med den preciseradearbetsuppgiften alt utreda en begränsning av användningen av handelsgödsel ochframlägga förslag om detta. Inte etl ord därom återfinns i den borgeriigamajoritetens skrivning. I den socialdemokratiska motionen krävs inte heller allen utredning skall sitta och vänta pä material. Utredningen skall sammanställadel material som finns, bedöma de hälso-och miljömässiga konsekvenserna ochframlägga förslag på olika områden för en kraftig begränsning av användningenav handelsgödsel. Vi har i den socialdemokratiska reservalionen också sagtifrån atl den första primära uppgiften är all rikla in sig pä de .särskiltutsatta områdena. Vi har också preciserat hur del arbetet bör gå till. Omdet fanns en verklig känsla bakom den folkpartistiska motionen med krav påbegränsningar av dessa medel, hade del varit rimligt att vi nu i hadehaft en majoritet för del här förslaget. Tyvärr nödgas vi konstalera atl vi måste återkomma med kraven på begränsningar avhandelsgödselanvändningen. Vi återkommer med förhoppningen atl någol av deborgeriiga partierna äntligen inser atl det måste agera. Användningenav handelsgödsel m. m. i jord- och skogsbruket () kortgenmäle: Jag måsle tyvärr upprepa att del inle går all vidta några ålgärder molanvändningen av handelsgödsel utan alt man har de ytteriigare forskningsfaklasom nu är på gång. Jag kan inte riktigt se poängen med atl Användningenav handelsgödsel m. m. i jord- och skogsbruket ha ellforskningsprogram som skall la fram fakta och en utredning som skall föreslåålgärder på grundval av de fakta som vi faktiskt ännu inle har. En sak är allsäga alt del finns för mycket nitrat i vattnet - det är mycket möjligl atl delär så - men en annan sak är att säga på vilket sätt och med vilka exakta ochlokall varierande metoder man skall kunna göra någonting praktiskt ät det.