prot · G209122 · 1978-12-31 00:00:00 — §7 Om forskningen vid den radiobiologiska institutionen i Ursvik Utbildningsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1978/79:453, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för attsäkra fortsatt forskning inom radiobiologin när FOA lägger ner den verksamhetsom nu bedrivs vid den radiobiologiska jnstitutionen i Ursvik. FOAhar beslutat att lägga ner den forskningsinriktning vid den radiobiologiskainstitutionen i Ursvik som går ut på att studera de långsiktiga effekterna avstrålning. Forskning rörande de kortsiktiga effekterna av strålning avses isamband med FOA 4:s förflyttning bli förlagd till . Regeringenavser att tillkalla en särskild utredningsman för att göra en samlad översyn avnuvarande omfattning samt behov av forskning inom radiobiologi och radioekologii . Iavvaktan på resultatet av denna utredning bör forskningen rörande långsikligaslrålningseffekter vid den radiobiologiska institutionen fortgå under delkommande budgetåret. PÄRGRANSTEDT (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Jag tolkar detså att i alla fall det omedelbara hotet mot den här forskningen är undanröjt ioch med delta. Det är naturligtvisoerhört viktigt all den forskningen fortsätter att bedrivas I varje fall sålänge som vi har kärnkraft i det här landet är det ju viktigt all vi också haren forskning om radioakliva slrålningseffekter på levande varelser. Jagkan inte, om man ser på den långsiktiga forskningen på del här området, dra någonriktig slutsals av svaret. Det skulle emellertid vara värdefullt att få någonform av uttalande av statsrådet om alt avsikten med utredningen äranfinna former som innebär all också den här forskningen kommer att finnas kvar iframliden i . Del vore, som jag serdet,ganska oansvarigt all minska våramöjligheter all samla kunskaper på detta vikliga område. Jag föreställer migall särskilt efter den ökade insikt om allvaret när det gällerradioaktivitetsproblem som man kunnat iaktta borde ocksåintresset för all bibehålla sådan forskning ha ökat väsentligt. Mendet är inte bara del skälet all vi behöver ha en radiobiologisk forskning iSverige för alt själva kunna skaffa oss kunskaper om strålningens effekter pålevande varelser, utan en sådan inhemsk forskning är också en förutsättning föratt vi skall kunna aklivi delta i del internationella samarbetet på deltaområde och tillgodogöra oss kunskaper som man samlar på andra håll i världen. Vadsom förvånar liiel grand är all de här åtgärderna från regeringenssida har kommit försi nu - först efter det all saken har uppmärksammals ipressen och blivit föremål för frågor i . Del naturliga hade ju varitalt man då FOA:s beslut om nedläggningen fattades hade haftklart för sig hur verksamheten skulle fortsätta. Del är självklart allnedläggningen har skapat stora svårigheter för dem som håller på med dennaverksamhet. Det faktum all saken skall utredas gör all osäkerheten består. Jagvill också fråga: Hur fungerar egentligen forskningsplaneringen på dessaområden, när man kan komma i sådana här egendomliga situationer? Om forskningen vid den radio-biologiska institutionen iUrsvik Som myckel väl känner till är det inte alllid någonalldeles smärtfri procedur all utlokalisera statliga verksamheter. Här haralltså en institution, som lyder under ett statligt ämbetsverk, drabbats.Föregen del hadejag ingen aning om detta förrän tidningsuppgifterna börjadeströmma in. Så fungerar det ofta i verkligheten. log vikontakter mellan de berörda departementen och kom "överens om altförsvarsdepartemenlei skall ge anslag så all verksamhelen kan fortsätla underdel kommande btidgelärel. Samtidigl skall en särskild utredningsman se överfrågan om den långsikliga lokaliseringen av den här verksamhelen. '\venom jag är lekman på delta område delar jag uppfattning alt dettaär en angelägen forskningsuppgift. Såvitt jag vet har man bedrivit en mycketintressant forskning vid denna institution. Jag bedömeralllsä utsikterna allforskningen skall kunna fortsätta som goda men kan för dagen ingentingsäga om i vilka former och under vilken huvudtitel denna forskning kommer attbedrivas. Denomedelbara faran är emellertid över, och vi skall la lid på oss för att utredavad som skall hända . Forskningsplaneringenbehandlas i en stor proposition som skall föreläggas . Ett av deproblem som vi i detta sammanhang arbetat med är att vi har forskning under sexeller sju olika departement, och då kan sådana här saker inträffa. Men värre änett misstag arom det inte finns vilja att rätta till del. Den viljan harregeringen visat. PÄRGRANSTEDT (c): Viljan att rätta till det här misstaget vill jag uttala minuppskattning för, även om det hade varit värdefullt att utbildningsministernmer precist hade kunnat förulskicka alt den här forskningen verkligen skallbibehållas för framtiden. För dem som håller på med detta arbete är detsjälvfallet otillfredsställande alt de ännu inte vet om de kommer all kunnafortsätta med verksamheten under kommande budgetår. Forskning är ju i allmänhetingen månad-lill-mänad-verksamhel utan någonting som man vill bedrivalångsiktigt. Därför är det också viktigt med långsiktiga garantier för all enforskning kan bedrivas. Jagkan förstå all det kan förekomma samordningssvårigheter, men jag tycker att delär anmärkningsvärt alt utbildningsministern, som ju ändå är den inom regeringensom har huvudansvaret för forskningen, inte visste någonting om den här sakenförrän pressen kom med dessa uppgifter. Representanter för den härinstitutionen har varit i kontakt med regeringen. Denna kontakt logsvisserligen inte med departement utan medjordbruksdepartementet, men nog borde väl kanalerna mellan olika departementoch olika statsråd vara sådana att utbildningsministern får kännedom omförhållandena när det uppstår ett viktigt problem på ett forskningsområde. Jagföreställer mig att den här händelsen bör föranleda en del överväganden inomregeringen om hur man skall få den interna informationen att fungera bättre. Jag är lika angelägen som om att vi skall se över delta,och jag skall ha det i minnet under de framförliggande åren. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om järnvägstrafiken mellan och Kommunikationsministern erhöllordet för alt besvara () anmälda fråga,1978/79:442, och anförde: Statensjärnvägar har i ett remissvar i ett stadsplaneärende yttrat att ett eventuelltnytt dubbelspär söderut frän kommer att gä till överGrödinge. Mot den bakgrunden har frågat mig vilken förankring ipolitiska beslut som SJ har för detta sitt handlande. Påregeringens uppdrag projekterar ytterligare ett dubbelspärmellan och . har i detta sammanhang ävenstuderat en fortsättning av detta dubbelspår från till överGrödinge. Sträckningen över förekommer även i den regionplan förStockholmstrakten som fastställdes av regeringen . Där talas om att manavser att hålla möjligheterna till denna sträckning öppna. Att statensjärnvägar tog upp denna tanke i det planyttrande som hänvisartill, strider således inte mot något politiskt beslut. Jag ber attfå lacka statsrådet för svaret på min fråga. Tyvärrmåste jag konstatera att statsrådet missade poängen med min fråga,trots att jag trodde att jag hade uttryckt mig ganska klart. Det var nämligeninte bara så att i sitt remissvar log upp tanken på att manskulle kunna dra en järnvägssträckning över till . Vad statens järnvägarsade - och det citerades i frågan - var att en eventuell framtida utbyggnad avspåret skulle gå över till och att en markreservation för ettdubbelspår parallellt med den nuvarande järnvägen därför inte skulle göras. Mannöjer sig alltså inte med att ventilera en tanke, utan man säger: Så här skalldet bli. Och man råder kommun att göra plandispositioner som innebäratt en alternativ lösning med ett dubbelspår längs nuvarande järnväg inteskulle kunna bli möjlig. Om det inte finns några politiska beslut - och jagkänner inte till några sädana - om att en eventuell kapacitetsutbyggnad skallgå över har alltså föregripit de politiska beslutenoch på egen hand agerat som en politisk beslutsinstans. Det är i så fallväldigt anmärkningsvärt. Detråder inte allmän enighet om hur den här utbyggnaden skall göras. Visserligenfinns det en markreservation i den regionplan som fastställdes men detinnebär, som var och en vet, inget definitivt ställningstagande utan är bara enmarkreservation. kommun har klart uttalat att man inte stöder tankenpå en järnvägssträckning över som skulle innebära att tätortenSödertälje förlorade sin fiärrtågsstation. har iregionplanesammanhang också gått emot tanken på en järnvägssträckning överGrödinge. Detta är alltså en politisk tvistefråga, om man så vill, där statensjärnvägar tydligen på egen hand hävdar att frågan är avgjord. Omjag härmed ytterligare har förklarat innebörden i statens järnvägars yttrande,kanske statsrådet kan kommentera huruvida har någonpolitisk förankring för sitt agerande eller om det rör sig om en självlagenbeslutanderätt. KommunikationsministernANITHA : Herr talman! behöver inte ta i så väldigt - iprincip har ingen skyldighet att underställa en sådan härspärdragning regeringens prövning. Men jag kan ändå lugna . Detremissyttrande som hänvisar till avgavs tidigt , ochsedan dess har myckel hänt. Enligt vad jag har inhämtat har det under senaretid i samband med diskussioner mellan statens järnvägaroch AB StorstockholmsLokaltrafik om den framtida pendeliågstrafiken kommit fram alt del är önskvärtatt ännu hålla öppet om ett eventuellt nytt dubbelspår skall gå överGrödinge eller utefter det befintliga spåret. utreder f n.frågan om var spåret bör dras. Det finns därför, som jag ser det, ingenanledning att i detta skede kommentera den utredningen. Även om i och för sig inte har skyldighet allunderställa regeringen frågor som gäller spårdragning, så utgår jag ifrån attstatens järnvägar inte kan bestämma pä egen hand över planeringsfrågor med denmyckel stora räckvidd som en ny järnvägsdragning har, med långtgåendekonsekvenser för alla berörda kommuner. Jag förutsätter all man inte kommer attgenomföra någon utbyggnad av spårkapaciteten mellan och somdet inte finns stöd för i landsting och berörda kommuner. Jagtycker del är tillfredsställande all höra alt SJ nu äntligen fått i uppdrag attutreda också alternativet med en spårdragning längs med den nuvarandejärnvägssträckningen. En sådan dragning har många stora fördelar med sig. Menvad som då är förvånansvärt är att SJ inte meddelat detta till Södertäljekommun. Det är man i kommunen hade anledning au lasiällning till den stadsplanefråga som SJ hade yttrat sig över och där det kvarstodatt SJ uppmanade kommunen att inte reservera mark för ett dubbelspår parallelltmed nuvarande järnväg. SJ borde givetvis ha följt upp de utredningsdirektiv somSJ fått av regeringen genom alt vända sig till kommunen och säga alt dettidigare yttrandet inte var aktuellt , ulan all det var önskvärt all markreserverades. Lyckligtvishar inte kommun följt SJ:s uppmaning ulan reserverat mark, trots altSJ säger att det inte behövs. Men tänk om man hade följt SJ;s uppmaning ochgjort stadsplanen på sådant sätt att en spårdragning längs med nuvarandejärnväg hade omöjliggjorts eller i varje f\tll hade föranlett mycket storaextrakostnader! Dä hade SJ genom sitt agerande upphävt den handlingsfrihet somändå måste vara avsikten med utredningsuppdraget. Detta hade i så fall varitmycket allvarligt. Jagtycker kanske ändå all det finns anledning för regeringen all uppmärksamma detsätt på vilket ett affärsdrivande verk, som SJ är, handlar i sådana här frågoroch försöker påverka en politisk utveckJing, som del egentligen är fråga om. Det är svårt, , att kommentera något som bygger påfelaktiga premisser. Fördelförsta har jag sagt att SJ inte har någon skyldighet att underställa enspårdragning regeringens prövning. För det andra har jag sagt att detregeringsuppdrag som lämnats gäller en järnvägsdragning mellan ochFlemingsberg. Delfinns alltså inte något regeringsuppdrag förden fortsatta sträckningen. Inteheller finns del någon skyldighet för SJ alt underställa frågan regeringensprövning, och SJ föregriper alltså inte något politiskt beslut som regeringenhar att falla. Mendet förhåller sig på det sättet att man nu resonerar med SL om bäggesträckningarna, och därmed är det önskemål som har i botten försin fråga tillgodosett. OmJärn vägs t ra fiken mellan och Jag förstår att statsrådet har litet svårt att gä in på denproblemställning som jag försökt dra upp, nämligen att SJ försöker styra enutveckling som man på politisk nivå inte fattat beslut om. Jag har i och försig inte diskuterat om det är regeringen som är det politiska organ som skallta ställning slutgiltigt här. Jag förutsätter, som jag sagt, att maninte gör någonting åt den här spårdragningen utan all också landsting ochkommuner är med på detta. Det allvarliga är att SJ försöker styra den härutvecklingen genom sitt sätt att yttra sig i delta stadsplaneärende. Nuär i och för sig ingen skada skedd eftersom kommun inte rättade sigefter vad SJ sade. Därför får vi väl med gemensamma tag nu se till att den härfrågan får en ordentlig och förutsättningslös prövning, som jag hoppas lederfram till slutsatsen att den framtida ökningen av spärkapaciteten mellanStockholm och inte sker genom ett spår över utan längs med dennuvarande järnvägssträckningen. KommunikationsministernANITHA : Herr talman! efterfrågar landstingetsinblandning i ärendet. Det är, precis som jag sade i min första replik, justmellan och SJ som de här diskussionerna förs. är alltsåredan i högsta grad med i de diskussioner som förs. Överläggningenvar härmed slutad. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. §9 Föredrogs och hänvisades 1978/79:125 lill utskottenligt följande: punkterna 1 och 5-9............. Bil Bil Bil Bil Bil Bil Bil Bil Avskrivning av nya kapitalinvesteringar 15 Avskrivning av oreglerade kapi- talmedelsförluster......... §10 Föredrogs och hänvisades 1978/79:187 tillkulturutskottet §11 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2440 tillsocialutskottet 1978/79:2441till justitieutskottel § 12 Anslag tillbostadsbyggande, m. m. 1978/79:26med anledning av propositionen 1978/79:100 såviii gäller vissa anslag lillbostadsbyggande m. m. jämte motioner och 1978/79:27med anledning av motion om tomirättsutredningens uppgifter ochbostadssaneringstagen. Civilutskoltelsbetänkanden nr 26 och 27 debatteras i ett sammanhang, och yrkanden beträffandebåde dessa betänkanden får framställas under den gemensamma övedäggningen. Regeringen hade i propositionen 1978/79:100 bil. 16() under litt. B 3-B 7 och B 9-B 10 (s. 21-58, 62-68) samtIV: 12-15 och V:Il (s. 93-152) föreslagit att a) godkänna den höjning av delstatliga bostadsbidraget som förordats i regeringsprotokollel, b) godkänna de ändringar i frågaom hyresgränser för sialskommunalt bostadsbidrag lill barnfamiljer och hushållutan barn och till vissa folkpensionärer m. fl. som förordats iregeringsprotokollet, c) godkänna den ändring avreglerna för inkomstprövningen som förordats i regeringsprotokollel, d) godkänna de ändringar i övrigti grunderna för statliga och statskommunala bostadsbidrag till barnfamiljeroch hushåll utan barn och vissa folkpensionärer m. fl. som förordals iregeringsprotokollet, e) godkänna vad iregeringsprotokollel förordats i fråga om lägsta garanterade räntesatser, f) godkänna de ändringar i frågaom inkomstgränser för förbättringslån som förordats i regeringsprotokollet, g) godkänna de ändringar i frågaom maximibeloppen för räntefria förbätlringslån som förordats iregeringsprolokollet, h) medge att ränteftiaförbätlringslån beviljades med högst . under vart och ett av åren1979 och 1980, i) bemyndiga regeringen attbesluta om ändringar av den under 8 upptagna ramen för långivning ,om det behövdes av sysselsältningsskäl, 1. godkänna den ändring i fråga ommaximibeloppet för bostads-anpassningsbidrag som förordals iregeringsprolokollei, 2. medge altbostadsanpassningsbidrag utgick för reparation av lyftanordningar m. m., 3. medge att beslut om anordnings-och invenlariebidrag samt lån för allmänna samlingslokaler under budgetåret1979/80 meddelades inom en ram av , varav högsl 20 000 000 ficklas i anspråk för bidrag, 4. medge att den under 12 angivnaramen fick överskridas om det behövdes av sysselsältningsskäl, 5. medge att beslut omupprustningsbidrag och särskilda eftergifter av äldre lån meddelades inom enram av . under /80, 6. medge alt den under 14 angivnaramen fick överskridas om det behövdes av sysselsättningsskäl, 7. ge regeringen det bemyndigandei fråga om ramar för ny- och ombyggnad för som förordats iregeringsprotokollet, 8. mege att för vart och ett avåren 1980 och 1981 ramen för beslut om bostadslån till nybyggnad fastställdeslill 7 810 000 m våningsyta, 9. medge alt beslut om bostadslåntill ombyggnad samt räntebärande förbätlringslån under är 1980 meddeladesintill ett belopp av 825 000 000 Anslaglill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. 1. godkänna de ändringar ireglerna för uthyrning av bostäder till lokaler som förordats iregeringsprotokollet, 2. godkänna de ändringar ireglerna för förskott på lån och bidrag som förordats i regeringsprolokollet, 3. godkänna vad iregeringsprotokollel förordats om säkerhet för lån lill församlingar ochsamfälligheler, 4. godkänna vad iregeringsprotokollel i övrigt förordals om säkerhet för bostadslån, 5. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats om bostadslån till sludentbosladsfö retag, 6. medge all beslut ommarkförvärvslån meddelades intill ett belopp av . 1. medge all beslut om förhöjtlåneunderlag och lilläggslån meddelades iniill ett belopp av 25 000 000 kr.förär 1979 och . förär 1980 samt att beslut avseende projekt somhade fått preliminärt beslut om bostadslån fick tas utanför 1979års ram, 2. medge att ramen för deantikvariska myndigheternas tillstyrkan av ombyggnader som borde komma i frågaför förhöjt låneunderlag och/eller tilläggslån bestämdes lill . år1979 och lill . 3. medge att de under 25 och 26angivna ramarna fick vidgas om det behövdes av sysselsättningsskäl, 4. pä driftbudgeten undertrettonde huvudtiteln för /80 anvisa a. till Bostadsbidrag m.m. ett förslagsanslag av 1 , b. till Räntebidrag m.m. ett förslagsanslag av 4 , c. till Eftergift avhyresförlustlån ett förslagsanslag av , d. tillViss bostadsförbättringsverksamhel m. m. ett förslagsanslag av , e. tillBidrag till förbättring av boendemiljön ett reservationsanslag av , ftill Anordningsbidrag m. m. lill allmänna samlingslokaler ett reservationsanslagav , g.till Upprustningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler ett reserva-'tionsanslag av , 29. påkapitalbudgeten under Statens utlåningsfonder för /80 anvisa a. lillLånefonden för bostadsbyggande ett investeringsanslag av 5 , b. tillLånefonden för inventarier i vissa specialbostäder ett investerings anslag av , c. tillLånefonden för kommunala markförvärv ett investeringsanslag av , d. lillLånefonden för allmänna samlingslokaler ett invesleringsanslag av , Anslag till bostadsbyggande, m. m. 30.på kapiialbudgeten under Fonden för låneunderstöd för budgetåret Nr 1221979/80 anvisa lill Tilläggslån lill kullurhisioriskl värdefull bosladsbebyggelse elt invesleringsanslag av I . 1della sammanhang hade behandlals moiionerna 1978/79:396 av m. (vpk) vari såvitt nu var i fråga föreslagits 1. all som sinmening gav regeringen lill känna a. allall mark som enligl planläggningsbeslul e. d. avsågs för samhällsbyggande borde föras över i ägo, b. auenskili ägda hyreshus successivi borde föras över i ägo och alt en plan för delta borde utarbetas, 2. att skulle a. somsin mening ge regeringen lill känna au markförvärvslän borde vara amorteringsfria under fem är för att därefter amorteras , b. medgeall beslut om markförvärvslän meddelades intill elt belopp av 260 milj. kr. under /80 (-1- 50 milj. c. tillLånefonden för kommunala markförvärv för /80 anvisa ett investeringsanslag av 183 milj. kr. (-1- 50 milj. all so'm sin meninggav regeringen lill känna att mark endast skulle få upplåtas tillnyttjande med tomträtt, au som sin mening gavregeringen lill känna a.att lomlrälislån borde lämnas på samma villkor som gälldeför bostadslån lill allmännyttigt bostadsföretags nybyggnad av flerfamiljshus, 6. att somriktlinjer för bostadsförsörjningen godkände a. allplaneringen skulle syfta till en utrymmesstandard där varje männi ska hade rätt till ett eget rum, kök och vardagsrum oräknade, b. att planeringenskulle syfta lill att skapa socialt fullvärdiga miljöer, c. allsärskild hänsyn skulle tas till önskemål om byggnader för ett kollektivt boende, d. altplaneringen även skulle utgå från behovet av lämpliga bostäder för en snabbt stigande andel äldre personer, e. att bristen påsålunda godtagbara bosläder snabbi skulle avskaffas, 7. att som sinmening gav regeringen lill känna a. attriktlinjerna för bostadsförsörjningsprogrammen borde ses över mot bakgrund av riktlinjerna för bostadsförsörjningen och obligatoriska bosiadssociala inventeringar, b. alti aktiv samverkan borde redovisas samlade bostads- försörjningsprogram för regionala bostadsförsörjningsområden, c. allriksdagen borde ges sädana sammanfattande redovisningar av bostadsförsörjningsprogrammen varav framgick vilka kvarstående behov som behövde tillgodoses för alt gällande riktlinjer skulle kunna anses uppfyllda. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. all som sin meninggav regeringen till känna att de samhällsekonomiska och sociala konsekvensernaav ett omfattande småhusbyggande borde utredas och redovisas för med därav föranledda förslag, att som sin mening gavregeringen till känna all samlade åtgärder borde vidtas för att a. ökanybyggandet till en igångsättning av 65 000 lägenheter med en successiv ytterligare årlig ökning till 75 000 lägenheter , b. ökaombyggandet utöver energisparätgärder till 25 000 lägenheter , (delvis) att som sinmening gav regeringen till känna all förslag borde läggas fram lillstatlig totalfinansiering av bostadsbyggandet och dess följdinvesteringar genomenheislån med lång amorteringstid samt lill låg och fasl ränta från en statligbostads- och samhällsbyggnadsbank till allmännyttiga och sådanabostadsrättsföreningar som kunde få 99-procentig belåning, såvitt rördelånevillkoren, au som sin mening gavregeringen lill känna all, fr. o. m. /80 och i avvaktan pågenomförandet av förslag enligl hemställan under 10, a. bostadslåninte skulle utgå för ny- eller ombyggnad av enskilt eller av därmed jämställda bostadsrättsföreningar ägda flerbostadshus eller småhus som inte skulle bebos av låntagaren, b. dengaranterade räntan för bostadslån lill allmännyttiga bostadsföretag och vissa bostadsrättsföreningar fastställdes till för en till 60 ärförlängd lånetid med tillämpning på alla ansökningar som inkommit lill förmedlings- organet efter utgången av , c. dengaranterade räntan för utestående lån m. m. till allmännyttiga bostadsföretag och vissa bostadsrättsföreningar inte skulle trappas upp ytterligare, att som sin meninggav regeringen lill känna att förslag borde läggas fram om åtgärder somdels hindrade tillkomsten av bostadsrätts- och andelshus med s. k. strimladelån, dels ledde lill en avveckling av sädana läneförhållanden, a. somsin mening ge regeringen lill känna att miljöförbätlringsbidrag och kompletterande län i princip borde kunna utgå för alla åtgärder som av de boende ansågs nödvändiga för att åstadkomma en socialt fungerande och även i övrigt god boende- och närmiljö, b. somsin mening ge regeringen lill känna aU miljöförbätlringsbidrag borde utgå av godkänd kostnad, dock att bidrag fick utgå då särskilda skäl förelåg, c. tillBidrag till förbättring av boendemiljön för /80 anvisa ett reservationsanslag av 100 milj. kr. (-1-65 milj. 14. attriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna alt förslag om ett särskilt statligt bidrag till allmännyttiga bostadsföretag för ombyggnad borde föreläggas . alt som sin meninggav regeringen till känna all prisstopp pä byggnadsmaterial borde genomförasomedelbart all gälla t. o. m. utgången av , att som sin meninggav regeringen till känna att förslag borde föreläggas