prot · G20948 · 1978-12-31 00:00:00 — Försjömanshälsovården trorjag atl man hellre skall satsa på att bygga uppsjöfolkscentraler, lyp , i de slörre hamnsiäderna så all man för yrkesinriktade läkare somsjömansläkare. Eller att man skapar särskild företagshälsovård omrederiet är tillräckligt stort för delta. Eller att flera rederier slår sigsamman om en företagshälsovärdscenlral. Härigenomuppnår man två effekler, dels all läkaren utför den 'vanliga'sjömansundersökningen och dels atl han dessulom deltager i del förebyggandearbelel ombord genom skyddsronder och dylikt och därigenom fören ordentliginsikt i sjöfolkets arbeismiljö, exakt som man gör på all annanföretagshälsovård i land. Enviktig sak är också atl ändra registreringen av de sjukdomar som ovan omtalatsvilka måste anmälas till Centrala . Vad jagförstår kan del inte anses tillfredsställande för den personliga integritetenatl en diagnos går upp lill ett sådant register och sedan ut utan den kontrollman kan begära för att inte läkarens tystnadsplikt respektive anmälningsskyldighetoch patientens rätt lill integritet skall komma pä kollisionskurs, då delgäller elt registreringsförfarande som för vissa sjukdomar bör finnas kvar iden sjukes inlresse. Enligl ovanstående förslagskulle man då vinna två saker; 1) Få en mer riktad hälsokontroll. 2) Få yrkesinriktade sjömansläkare. Omhela mönsiringsförordningen och intygsförordningen läggs om trorjag heller inleatl del kommer atl behövas sä många läkare i landei som man lidigare planeratför all kunna klara av delta. I den debatt som pågårom ändring av mönsiringsförordningen. sjömansundersökning etc.hoppas jag all ovanstående synpunkler beträffande den tolalasjömanshälsovården verkligen beaklas. De är inte enbart mina egna utan del ärflera sjömansläkare med stor erfarenhei som instämmer i detta. Vidden stora internationella konferens som har avhållils i om'Human faclors in Ihe design and operation of ships' med deltagare från helavärlden visade del sig alt i slorl sett var ett u-land påsjömanshälsovårdens område. Utomlands har man byggt upp eller planerarhälsocentraler för all sjöfolket både skaM fö en ordentlig undersökning när degår ut lill sjöss och råd om vem som är lämplig lill det ena eller andra, ochför alt kunna hjälpa dem på bästa sätt då de kommer hem om de har råkat drabbasav sjukdom. Jag hoppas all jag genomdet skrivna gjort klart att sjömansläkaren bör vara kvar men atlarbetssättet, regisireringsförordningen, mönstringsförordningen etc,bör'moderniseras' för all samverka lill ell goll hälsotillstånd hos alltsjöfolk." Delvar dessa funderingar som tyvärr inie kom fram vid utskottsbehandlingen. Om defarhågor som artikeln har gett ullryck för kommeraii besannas för vi välanledning att återkomma. Jaghar i varje fall genom all anmäla detta velal rikta kammarens uppmärksamhet påhur saken ligger till. Jag yrkar likväl bifall till ulskollels hemställan. Med dena anförande, under vilket andre vicelalmannen överlog ledningen av kammarens förhandlingar, var överläggningenslutad. §20 Naturvårdsfrågor m. m. Föredrogs jordbmksuiskoueis belänkande 1978/79:8med anledning av molioner om nalurvårdsfrågor m. m. Idelta betänkande behandlades motionerna 1977/78:592av Gölhe Knulson m.fl. (m), vari hemställts att gav regeringen lillkänna vad som anförts i motionen om information om allemansrättens innebörd, 1977/78:784 av () och (), vari hemställts all gav regeringen till känna vad som anförts imotionen om skärpta åtgärder mot de skador som nöjesuinytijande av motorfordoni fjällvärlden (nationalparker) medförde. 1977/78:791av OlofPalme m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 10-12)hemställts all beslulade 10. att hos regeringen begära en plan överanspråk pä och utnylljande av Nalurvårdsfrågor m. m. begränsadenaturresurser samt all en utredning tillsattes för utarbetande av ennaiurresurslag, 11. au hos regeringen begära alt naturvårdskommillén fick i uppdrag altuireda formerna för en förslärki skydd av våtmarkerna, 12. all hos regeringen begära au sådana föreskrifter omgående utfärdadesalt del klargjordes hur institutet naiurvärdsområde borde utnyttjas, och 1977/78:1612 av (), vari hemställtsall beslulade att hos regeringen anhålla om utredning om hur imoiionen angivna hinder för slybekämpning lämpligen kunde elimineras. 1. beträffande information om allemansrätten ansemoiionen 1977/78:592 besvarad med vad uiskoilel anfört, 2. beträffande fordonstrafik ni. m. i fjällvärldenanse moiionen 1977/ 78:784 besvarad med vad utskotlet anfört, 3. belräffande hushållningen med naturresurser m. m.som sin mening ge regeringen lill känna vad utskoitei anfört om överlämnande avmoiionen 1977/78:791, yrkandel 10, lill naturresurs- och miljökommittén, 4. belräffande skyddet av våtmarkerna som sin meningge regeringen till känna vad uiskoitei anfön med anledning av moiionen1977/78:791, yrkandet 11, 5. beträffande institutet naiurvärdsområde avslåmoiionen 1977/78:791, yrkandet 12, 6. beträffande slybekämpning lämna moiionen1977/78:1612 ulan ålgärd. Reservaiion hade avgivits belräffande institutetnaiurvärdsområde, m, m, av , , , , , i och (samtliga s) som ansett atl utskoitei under 5 och 6 bort hemställa allriksdagen skulle som sin mening ge regeringen till känna vad reservaniernaanfört med anledning av motionerna 1977/78:791, yrkandel 12, och 1977/78:1612. SVANTELUNDKVIST (s); I den socialdemokraliska partimoiionen 1978/79:791, yrkandena 10-12,har vi framfört krav på en plan över anspråk på och utnyttjande av begränsadenaturresurser. Vi har också yrkat på elt förslärki skydd för våtmarkerna. Vivill atl åtgärder skall vidlas i syfte atl främja ett ökat användande avinstitutet naturvårdsområde i enlighet med de tankegångar som låg lill grundför beslut alt införa en sådan skyddsform. Utskoiteiredovisar den långa rad av åtgärder som vidtogs av den socialdemokraliskaregeringen för all åsiadkomma eti bättre skydd för begränsade naturresurser ochhänvisar samiidigi lill all regeringen i början av detta är tillsatte en utredning angående rikllinjerna för den framlida Utskottet säger att mol bakgrund av den principiella syn päinrikiningen av naturresurs- och miljöpolitiken som kommit lill ullryck i direklivenförefaller-jag vill gärna underslryka ordei förefaller - det enligl utskottetsmening naluriigl all tankegångar av det slag som framförts i moiionen1977/78:791 skulle bli föremål för utredningens prövning. Utskotlethar därför funnit del lämpligl all hos regeringen begär alt yrkandelnr 10 i den socialdemokraliska partimoiionen 791 skall överlämnas tillnaturresurs- och miljökommittén. Jagmåste medge att del är med stor tvekan som vi socialdemokrater har ställt ossbakom det här förslagel från utskottets sida, inte därför all ulskotlet skulleha gett motionen en dålig behandling - tvärtom uppfattar vi uiskottetsställningstagande som ell instämmande i syftet med vår molion - men därför altden ulredning lill vilken utskottet föreslär all motionen skall överlämnas harfött så fullkomligt omöjliga direktiv. Delskulle vara frestande atl idka högläsning av dessa direktiv inför kammaren, skulle la för mycket av kammarens lid i anspråk. Jag skall försöka mig påen något förkortad version. Inledande uppgift för kommilién skall sålundaenligt direktiven vara atl siudera vilka förändringar i fråga om uinyiijandetav naturresurserna som en ekologisk grundsyn kräver. Begreppet livskvalitet ochvad som kan bedömas vara en rimlig nivå för denna bör utvecklas ochkonkretiseras. De mänskliga och ekologiska krav som blir resultatet av dessaanalyser bör ligga till grund för inrikiningen av den framlidasamhällsutvecklingen. Kommiliénbör också bedöma i vad mån ell tillgodoseende av resurs- och miljöpolitiska målkan komma i konfiikt med andra angelägna mål för samhällel och enskildamänniskor. Likaså bör kommittén i den utsträckning del är möjligl analysera desamhällsekonomiska konsekvenserna i vid mening av de härledda framtidsbilderna.Tidshorisonten bör bestämmas mol bakgrund a v bedömning av under hur långlidsperiod dagens poliliska beslut i väsenllig ulslräckning påverkarsamhällsutvecklingen. Vidarebör beaklas alt sambandet med olika pågående former av samhällsplaneringställer krav på samordning av valda tidsperspektiv. Kommitténbör utforma riktlinjer för en långsiktig hushållning med naturresurserna inomde ramar som en ekologisk grundsyn kan komma att ange. Därvid uppkommersamordnings- och avgränsningsproblem genlemol en rad verk.samheter som bedrivsfrån delvis andra utgångspunkter. Kommittén bör i samarbete med berördakommittéer, myndigheler eller andra organ på lämpligl säll belysa förekommandesamordnings- och avgränsningsfrågor. Kommittén bör vidare överväga på vad sällsamordning kan ske med existerande planeringsformer, t. ex. den ekonomiskalångtidsplaneringen, den regionalpoliliska planeringen, den regionalatrafikplaneringen och den fysiska riksplaneringen. Direktivskrivarenser del som vikligt aU utarbetandet av riktlinjer för den framtida naturresurs-och miljöpolitiken kompletteras med förslag om hur rikllinjerna skall kunnaomsättas i praktiska åtgärder. Nalurvårdsfrågor //?. Natuiyårdsfrågor m. m. analysera olika medel atlpåverka ulvecklingen såsom lagstiftning, skilda slag av forsknings- ochutvecklingsarbete, planeringsåtgärder, ekonomiska styrmedel, beslutsformer,organisation, information och utbildning. Delbedöms som angelägel att kommittén så snabbt som möjligt kan redovisa vissaförslag och särskilda studier i form av delbetänkande. Direkiivskrivaren serdel som önskvärt all arbelel kan utföras på ett sådant sätt altsamhällsdebatten kring hithörande frågor stimuleras. Kommitténs arbele bör iövrigi bedrivas så all slutredovisningen kan göras före utgången av är 1981. Jagmåste tillslå att del här är elt av de värsta exempel jag sett på försök attrymma in alla tänkbara synpunkler på ell av de vidaste problem som man kanangripa i en och samma påse. Skall den här utredningen över huvud taget kunnauträtta någonling, så förutsätter jag alt ledamöterna i ulredningen kommerattbegära sådana direktiv som möjligt fördem atl strukturera och priorileradella i och för sig så angelägna utredningsarbete. Jag utgår då ifrån alt deönskemål som vi fört fram i moiionen 791 kommer alt beaklas av utredningensledamöier. Närdel gäller vårt andra yrkande atl omedelbara åtgärder vidlas för att gevåtmarkerna ett förslärki skydd är del glädjande alt utskottet med skärpaunderstryker angelägenheten av detta. Utskottet utgår sålunda ifrån allriskerna för skador på miljön genom en ökal ulnylljande av våimarker för olikaändamål liksom de positiva effekterna pä klimat och skogsbruk av våtmarkernasbevarande redan nu blir särskilt beaktade av regeringen. Vi behöver sålundaomedelbart förstärkta möjligheter all skydda våtmarkerna, vilket jag ocksåuppfattal vara utskoltels mening. Utskoitei föreslär atl geregeringen denna sin mening till känna, vilket vi socialdemokraler självfallethälsar med tillfredsställelse. Behovelav att säkerställa mark för sädana angelägna ändamål som t. ex. rekreation,vetenskap och kuliur är siori. Enligl den mening som vi gett uttryck åt i vårtiredje yrkande i moiionen bör detla vara möjligl i många fall ulan all pågåendemarkanvändning, t. ex. inom ramen för ett normalt jord-eller skogsbruk,hindras. Vi menar alt i sådana fall bör institutet naturvärdsområde användas.Mol den bakgrunden beklagar vi alt detla institut inte kommer till användning istörre utsträckning än som skett. Vi misstänker atl del kan bero på atttillämpningsföreskrifterna kan behöva ses över och förtydligas. Motden bakgrunden understryker vi del angelägna i all äigärder vidlas i syfte atlfrämja ett ökat användande av institutet naiurvärdsområde i enlighet med detankegångar som låg till grund för beslut om införande av en sådanskyddsform. Vi anser också alt man i det sammanhanget borde kunna finnamöjligheter alt lillgodose de önskemål som kommit till uttryck i moiionen1977/78:1612, där del påpekas all slybekämpning och andra landskapsvårdandeåtgärder understundom icke kan genomföras på grund av att berörda markägareinle ger tillstånd därtill. Vi reservanter föresläller oss all del bör varamöjligt atl - med hjälp av tillämpningsföreskrifter - utöka användningen avskyddsformen naiurvärdsområde och där innefatta den typ avslybekämpning som avses i moiionen 1612. Vi föreslår därför au somsin mening ger regeringen lill känna vad som anförs i vår reservation. Jagber, herr lalman, all fö yrka bifall lill reservalionen. GÖTHEKNUTSON (m): Den s. k. allemansrätten beskrivs som en urgammal sedva-neräti i vänland. Denna sedvaneräii - allemansrätten - har endasl i begränsad omfattningkommii lill ullryck i lag. Detla är en bakgrund som vi har anledning alt kommaihåg när vi diskuterar allemansrätten. Tillsammansmed några andra moderata ledamöier har jag tagit upp problem kringallemansrätten och naturen i en motion som behandlas i detla belänkande. Viönskar speciellt framhålla behovel av ökad information om allemansrättensinnebörd. Utskottet har tydligen också klart för sig all del behovel finns, ochdet förekommer väldigt mycket av instämmanden från jordbruksutskottets sida idess betänkande 1978/79:8. Vi motionärer kan glädja oss ål alt motionen ansesbesvarad - den har sålunda inte avstyrkts. Delskulle dock ändå, herr lalman, behövas mer informaiion för alt inteallemansrätten definitivt skall komma i fara. Del skulle alldeles säkertbehövas initiativ från regeringens sida om krav på bättre information föralt viskall kunna sälja vårt land som turistland lill ullandel och åberopaallemansrätten här som någonting stimulerande och någonting som kan lockabesökare. Denna informaiion måsle vara korrekt. Dethar visat sig, vilket vi erinrar om i den här moiionen, alt utländska besökarehar fåu en fullkomligt felaktig uppfauning om den svenska allemansrättensinnebörd. Många av dessa turister tror sig ha fött vidsträckta befogenheter iskog och mark i och tror atl även enskild mark, utan avgränsning ochutan urskillning, kan omfattas av allemansrätten. Imin hemlän har vi fött mänga larmrapporter om detta. Del har också kommitlarmrapporter från andra häll i landet. I exempelvis och annorstädespå har man resignerat inför den framfart som kaniakttas i naturen och på enskild egendom. Men i de län där man nu också kan sesvåra skövlingar som ett resullat av den felaktiga informationen lill utlandetreagerar man nu med skärpa. Somexempel kan jag nämna au de kanothajker som ordnas - kanothaj-kerna har blivitett säljande inslag i Turislsverige; det finns olika "paketfärder"atl köpa på delta område - har resulteral i all nedskräpningen kring våravackra vallenleder på sina håll blivit förödande. Därtill kommer atl trädhuggits ned och atl öppna eldar lämnat sår i naturen. Avfall i högar harlämnats kvar på stränderna. Dethar också rapporterats atl utländska turister plockat bär inne på tomtmarkeroch t. o. m. etablerat sig som polalisupplagare i trädgårdsland. De hardå pekatpå den information de har föll,exempelvis i och på tyska. Deninformationen skulle nog svenska folkel i gemen reagera myckel starkt emol; denstämmer liksom inte med vår egen uppfallning, och allsinte med vad jordbruksutskottet i belänkandel ger uttryck för. Utskottet sägeralt allemansrätten i korthet innebär "frihei för envar atl färdas tillfots över och atl vistas på annans mark - om del inte ärfråga om tomt, plantering eller besådd där beträdandet kan åsiadkommaskada - och att där plocka blommor, bär och svamp. Allemansrätten får dock inlela sig sådana uttryck att markägaren och andra fastighetens invånare tillfogasnågon nämnvärd olägenhet eller skada; hemfriden i vidsträckt mening ochmarkägarens (moisvarande) ekonomiska iniressen för inte kränkas", heterdet i utskoltsbetänkandet. Moderatasamlingspartiet har i en pariimotion 1975/76 yrkat pä preciseringar avallemansrättens innebörd. I utskottsbetänkandei finns elt ganska långi citat avvad utskottet då anförde i denna fråga. Del är, lycker jag, angelägen läsning.Vi kommer atl ställas inför de här problemen i ännu högre grad , omvi inte nu ser till atl åtminstone informationen lill Ullandel när vi säljerTurislsverige blir belydligl bällre. Vi motionärer har alltså yrkat pä elt tillkännagivande lill regeringenom ökad informaiion. Vi har också föreslagit all de turistbroschyrer som frånSverige går ul lill andra länder skall granskas av något lämpligl organ. Vi hartänkt oss konsumentombudsmannen. Det är inte fråga om någon byråkrati -del ärfråga om en myckel enkel ålgärd. Jag skall nu inle la upp liden med all ge flerexempel genom alt idka högläsning ur broschyrerna. Men del är alldelesuppenbart all en ansvarig instans som hade lill uppgift alt titta på några avde här säljande broschyrerna skulle göra belydande strykningar. Manför helt enkelt inle inbjuda till så vidsträckta befogenheter som här görs. Vimåste vara rädda om vårt land och dess natur. Skall kunna utvecklas somturistland gäller del också atl bevara naturen i del skick vi vill se den i. HANS (); Den socialdemokraliska reservalionen avser två saker: delsnalurvårdsområden, dels slybekämpning. Närvi för nästan debatterade den nya naturvårdslagensinförande talade jag lill förmän för institutet nalurvårdsområden. Det var enutvidgning av nalurskyddslags naturparker. Naturvårdsområdena skulle,menade jag, vara del bäsla sättet atl bevara bilden av del kulluriandskap somannars av ulvecklingen är dömt lill undergång. Och jag hade ,när vi diskulerade en ändring naturvårdslag, anledning all ultalamitl partis tillfredsställelse över atl naturvårdsområdes-insiiiuiel hade tillskapats,men all proteslera mol atl det genom "djupfrysning" av elldagsläge dömde vederbörande markägare all avslå från modernisering av sittlantbruk utan ersättning, med andra ord alt en medborgarkategori ensam fingebära bördan av landskapsvärden. Menhell ulan räll till ersättning blev faktiskt inte markägarna. Om pågåendemarkanvändningavsevär/kommeatt försvåras,skulle reservatbildning med därmedinträdande ersätlningsräll tillgripas. Och här skulle jag liksom SvanieLundkvist tro alt orsaken ligger i del ringa anlalel naturvårds- områden - f ö. i förrgårutökat med ett, nytt i . Oklarheten om vad som menas med oysfiwv .försvårad markanvändning, med andra-ord var gränsen går för rätt till intrångsersältning, har medförten avsevärt försvårad tillämpning av lagen. , , ;, Den-härsaken har redan.nu diskuterats ganska ingående på olika håll, och eftersom vi iulskottsmajoritelen inte ser någon anledning till atl.inte.de diskussionerna skulle leda lill enprecisering av det något dunkla begreppet markanvändning, tycker vi alt.det äronödigt alt vidtar några särskilda åtgärder: i det här fallet. Därföryrkar, jag'här bifall, till utskottets förslagri detta avseende. . . ::: ...::..' Ungefärsamma motivering anför utskottets majorilelunär del: gäller slybekämpning: Detskall inte förnekas att det finns skrämmande exempel på hur slyväxtlighet kan förfula en landskapsbild. Men vi har redan sä stora möjligheteratl bättra på förhållandena - vi kan tillgripa AMS-röjningar, vi harnalurvårdsområdesinstitutet som kari användas jUst på detta område, vi för inomkort en jordhävdslag som säkerligen kan utnyttjas i samma syfte åtminstonenärslyet vandrar ut på åkrarna-att vi inle kan finna det befogat med särskildaåtgärder från sida, så mycket mindre som enligt naturvårdsverketsuttalande konflikter med markägare av den sort som motionären anför i det häravseendet är mycket sällsynta; del uttrycket har använt.Därtill kommer atl sly faktiskt inte enbari är av ondo. Del bildar etterosionsskydd vid våra vattendrag, det håller bladvassen borta osv. Därför berjag även i delta avseende att fö yrka bifall lill utskottets förslag. Föratten tystnad från min sida i vad rör allemansrätten inte månde tolkas så, att jaginie längre skulle ha de åsikter därom somjag har framfört i dennaförsamling, vill jag slutligen komma med några personliga kommentarer lillGöthe motion. början vill jag beklaga all de allra flesia försök till en diskussion omallemansrättens problem brukar stranda på att motparten däri vädrar eu hol moldess existens. Men det är nog sällan om ens någonsin som det är där problemetligger. För egen del vill jag framhålla att jag är botanist, och finge jagintegå vart jag ville, måsle jag helt enkelt lägga ned min verksamhet. Detborde vara en tillräcklig motivering för att jag skall bli trodd om att intevilja vara med om allemansrättens avskaffande. Samtidigtmåste jag kanske erinra om alt allemansrätten är en sedvanerätt, som har vuxitfram i ett glesbefolkat ,där de som bodde på landet -det var väl slörredelen av befolkningen - från sin tidigaste barndom hade lärt sig atl umgås mednaturen. är det som bekant helt annoriunda. För varje generation bliravståndet mellan täiortsbefolkningen och den stubboian rot varifrån deräknarsina anor allt slörre. Den nästan instinktiva försiktigheten i umgängetmed naturen är borta. Fränalla håll talas det bara om alle mans rätt, knappasl ett ord om alle mansskyldigheter. Då ärdet inte underligt om fritidsfolket tolkar rätlen som enrätt att bära sig åt hur som helst, var som helst och när som helst. Vembetalar de det kostar att samla in kreatur, som har skingratsför alla 12 protokoll 1978/79:46-48 m. m. Onsdagenden;: 6: december-1978' Naturvårdsfrågor m. m. ivindargenom-söndagsproiVienerandes lössläppta-hundar och ostängda grindar?Ja, inte ärdet de>mer ellérmindrevälkomna gästerna. Vem betalar markägarnas extrakostnader för brandbevakning; når'mä'rkérna är khaSler- lorra men fri luftsfolket eldar ungefär hur som helst? Ja, inle är detfriluftarnä. Jag skälfinlé la upp;tiden med altberälta flera närmast gröteskaexempel på hur okunnigheten frodas .i'våra marker. ' ...,... :;. ' 'HittillsharpraktiskMaget ingeh.informätion Om allemansrättens dubbelsidiga innebörd -Hrättigheter of/?i skyldigheter - lämnats; och i-takt méd en ökande-bilturismfrån utlandet framträder den informationsbristen såsom särskill allvarlig. Närnu ett enhälligt utskott framhållervärdet av atl berörda myndigheter:och:organuppmärksammar behovet-av upplysning'på detta område; tår vi:hoppas attulskotlet lyckas väcka védeibörähde så att äntlijgen någotiskéi-. i.I: i-;..;-;. '/: ;:'-:''/:..:: ' ' ' ;i;SyANTE,LUNDKVlST.(s):i.:iii. :-,i;- .:;:! : -::;-. ..-;. ;; ii;:i -.- 'm:'--Herr talmanl.Jag har uppfattat del säatl;Hans Wachimeister liksomsocialdemokraterna i utskottet tyckte att naturvårdsområde i och för sig är elllämpligl institut, som man börkunna använda i sådana här sammanhang. Vid dess.tillkomst förutsatte man att det skulle vara möjligl atl la vissa nalurvårdshänsynpå områden där man ändå trots alll skulle kunna bedriva ett .normalt jordbrukeller skogsbruk. 'Inte heller skulle.det behöva leda lill någraersättningsanspråk från vederbörande jordbrukare. I de fall det var fråga omsådana ingrepp all ersättningsanspråk skulle kunna resas, skulle man användasig av naturreservatet såsom institut. .Hans Wachimeister säger nu alt anledningen till alt utskottet inte vill följa reservanierna i detta sammanhang -jag fick del intrycket att han tyckte att någon lypav översyn av ullämpningen ändå var angelägen -äralt man kan vänta sig all del kommer förslag, som i detla stycke skulle kunna innebära vissa förtydliganden. Men den motivering som ulskottsmajoritelen har anfört låter så här: , .... 'Detförhållandet alt .institutet kommii lill användning endast' i mindreomfattning ulgör,enligt utskottets mening inle anledning till någotriksdagsinitialiv i frågan. Den tid som den nya skyddsformen varit.i kraftsynes fö. vara för kort för all kunna ge annat än högsl begränsade erfarenhelerav densamma. Utskottet avstyrker i enlighel med del anförda motionen1977/78:791 i förevarande del." Vikan inte spåra några ambitioner hos utskoltsmajoriteten att fö till stånd den översyn som vi begär. .När.det gäller slybekämpning är del sant atl det finns många typer avlagstiftningar, genom vilka vi kan komma till rälla med detta problem.