prot · G209116 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag vill, herr lalman, yrka bifalllill reservationen 3. Viharockså lagt fram elt förslag om att man skall förlänga övergångsbestämmelsernaför svenskundervisningen för invandrare som kommit hit . När vi ladefram förslagel hade vi uppgifter från fackligt håll om all man inte räknade medatt hinna med att nå dessa invandrare, innan tiden löpte ut . Underutskottsbehandlingen har vi fått ett motsatt besked. anser man atl manklarar av saken inom den utmätta tiden, och vi har därför inle ansetl detnödvändigt att la upp yrkandet utan har på denna punkt förklarat oss nöjda medvad utskottet har anfört. Detfinns också en centermoiion frårt en enskild riksdagsledamot, nämligertmotionen av , där del föreslås att arbetsgivarna skall slippalönekostnader för invandrarungdom som deltar i svenskurtdervisrting. Utskottetpåpekar atl denna fråga kommer atl las upp i den utredning soni föreslagits pädel här området, och vi anser därför au man på den här punkten tagit hänsynlill motionsförslaget. Vi hoppas också alt det skall leda lill positivaresultat som underlättar för framför alll invandrarungdomen. Det finns också några övriga reservationer i det här betänkandet. Denviktiga reservationen är reservationen I. Reservationen2 är en följdmotion från socialdemokraterna. Man har föreslagit en omfattandeförsöksverksamhet i tvä kommuner med intensifierade anpassningsätgärder. Del ärhelt klart alt den lyp av älgärder som här föreslås är någonting man böreftersträva totalt i hela invandrarverksamheien. Idéerna är alltså positiva ochbör tas lill vara. Vad som är lilel anmärkningsvärt är atl av elt totalt anslagsom är tillgängligt för sådana här projekt som med den socialdemokraliskaberäkningen pä årsbasis skulle ligga i storleksordningen 7-8 miljoner vill mansalsa ungefär hälften på två kommuner. Om man nu anser all man kan ställa såSlora resurser till förfogande för sädana här ålgärder som socialdemokraternaföreslagit borde det vara rimligl att man såg till att de verkligen kom allainvandrare till del. Vimenar atl de uppräkningar pä det här området som görs i propositionen -med dettilläggsyrkande cenlerparliel fört fram - är så pass stora alt del kanske inleär rimligt att begära ytteriigare kraftiga höjningar i är. Vi anser alt desatsningar som kan göras pä ålgärder för invandrare måste fördelas någoriundarättvist. Del gör att vi inte har kunnat bilräda del socialdemokraliskaförslaget. Jag vill därför yrka avslag på reservationerna 1 och 2. Men jagförutsätter att vi kommer att fortsätta att öka resurserna för åtgärder förinvandrarna och på det sättet kunna tillfredsställa de önskemål som finns i delsocialdemokraliska yrkandel, fast på en bredare och frän invandramas synpunkträttvisare basis. Delfinns en del andra yrkanden som har framförts i olika motioner och sombehandlas i belänkandel. Jag tänker inte ta upp tid medalt gä in pä alla, ulanjag hänvisar till vad som sägs i utskottets belänkande pä det områdei. Jag vill som sagt yrka bifall till reservationen 3 vid betänkandet ochi övrigi bifall till utskotlels hemställan. 3 protokoll 1978/79:116-119 ANNA-GRETALEIJON (s) kon genmäle: Lät mig säga all det kanske hade varit bra om de positiva omdömen somcenterpartiets talesman nu ger om innehållet i vår motion hade funnits medockså i utskottsbetänkandet. Men i sak är del intresse för vad vi föreslår somPär redovisar egentligen inte särskilt djupt. De argument hananvänder står sig enligt mitt förmenande lika dåligt nu som när de framfördes iutskottet. Rältviselanken- all alla skall få lika myckel - som han nu för fram, lillämpar vi inte inågot annat sammanhang. Vi bedriver försöksverksamhet när del gällerungdomsarbetslöshet och när det gäller jämställdhet mellan män och kvinnor.Varför skulle man inie kunna ha del pä det här fältet? Självfallet skulle visocialdemokrater också ha önskat atl det vore möjligl au driva en sådan härsammanhållen verksamhel för invandrarfrågorna i samtliga kommuner. Vi tror inteatt det är möjligl atl klara av det - dels av kostnadsskäl, dels också av andraskäl. Del behövs nämligen en personell insats som vi tyvärr inte tror atl detär möjligl atl åstadkomma överallt i dagens situation. Dekostnader för nästa budgetär som finns redovisade i värt förslag, alltså totalt2 milj. kr. förde här tvä kommunerna, är ganska små jämfört med den totalramsom vi har när det gäller invandrarfrågorna. Jag är helt övertygad om att omdel hade funnits etl seriöst intresse från de borgerliga partierna atldiskutera della projekt hade vi gemensamt kunnai finna kostnadstäckningar fördel. Visocialdemokrater har i motioner till årets riksdag visat, att det går att inombudgetramen åsiadkomma utgiftssänkningar för alt klara utgiftsökningar inomandra och viktigare områden, men det som fattades i utskottet bland de borgeriigaledamöterna var helt enkelt intresset för atl diskutera den här aktuellamotionen på allvar. Det beklagar jag djupt, eftersom den är det egenlligen endakonkrela försök som gjons i årets moiioner att förverkliga 1975 årsriksdagsbeslut. () kortgenmäle: De förslag till älgärder som framförs i den socialdemokratiska motionenär inle i sig särskilt revolutionerande eller originella. Del är åtgärder ävenlyp som är eftersträvansvärda i alla kommuner där det finns invandrare. Manbehöver enligt vår bedömning inte någon försöksverksamhet för au se om dennasorts älgärder är önskvärda eller lämpliga, utan den enda begränsande faktornär de ekonomiska resurserna. Om man väljer alt koncentrera en mycket stor delav de resurser som man anser sig kunna satsa på älgärder för invandrarna lillatl avse tvä kommuner, kan man självfallet nå ganska goda resbllat i dessa bådakommuner, men urholkar man ju de finansiella möjlighelerna för allgöra insatser förde invandrare som finns i andra kommuner. Detbekymmersamma med del socialdemokraliska förslaget är kanske inte i förstarummet de två miljoner som föreslås för nästkommande budgetär, även om det areni förhällande till anslagets loiala storlek- f n. mindre än 4 miljoner- myckel stor satsning, ulan att man dessutom har iniecknai ytterligare 2miljoner per är för de budgetår som kommer därefter och därmed begränsatutrymmet för bredare satsningar för invandrare i landet i dess helhet. Vianser det angeläget att man successivt ställer ökade resurser lill förfogandeför all förbättra villkoren för invandrarna och underiälta deras anpassningtill del svenska samhället liksom det svenska samhällets anpassning lill dem.Men om man binder upp stora belopp lill satsningar pä två kommuner minskar demöjlighelerna. Det gäller inte heller bara ekonomiska satsningar utan är ocksåen fråga om personella sådana. Även i del avseendet kan en sådan koncentrationav insatserna lill tvä kommuner leda till minskade möjligheler all görainsatser på andra håll. Detär alltså inte en ovilja att göra insatser för invandrare som ligger bakom vänställningstagande, utan vi vänder oss emot principen att man bara för all fäsynbara och kanske iögonfallande resultat skall koncentrera resurserna lill enså begränsad del av invandrarna och mer eller mindre lämna de övriga i sticket. () kongenmäle: Till alt börja med. , är det inle 2 miljoner som viföreslår för de nästkommande budgetåren ulan fakliskl t. o. m. Menjag förslår, uppriktigt sagt, inte delta resonemang. I en kommun som PärGranstedt känner ganska väl, , har man haft en försöksverksamhet föratl klara situationen för ungdomar som varit arbetslösa och som är i riskzonentill att hamna i missbruk. Del är en försöksverksamhet som har lyckats väldiglbra. a. har i moiioner hävdat, att den furtgerat myckel väloch att den därför borde utökas till fler ställen. Mert centerpartietharsäviitjag vet alltid varit motståndare lill en sådan försöksverksamhet närdet gäller bl. a. ungdomsverksamheten. Jag kan inie se annat än att det är ettmycket formellt betraktelsesätt som anlägger i detta sammanhang. Situationenför våra invandrare är väldigt besväriig. Dessutom vet vi all ingen av oss iden här salen har någon särskilt bra lösning på hur vi skall kunna nä målet altfä en verklig samverkan mellan dem som är födda i vårl land och dem som harflyttat hit som barn eller som vuxna. Jagär helt övertygad om all vi här behöver pröva oss fram på olika vägar. a. behöver göra är atl utnyttja alla de tillgångar som vi har i form av ettföreningsväsen med kvinnoklubbar, idrottsföreningar,hyresgäst-kontaklkommiltéer och annat för all i det dagliga livet ibostadsområdena, pä arbetsplatserna, ule i skolorna och barnstugorna fä enkontakt mellan invandrare och svenskar. Det är bl. a. det vi ville göra i dehär försökskommunerna. Viville också pä försök göra ändringar i stalsbidragsregler av olika slag. Därhar vi inga paientrecepi på hur svenskundervisning, hemspråksträning m. m.skall ordnas. Vi behöver också här pröva olika vägar. Det resonemang, herrlalman, som man frän de borgerliga partiernas sida förhär visar tyvärr inte pä någol djupare intresse i sak förde förslag som vi harfört fram. PÄRGRANSTEDT (c) kort genmäle; Jag lycker alt jämförelse hallar.Söder-täljeprojekiei för unga arbetslösa gällde ett område där man verkligenhade behov av atl pröva ul nya metoder. Närdel gäller de ålgärder som socialdemokraterna har föreslagit för ochOlofsiröm är del inte pä samma sätt ett behov av atl pröva ut nya metoder, ulandet som är den begränsande faktorn här är de ekonomiska resurserna. Delframgick också av vad sade tidigare, näml igen all inie enssocialdemokraterna anser att vi har råd alt göra en sådan här satsning överhela landet. Däremot hoppas vi atl Södertäljeprojekiet skall kunna leda tillresultat som vi kan använda över hela landet. Detär alltså inte i och för sig behovet av att experimentera som är det slorabekymret här, ulan vad vi behöver göra är att successivt bygga upp enverksamhel pä bredden, som når ut lill alla invandrare i alla kommuner. Del ärmin förhoppning all vi vartefter skall kunna fä fram de resurser som behövsdär. Delär intressant atl konstalera att när vi har föreslagit förstärkta resurser förinformationsverksamhet, som verkligen skulle vara aktiviteter som nådde ut överhela landet och som alla invandrare kunde få glädje av, har socialdemokraternagått emot del. Den t.ypen av aktivitet på bredden anser man sig inte ha rådmed. Det är naturligt. 1 och med all man koncentrerar sä stor del avtillgängliga resurser på två kommuner har man sedan inte råd atl göra någotannat. Det blir invandrare i dessa andra delar av landet lidande pä. Det ärjustden typen av effekier som vi vänder oss emot. Eftersomman vall den tekniken alt man föreslåren verksamhet som skall börja efter detau halva budgeiårei har gått och det följaktligen kommer atl kosta hälften såmyckel första året som det kommer att kosta sedan, har man alltså bundit uppresurser för framtiden. De resurserna innebär alt man inte har motsvarandebudgetutrymme för all göra insatser under kommande budgetår som kan nå ut tillalla invandrare. Det är också en beklaglig effekt av det socialdemokratiskaförslaget. Talmannenanmälde au anhållit alt lill protokollet få antecknat alt honinte ägde rätt lill ytterligare replik. (vpk): utgjorde invandrarna en väsentlig del av denarbetskraftsreserv som tillgodosåg kapitalets ökade behov av arbetskraft underkonjunkturuppgångarna. Invandrarnas arbetsinsatser har varit av stor betydelseför storbolagens konkurrenskraft och expansion. kan man konstateraatt invandrarna hela liden diskriminerats både i arbetslivet och i samhället iövrigt. Arbetsköparnas iniresseför invandrarna har i de flesla fall stannat vid atl mantillskansat sig så slora profiler som möjligl på deras arbetsinsatser.Invandrarna är också oftast hänvisade lill de tyngsta, smutsigaste och sämstbetalda jobben och lill arbeten på obekväm arbetstid - skiftarbete, kontinuerligdrift o. d. Dessutomär del vanligt all invandrare drabbas först av alla när del blir fråga ompermitteringar och avskedanden vid nedskärningar av produktionen, såsomlidigare har nämnts av bl. Del sociala ansvarel harstorbolagen nära nog helt avsagt sig. Invandrarnas likaberättigande i socialtoch kulturellt hänseende har i hög grad åsidosatts. I stället har del växt framett invandrarhai som bär spår av rasism och som också har omnämnts här lidigarefrån talarstolen. Detta underblåses av organisaiioner långt ute pä högerkanten,vilka står den svenska högern myckel nära. PärGransledis beskrivning av invandrarnas situation kan man lill slora delarinstämma i. Den stämmer överens med vår uppfatining, alt del ärjust de somdrabbas hårdast och som får del tyngsta och del sämst betalda arbetet. Men delaren lindansarroll som PärGransiedl här vill spela genom alt försöka vara lilelradikal. Han lalar om hur dåligt invandrarna hardel, men han har i de allrafiesta fall varit med om all rösta emot förbättringar för invandrarna, bl. a.sådana som kommunisterna har föreslagit och som ocksåsocialdemokraterna har fört fram. Det gäller exempelvis rösträtt lill riksdagenför invandrare, något som helt gått emot, liksom de övrigaborgerliga partierna. Närriksdagen 1972 antog lagen om rätt till ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare var det för atl förbättra invandrarnasställning i arbetslivet och i samhället i övrigi. Lagen skulle således bli ettav medlen för atl flytta fram invandrarnas positioner. Tillämpningenav lagen har dock visat något helt annat. Många arbetsköpare struntar helt ilagens tvingande bestämmelser. De informerar inte invandrarna om deras lagligarättigheter. Del förekommer t. o. m. all invandrarelvingasundertecknaenpersonlig överenskommelse, innebärande alt de självmant avstår fränsvenskundervisningen, för all över huvud taget erhålla anställning. Ett sådaniförfaringssätt är lagslridigl - dessutom har tyvärr dessa flagranta lagbrott påintet sätt beivrats, och ingen arbetsköpare har ärtnu stämts i ett sådanthär fall. LOhar på basis av sin uppsökande verksamhet sammanställt en rapport omsvenskundervisrtingen för invandrare. Därav framgår att endasl ett fåtalföretag har bedrivit svenskundervisningen pä etl sätt som man kan anseacceptabelt enligl lagen. Pä mänga arbetsplatser där det förekommit någon formav undervisning har denna ofta varit ytterst bristfällig - och det gäller intebara omfattningen, ulan också i hög grad undervisningens kvalitet. Imotion nr 485 har vpk tagit upp dessa problem och liksom lidigare krävtväsentliga ändringar i lagen om svenskundervisning. Jag skall nu kort redogöraför huvuddragen i motionskraven. Förstoch främst anser vpk au lagen inte skall vara disposiiiv-dvs. att vissa delarkan förhandlas bort eller försämras genom ingångna avtal. Det gäller i hög gradförläggningen av undervisningen. Det är en allvariig brist i lagen atl bestämmelsernaom förläggningen av svenskundervisningen inte gjorts tvingande. Det är enligtvår uppfattning ytterst angeläget atl ändra bestämmelserna så att det klartstadgas all svenskundervisningen skall ske pä ordinarie arbetstid med full lön.Del kan inle vara särskilt meningsfullt all invandrare börjar sin undervisningi svenska exempelvis och sedan går lill sitt ordinarie arbete , vilket förekommer pä vissa arbetsplatser . Varken lärare ellerelever kan då fungera pä ett lillfredsställartde sätt -helt naturiigt blirundervisningen lidande och mister avsevärt i kvalitet. Detsammagäller undervisning som i mänga fall bedrivs efter arbetstidens slut. Om manhar arbetat en hel dag i ett tungt och smutsigt arbete eller stått vid löpandebandet i älta timmar kan det inte vara vettigt all därefter sätta sig päskolbänken och försöka lära sig svenska. Värt parti har också krävt atlundervisningen skall vara kontinueriig och inle - som i mänga fall-uppsplittrad och oregelbunden. Vpkhar även krävt all informationen om invandrarnas lagliga rättigheter skalllämnas första ansiällningsdagen och all undervisningen skall vara påbörjad inom30 dagar. Den nuvarande bestämmelsen atl undervisningen skall ha påbörjatsinom ger arbetsköparna möjlighet att visslidsanslälla invandrare i tvåmånader och därefter byta ut de anställda -och anställa andra invandrare. På såsätt kan mänga företag med behov av arbetskraft för monotona tempoarbelen helaliden tillämpa visstidsansiällning av invandrare ulan att del föreligger någonlaglig skyldighet till svenskundervisning. Därigenom diskriminerar man storagrupper av invandrare. Ett tillstyrkande av vpk;s krav på lagändring skulleförhindra eU sådani förfarande. Vpkhar också vänt sig mot den knappa ulbildnirtgstid som lagen föreskriver. I daggäller alt invandrare har räll lill undervisning i svenska språket under 240timmar, som i vissa fall kan minskas till 160 limmar - om vissa förkunskaperfinns i svenska. Enligt gjorda utredningar har det visat sig att en effektivundervisning i svenska språket ger elt ordförråd pä mellan 1200 och 1 300 ord, dvs. ett ordförråd som motsvarar ett treårigt barns. Enbartför alt kunna läsa en dagstidning med någorlunda behållning fordras ettordförråd pä mellan 6 000 och 7 000 ord. lalar starkt för en utökning avantalet undervisningslimmar. Vpk föreslår därför atl undervisningstimmarnautökas till 340- mot 240 som gäller. Vi anser också atl någon minskning avtimantalet inte skall kunna göras. Vi kräver således att bestämmelsen ommöjlighel all minska antalet limmar utgår ur lagtexten. Detär från mänga synpunkier av yttersta vikt all invandrarna sä snabbt som möjligtges möjlighet all lära sig svenska språket. Jag skall beröra del område jagkommer i kontakt med, nämligen del fackliga. Ur facklig synpunkt är det av storvikt att invandrarna får utbildning i svenska språket av acceptabel omfattningoch kvalitet så all de så snabbt som möjligt kan delta i del fackliga arbetet.Bristen på språkkunskaper reser ofta hinder för invandrarna all engagera sigfackligt. Förhällandet ärju del atlbåde avtal och annan information i de allra flesta fallär skrivna på svenska - och dä ofta på en myckel krårtglig och svår svenska.Detsamma gäller skyddsanvisningar, som utges dls centralt avarbeiarskyddssiyrelsen, dels lokall av företagens skyddskommittéer. Invandrarnaär mestadels helt ställda ulanför i dessa frågor pä grund av språksvårigheter.Dessa problem har LO, i skrivelse lill regeringen, påtalat. Del är av ytterstavikt atl en ändring kommer lill stånd. Vpk har f ö. i en motion som gällerskyddsfrågorna krävt all skyddsanvisningarna - både de som utges lokall och desom utges centralt - skall översällas till de vanligaste invandrarspräken förall mart snabbare skall få invandrarna aktiva i del myckel viktigaskyddsarbetet ute på arbetsplatserna. Vpkhar också pä nytt tagit upp kravel på en väsentlig skärpning avpäföljdsbestämmelserna för brott mol lagen. Vi har i vår motion yrkat atl enslrafföesiämmelse skall införas i lagen i form av obligatoriska böter för dearbetsköpare som inte inom lagsladgad lid berett anställd ledighet försvenskundervisning. Vid första lagbrottet skall böter om , räknat pä varoch en som varit berättigad lill undervisning men inte fåll sådan, utdömas. Omde anställda ännu inte beretts undervisning höjsbötesbeloppet lill . Ett sådant system, med ett undan för undan stegratbötesbelopp så länge arbetsköparna inle fullgjort sina skyldigheter gentemot deanställda, innebär också att förpliktelserna enligl lagen inte upphävs eflerviss lid, som lagen nu föreskriver, utan kvarstår så länge den lagligaskyldigheten inle uppfyllts. Vpkhar också föreslagit en omläggning av finansieringen av svenskundervisningen.För all man i göriigaste mån skall kunna undanröja den diskriminering avinvandrare och invandrarungdom på den svenska arbetsmarknaden som oftaförekommer av ekonomiska skäl, bör kostnaderna för svenskundervisningen bäraskollektivt av arbetsköparna. Det kan ske genom alt man inrättar en kolleklivavgift. Del är ett krav som vpk framfört tidigare, och det skulle hindraföretag att av ekonomiska skäl vägra anställa invandrare. Med ett sådantförfaringssätt skulle man komma ifrån oviljan och molslrävigheten frän vissaarbetsköpare att anställa invandrare som inle fått någon svenskundervisningtidigare. Många arbetsköpare skulle säkeriigen avstå från att tubba invandrareall underteckna lagstridiga handlingar, vari invandrarna frivilligt avstår fränundervisningen bara för alt få ett arbete. Det skulle också skapa möjligheterför invandrarangdom som ännu inle kommit ul i arbetslivet atl på betald timtidfå undervisning i svenska och få möjlighet att förbereda sig för alt komma ut iarbetslivet. Vpkföreslår i motionen 485 på nytt införandet av ett sådant kollektivtavgiftssystem för att läcka kostnaderna för svenskundervisningen. Vi anserockså atl svenskundervisningen för invandrare inte i fortsättningen kanbedrivas på det sätt som sker och vara effektiv och meningsfull.Del fordras en effektivare övervakning av lagens efterievnad. Del kan ske -somvpk också föreslår - genom alt exempelvis får behövligaresurser lill sitt förfogande för att effektivt övervaka lagens efterievnad. har behandlat dessa grundligt motiverade ändringskrav,säavfärdas vår motion med en skrivning i ulskoltsbetänkandet på drygl tre rader.Utskottet finner ingen anledrtirtg atl gå närmare in pä vpk:s förslag, därföratl regeringen har tillsall en kommitté som skall utreda invandrarnas problembelräffande svenskundervisning och olika regelsystem för undervisningen.Kommittén skall mot den bakgrunden överväga den framtida inriktningen avinsatserna. Manfrågar sig då; När kan denna kommitté länkas komma med förslag om åtgärder? Vemingår i denna kommitté? Och hur pass omfattande är kommitténs arbete? Föratl få något grepp om dessa frågor måsle man studera de direkiiv som kommitténfåU aU arbeta efter. Jag har läst igenom dessa direktiv och först och främstfunnit all invandrarna själva verkligen inte är överrepresenterade. I självakommittén ingår ingen invandrare, vilket måste betraktas som bådeanmärkningsvärt och i högsia grad otillfredsställande. Förutom representanterför arbelsmarknadens parter, dvs. LO och SAF, beslår kommittén av en ordförandeplus fem pariamentariker. Det hade varit naturiigt all varje parti som genomval blivit representerat i också hade blivit representerat ikommittén. Men så är det inle. Vpk, som f ö. är det parti som hårdast hardrivit invandrarfrågorna här i och även ulanför , är interepresenterat. Man måste fråga sig; Varför bar just vpk ställts utanför? Ärdetför besvärligt alt ha med kommunister i utredningar? Ställer de för långtgående krav? Mendet allvarligaste är inle att inte vpk är representerat. Del allvariigasleäratt bara en invandrarorganisalion är kopplad till kommitténs arbete och dåsom sakkunnig. Det finnsju mänga invandrargrupper som har organiserat sig iriksförbund och riksföreningar. Nog hade det, enligl vårt sätt atl se, varitnaturiigt all varje invandrargrupp som har en riksorganisation också hade varitrepresenterad i kommittén. Del måste väl vara invandrarna själva som bästkänner till de frågor som kommittén skulle utreda. Medhänsyn lill de arbetsuppgifter som kommittén fåu enligt direktiven kan man inteförvänta några konkreta förslag i brådrasket - även om direktiven avslutas medatt kommittén skall arbeta skyndsamt. Jag skall bara återge några avarbetsuppgifterna: "Kommitténbör kartlägga alla former av nu förekommande undervisning för vuxna invandraresom syftar till atl ge dem grandläggande kunskaper i svenska och i svensksamhällskunskap. Kartläggningen bör syfta till alt ge en översikt avomfaltrtingen av undervisning i svenska för invandrare inom de olikautbildningsformerna bl. a. med hänsyn lill antalet deltagare. --- Kartläggningen böräven ge underlag för en bedömning av kunskaps- och fårdighelsresullat somuppnåtts inom de olika utbildnirtgsformerna." Vidareföreskrivs; "Kommittén bör överväga frågan om den allmänna inriktningen aven grurtdläggande introduktionsundervisning i svenska språket och i svensktsamhälls- och arbetsliv för vuxna invandrare och möjlighelerna attgenomföra och finansiera den." Kommitténskall också ta ställning till huvudmannaskapet för svenskurt-dervisningen.