prot · G20934 · 1978-12-31 00:00:00 — Statsbidraget tillbas- och förslärkningsresurserna beräknas enligt ett veckotimpris som fastställs av regeringenför varje redovisningsår. Veckotimpriset för basresurserna är differentieratmed hänsyn till kommunernas kostnader för veckolimmar pä varje stadium.Förstärkningsresurserna fördelas dels direkt till kommunerna efter antaletelever, dels av länsskolnämnden till de kommuner som har särskilda problem igrundskolan. Tilläggsbidraget utgår med en av regeringen för varjeredovisningsår fastställd procentsals på bidraget till bas- ochförstärkningsresurser. Regeringenhar fastställt preliminärt veckotimpris och preliminärprocentsats för lilläggsbidragei för /79, Definitivtveckotimpris /79 skall faslsiällasdå del föreligger uppgifter om kommunernaskostnader för veckotimmar föraret. Detta beräknas kunna ske under senare delenav , Frågan om definitiv procentsats för tilläggsbidraget /79bereds f n, inom departementet. Som underlag föreligger en enkät frånskolöverstyrelsen lill kommunerna om kostnader för lärarvikarier m, m, Enliglskolöverstyrelsens redovisning av dessa enkätsvar motsvarar dessa kosinader ettlilläggsbidrag på i genomsnitt . Somframgått av min redogörelse är del inte möjligl all slutgilligl bedöma effektenav del nya statsbidraget förrän det föreligger definitiva beslut omveckotimpris och tilläggsbidrag. Delnya statsbidraget infördes . Regeringen har gettskolöverstyrelsen i uppdrag att följa upp och utvärdera del nya statsbidragetoch att redovisa erfarenheterna i samband med de årliga anslagsframställningarna.Skolöverstyrelsen har vidare fått i uppdrag alt som underiag för beräkningen avtilläggsbidraget genomföra och till regeringen redovisa undersökningangående ledighetsfrekvenser och vikariebehov i . Jag vill avvaktadessa undersökningar och utvärderingar innan jag lar initiativ till någraändringar i det nya statsbidragssystemet. Jag ber alt få lacka statsrådet för svarei. När i aprilbehandlade frågan om nytt statsbidrag för skolan, gjorde jag mig lill talesmanför kommunerna i , De hade räknat på del nya statsbidragssystemetoch kommii fram till alt man skulle förlora ungefär 30 milj, kr. Jaglog upp frågan, och statsrådet sade förulom den del av hennes svar jaganfört i min fråga: Det har visat sig atl i så gott som alla fall vi har hörttalas om och där det hävdats att man skulle göra miljonförluster detla harberott på felräkningar. Närman kom fram lill de verkliga förhållandena har det visat sig atl dessafelräkningar varit större, dvs, det är inte fråga om felräkningar.Statsbidrags-förlusterna har blivit ännu större. Jagskall återge ett citat från utskotlsbeiänkandet. ställde sig bakomdet belänkandel och beslöt enligt uiskotteis förslag, "Utskottet utgårfrån atl regeringen, om SÖ:s studium av del nya statsbidragets ekonomiskaeffekter ger anledning lill del, vid näsla lägger fram erforderiigländringsförslag," Efterdetla blev del en debatt där man ställde sig frågan: Vad menar uiskoilel? Jo,svarade ulskollels ordförande : Om kommunerna -dvs, iGöteborgsregionen -har räknat rätt och man förlorar 30 milj, kr, enbart i dennalilla grupp av kommuner, är det enligl utskottet inte någon marginell föriust,utan då måste man ta upp en överläggning och söka hitta en lösning påproblemen, Mölndalskommun förlorar 3,5 miljoner trots alt man gjort en uppräkning avtilläggsbidraget frän 7,3 till 11 96, Del har visat sig atl behovet är 17,5 96,Jag kan nämna atl föriorar ungefär 20 miljoner, Partillekommun, som jag själv kommer ifrån, förlorar bortåt 2 miljoner. Jag kan ocksånämna atl bidragstäckningen när det gäller lärarlönerna minskar från . Frän Kommunförbundels sida har uppgetis all kommunernas behov avlilläggsbidrag är mellan 9 och 19 ">. alt göra någonling ål det här problemet litet snabbare än vad somantyds i svarei? Kan man länka sig en gruppindelning också när del gällerlilläggsbidragei? 0/77statsbidragssystemet för Om jag har fattat rätt var man, närman schabloniserade tilläggsbidraget, medveten om att det kunde slå orättvistför vissa kommuner, särskilt om man serdet i laget. Den definitiva procentsatsenär ännu inte fastställd, och det gör det väldigt svårt all säga hur myckel manskulle komma att förlora. Dessutom har man ingen möjlighet att se hur det slåröver - inle ens . Det kan ju tänkas att det jämnar utsig, atl ledighetsfrekvensen kan skifta mellan olika år. Därför menar jag måste ha åtminstone ytteriigare enkätsvar för att kunna bedöma omtilläggsbidraget skall differentieras. undersökning pekar pä att kommunerna behöver mellan 9och 19 96 i lilläggsbidrag. Även om del slutliga bidraget överstiger 11,596,som är genomsnittssiffran enligt SÖ:s beräkning, innebär statsrådet atl man skall vänta och atl exempelvis föriorar 20miljoner, nära 2 och nära 3,5 miljoner. Delta är naturligtvisotillfredsställande. När kommunerna ställde upp bakom del nyastatsbidragssystemet, som skulle vara en förenkling, var ju grundtanken att maninte skulle föriora någonting. Detfinns kommuner som menar sig kunna förklara varför lilläggsbidragei bör varastörre. T. ex. och kommunerna i över huvudtaget hävdar atl närheten lill högskoleutbildning- liksom lärarhögskolansplacering i - ger ell högre utslag när del gäller tjänstledighet försludier och därmed ökade kosinader för kommunerna. Men det är oiniressant vilkamotiven är för behovet av högre lilläggsbidrag-del är det högrelilläggsbidragei som under alla förhållanden måste fram. Jaglycker all det är beklagligt om kommunerna skall behöva vänta ell är på ellbesked från regeringen iden här frågan, när den tidigare skolministern har 8Riksdagens protokoll 1978/79:33-34 Nr 34 gjortklan - uiskoiieis ordförande har också gjort det - att om det finns Torsdaeenden anledning lill justering måsle man göra denjusteringen. Överläggningen var härmed slutad. 0/77 sysselsättningeninom skogsbruket §17 Om sysselsättningen inom skogsbruket Jordbruksministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1978/79:96, ochanförde: har frågat vad jag ämnar göra för att säkerställanuvarande sysselsättningsnivå inom skogsbrukei. Skogsbrukelsbelydelse för sysselsätlningen totalt här i landet har minskat successivt.Endasl en liten del av befolkningen är sysselsatt i denna näring.Fortfarande har dock skogsbruket stor betydelse i de s. k. skogslänen, särskilti vissa glesbygdskommuner. Där medverkar det också till alt stärka underlagetför den service som är nödvändig. Rationaliseringenav skogsbruket måste fortsätta. Härigenom skapas möjligheter all satsaytterligare på en förbättrad skogsvård. Rationaliseringen måste dock ske påsådant sätt att all möjlig hänsyn tas till de människor som är beroende avskogsbrukei för sin försörjning. Hänsyn bör också las lill svårigheterna att iberörda områden skapa sysselsättning av annat slag. Om svårigheter skulleuppstå för dem som är sysselsatta i skogsbrukei eller för enskilda orter, kandessa givetvis påräkna insaiser från samhällets sida inom ramen förarbetsmarknads- och regionalpolitiken. Jagvill erinra om alt beslulade om elt särskiltregionalpolitiskt stöd till intensifierad skogsvård i norra . 1973 årsskogsuiredning har föreslagit en vidareutveckling av detta slöd. Frågan beredsf n. i . Jag har för avsikt att ta upp den i den proposilionom skogspolitiken som planeras bli förelagd lill våren. Jag ber alt få lacka statsrådet för svarei på minfråga. Skogsbruket är huvudnäringen i många kommuner i Norriands inland, I detmoderna skogsbruket är moiorsågen på väg alt ersättas av processorer, dessaväldiga maskiner som arbetsgivare - i andanom - ser ersätta manuellarbetskraft. Maskinerna, som fäller, kvistar och apterar träd, är dock alltfortatl betrakta som prototyper som inle fungerar utan alt få nästanvarannan-dagsservice. Har man i domänverket eller i skogsbolag i samband med rationaliseringspropäernaräknat med hur många dagar om ärel dessa maskiner är i drift och hur mångadagar processorerna står stilla på grund av behov av service m. m.? Detarbete som skogsarbetare uträttar tål mycket väl en jämförelse med vad maskinergör. Har man, herr statsråd, efter den ökade mekaniseringen gjort några somhelst undersökningar av de skador som fällningsmaskiner gör på Har någon överhuvud taget beräknat vad s, k. dubbskador drar för kostnader? Mankan starkt ifrågasätta tillförlitligheten och jämförbarhelen när del gällerdomänverkets siffror för produkiiviieisutvecklingen. Skogsarbetare och demaskiner som i stor omfattning satts in efter månadslönens införande är inteverksamma under likartade betingelser, likartade avverkningsförhållanden.Maskiner sätts in på stora - oftast de bästa - skogsarealer, medan huggarna fårgöra del besvärliga och tidskrävande kringjobbel. Auinföra rekryteringsstopp inom skogsbruket som vart fjärdeskogsarbetarjobb rationaliseras bort genom ytterligare mekanisering innebär eltdråpslag mol glesbygdskommuner där skogsbruket ulgör huvudnäring. Det drarundan möjligheterna till existens i glesbygden och går stick i stäv meduttalade regionalpolitiska principer. Mekaniseringen får inle drivas längre iområden där man inle har andra arbeten och innan alternativ sysselsättningskapas. Nuvarande rekryleringsslopp bör hävas, hävdar fackligaorganisationer. Mänga ungdomar som går i skogsulbildning väntar på all fåarbete i skogen. Alt motivera dessa nya rationaliseringspropåer medförlustsiffror i en lågkonjunktur är knappast socialt försvarbart. Inomskogsbruket ställs nu ökade krav på arbetare. Men vilka krav på sociall ansvarställer man på skogsbolag och domän verk, som snabbi sätter in processoreroch andra maskiner för all konkurrera ul människor? Är statsrådet beredd altförutsättningslöst låta pröva frågan om processorers och andra storaskogsmaskiners lönsamhet från förelagsekonomisk och social synpunkt? 0/77Sysselsättningen inom skogsbruket Herrialman!Det resonemang som för angående effekterna av skogsbruketsrationalisering och mekanisering är naturiigtvis intressant och viktigt, menjag tror del skulle föra för långt atl här gå in på de bedömningar ochavvägningar som måste göras. Detkanske kan vara av inlresse att nämna hur utvecklingen sett ut under de senasleårtiondena. Skogsbrukets procentuella andel av sysselsättningen inom allanäringar var 1945 3,1 96,1960 2,6 96 och 1977 1,3 96, Går man sedan tillNorrland, som fråga närmast gäller, är siffrorna naturiigtvisnågot högre. Jagvill också nämna beloppen för det stöd till intensifierad skogsvård som harutgått till norra , , alltså budgetåren 1974/75 och1975/76, var beloppen 30 miljoner , 1976/77 höjdes det till 37 milj, kr, 1977/78och innevarande budgetår har del varil 49 milj. kr. Dellabidrag utgår till alla skogsägargrupper. De enskilda mindre skogsbruken har iförhållande till sin skogsmarksareal erhållit en större del av bidraget änslorskogsbmken. Sysselsättningseffektenav bidraget beräknas till 142 000 dagsverken. Del här bidraget haralltså betytt ganska myckel för all upprätthålla sysselsätlningen inomskogsbrukei i norra , Nr i4 (): Toridaeen den talman! Av skogsarbetare krävs det nu ökat produktionsresultat. '''''8'håll hävdar man att mekaniseringen inte kan drivas längre, De nyarationaliseringspropäerna motiveras med föriuslsiffror i en lågkon- 0/77ersättningen junklur. Det är inle socialt försvarbart. Man bör i slällelanlägg? national- till biodlare ekonomiska synpunkter, när inte alternativsysselsättning finns tillgäng- Föriustsiffrornabygger på kortsiktiga förelagsekonomiska kalkyler. På kostnadssidan för i årUpptas exempelvis mångmiljonbelopp för skogsgödsling, som är en investeringför framliden och vars effekter sträcker sig 7-10 är framåt i liden, Ralionaliseringssträvandenautgår frän den förlust som man beräknar att domänverket kommer all göra i är.Man bör i del sammanhanget slå ul investeringarna på den tidsperiod undervilken de kommer att ha effekt. Jagvill fråga statsrådet om han sanktionerar den våldsami snabba rationaliseringinom skogsbruket som domänverket nu har aviserat och som skulle innebära att500 arbeten skulle försvinna i Norrbotien och , I så fall blir minföljdfråga: Vill statsrådet medverka lill att ersättningsarbeten direkt skapasi samma takt som mekaniseringen i skogen friställer människor? Här som pä så många andra områden måsle man göra avvägningar. Enrationalisering, i delta fall inom skogsbruket, får sidoeffekter. Jag tror bör vara noga med att ta hänsyn till och utvärdera dessa sidoeffekter, Del som sker iskogen är att man i högre grad än tidigare laborerar med stora maskiner,vilkas företagsekonomiska lönsamhet man inle ifrågasätter. Det finns skäl allgöra det genom det bortfall som uppstår, sker på bekostnad avskogsarbetarkåren. Det är ett krasst företagsekonomiskt tänkande, Överiäggningenvar härmed slutad, §18 Om ersättningen till biodlare Jordbruksministern erhöll ordet för allbesvara () anmälda fråga, 1978/79:109, ochanförde; frågat mig omjag kommeratt föreslå bättre ersättning lill biodlare,som måste förinta eu av yngelröia drabbat samhälle samt om jag kommer attlämna direktiv lill samtliga lantbruksnämnder om atl alla vildbisamhällenförintas som ett led i kampen mot yngelröta, 104 För att bekämpa och hindra spridning av yngelröta hos bin får enligl bisjukdomskungörelsenförordnas om förintande av bisamhälle. förintas 1000-1 500 smittadebisamhällen i bigård. För skada som uppkommit genom att tillsynsman eller annanmyndighet beslutat om att förinta bisamhälle kan utgå ersättning av statsmedel.Ärende om ersättning prövas av lantbruksstyrelsen eller av lantbruksnämnd, F,n, är ersättningen , per förintat samhälle. Detär enligt min mening viktigt atl ersättningsbeloppet är så avpassat attefterlevnaden av bisjukdomslagsliftningen inte äventyras. Vildbisamhällesom kan misstänkas vara smitlat av yngelröta kan förintas utan föregåendeundersökning. Antalet förintade vildbisamhällen uppgår lill ca 2 000 ,Lantbruksslyrelsen har i sina anvisningar angivit atl vildbisamhälle anses somsmittat om yngelröta förekommit inom ett avstånd av . Såvitt jag kunnatutröna har denna rekommendation följts. Föralt fä en uppfattning om hur många förintade vildbisamhällen som verkligenvarit smittade har lantbruksslyrelsen anmodat tillsynsmännen att lämna vissauppgifter om smittfrekvensen. Innanundersökningsresultaten föreligger är jag inte beredd atl la upp frågan om attgenerellt förinta alla vildbisamhällen. Torsdagenden 16 riovember 1978 Underdelta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Jag ber förstatl få tacka jordbruksministern för det lill tonen klart posiliva svaret, Biodlarnagör en värdefull insats föratt trygga ett ekologiskt riktigt bedrivet jordbruk.Men de brottas samlidigt med svåra ekonomiska problem, inle minst på grund avyngelrötans härjningar, I bigårdarna bedrivs numera ett skoningslöst krig motyngelröian. Mentyvärt förekommer det då och då alt en bisvärm ger sig i väg ulan att denaktuelle biodlaren lyckas fånga in den. Dessa herrelösa bin bildar dävildbisamhällen i outnyttjade skorstenspipor eller andra utrymmen i husen. Ävenom svärmen varit frisk från början drabbas den vanligen avyngelröta. Del är därför mycket viktigt att dylika vildbisamhällen snarastmöjligt lokaliseras och förintas. kan kosinaderna fören förintelse avett dylikt samhälle bli ganska höga eftersom man kan ivingas bryta upp klädselpå husväggar o. d, för atl komma åt bina. Bakgrundentill min fråga är - utöver vad jag sagt - lanlbruksstyrel-senssammanställning över bilillsynsrapporter , Av den framgår -vilket viockså kan se på kammarens TV-skärm - följande, och jag tar då upp de tre länsom jag bäst känner till, finns 8 673 bisamhällen. Där har man hittat 262 vildbisamhällen,och av dem har 247 förintats, I finns 5 801 samhällen,92 vildbisamhällen har konstaterats och 77 förintats, I finns 7522 samhällen, 235 vildbisamhällen har hittats, och av dem har 233 förintats. Jag noterar att del sannolikt måste finnas olikapolicy i olika lantbruksnämnder. Antalet vildbisamhällen borde ju rimligen ståi ungefärlig relation till anlalel förekommande samhällen som sköts avbiodlare. Men här är det en kolossal skillnad mellan situationen i Göteborgsoch län och i de tvä grannlänen. Sedannågra ord om ersättningen för ett förintat samhälle hos biodlare. skallett bisamhälle - även om man bara hittar en enda spor där -förintas i desshelhet. Och förslår var och en au , som ersättning övervintratsamhälle, som kanske skulle producera honung för ,, är orimligl, Ifråga om vildbisamhällena menar jag att del fakium atl man håller på med enundersökning möjligen kan ha fält vissa lantbruksnämnder att utfärdarestriktiva regler för i vilken mån man skall undersöka om det finnsvildbisamhällen och om de skall förintas eller inle. När det gäller själva storieken av ersättningen till biodlare måste vikomma ihåg atl den ersättningen bara är ett led i bekämpandet av amerikanskyngelröta. Ersättningen skall alltså medverka lill all yngelröian hålls underkontroll. Det ankommer på lantbruksslyrelsen alt följa denna verksamhel ochföreslå de ändringar som del finns skäl alt göra. Vad sedan beträffar vildbisamhällena är grundtankenden att smittspridning genom vildbisamhällen skall undvikas i största möjligautsträckning. Del finns emellertid inget som f n, talar för alt det ärmotiverat atl gå så radikalt fram att man föreskriver ett generellt förintandeav alla vildbisamhällen. Det skulle vara ett slöseri med personella ochekonomiska resurser att urskillningslöst förinta alla vildbisamhällen utan atlman vet om man därigenom för en väsentlig förbättring när det gäller sjukdomsbekämpandet.Man måste också ha i minnet att de friska vildbisamhällena liksomlambisamhällena utför elt nyttigt pollineringsarbete. Herrialman!Det är naturligtvis elt riktigt påslående alt ersättningen för ett förintatvildbisamhälle är bara ett av sätten att bekämpa yngelröian. Men jag vågarpåstå att det ärdet viktigaste sättet. För den drabbade biodlaren innebär delen enorm föriust att tvingas förinta ett samhälle och få en ersättning på bara40 kr. Delta kan medföra atl biodlare - särskilt de som inle mer yrkesmässigtbedriver näringen - frestas all inle tala om atl de har fått yngelröta utanförsöker sanera samhällena på andra vägar. Vi vet all en del biodlare försökermed kemikalier och annat. Genom den låga ersättning som åtgår riskerar vialt få elt tilltagande antal samhällen drabbade av yngelröta. Jagtror att det bland biodlarna är en allmän uppfattning atl ell vildbisamhälle,om del inle är smittat, kommer all bli det. En gång i tiden ansåg vissaskollärare all man skulle ha stryk, för hade man inte gjort något skulle mansäkert komma au göra något. Jag skulle vilja travestera detta; Om ell vildbisamhälle inte ärdrabbat av yngelröta kommer det atl bli det. Därför är Nr 34 det ingen mening med alt låta samhället vara kvar ioförstört skick. Överläggningen var härmed slutad. Jordbruksministern erhöll ordet för atti ett sammanhang besvara dels (), dels () den8 november anmälda frågor, 1978/79:111 resp. 113, och anförde: har frågat omjag avser atl framlägga förslag tillförändring av nu gällande sophäminingslagsiiftning. KarlLeuchovius har frågat mig om jag avser alt förelägga förslag om lagsyftande till förenklad sophaniering. Frågorna besvaras här ielt sammanhang. Renhållningskommitténsförslag lill ny renhållningslagstiftning har remissbehandlals. Kommitténsförslag har kritiserats.på väsentliga punkter av ett stort antalremissinstanser. Jag har därför bedömt det nödvändigl att överväga vissaalternativa lösningar. Beredningen av ärendet pågår inom departementet, och detär min förhoppning att regeringen skall kunna lägga framförslag som syftar till en förenkling av renhållningen. ANTONFÅGELSBO (c): Jag skall be alt få tacka jordbruksministern för atl jag har fått minfråga besvarad. Det kan väl lyckas att detta eg&niligen är en struntsak menför många enskilda är del faktiskt inle så. Serviceav olika slag -el, sotning osv. -är den enskilde beredd atl betala för. Annatär det med sophämtning som man inle anser sig behöva och inte vill ha utfördmen som man i alla fall måste belala avgift för. Och inle nog med det; om manunderiåter alt betala, blir man åtalad. Ivåras kunde vi läsa i tidningarna alt den dåvarande regeringen skulle komma medett förslag lill höslriksdagen om en ändring av lagstiftningen i det härfallet, och många av oss har väl trott alt så skulle bli fallet. Jag har blivittillfrågad om detta ibland när jag har varit ute i landei, och jag har sagt atldet blir en ändring . Fören vecka sedan kom del ell meddelande genom pressen att det inte skulle kommanågot förslag lill . Jordbruksministern säger nu allrenhållningskommiiiéns förslag har varil ute på remiss, och remissyttrandenahar lydligen gjort atl man satt vissa frågetecken för utredningens förslag. Jordbruksministernär räu försiktig. Han säger all det är hans förhoppning atl regeringen undervåren 1979 skall kunna lägga fram förslag som syftar till en förenkling avrenhållningen. Jag skulle dä vilja ställa en konkret fråga; Är Nr 34 det ännu inle avgjort om det blir ett förslag lill ändrad lagstiftningpå del här KARLLEUCHOVIUS (m): 0/77 sonhanterineen Herrialman! Jag ber också attfö tacka för svaret på min fråga. Anledningen till atl jag har ställt den ärtidningsartiklar som talat om atl nu gällande renhållningslagsliftning, sommånga med mig tycker är hell omöjlig för en del människor i glesbygdsområden,kommer att gälla ytterligare ell år framöver. I det betänkande som ulredningenom en ny renhållningslagstiftning avlämnade förutsattes altutredningens förslag skulle leda lill bestämmelser som skulle kunna träda i kraftredan den 1 januari 1979. Nusäger jordbruksministern att ett antal remissinstanser har haft avvikandemeningar på en del punkier, och det är väl helt klart atl det finns vissasådana, men på fiera punkter, bl. a. i fråga om informaiion, enhetlig förfaUning,enhetlig besvärsordning och en generösare dispensgivning, var enigheten mycketstor inom ulredningen. Delär beklagligt att man inle kunnat fä fram proposilionen lidigare. Nästan varjedag för jag brev och telefonsamtal från personer från hela landet som frågarnär den här propositionen kommer. Enligt uppgift finns del fiera kommuner somhar högar med dispensärenden liggande i avvaklan på att få ett besked om närförslaget kommer och som också vill ha besked. Jordbruksministernsäger i svaret atl han hoppas alt det skall komma ett förslag . Detärju ett ganska svävande besked, och jag vill ställa samma fråga som herrFågelsbo: Kommer det något förslag ? Båda frågorna gällde om jag avser att lägga fram ett förslag förriksdagen om förändringar i renhållningslagsliflningen. På delta har jag svaratatt jag är angelägen alt framlägga ett förslag lill ny renhållningslagstiftningsom undanröjer de brister som finns . Menmed hänsyn lill alt kritik mot väsentliga avsnitt i renhållningskommiiiénsbetänkande har framförts av ett stort antal remissinstanser, däribland så tungamyndigheter som , och JO, kan kommitténsförslag inle utan vidare läggas till grund fören proposition. Olika lösningarövervägs f n. inom , och det skulle därför vara oriktigtav mig all nu ge mig in i en sakdiskussion, innan regeringen tagil ställning ifrågan. Jagkanske också bör erinra om alt det är fråga om ett lagförslag som börremitteras lill lagrådet. Med hänsyn till delta är del svårt alt exakt angetidpunkten när propositionen kan lämnas. Överläggningenvar härmed slutad. § 20 Om handläggningenav yrkesskadeärenden Socialminislern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1978/79:108, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd vidta för alleffektivisera handläggningen av yrkesskadeärenden så atl berörda arbetstagareeller efterievande kan få besked utan orimlig lidsutdräkt. Den1 ersattes den tidigare yrkesskadeförsäkringen av en nyarbelsskadeförsäkring. Yrkesskadeförsäkringsärenden avgjordes i första instansi huvudsak centralt av riksförsäkringsverkels yrkesskadeavdelning. Enligt denya bestämmelserna handläggs arbetsskadeärenden i stället avförsäkringskassorna.