prot · G20945 · 1978-12-31 00:00:00 — Frågan om defortsatta regionalpolitiska medlens framlida utformning kommer all las upp iden proposilion som regeringen avser alt lägga fram för i vår. Somunderlag för propositionen kommer all läggas bl. a. sysselsätlningsutredningensbetänkande och remissvaren med anledning av detla. Ulredningen föreslår bl. a.vissa förändringar av del regionalpoliliska stödsystemet. Betänkandetremissbehandlas f n. Jag härav det skälet inle anledning all nu la ställningtill de förslag som ulredningen har lagl fram. 0/77åtgärder för all stimulera näringslivet i Jag tackar arbetsmarknadsministern för del långa svarei på mininterpellation. Tyvärr var det inle sä myckel nytt i del som man somnorrbottning kanske hade förväntat sig i en så besvärlig situation som denlänel jusl nu befinner sig i. Bakgrundenlill min inlerpellation är självfallel det katastrofala arbetsmarknadslägel iNorrbotten. Sysselsätlningen i basindustrierna sviktar och alll fler människorkastas ul i arbelslöshel. Hårdast drabbas ungdomarna, kvinnorna och dehandikappade. Arbetslösheten stiger nu rekordsnabbt. annat län i vårtland befinner sig i en jämförbar situation. Arbetslöshetssiffrornavar 8 200 direkt arbetslösa samt 22 000ulanför den ordinarie arbetsmarknaden. beräknas dessa tal stigatill 10 000 direkl arbetslösa samt över 23 000 människor ulanför den ordinariearbetsmarknaden. Redan i del dagsaktuella lägel har arbetslöshetstalen sprängtalla rekord för . Inle hararbelslösheten i länet varil sä stor som . 1en siluation där så många människor ställs utan arbele ökar naturiigtvis densociala utslagningen snabbi samiidigi som ett ökal politikerförakl växer fram.I TV och även här i kammaren kan man se och höra arbetsmarknadsministern talaom en inlernationelll sett låg arbelslöshel, om hur positivt statsrådet ser påden kommande högkonjunkturen samt om hur den skall verka på den rådandearbetslösheten. I sädana uttalanden bortser statsrådet helt frän denfjärdedel av som kallas Norrbotien. Där är arbetslösheten hög iiven viden internationell jämförelse och där för, på grund 12 protokoll 1978/79:445 Omåtgärder för att stimulera näringslivet i av den befintligaindustristrukturen, en högkonjunktur inte någon slörre effekl annai än altulflyttningen lill de mellersla och södra delarna av landei accelererar. Frånfackligt häll har flera initiativ lagits för atl påverka denna negaiivautveckling. I samband med LO-dislriktels halvårskonferens i mitten på oklobersamlades de sex fackförbunden Gruv, Fabriks, , Metall, och ell gemen.saml program för all rädda Norrboiten. Programmet är unikt genomatt del är första gången fackförbund på central nivå går ut i en aktion för ellenda län. understryker delta det allvarliga sysselsäiiningslägei iNorrbollen. Iprogrammet slås föst en rad vikliga punkier, bl. a. all del kommer all fordrasslora insatser för atl förvandla till en med övriga landet jämställddel. De sex fackförbunden påpekar att länel har ell alltför ensidigtberoende av basindustrierna, gmndade på malmen, stålet och skogen. Förulom attråvarorna måste förädlas ytterligare krävs atl induslrins nuvarande kopplinglill basindustrierna minskas. Även om förulsätlningarna är goda -och de måstetillvaratas -föratt ulveckla ell sorlimeni som bygger pä Norrbollens egnanaturtillgångar, måsle också hell alternativa tillverkningar startas i länel.Mot den bakgrunden måste ett särskill produkiulveck-lingscenirum byggas i Luleåi anslulning till tekniska högskolan. De sex förbunden anser all della centrumfrämst bör siödja småföretagen. Vidarepekar fackförbunden på olika medel för statsmakterna au styra invesleringarlill Norrboiten. har invesleringsfondsmedel använts för alt styraetablering lill länel. Del har resulteral i ell flertal etableringar som gettstabil sysselsällning. Bland de föreiagselableringar som kommit lill via destyrningsinstrumenlen kan nämnas i , Bullen i m. fl. Deföretag som velal expandera och använda fondmedlen har i dessa fall avslalsmaklerna tvingats alt lokalisera sig i norra . Förall fö del privala näringslivel alt åter salsa pä länel krävs en mer kraftfullsamhällelig styrning. För all fö dit statlig företagsamhet måste manframförallt visa en klar politisk vilja. Hitintills har inget av den viljan pänågot sätt markerats vare sig av den föregående borgerliga trepartiregeringeneller av den nuvarande folkpartiregeringen. Ennoggrann genomgäng av del svar arbetsmarknadsministern har lämnat pä mininterpellation ger vid handen att de flesia av de punkier som där radats uppinle pä något säll är nya. En del äigärder har lillkommii efter den borgerligatrepartiregeringens fall, men del har lyvärr visat sig all dessa inte föllnågon effekl alls. Låt mig peka på en del av dem. Norrboliendelegaiionentillsattes för att få fram förslag till sysselsältningsskapande åtgärder. Vaddelegationen direkl har åstadkommit är synneriigen marginellt,och del ärmyckel svårt atl räkna ut vad det inneburil i antal anslällda. NJA-Inveslhar gjort insatser framför alll för alt rädda förelag, men inle heller där harresurserna varit så slora all bolaget på något säll kunnal påverka och bidralill en uibyggnad av länets industriella ryggrad. MEFOS i har erhållit26 miljoner för uibyggnad av forskningssla- Men här gäller delnaturligtvis en lyp av forskning som i första hand direkl berörslålindustrin.Del handlarom nya processeroch valsningsteknik, men inte på ett sådant sätt attforskningen för direkl betydelse föratt förändra länels industristruktur. Offertprincipenlycks vara något av en patentlösning för de borgerligalokaliseringssträvandena, tyvärr utan atl på åtminstone ha någon nämnvärdeffekt. Närdel gäller insaiserna i och , som också nämnts i svaret, skall vi barakonstatera att de har resulteral i atl man har fött färre jobb inom förelagen. Vidarehar vi det som är iradiiionellt för Norrboiten, AMS-ålgärder i form avberedskapsarbeten osv. Dehär åtgärderna som arbetsmarknadsministern redovisar är inte pä något sätt nya,som jag påpekade tidigare. Visserligen är det bra med marginella effekler. Delär bra med AMS-arbelen. Del är bra med utbildning. Men i den situationNorrbotten nu befinner sig i måste betydligt kraftigare insatser till, om intealla de som slår ulanför arbetsmarknaden skall tvingas lill massutflyltning. Attalla de åtgärder som redovisats och som har skapats under den borgeriigaregeringsperioden inte lett till något resultat av betydelse, vare sig när detgäller atl lägga grunden lill elt mera differentierat näringsliv med nyaarbelslillfällen eller när del gäller en utveckling av basindustriernasprodukt-förädling, visar med klarhet de snabbt ökande arbetslöshetssiffrornaunderde senasle åren. Vidarepåpekar slalsrådel alt den posiliva ulveckling som skedde under 1970-taletsförsta hälft nu brutits genom basindustriernas strukiurkriser samt en djup ochlångvarig lågkonjunktur och all därför hela länet har drabbats hårt. Delär i viss mån en riktig beskrivning. Men del är viktigt atl slå fast alt denpositiva utveckling som norrbottningarna fick vara med om på 1970-lalel inte var ell automatiskt resultat av en högkonjunktur. Denya arbetstillfällen, ca 11 000, som dä skapades var en medveten satsning avden socialdemokratiska regeringen. Del investerades i de statliga företagen,men en betydande del av de nya arbetstillfällena skapades också genomlokaliseringar av medelstora industriföretag. Detär liknande satsningar som behövs i ökad ulslräckning för att vi skall få enbredare förädling av länets förelags produkter och för att skapa nya jobb. Jagtror därför atl del är vikligl att statsrådet klarar ul om de åtgärder som hannu redovisar verkligen är del enda som folkpartiregeringen tänker göra för alträdda . Är det alll som skall komma från den nuvarande regeringen, iden djupa kris som vi nu befinner oss i, föratt vi skall fö lill slånd ell bredarenäringsliv? Om så är fallet är det verkligen upplagt för en massutfiyttning,eftersom de medel och åtgärder som statsrådet här redovisat inle på något sättär tillfredsställande. Tillsist tyckerjag atl statsrådet skall förtydliga ytteriigare en del av sitt svar.I svarei sägs del atl Norrboliendelegaiionen har gjort slora insatser inom Omåtgärder för alt stimulera näringslivet i öm åtgärder för att stimulera näringslivel i Del skulle vara roligt all fö elt exempel på hur mängajobb dessa s. k. slora insaiser har skapat. Man frestas av svaret verkligen alttro alt statsrådet räknar med all AMS skall la över Norrbollen helt. Det var en enda lång lilania om de lidandensom menar att Norrbotien är utsatt för. Jag skall gärnamedge, och jag har gjon det lidigare också, atl problemen där är många.Arbelsmarknadssitualionen i Norrbotien är svårare än i någon annan del avlandei. Delta har jag sagt även i lidigare debatter, och jag har ingenanledning all ändra del uttalandet. Men jag lycker inle heller atl del finns någon anledningatl ändra på mina uttalanden om atl vi i vårt land har klaral sysselsättningenbällre än man gjon i andra jämförbara länder under den sällsynt sväralågkonjunkturen, med den rad av strukturproblem som vi har haft här undersenare år. Jag tror att måste medge all del förhåller sigsä. Del är inle pä något säll en felaktig beskrivning av verklighelensom jaghargjort pä den punkten. Del är heller ingen felaktig beskrivning när jagsägeratl den nuvarande regeringen fortsätter en mer aktiv arbelsmarknadspolitikän som förts i värt land. Satsningarna efter 1976är av elt format som vi inle kan avläsa under något annat budgetär i ettlidigare skede. Det är inte minst Norrbollens län som då har slån i blickfältetför regeringens inlresse. Del är där som de slörsla satsningarna har gjorisunder . trorjag också all kan erkänna somett fakium. Jag har i mitt svar redovisai de många åtgärder som harvidtagits under trepartiregeringens lid och som planeras. Dessa finns somsagt redovisade i svaret, och jag finner därför ingen anledning all upprepadem. När påslår alt det här inte var avnågot inlresse eftersom det inle var någonling nyll, är delta uttalandeöverraskande. I och för sig är del mesta som jag har nämnt om vad som haruträttats där redan känt. Ja, det trorjag det; de saker somär i gång är kända, men de ärju trols del inle mindre intressanta förde människorsom genom åtgärderna har föll ell jobb i . Det är belydande grupperav människor som just genom regeringens åtgärder har kunnal fö sin sysselsättningtryggad, läl vara -jag medger del än en gång - att del också finns mänga sominle har föll plals på den reguljära arbelsmarknaden. Dem har vi då försökihjälpa med arbelsmarknadspolitiska insatser av lypen utbildning ochberedskapsjobb. Beredskapsarbetena är f ö. av den volymen all 6 000 personerdeltar i sådan verksamhel. Detla ärju inte heller några jobb som ärmeningslösa, utan del är arbeten somjag är övertygad om att norrbottningarnaäven kommer att ha stor nytta av all få utförda. Här kan vi spela över hela registret från vägarbeten lillidrottshall i , skolbyggnader i flera av kommunerna i Norrbotien ellerarbeten i form av turistanläggningar som har utförts med hjälp avberedskapspengar. Dessa investeringar kommer atl vara till nytta förNorrbollens befolkning och näringslivpå lång sikl, del är jag övertygad om. Atl försöka tona ner de åtgärderna såsomoväsenlligheler är inle korrekt, , och jag hoppas atl delinle skall upprepas. Vi kommer att fortsälla med den satsningen pä Norrbotien.Vi skall försöka finna inlressanta objekt som regering och riksdag kan hjälpalill all satsa på. Den ambitionen ärju redan dokumenterad under den härperioden, och den kommer också atl finnas i fortsättningen, det kan jagförsäkra . Härgäller det naturiigtvis alt hitta bra investeringsobjekt som kan ge tryggsysselsättning pä sikl, såsom industrier som har en marknad där det går altsälja produkterna i fråga. Dä hoppas jag all de mänga råvaror som ändå finns iNorrbollen genom vidareförädling kan bli en källa lill arbele och rikedom förhela länel. Jagvill här också gärna påminna om de satsningar som har gjons i -del är inlenågra småpengar, utan 550 milj. kr. - för all förbättra den industrin.Grundinvesteringarna i i storleksordningen 380 milj. kr. är inle hellernågot föraktligt belopp, . Atl bygga upp industrihus som kange utrymme för en rad sådana småindustrier som saknas där i vissutsträckning är likaså en angelägen sak, eftersom man måsle säga allnäringslivet i är dåligt differentierat. Atl dessa indusirierdessulom kan ge plals för den mindre företagsamheten trorjag all Sten-OveSundström också är beredd alt hälla med mig om. Allldella sammanlaget görs för att hjälpa del område som - del är helt riktigt -har varit del hårdast prövade på vår svenska arbeismarknad. hävdade alt de insatser som har gjorts för jord och skog ärav negligerbar storlek och därför inte har någon belydelse, blev jag förvånad.Jag har hört många människor i Norrbollens län vitsorda att dennaglesbygdssatsning har varit myckel betydelsefull. Inle minst har landshövdingeni Norrbollens län sä sent som vid värt landsiing påpekat betydelsen avatt man med 10 milj. kr. i statlig satsning har kunnal fö en lotalinvestering isiorieksordningen 100 miljoner. Del ger jobb, . Det gällerockså de salsningar som gjoris inom skogsbrukei. Jag kan på del här sättet laupp sektor efter sektor. är ell annat betydelsefullt objekt mansatsat pä under trepartiregeringens period för alt hjälpa till med ulbyggnadenav Norrbollens län. Med denna exemplifiering trorjag ändå måste medge audel varil en sällsynt satsning jusl pä . ömåtgärder för atl slimulera näringslivet i Norr-bollen Jag är väldigi förvånad över alt arbetsmarknadsministern fortfarandevidhåller all man har klarat silualionen bällre än lidigare under liknandekonjunkluriägen. Fakium är att silualionen aldrig någonsin varit sämre iNorrbotten . Det är elt påslående jag vidhåller och som,enligl alla källor, lär vara korrekt. Sedanställde jag frågan hur många jobb som hade skapats genomNorrbollendelegationens s. k. slora insatser inom jord- och skogsbruk. Omåtgärderför att stimulera näringslivet i insaiser kan vara ettrelalivi begrepp om man inle samiidigi redogör för hur många som för jobb genomdem. Del är myckel vikligt alt fö klarhet i delta. Beredskapsarbetenärvi, som jag sade, vana vid i Norrbollen. Vi tycker del är bra all vi förAMS-jobb och beredskapsjobb, men vi kan knappast leva på det . Delär klart atl det är bra alt vi kan sätta in ungdomar i olika former avberedskapsjobb. Del är bra alt också andra grupper för utbildning genom AMSosv. Men det är ingen siluation som vi vill leva med för evigt. Det är enkortsiktig lösning. Del var del jag försökte åskådliggöra i mitt förstaanförande. Ja, nu krävs del betydligt större insatser än vad somredovisats i arbetsmarknadsministerns svar på min inlerpellation. har vi juen jättestor arbetslöshet. Den är inle jämförbar med situationen någonannanstans i landei. Och måsle insatserna vara av den karaktären att de ger resultat.Det ärju fakiiski så all under både trepartiregeringens och den nuvaranderegeringens lid har arbetslöshetssiffrorna ökal rekordsnabbi. Det går inle atljämföra med tidigare förhållanden. Det är ett fakium. Delär också ell faktum att närden socialdemokratiska regeringen underde första femåren av 1970-talel verkligen engagerade sig genom atl dels investera genom destatliga företagen, dels sälla in verkliga styrmedel för all fö de privataförelagen alt etablera sig i Norrbotien så gav det resultat. Som jag nämndetidigare fick man fram II 000 nya jobb , varav ungefär 50 %uppkom i just lokaliseringsförelag som elt resultat av en medveten politik. Demarginella insatser som nämns i svaret jag fick av statsrådet är naturiigtvisbra. Men det måste betydligt mer till. Det kunde i del här sammanhanget havarit iniressani atl fortsätta uppvisningen och se över hur de s. k. slorainsatser som statsrådet nämner har verkat, t. ex. hur många jobb NJA-Invesl harskapat. Hur många nya jobb har man skapat med de här invesleringarna? Fakiumär, som jag nämnde lidigare, all varken LKAB-investeringarna ellerASSI-invesieringarna har skapat några fler jobb, och de beräknas inte göra delpä sikt. Projektet verksläder i norr har mig veteriigl skapat ältaarbetstillfällen. Det är naturiigtvis bra. Vi tackar för dem. Men man skallvara medvelen om, när man redovisar ell sådanl här svar, atl del krävs oändligtmycket mer. Milt påslående att arbelsmarknaden har klarat sig hyggligt vid eninternationell jämförelse gällde naturiigtvis svensk arbeismarknad i stort. Jaggjorde del tillägget, , atl del har varit besväriigare iNorrbotten. Jag har inte på något sätt gjort någon felaktig beskrivning av det.Jag bara upprepar atl inte vill höra vad jag säger och dåärdet inte stor mening atl fortsätta debatten. Jag tror ändå att den som läserprotokollet kommer atl upptäcka att vad jag här sagt är riktiga påståenden. vill en jämförelse mellan på 1970-lalel och densenare delen av 1970-lalel, som vi nu upplever. Men, , lätmig fråga: Ärdet inte en väldigt orättvis jämförelse all göra? Kan vi inle somgoda sportsmän säga alt sä för man inle göra jämförelser, om man vill ha enärlig debatt? Atl försöka göra gällande all det skulle finnas motsvarande möjlighelatl lokalisera arbeten i Norrbollen under andra hälften av 1970-lalel som detfanns under första hälften är en ojuslhel som i idrottssammanhang skullemedföra utvisning för ojust lackling. Underförsta hälften av 1970-talel fanns del en tillväxt i svensk ekonomi. Del varmöjligl atl utlokalisera nya enheter inom svensk induslri, som då befann sig itillväxt. Del gick atl lägga dessa enheter i , och del skedde i fulllsamförstånd. Det fanns inget motstånd frän något håll i detla land, vad jagvet, mol all göra del. Del var inle någon bravad från den socialdemokraliskaregeringens sida, som vill göra del lill. Det var närmaslsjälvklart alt man använde sig av tillväxten i svenskl näringsliv på ell sådantsäll all del siämde med de regionalpoliliska målen -de mål som jag iror atlSten-Ove och jag har precis samma uppfatlningom. Del aren dåligdebalteknik, lycker jag, all försöka göra den jämförelsen. Försöki stället, , atl fundera över vad man kan göra under1970-talels andra hälft för all ge sysselsällning i Norrbollen. Det ärbetydligt svårare. Omman ser pä den ullokalisering av Bullen-Kanihal och andra företag som Slen-OveSundström försöker all förgylla finner man all det inle är så alt vi i daglever utan bekymmer med den ullokaliseringen. Tvärtom för den nuvaranderegeringen med sysselsällningsslöd av olika slag försöka hjälpa lill för alldessa förelag skall hålla kvar sin sysselsältning uppe i . Det visar någotlitet de förändringar i konjunkturen och de stora strukturproblem som vi levermed i svenskt näringsliv under andra hälften av 1970-lalel. Erkänn, Sten-OveSundström, atl nu gällerdet mer all med olika hjälpmedel hälla fast dearbeisiillföllen som är utlokaliserade i Norrbotien. Del är inle lika lätl altnu finna nya jobb genom att gä till slora svenska företag och säga atl de likagärna kan göra den eller den produkten i Norrboiten. Det är inle sä - del ärinte en riktig beskrivning av verkligheten som lämnar. Närman ändå, som irepartiregeringen har gjort och folkpartiregeringen nu gör,försöker salsa pä framliden i Norrbotien sker del genom alt man söker nyagrepp. Där gör Norrboliendelegaiionen, som jag sade i mitt interpellationssvar,ell mycket värdefullt arbete. Jag tycker inle all vi skall tona ner dessinsatser. Delegaiionen har kommii med konstruktiva förslag som delgeilsregeringen i resonemang, och vi försöker hjälpa lill på del sätt som vi kan föratl fö i gång de projekt som delegaiionen föreslår. Satsningenpå NJA-Invesl är också elt sådanl försök där man går ul och arbeiar med atlfinna nya produkier som kan leda lill sysselsällning för norrbottningarna ochdär det är fråga om en satsning av som syslerföretagen inomSSAB kännersig litet avundsjuka pä. Jag är ganska säker pä all ,Oxelöinvest och vad de än heter gärna skulle vilja ha Omåtgärder för att stimulera näringslivet i Omåtgärder för att stimulera näringslivet i moisvarande resurser somNJA-Invesl har. Del är inle någon bagalellariad satsning som trepartiregeringenhar gjort med della. Manförsöker också följa upp denna satsning genom samarbete med attachéer ute på desvenska ambassaderna, som har i uppgift all finna intressanta produkier allföriägga lill lillverkningsinduslrin i Norrbollen. Delta är elt arbele som hargett några resultat. Jag vill gärna erkänna all del vore bra om de vore fier,men del är tvä förelag som är verksamma i Norrboiten tack vare dessasalsningar. Del är inle ålla personer som finns anslällda på dessa företag ulanmer än det anlalel, närmare besläml 26 personer. Del är inget stortantal del heller -jag är beredd att erkänna del. Men della är ett arbele somlar lid. Del finns dock två förelag med 26 anslällda och sex företag som är påväg atl starta sin produkiion. Delär den vägen vi måste försöka gä, . Har annat förslag, sä kläm gärna fram del! Men här finns del konstruktivagrepp frän regeringens sida som jag hoppas skall leda lill framgång ochsysselsältning i . Jag blev i och för sig inle så myckel klokare sedan jag lyssnat päarbetsmarknadsministerns senasle inlägg. Ibörjan av 1970-lalet fanns det naturligtvis andra förutsättningar, men närSlmkluren inom landets industri förändrats måste också insatserna när detgäller lokaliseringar förändras - och del har inte alls fungerat. Jagnämnde två vägar-som bl. a. de sex fackförbunden har varil inne på-som man kangå. Den ena är all använda sig av och pä ell belydligl bältresätt än vad som görs förädla dess produkier. Den andra är alt skapa nyastyrinstrument, för att styra investeringarna. Trols allt förekommer del-ochkom mer framöver all förekomma-invesleringar inom näringslivel. Mendet viktigaste tyckerjag är resultatet. Man kan naturligtvis kalla det förstora satsningar om man tittar pä mängden slantar som sätts in. Men om manräknar mängden arbetstillfällen har dessa salsningar, som jag redogjorde förlidigare, verkligen inte givit annat än marginelll resullat. Då måsle man sättain belydligl större resurser och utnyttja dem på två sätt. För del första måsteman på ell hell annat sätt förändra den befintliga strukturen på basindustrin-del som sker ärju ytterst marginelll. Fördel andra måste man, som jagsade lidigare, på ett hell annat säll än nu styra de kommande invesleringarna -det kommer naiuriigivis all framöver investeras även i del privatanäringslivel. Del är verkligen vikligl alt man sälier fart på detla. Jagnämnde några exempel på förelag som lokaliserades lill i början av1970-lalel, bl. Det är klart all dessa förelag inteheller kommer ifrån problem. Men trols alll har de flesia fortfarande enväldigi stabil sysselsällning. En liknande satsning skulle behövas igen. Men dåmåste man verkligen sälla in stora resurser och inte bara hänvisa tillnuvarande åtgärder, som trots alll har fungerat och som gett ytterst Sloraresurser måste sällas in och, som jag sade lidigare, styras. efterlyser nya slyrinslmmenl. Del kasiar han ur sigutan atl egentligen precisera vad det innebär. Vilka instrument skall det vara,och vad är det man skall styra? Problemeti dag med svenskt näringsliv är alt det söker efter säljbara produkier. Dåhjälper del inle på någoi säll om man har slyrinslmmenl men inle något allstyra upp lill Norrbollen. Det är del som är huvudproblemet, och det är därförsom vi har försöki all salsa på elt konstruktivt sökande efter olika produktersom kan tillverkas i . Del lar naiuriigivis läng lid alt nå resultat,men vi är på god väg att i varje fall få i gång en del av ell meradifferentierat näringsliv i Norrbotien. Och del trorjag är av värde. Vihar heller inle underlåtit att salsa på den statliga sektorn i Norrbollen. Delharjag påpekat tidigare. Del är där fråga om satsningar i olika avseenden pämånga . Men även där har del varil problem. Del hjälperinle om vi satsar aldrig sä myckel pengar på om bolaget inle kan sälja sinmalm.