prot · G2093 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:3 §1 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Tillriksdagens kammare -, Pågrund av fortsalt offentligt uppdrag anhåller jag om fortsatt tjänstledighetfr. o. m. t. o. m. . Kammarenbiföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () skulleinträda som ersättare för under hennes ledighet frånriksdagsmannauppdraget. §2 Anmäldes och bordlades Propositioner och skrivelser 1978/79:1 om ersättningför anordnande av skyddsrum m. m. 1978/79:2 med förslag till lag om namn ochbild i reklam 1978/79:3 om internationellt samarbete rörande kriminalvård ifrihet 1978/79:4 om landstingskommunal musiklärarutbildning i /79:5om vissa markförvärv för armén, m. m. 1978/79:6 med överiämnande av årsredovisningför 1978/79:7 med överiämnande av årsredovisning för 1978/79:8 om kapitaltillskott lill Invesleringsbank AB1978/79:10 om statligt stöd lill åtgärder mot översvämningar i /79:11med förslag till ändring i delgivningslagen (1970:428), m. m. 1978/79:18 omstöd till studiecirklar i energifrågor 1978/79:20 om förbud mot automalspel, m.m. 1978/79:22 om fortsatt giltighet av lagen (1952:98)med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål, m. m. §3 Anmäldes och bordlades 1978/79:1Justitieombudsmännens ämbetsberättelse §4 Anmäldes och bordlades Motion 1978/79:1 av LarsWerner m.fl. om åtgärder inom den ekonomiska politiken för attförbättra sysselsättningen § 5 Anmäldes och bordlades 1978/79:2 med anledning avmotioner rörande de politiskt förtroendevaldas 1978/79:3 med anledning av motioner om fyraåriga mandatperioder m.m. 1978/79:4 med anledning av motion om krav på legitimation vid utlämnande avallmän handling /79:5 med anledning av motion om justeringen av kommunala sammanträdesprotokoll1978/79:6 med anledning av motion om barnomsorg i 1978/79:7 medanledning av motion om en riksdagssymbol, m. m. 1978/79:1 med anledning av motioner om beskattningenav statliga vårdbidrag m. m. 1978/79:2 med anledning av molion om åtgärder motinternationell skatteflykt 1978/79:3 med anledning avmotion om ändring i bevissäkringslagen 1978/79:4 med anledning av motion om information omdet totala skatte- och avgiftsuttaget 1978/79:5 med anledning avmotion om enhetlig tull på vissa kläder 1978/79:6 med anledning av motion om ändrade reglerför beskattningen av vinster i utländska lotterier 1978/79:7 med anledning av motion om skattefrihetför bidrag från styrelsen för teknisk utveckling (STU) 1978/79:8 med anledning av motion om avdrag förreparationskostnad vid omtaxering av faslighet 1978/79:9 med anledning av motion om rätt förpensionärer till avdrag vid beskattningen för socialförsäkringsavgifter 1978/79:1 med anledning av propositionen1977/78:185 om anställning av kvinnor som befäl inom det militära försvaret m.m. jämte motioner 1978/79:1 med anledning avmotioner om barnomsorgen 1978/79:2 med anledning avmotion om färdtjänst för handikappade 1978/79:3 med anledning avmotion om lungröntgenundersökning av invandrare,m. 1978/79:4 med anledning av molion om information om afasi och behovet av rehabiliteringsresurser för afatiker 1978/79:5 medanledning av motion om vattenfluoridering 1978/79:1 med anledning avmolion om organisation m. m. 1978/79:2 med anledning av propositionen1977/78:152 beträffande om miniminormer i handelsfartyg, m. m.jämte motion 1978/79:1 med anledning avmotioner om miljöskyddslagen m. m. 1978/79:2 med anledning av molion omersättning lill fiskare på grund av dumpad ammunition, m. m. §6 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1978/79:1 av Maj BrittTheorin (s) till försvarsministern om inverkan på vissaförsvarskostnader: Hur mycket kommer det att kosta skattebetalarna attsäga nej till B3LA? Den frågan måste ställas sedan nya, viktiga uppgifterkommit . Densocialdemokratiska minoriteten försvarsulredning sade redan ijanuari 1977 nej till utveckling och produktion av det lätta attackplanet ,som skulle kräva minst 350 miljoner utöver den borgeriigaförsvarsramen. Den borgeriiga majoriteten önskade B3LA men ville intepresentera räkningen för väljarna. Utredningen, förutom undertecknad, förordadevid den lidpunkten en satsning på den redan tillgängliga Viggen-platlformen iform av ett medeltungt attackplan, A 20, en vidareutveckling av JA 37, som dåberäknades rymmas inom försvarsramen. Socialdemokraterna har klart och entydigtvid flera tillfällen bekräftat sitt nej till B3LA och sagt sig vilja riva uppelt eventuellt beslut av den borgerliga regeringen vid ett eventuelltregimskifte val. Överbefälhavaren angav redan till 1974 årsförsvarsutredning att B3LA inte rymdes i vare sig det borgeriiga alternativet(s. k. B-nivå)om 52 miljarder priser eller idetsocialdemokratiska (s. k. C-nivå)om 50,5 miljarder. ÖB har klargjort vid fleratillfällen, att ett genomförande av B3LA förutsätter väsentliga förstärkningarav försvarsanslagen. krävde ÖB köp av flygplan frånutlandet om inte en kraftig sänkning av kostnaderna för B3LA och A 20 kangenomföras. Motbakgrund av de tidningsuppgifter som förevarit, och som inte dementerats avregeringen, är det av synneriig vikt att regeringen offentligt redogör för deekonomiska bindningar som redan nu görs till ett kommande beslut om B3LA. Redanav B3LA-beredningens betänkande (Ds Fö 1977:7) framgår att alla alternativ lillB3LA (A 20, utlandsköp, licenslillverkning etc.) belastats med mycket högakostnader för avveckling av AB:s utvecklings- och produktionsresurser.Redan där finns således en bindning till , en bindning somSaab-Scania gjort allt för att vidga och låsa. Försiktiga beräkningar visar påatl enbart denna typ av bindningar ligger i miljardklassen. Därtill kommer depengar som redan är nedlagda i utveckling av och typarbete på B3LA. Den26 april röstade den borgeriiga riksdagsmajoriteten ja till eltbemyndigande åt regeringen, som innebar att ytterligare sammanlagt 310 milj.kr. (penningvärde) skulle satsas på vårt framlida attackflyg, för att,som det hette, ge handlingsfrihet ål . En större delav dessa pengar har gått till B3LA. Beslutet fattades mol den samladeoppositionen. Den socialdemokratiska motionen och reservationen krävde attB3LA-projektel skulle avbrytas omgående. Man konstaterade också att "detnu sker en betydande forcering av utvecklingsarbetena, trots atl något politiskt beslut inteföreligger om all B3LA ska komma till stånd. som regeringensäger sig vilja eftersträva handlingsfrihet binder man alltmer pengar iB3LA-projektel." Försvarsministernangav som förmildrande omständighet för de nya B3LA-pengama till atl de förestående beställningarna av JA 37 nu skulle bli billigare, lack vare det fortsatta utvecklingsarbetet på B3LA. 1 propositionen 1977/78:95 helte det att industrin "erbjudit s. k. takpris för serietillverkningen av under förutsättning atl utveck lingsarbetet på B3LA inle avbryts . Även om B3LA-projektel inte fullföljs kommeranskaffningen av jaklsystemet att bli billigare än om vi hade avbrutitB3LA-arbetet ," Denna skrivning, som låg lill grund för riksdagensbeslut, har självfallet tolkals som att satt elt maximipris,därtill ett lägre pris än lidigare, på de Viggenplan som har kontrakieratsmellan försvarels materielverk och , Av uppgifter i pressen - sominte dementerats från försvarsdepartementet - framgår att det uppgjordakontraktet, vars innehåll till störte delen är hemligstämplat, innehåller tvålakpris, ett som gäller om B3LA byggs och ell annat, högre, som gäller omriksdagen säger nej till B3LA. Om detta är riktigt har fatlat sittbeslut på vilseledande uppgifter från försvarsdepartementet! Idetta refererade kontrakt finns också en option på den sista delserien avJaktviggen (59 stycken), avsedd all beställas . Också idenna option sägs nu finnas två prisnivåer. Den ena nivån (vid elt nej lillB3LA) är nära en halv miljard eller högre än alternativet atl B3LA byggs.I debatt bekräftade statsministern att regeringen slutitett avtal av denna karaktär. 1riksmötets slutminuter, under skydd av hemligstämplar, skulle alltså regeringenha bemyndigat FMV att sluta ett kontrakt med , som avsevärt fördyrarett kommande nej lill B3LA. efter det att vilseletts med fagerttal om handlingsfrihet agerar regeringen på rakt motsatt sätt. Alltmerkostnader binds direkt och indirekt lill ett framtida avgörande -och detta skerhelt bakom ryggen på och del svenska folket. Hur kan det komma sigatl regeringen gör denna typ av bindningar, innan den pariamentariskt sammansatta flygplansindustrikomittén presenterat sill Ligger del inle i denna kommittés uppgifter alt granska frågan ommerkostnader för ? ingående tidningsartikel om B3LA-affären sägs atl försvarsministernpersonligen förhandlat om ett avtal med vår flygindustri via ordföranden iSaab-Scania, . Vilken karaktär har dessa förhandlingar haft?Vad skiljer dessa förhandlingar från ett direkt ministerstyre? Det är på sinplats alt regeringen också här lägger alla kort på bordel. Detgäller vårt försvars framtida uppbyggnad och en affär på tiotals miljarderkronor. Molbakgrund av vad jag anfört hemställer jag att lill försvarsministern få ställaföljande frågor: Vilka motiv har försvarsministern haft för attvilseleda genom att förespegla lägre pris på i utbyte molall B3LA-projeklel inte avbröts? Hur myckel dyrare blir redan inplanerade och avriksdagen beslutade beställningar hos vid ett slutligt nej lillB3LA? Skall de merkostnader som genom regeringensgodkännande av FMV:s kontrakt med uppstår vid ell nej lill B3LAbetalas via existerande försvarsbudgel, och över vilka försvarssektorer skalldetta las? I det senare fallet - är ÖB informerad om hur dennamerkostnad skall slås ul på totalförsvaret? 1978/79:2 av () till justitieministern om behandlingen inom kriminalvården av personer somdömts för grova narkotikabrott: Samhällel har på olika sätt starkt understrukitvikten av en skärpt attityd mot den grova narkotikabrottsligheten. Det råder entämligen bred enighet såväl bland allmänheten som mellan de politiska partiernai denna fråga. Avoch lill uppmärksammas emellertid att personer som begått grova narkotikabrottåtnjuter friheter och möjligheter som inte slår i överensstämmelse med allmänrättsuppfattning. Del kan t. ex. gälla möjligheter alt fortsätta den brottsligaverksamheten från kriminalvårdsanstallen, och det kan gälla möjligheten altavvika i samband med permissioner. Undersommaren inträffade ånyo ett fall som upprört många människor. En person dömdför grov narkotikabrottslighet gavs enligt tidningsuppgifter möjlighet alt utanbevakning ensam åka mellan två kriminalvårdsanstalter. Personen i fråga avvekunder denna s. k. iransportpermission. Förden breda allmänheten framstår händelser som denna såsom mycket märkliga. Mångatappar förtroendet för rättssystemets förmåga att skydda och värna den enskildamänniskan. Det är därför nödvändigt alt ha sådana regler inom kriminalvårdenatl allmänhetens förtroende för rättssamhället bibehålles. I särskilt storutsträckning gäller della samhällets attityd till den grovanarkotikabrottsligheten. Med stöd av det anfördaanhåller jag om kammarens tillstånd atl lill justitieministernfå ställa följande fråga: Anserjustitieministern atl del finns motiv att vidtaga några åtgärder inomkriminalvården beträffande personer dömda för grova narkotikabrott, bl. a. isyfte atl stärka allmänhetens förtroende för rättssamhället? 1978/79:3av () lill handelsministern om regeringens planer på samarbetemed i fråga om : har sedan gammalt följt en strikt linje ifråga om vapenexport. De nu gällande reglerna beslöts på förslag av densocialdemokratiska regeringen. Internationella bedömare är också överens om dennära nog unika ställning intar i detta avseende. måste även iframtiden ha mycket strikta bestämmelser. 1sin iver att genomföra en anskaffning till det svenska försvaret avkrigsflygplanet - något som alla är överens om överstiger värt landsekonomiska möjligheter - har den nu tagit upp frågan om ettsamarbete kring delta projekt med NATO-landel . Med stor bestörtning uppgiften mottagits alt skulle vara berett att samarbeta medItalien när det gäller alt utveckla och tillverka B3LA. Det är ytterstanmärkningsvärt att regeringen diskuterar ett sådant samarbete - inte minst medhänsyn lill den praxis som har i fråga om sin vapenexport. Italienär en stor vapenleveraniör till och liksom tillSydafrika. Enligt SIPRLs senaste årsbok placerar man sig som nr 5 somvapenhandlare . Särskilt nära är förbindelserna medSydafrika. Underden angivna perioden gick mer än en fjärdedel av den italienskaförsäljningen till tredje väriden just till . Regeringensplaner på eu samarbete med i fråga om B3LA strider enligt min meningmol nu gällande principer för vapenexporten. Det är därför nödvändigt atlregeringen inför klargör enligt vilka grunder regeringen anser atlett sådant samarbete kan ske. Jaganhåller därför om kammarens tillstånd alt till handelsministern få ställaföljande frågor: Anserhandelsministern att det är rimligt att ingår i ett samarbete medItalien för att utveckla och producera krigsflygplanet ? Om så är fallet, enligtvilka grunder kan det ske? 1978/79:4av ) lill statsrådet om åtgärder för alt stärkade allmänna bostadsföretagens ekonomi, m. m.: I en intervju i dagspressen uttalar "de allmännyttiga bostadsföretagen måste visa sitt ansvar och varaåterhållsamma i de kommande hyresförhandlingarna". Enligt reportagetifrågasätter om bostadsföretagen nu skall återhämta"gamla synder". I intervjun framhåller bostadsministern all deallmännyttiga förelagen har eftersläp- ningar, därför att detidigare haft för låga hyror i förhållande till kostnaderna. Dekommunägda allmännyttiga bostadsföretagen har litet grundkapital. Någraegentliga reserver har inte heller kunnat byggas upp på grund av de problem somföljt av de outhyrda lägenheterna och eftersom hyreshöjningarna under en radår präglats av stor "återhållsamhet". Eftersombiträdande bostadsminislern bör ha god kännedom om sakförhållandena, framstårhennes uttalanden som anmärkningsvärda. Antingen avser statsrådet atl direktpåverka hyresförhandlingsarbetet innan detta startat på allvar , eller -med en mycket välvillig tolkning - antyder statsrådet alt regeringen genomåtgärder inom dess beslutsområde tänker ge nya förutsättningar förhyresförhandlingarna. Riksdagenhar - efter proposition undertecknad av - antagit en nyhyresförhandlingslag. Eftersom denna inle ännu varil i kraft måsleskälen vara starka när nu regeringen griper in med pekpinnar och anvisningaromhyresförhandlingarna. Situationen i stort ärju känd. Givetvis kandock regeringen med konkreta åtgärder, särskild lagstiftning och/ellerekonomiskt stöd i olika former, direkt påverka hyressättningen. Planeras sådanaåtgärder, bör detta sägas klart ut. Jag vill därför ställaföljande frågor: all de allmännyttiga bostadsföretagens hyreskalkyler är orealistiskaoch inte uttrycker en seriös bedömning av självkoslnaderna? Vilkaåtgärder är statsrådet beredd vidta för att stärka de allmännyttiga bostadsföretagensekonomi, så att deras hyreshöjningsbehov blir mer "återhållsamt"? i övrigt andra åtgärder för alt ingripa i hyressättningen, t. ex. iform av lagstiftning? 1978/79:5 av BengtGustavsson (s) till handelsministern om Ceaverkens framtida ställning: Uppgifter om planer på samgående mellan delstatsägda Ceaverken i och ell utländskt multinationellt förelag harframkommit. Detta har väckt farhågor bl. a. för att viktiga beredskapsintressenskulle kunna äventyras. Grunden för Ceaverkens hela verksamhet med tillverkningav medicinsk röntgenutrustning ärju försvarspolitiskt motiverad. harteknisk röntgenfilm för industriell kontroll och fotosällningspapper för moderntidningstillverkning tillkommit. Även dessa produkter får bedömas som vikligaur beredskapssynvinkel. Medanledning av oron för att behovet av betryggande försörjningsberedskap på bl.a. dessa områden inte skulle kunna tillgodoses i alla lägen om Ceaverkenunderordnades utländska intressen ber jag alt få ställa följande fråga lillhandelsministern: beredd att i beredskapsbevarande syfte vidta äigärder som säkerställerCeaverkens fortbestånd och utveckling som ett -så långt möjligt - av utländskaintressen oberoende svenskägt företag? 1978/79:6av () till bostadsminislern om ökade möjligheter lillbostadsbyggande på landsbygden: Genom en lång rad beslut och uttalanden undersenare år har klariagls statsmakternas vilja all i ökad utsträckning möjliggöraför människor atl bygga och bo på landbygden. Trots detta är tillämpningen avlagar och regler på många håll synneriigen byråkratisk och restriktiv. a.med stöd av miljöskyddslagen eller hälsovårdsstadgan avslås byggandslov iomsorg om jordbruksnäringens utveckling. Migförefaller det rimligt att den som önskar landsbygdens alla fördelar när delgäller boendemiljö också får tåla de små nackdelar, i form av lukt och buller,som kan vara förknippade med att bo i en jordbruksbygd. Det avgörande måsteändå vara atl människor ges möjlighet att själva välja boendeform ochboendemiljö. Vidtidigare interpellationer lill bostadsministern kring dessa problem har isvaren hänvisats lill pågående arbete med byggnadslagen, framför allt lill deändringar i byggnadslagen som vidtogs med anledning av regeringens proposition1976/77:122. Denna proposition har emellertid inle medfört någon förbättringnär det gäller möjligheterna lill samexistens mellan bostäder och rationelljordbruksdrift. Det erfordras uppenbariigen en formell möjlighet för att kommaförbi de snåriga regler som förhindrar människor atl ta del av landsbygdenssamtliga dofter. Införande av luklserviiut är en sådan formell möjlighet. Medstöd av del anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att tillbostadsministern få ställa följande fråga: Anserbostadsminislern med stöd av nu vunna erfarenheter atl det finns skäl alt genom luklserviiut i ökad utsträckning möjliggöra avslyckningar och byggnadslov på landsbygden? ' 1978/79:7 av (apk) till arbetsmarknadsministern om åtgärder för atl öka sysselsättningen: I regeringsdeklarationen heter det bl. a.:"Regionalpolitiken skall förstärkas sä att människor i olika landsdelarges allsidig sysselsältning och service samt en god miljö." Vidare:"Alla ungdomar skall garanteras arbete, praktik eller utbildning." Regeringsdeklarationenslöften stämmer dåligt med verkligheten. Antalet registrerade arbetslösa är nulångt över 100 000. Nära hälften av dessa är ungdomar under 25 år.Arbetslösheten för de utländska ungdomarna i harfördubblats mellan och andra Ca 200 000 människor finns i beredskapsarbete, utbildning etc. och saknaralltså fast arbete. Regeringsdeklarationenslöften om förstärkt regionalpolitik så att människorna skulle kunna beredas"allsidig sysselsättning" står i bjärt kontrast till dagensverklighet. Mankan som belysande exempel ta situationen i . Redan nu är över 20 000människor arbetslösa, sysselsatta i beredskapsarbeten osv. Länet har över 5 000ungdomar som är arbetslösa eller har temporära beredskapsarbeten trots att 3000 ungdomar har tvingats lämna sedan början av . I fieraav länets kommuner är situationen helt katastrofal; både arbetslösheten ochutflyttningen ökar. Detär nödvändigt att fastställa att inte heller de högst alarmerande officiellaarbetslöshetssiffrorna speglar den verkliga situationen. Den är långt värre.Många kvinnor och ungdomar finns inte med i den officiella statistiken trotsalt de ingenting hellre Önskar än att få ett arbete. En del av den verkliga arbetslöshetenmaskeras genom deltidsarbete av olika slag. Delledande regeringspartiet vann valet bl. a. genom löften om att skapa 400 000nya jobb. Läget efter valet är att långt över 400 000 människor saknarfast arbete och den trygghet som utlovades i regeringsdeklarationen. upphetsade energipoliiiska debatten talas det ofta om "svek" och"löftesbrott". Men det är en skendebatt som på ett oförtjänt sätt hardragit uppmärksamheten från de politiska huvudfrågorna. Dit hör bl. a. denprimära mänskliga rättigheten att garanteras arbete. Regeringens största svekoch löftesbrott ligger i att man icke har uppfyllt regeringsdeklarationenslöften om att garantera människornas rätt till meningsfull sysselsättning. Regeringenhar aviserat ett paket av olika åtgärder med syftet att hejda ökningen avarbetslösheten. Men alla, även regeringens företrädare, torde vara klara överatt dessa begränsade åtgärder icke skapar full sysselsättning och arbete åtalla. Jagvill mot denna bakgrund hemställa om kammarens tillstånd atl tillarbetsmarknadsministern få ställa följande frågor: Vilka åtgärder utöver de redan aviserade planerasför att skapa full sysselsättning? När kommer regeringsdeklarationens löften på dettaområde alt uppfyllas? 1978/79:8 av () lill socialministern om ökad vårdutbildning: De äldre har självklar rätt till den välfärd de självavarit med om att bygga upp. Det gäller materiell standard genom folkpension ochATP. Det gäller sjuk- och hälsovård. Del gäller mänsklig omtanke och samvaromed varandra. Även när andra grupper får vänta på förbättringar måsle vi setill atl vi kan ta hand om våra gamla och sjuka på ett bra sätt. Socialdemokralema har iriksdagen lagt fram förslag om ett femårigl programmed sikte på all få lill stånd 10 000 nya vårdplatser i långtidsvården och likamånga platser i hemsjukvården. Programmet innefattar också åtgärder för attförbättra personal- och vårdsituationen inom långtidsvården. Det innebärpersonalökning med ca 25 000 personer. Landstingenhar framför sig stora investeringsprogram, och inom de flesta landsting, bl. a.Värmlands, prioriteras långtidsvården. Detta är också nödvändigt med tanke pålänets åldersstruktur och bristen på långvårdsplatser, vilken är mest markanti norra och västra . Utbyggnaderpå olika håll i landet kommer alla att kräva betydandepersonalförstärkningar. Då bristen på vissa kategorier av värdpersonal redan inuläget är besvärande i landet finns del all anledning att se med oro påframtiden. Vihar över hela landet en brist på vårdpersonal. Vissa personalkategorierkan utkristalliseras som speciellt otillräckliga. Vi behöver redan nu merpersonal på våra sjukvårdsinrättningar, och med hänsyn till den expansion somförväntas, framför allt inom långtidsvården, kommer bristsituationen altbeslå, och t. o. m. försvåras. Överhela landet är man i färd med atl söka finna lösningar när det gäller att ökautbildningsutbudet. Vårdskolorna har ambitioner att expandera, men oftaststöter man på patrull i form av brist på vårdlärare. Hela utbildningskomplexethar blivit en flaskhals i svensk sjukvård, och alla krafter måsle sättas in föratt söka bredda utbildningen så att vi kan möta det ökade behovetav personal till de nya vårdenheter som växer fram. Vihar f n. oacceptabelt många avdelningar stängda på grund av brist påvårdpersonal. Landstingens annonsering efter olika kategorier av vårdpersonalhar en tendens att öka, vilket väl också speglar brislen. Vi har att se fram emotatt nya vårdenheter tillskapas ute i landet, och vi vet alt dessa nya lokalermåste bemannas med utbildad personal. Alt bygga nya vårdlokaler, fylla dessamed sjuka och vårdbehövande människor och sedan sakna erforderiig personal kaninte betecknas som den välfärd de äldre har självklar rätt till. Utöver deinsatser som redan görs för att råda bot på personalbristen, anser jag alt enintensifierad verksamhet måste lill i syfte att bredda utbildningen inomvårdsektorn. Härär det då viktigt att representanter för fackliga organisationer får deltaga,eftersom del måste bli fråga om utbildning av vårdpersonal på alla nivåer föralt kunna möta det framtida behovet av utbildad personal inom hälso- ochsjukvården. Medstöd av det anförda anhåller jag att få rikta följande fråga tillsocialministern: Vilkaåtgärder ämnar regeringen vidta för alt möta del framtida behovet av utbildadpersonal inom hälso- och sjukvården? industriministern om boardindustrins Nr 3 1978/79:9 av () til framtid: lämnade enmansutredaren över boardutredningen till industriministern. Alltsedan dess har delvarit tyst om ulredningen.