prot · G20992 · 1978-12-31 00:00:00 — kommunisternabetraktar del som elt oförsvarligt slöseri alt inte utvinna de enorma rikedomarav uran som finns inom vårt lands gränser. Dessa rikedomar liksom den högtutvecklade teknologin på reaktorindustrins område skulle sammanlaget kunna blien svensk exportprodukt med god lönsamhet som aktivt skulle kunna bidra tillatt minska oljeberoendet Atl detta därtill skulle innebära att miljönförbättrades genom nedbringandet av förbränningen av fossila bränslen gör juinle frågan mindre angelägen. Jag villockså säga några ord om skattepolitiken. StaffanBurenstam log upp vad han kallade den asociala skattepolitiken. Jaguppfattar moderalernas kritik av skattepolitiken som ell exempel pä den bekantata-fast-ljuven-lakiiken. Problemet med svensk skattepolitik ärju framföralltall just folk -storföretagarna, monopolen och de verkligl storainkomstlagarna - klarar sig väldigl lindrigt undan, medan de vanligainkomsttagarna är de som verkligen drabbas hårt Detfinns anledning att upprepa att har väridens högsta arbelar-skaller,som företagsbeskattningen ligger på en nivå som är en av de lägsta ihela väriden. Trots alla de lappar som sylts in i del lapptäcke somskattepolitiken brukar liknas vid har ändå resultatet blivii att de arbelandesskattebörda blivit allt tyngre. Delberäknas att före 1980-talets slut kommer mer än halva befolkningen att betalaöver av sin inkomst i skall. För de arbetande människorna är ett sådantskattetryck hell oacceptabelt Vi vel dessulom all värt samhälle kommer atl kräva allt flermänniskor i den typ av arbeisuppgifter som ligger inom sjukvården,barnomsorgen, adminislralionen och förvaltningen. Vi vel ocksä alt allt fleruppgifter i den värdeskapande produkiionen kommer alt utföras av maskiner ochrobotar och alt, under de nuvarande ägarförhållandena, vinslen av produkiionenkommer atl gå till enskilda grupper och monopol. Därförkrävs det en annan skallepolitik. Det framgår allt tydligare all dennuvarande skattepolitiken har hamnat i en återvändsgränd. Skattepolitiken bidrartill att försämra del strukturella budgetunderskottet - och lål mig understrykaatl det handlar om ell strukturellt och inte etl konjunktur-betingatbudgetunderskott. I finansutskottets belänkande konstaleras, atl Sverigebefinner sig i en stark uppgångsfas, men är det så atlbudgetunderskottet inle bara beslår utan växer och f n. ulgör ca 8-10 96 avBNP. Deväxande statsskulderna kommer i framliden atl undergräva den sociala servicen.Exempel härpå är den debatt som jusl nu förs om pensionärernas villkor under1980-lalel och de tankar på en ökad avgiftsfinansiering som bl. a. framkom frånden Bjurelska utredningen. Dellavisar på alt den nuvarande skattepolitiken från arbetarnas synpunkl inte hållermåtiet för vare sig dagens eller morgondagens minimikrav. Detta är bakgrundentill värt skalleförslag, som innebär beskattning av produktionen i slällel forav inkomst och konsumtion. Herrlalman!Jag ber all få yrka bifall lill molionerna 1118 och 8241 berörda delar. 1 den folkpartistiska regeringens budgel liksom hos dess talesmän i denhär deballen finns en ton av självbelåtenhet och förnöjsamhet över sakernastillstånd och lidens gäng. I folkpartiels är del frid och fröjd - dellycks vara ledmotivet i beskrivningen av den svenska ekonomin. En och annanbekymrad fundering kan man väl finna men mest av allt ändå etl belåtet mysandeöver atl lycks vara pä väg upp ur de senasie årens ekonomiska djupdykningar. Utskoltsmajoriteteninleder sin beskrivning av den svenska ekonomin med bl. a. följande uttalande:"Den kombinerade verkan av devalveringarna och återhållsammalöneavtal 1978-79 har förbälirat vårt lands relativa kostnadsläge och ålergellsvensk indusiri dess konkurrenskraft." Ja,herr talman, nog hade det väl varit på sin plats att till detta också hadefogats: men detta har skett på lönlagarnas och småfolkets bekoslnad. Förträfflighelstematljuder falskt och del skorrar illa i öronen på många lusen arbetare ochtjänstemän. För vare sig folkpartisterna vill tro det eller ej -eller villmedge del eller ej - har det varit kärva år för lönlagarna under 1977 och 1978.Del flnns människor i det här landet som de senasie åren fäll det bätire;självfallet ärdet sä. Men del aren ringa minoritet av befolkningen. Och inomdenna lilla grupp har det överväldigande fiertalet redan lidigare varit ganskahyggligl lottade. De breda grupperna av löntagare, de har "i "fäll del sämre. Nyligenpublicerade LO:s utredningsavdelning resultaten av en undersökning om vad somhänl med en genomsnittlig LO-medlems köpkraft de senasie två åren. Han ellerhon fick sin köpkraft försämrad med 2,0-2,5 96 . Året innan, dvs.1977, minskade den med 2,5-3,0 96. Del är med andra ord en reallönesänkning medungefär 5 96. Jagvill gärna påminna de folkparlisliska statsråden om dessa fakta och ommänniskornas erfarenhel av borgerligt regeringsinnehav, innansjälvbelåtenheten griper alltför djupt och brett omkring sig i det liberalalägret. Delär - det utgår jag ifrån - en medvelen polilik som lett till den omfördelningav inkomsler och välstånd som vi nu kan registrera. Lål mig bara hell kortpoänglera atl del är en myt all sänkta reallöner skulle göra det lättare förSverige alt överieva som industrination. Den myten bekämpar visocialdemokrater. Den ger en falsk bild av verkligheten och de problem vi stårinför. Som vj framhållit i vår reservation lill utskoltsbelänkandet är delgenom näringspolitiska åtgärder vi kan klara omställningen och förnyelsen avsvenski näringsliv . Inleheller i denna debatt kan jag, herr talman, underlåta all ta upp byggandet ochdä främst bosladspolitiken. Vihar en bostadsminister som förefaller hell obekymrad över alt produkiionen avnya bosläder ligger långt under de blygsamma mål hon själv slälll upp. För1977 var igångsättningen ungefär 54 000 lägenheler eller noga räknal 53 929.För 1978 utlovades byggstart på 60 000 lägenheler-det slannade vid 56 199. Nuuppställs 60 000 lägenheler som mål. Men det är inte myckel somgörs från regeringens sida för att få bällre fart pä nyproduktionen. Och detfyller mig med pessimism om möjlighelerna all lyckas nå ens de myckelotillräckliga 60 000 i nyproduktion. Merai förbigående vill jag påpeka all inle heller , som ju står och hennes partinärmare än vad den slår mig, har någon slörre tilltro lill den nuvaranderegeringens bedömning av byggsektorns expansion under della är. menar, enligl vad man kan inhämla i Dagens Indusiri den20 februari, atl varit optimistiskt i överkant när bostadsbyggandetsomfattning beräknats. Detär nu inle bara byggandels otillräckliga omfattning och bostadsdepartementetsovilja till en meningsfull dialog om vad som skall göras för att öka den som visocialdemokraler kritiserar. Tecken lyder ocksä pä att kostnadsutvecklingengåu så snabbi under de senasie åren atl ell vissl köpmolstånd böriat märkas påsina häll i landet. Situationenpå bostadssektorn är alltså, efter tvä och etl halvt år med somdel- och helansvarig, den atl vi har: 1. en klar ökning av bostadsbristen, 2. en klart otillräcklig nyproduktion och 3. en klar tendens lill koslnadsslegringar, som devanliga bosladssökande och bosladsbehövande inleförmår atl bära. Ja, herr lalman, sädani ärresultatet! Samtidigttvingas vi nolera alt vi har en rekordartad byggarbelslöshei och svårigheterför mänga företag i byggnadsämnes- och byggnadsmaierialbran-schen. Under1978 tvingades arbetslöshetskassa att beiala ulnärmare en kvarts miljard kronor, närmare bestämt 246 milj. kr., i ersällninglill sina medlemmar. Antalet utbetalningsdagar ökade med inte mindre än 53 96. Härhar vi fört diskussionerom en femte semeslervecka. Ennorrbottnisk byggnadsarbetare fick finna sig i en"ivängssemester" pä . Arbetslöshetskassan utbetaladedä lill medlemmar i värt nordligaste län ersällning molsvarande drygl32 dagar per medlem. Avlandets byggnadsarbetare gick i börian av februari månad drygl 8 96 arbetslösa. Delär ett avancerat slöseri med pengar och med mänskliga resurser som pågår ifolkpartiets . Atl man nu äntligen presenterat ell s. k.Norrbottenspaket förändrar ingalunda helhetsbilden och min värdering. Socialdemokraternahar i moiioner lill denna riksdag redovisat sin syn på bostadspoliliken. Tidsnog för kammaren lillfälle att pröva de förslag som vi där fört fram. I detlasammanhang har jag hell kort velal beiona atl socialdemokratin lill skillnadfrån regeringen tillmäter byggandet en viklig roll för att slyra och påverkatemperaturen i samhällsekonomin och för all hävda sysselsättningen. Jaghade föreställt mig alt, när inle längre låg inom räckhållför hårda nypor, skulle vi få se en offensivare polilik inomdenna sektor. Men mina förhoppningar har kommil på skam. Byggandetskreditförsörining är fortfarande etl problem som är en bidragande orsak lill enbegränsning och ryckighel i bostadsproduktionen. Förraårel uppstod kredilsvårigheter . Borlsell hadevi den lägsia mänadssiffran . Men för att statistisktredovisa sitt åtagande lämnade man byggnads-kredilivförca30 96 av hela årskvoten. Den var, somjag redan nämnt, 56 199 lägenheter.Var och en vet vad del beiyder för igångsättning av byggande. Konsekvenserna avdetta, inte minst i kosinadshänseende, kräver inga kommentarer. Mot den här bakgrunden avvaktas med slort inlresse regeringens beskedom hur man länker lösa bostadssektorns finansiering. Jag yrkar bifall lill devid finansutskottets betänkande fogade socialdemokraliska reservationerna. belänkande nr 20 bygger på finansplanen och påbudgciförslagel men ocksä pä ell antal moiioner. Jag skall här med nå,ur;i ordberöra en av de molionerna. Vidflera tillfällen har genom offentliga framställningar och påstötningar påtalatsall penningpolitik och jordbrukspolitik befinner sig i otakl. Länekön vidSveriges allmänna hypoteksbank är en mätare pä den otillfredsställandekapilalsiluationen inom lantbruket. Den, när del gäller såväl liden somvolymen, starkt utökade lönekön vid Hypoleksbanken - från 70 milj. kr. 1970lill nu ca 5 000 milj. kr. och väntelider pä mellan 5 och 6 år-avspeglar della.De höjningar av emissionsrätlen som tillkommit har mottagits medtacksamhet, men de har inle alls varit lillräckliga för au hindra alt låneköntillväxt ytteriigare. Stigandefastighetspriser, stort behov av investeringar i maskiner och byggnader och enläg benägenhet hos säljare alt kvarstå med en del av köpeskillingen genom s. k.säljarreverser är de främsta orsakerna lill del ökade kapitalbehovet Defastigheter som överläs har i regel etl slort behov av nyinvesteringar för enralionell produktion. Även förbältringar av markanläggningar ochstrukturförbättringar är vanligen erforderliga. Dessa investeringsbehovpåverkas dels av det faktum alt invesieringar ej kom lillstånd pä grund av låg lönsamhel, dels av den till följd av jordbrukspolitikenlåga invesleringsbenägenheten. Jordbruksulredningen har varit väl medveten omde här påtalade förhållandena och har framhållit att en förutsättning förall dejordbrukspolitiska målsättningarna skall uppnås är en tryggad långfristigkapitalförsörining. Förvärvenav jordbruksfastigheter har även en annan sida. I myckel lilen omfallningplaceras del kapital som frigörs vid försäljning inom lantbruks-sektorn. Islällel placeras del, i varie fall ofta, i villafastigheler ochstadsfastigheter eller disponeras för andra finansiella placeringar. Dellakapilalulflöde - del mäste man ju kalla del - från lantbruket som helhet kräversåledes sin ersältning. Tillsammansmed föreningsbankerna ombesörierhypoleksföreningarna ca 75 96 av lantbruketskreditförsörining. Föreningsbankerna har, i varie fall underdel senasie årel,trots betydande inlåning haft begränsat ulrymme för långfristiga krediter.Begränsningen av Hypoteksbankens obligalionsutgiv-ning har medfört atlföreningsbankerna interimistiskt, förskottsvis, fött finansiera såvälgarantilän som faslighetsförvärv. Detla förutsätter atl föreningsbankernaskreditkapacilel är av en sådan omfattning all långsiktiga krediter kan beviljassamtidigt som tillgängligt kredilulrymme också kan disponeras för kortfristigkredilgivning. De omfatlande kredilpolitiska restriktioner som åliggerföreningsbankerna, liksom andra banker, nödvändiggör avlyft tillHypoleksbanken för atl tillgodose den kortfristiga krediigiv-ningen, dvs. Lantbrukelsinvesteringar bör ha en omfallning som möjliggör all förslilet realkapilal kanersättas och ny teknik därigenom utnyttjas, atl produklions-resurserna jord ochskog kan lillvaralas inom ramen för jordbruks- och regionalpolitiken sami allprodukliviielen fortlöpande kan höjas föratl uppnå av fastställdaeffektivitets- och inkomslmål. Denantagna jordbrukspolitiken medför att jordbrukets investeringsvolym även bör föen sådan omfattning och fördelning alt regionalpoliliska mål Onsdagenden 28 febnjari 1979 Denna del avjordbrukspolitiken har slor betydelse för många glesbygdskommuner, där jord-och skogsbruk är dominerande näringar, men givetvis också i andra bygder. Lanibruksnäringenhar fält ökad betydelse for förverkligandet av ensysselsättningsskapande regionalpolitik. Summan av sysselsättningstillfällena iell föriängl produklionsperspekliv måsie även beaktas. Jag menar attlantbrukels betydelse för samhällsekonomi och sysselsällning inle skall sesisolerad ulan som en del i ett slörre sammanhang, där råvaruproduktionen ochutvecklingen inom lantbruket är avgörande eller av stor betydelse för andrasektorer i samhället. En för snäv avgränsning av lantbruket i betraktande avdess redovisade andel av bruttonationalprodukten eller sysselsätlningen iprimärproduklionen ger en felaktig bild av lantbrukets belydelse för detsvenska samhället. Det är därför nödvändigl, herrtalman,att kapital finnstillgängligt fören fortsalt uivecklingavdeareella näringarna. Finansutskottetsbelänkande i den del som behandlar lanlbmkskrediterna är ell erkännande av den besvärligasilualionen och en uppmaning till atl denna måsle rättas till. Delta myckelsiarka och klara ställningstagande från finansutskottets sida måste givelvishälsas -och del gör jag-med den allra största tillfredsställelse. En tryggadkreditförsörining kommer all ha den största betydelse för den nyajordbrukspolitikens förverkligande. Ävenom finansutskottets skrivning inte formellt tillstyrker molionen iemissionsfrågan, lyder jag dock skrivningen som en fingervisning i enlighet medmotionens syfte. Jag yrkarbifall lill finansutskottels hemställan i dess belänkande nr 20. SVEN-OLOVTRÄFF (m): Om man bilar i kommer man fönr eller senare atl fä uppleva - liksom här - passerar varningsskyltar. Men där händer det all när man harkört förbi en skyll, som kanske visar tecknet för farlig korsning, och harfortsatt lilel längre fram pä vägen, slår det där ytteriigare en skyll medtexten "You have been warned" - du har blivit varnad. Jaglror,herr talman,all vi haranledningatt erinra oss detla i dagens läge. Vi befinneross i en ekonomisk situation som vi aldrig har upplevt förut. I denna kammarehar uttalats en hel del varningar, även om de har haft någol olikainnebörd. Jag är inte alldeles säker på atl vi uppfattar de varningarna rätt -jag är rädd för att farlblindheten i vårt land böriar bli närmasl total. Någonav talarna -jag tror det var - sade lidigare alt hankände sig ganska ensam här i kammaren när del gällde all beskriva denverklighet som vi trots alll lever i men atl han upplevde alt del var mängafler utanför som hade en klar uppfaUning i frågan. Jag tror aUinte bara de myckel klara varningar som har presenterats avolika ulredningar är värda alt las pä allvar, utan att vi ocksä har allanledning all lyssna - även i dethär ljudisolerade huset - till mullret frän folkdju- Nr 92 pel. Vårtskatte- och bidragssystem böriar få renl destruktiva effekter. Det är då intemärkligl alt den enskilde arbetaren enkelt och klart lycker atl ocksåhederiigi arbele måste löna sig - även på heltid. Delhar även funnits varningar av annat slag. Jag vill gärna tatillfället i akt att erinra om den uppvaktning för regeringen som samlliganäringslivets centrala organisationer gjorde på . Dellavar självfallet inle någon lom demonstration. Del var inget utslag av nägraföretagsegoisliska motiv och del var inget försök att skjuta ansvarel ifrånförelagsledare och företagsägare, ulan del var en stark önskan och, med ansvarinför näringslivets framtid, en nödvändighet alt få redovisa hur man frännäringslivets sida upplever situationen och klargöra för de politiskabeslutsfattarna hur belaslningen pä företagen är och hur vår konkurrenssituationär. Del har talats om att vi är på väg uppåt. All righl, denlägsta punkien är väl passerad och en viss svängning kan vi nolera. Men om vinär del gäller återerövrade marknadsandelar noterar all den erövringeninskränker sig till en enda fattig proceni så kanske entusiasmen blir någoldämpad. Delär i det här huset vi har atl ta ansvaret för de beslut som avgör näringslivelsmöjligheler att på sikl bemästra den uppkomna situationen. Då måsle vi kommaihåg alt gamla konjunkturmönster inle längre gäller. Vi slår, som jag och fleramed mig tror, inför en ganska ny situation. Här är det fråga om omtänkande ochsådanl är alllid svårt. Men det blir inle lättare om vi forsöker blunda ochägna oss åt etl önsketänkande i vissa stycken. Jagsaknar en realism somjag tyckte fanns lidigare i många sammanhang i dennakammare både hos den nuvarande oppositionen då den var i regeringsställning ochhos den nuvarande regeringen då den satt i opposi-lionsbänkarna. Framför alllnoterade jag skillnaden i del första fallet. Förelagen vill inte enbart kännaden förtröstan som skulle kunna uttryckas i en travestering på den gamlapsalmen: Blolt , etl statsbidrag i sänder. Men,herr lalman, del är inte med allmänna talesätt vi löser problemen. Vi måslebildligt lalal kavla upp skjortärmarna och la ilu med problemen varde än finns.Jag vill bidra med en lilen karlläggning av en sektor som , migveteriigl, inte har varit föremål för någon samlad överblick. 1del budgeiförslag som ligger framför oss återfinns anslag lill svensktorganisationsväsende på sammanlagt nära , alltså ell beloppsom är slörre än mången huvudtitel. Dessutom lämnar kommuner och landstingbidrag till folkrörelser och andra organisationer på drygl . Delhär betyder all var och en av landets sex miljoner inkomsttagare blir ålagd ausubventionera organisationer med . Del var försl i fjolsom vi, tack vare trepartiregeringen, fick en samlad redovisning av deskattefinansierade bidragen till folkrörelser och organisationer.Kommun-departementet gav nämligen då ut tvä översikter, dels över anslag frånstaten. dels över anslag frånlandsting och kommuner. Nägon debatt om de här skrifterna har ännu inle kommili gång, förmodligen beroende pä atl materialet inle är särskilt lättsmält Denstatliga översikten - som är den mest detaljerade- visade alt de slalligaorganisationsanslagen /77 uppgick lill drygl 1,6 miljarder kronor-inkluderande 200 miljoner i presstöd. Enligt den andra skriften beviljadelandstingen organisationsanslag med ca 100 milj. kr. ochkommunerna med 600 milj. kr. Förstalens del kan man följa utvecklingen i desenare budgetpropositionerna. 1 årets är organisalionsanslagen upptagna till2,, vilkel innebär all de har ökat med 60 96. Somjämförelse kan nämnas alt de lolala egentliga statsutgifterna på driftbudgetenunder har ökat med 50 96. man en långsammare tillväxttakt förlandstingens och kommunernas organisalionsanslag -1, ex. 40 96 på fyraår-skulle de nu vara uppe i . Under alla omständigheter lycksdel vara så atl organisalionerna - lill vilka mänga av oss har anknylning -har hävdat sig mycket väl i konkurrensen om skattemedlen. Avde 2,6 miljarderna i statliga folkrörelse- och organisationsanslag /80disponerar med underiydande organ hela 1,8 miljarder.Ungefär 186 milj. kr. hänför sig lill ,arbelarskyddsfonden i försia hand, och ungefär 162 milj. kr. tilljordbruksdepartementet, riksidroltsslyrelsen i försia hand. UD har hand om 123miljoner, försvarsdepartementet om 106 miljoner, om 70miljoner, om 67 miljoner, om 45miljoner och kommundepartemenlel om 39 miljoner. Några små-skvätlar på övrigadepartement tillkommer. Mankan också gmppera de här anslagen efter deras rubriker i budgeten. Mest fårbildningsverksamheten, nära . Tidnings- och lidskriflsstödetsvarar för 365 milj. kr. och idrotts- och ungdomsarbetet för 360 milj. kr.Arbetsmarknad och näringsliv kommer på fjärde plats med 230 miljoner. Sedanföljer kuliuriivet med 156, freds- och biståndsarbetet med 123,försvarsfrämjandel med 111 och invandrarverksamheten med 106 miljoner. Detdirekia partistödet uppgår lill 70 miljoner. Handikapparbetet för 50,frikyrkorna 40 och nykterhetsfrämjandet 30 milj. kr. Ytterligare en större postpå 45 miljoner gär lill föreningslivets samlingslokaler. Alltsom alll är del fråga om elt åttiotal anslagsposter, som fördelas av eltfyrtiotal instanser. Enbart för idrotts- och ungdomsarbetet finns exempelvissju särskilda poster, som handhas av fem olika myndigheier. Elt myller avförfattningar av högre eller lägre dignitet reglerar anslagen. Ca 50 poster,som lillsammans omfattar 90 96 av del lolala beloppet, avser s. k.verksamhels-stöd av äriigen återkommande natur. Resten är tidsbegränsadeprojektstöd. Bidragsmottagarnasanlal ligger någonstans mellan 700 och 1 000. I den tidigare nämndakommundepartementsskriften om de statliga bidragen kan man identifiera ca 600organisationer, som 1976/77 fick dela pä . Mesi fick ABF,214 miljoner ur 15 olika anslag. Därnäst kom Riksidroiisförbundei, 138 miljonerur 6 olika anslag. miljoner ur 13 anslag, TBV65 miljoner ur 5 anslag och LO med underorganisationer 59 miljoner ur 9 anslag.Under det kommande budgetåret kommer A BE och alltjämt atttoppa listan med 320 resp. 200 milj. kr., men på Iredje plats har LO rycktupp med 145 milj. kr. Fördelningenpå olika organisationer av landslingens och kommunernas bidrag finns det inganärmare uppgifter om. Man vet dock att av sammanlagt omkring 700 milj. kr.under /77 gick 119 miljoner till ABF. Någonnämnvärd kontroll över anslagsanvändningen tycks inte förekomma. Av skriftenom de statliga bidragen framgår att för att administrera 10 milj. kr. i anslaggår det åt två tredjedels manår i genomsnitt. Försvarsorganisationerna ochvissa handikapporganisationer bedriver sin verksamhet på uppdrag av staten. Härär kontrollen noggrannare och drar för försvarsorganisationerna hela sju manårper 10 milj. kr. , som disponerar de största anslagen, för1976/77 hela 45 96 av det totala beloppet, använder lydligen bara elt tiondelsmanår för att administrera 10 milj. kr. Dethär beror inte pä myndigheterna utan pä anslagsvillkoren. Normalt har nämligenmottagaren endast att visa för det första att den verksamhet eller det projektanslaget avser faller under anslagsrubriken och för del andra att verksamheleneller projektet för en viss omfattning, t. ex. antal timmar, antal medverkande. Medtillämpning av vissa i vederbörande författning angivna å-priser kan sedan denbeviljande instansen räkna ut hur mycket pengar som behövs. Förfarandet äralltså högst summariskt. Beiräffande verksamhetsstöden innehållerförfattningarna understundom en exklusiv uppräkning av de organisationer somför dela på pengarna. Någon bedömning av verksamhetens innehåll görs inte.Kvalitativ kontroll förekommer ej. Mankan förstå atl mänga skattebetalare anser atl detta är en otillfredsställandeordning. Den kan ocksä i vissa fall fö egendomliga konsekvenser. Elt parexempel kan vara värda att nämna. Sålundafick KPML(r):s tidskrift statligt produktionsstöd med850 . Och LO kunde med SIDA-pengar ge ut skriften. I den skriften hävdas atlallt multinationellt företagande måste bekämpas. Blockader, sjukskrivningar ochfabriksockupationer anges som lämpliga metoder, dock med reservalionen attdessa meioder ej bör användas i . Med skattemedel finansieras ocksåmånga av de revolutionära flygblad som även vi riksdagsmän kan fö i handen närvi vågar oss ut pä . 1976/77gav SIDA exempelvis bidrag till Eritreagmppen, som agiterar mot Eliopiensregering. , som agiterar mol , och Kommitténför , som agiterar mot .