prot · G20948 · 1978-12-31 00:00:00 — Den grekcyprioliska regeringen vill inle mista sin nuvarandesjälvständighet och sin internationella ställning och vill inte ha någon formav samarbete med lurkcyprioterna. De skulle då kunna Ivingas atl på olika sättge ekonomiska bidrag och förmedla bistånd från olika organisationer lill denhårt nedslitna ekonomin i den turkcypriotiska delen. Turkcyprioterna vill inte- oavsell vad säger - avslå något territorium, vill inte dratillbaka trupper ytterligare och är rädda för atl bli beroende avgrekcyprioterna. Troligen eftersträvar de en form av autonomi och faktiskdelning av ön, som vore ytterligt beklagansvärd. Underliden, herr talman, händer ingenling, och delta är ell förhållande som Sverigesöker att förändra. Jag hoppas all del har framgått av mitl anförande alt vi frånsvensk sida i inlernationella organisationer fullföljer några av yrkandena i moiionen som här diskuterats.Jag ber alt fö yrka bifall till ulskollels hemställan. ROLFHAGEL (apk): och jag hamnar på olika ståndpunkter, och del är i och försig inle på något säll förvånansvärt. Del beror nämligen på alt vi har såotroligt olika utgångspunkter när del gäller orsaken till situationen påCypern. Jag menar all del inte finns någonting i della folks historia som lyderpå etniska motsättningar, som del påstås här. Motsättningen är dikterad avutländska intressen och kan inle lösas genom all man klarar upp silualionenmellan grek- och lurkcyprioter. Det är framförallt del jag vill peka pä när jagsägeratl det är fel all nyckeln lill denna siluation ärall dessa tvä gruppersätter sig ner och diskuierar. är en krissituation som har uppslån ochinspirerats av utländska iniressen - och som uppräiihålles av sammautländska intressen. Del var också det jag menade när jag sade att man måstesluta atl betrakta området som en strategisk punkt i del . Del är säatl säga den grundläggande skillnaden i värt sätt all betrakta problemet. Jaggodkänner alltså inle historieskrivningen all del skulle finnas någon inbyggdmotsättning mellan dessa tvä folkgrupper. All det där liksom i allakapitalistiska länder finns klassmässiga motsättningar, del är en hell annanfrågeställning, men det har inte med etniska motsättningar all göra. INGRIDSUNDBERG (m): Den slora skillnaden mellan mitt och resonemang här gällernog inte bara den historiska bedömningen, utan den gäller än mer värt sätt altförsöka fö fram lösningar på de nu aktuella problemen. Situationen är som denär på ; molsäliningarna är där, och för all kunna åstadkomma denulveckling som och jag är eniga om måsle man ulgå från situationensom den är . Man kan inle spekulera i vad som åstadkommit delta, vad somhände för 60, 70 eller . Det kan historikerna göra, men politikernamåste komma fram lill en möjlighel för parterna att genom regelrättaförhandlingar lösa de problem som berör prakliskl laget varje invånare påCypern. Efter att ha läst utskottets betänkande över motionen vill jag säga attjag finner atl uiskoilel i stort sett har en posiliv syn på de i mångaavseenden allvarliga Cypernproblemen. Del är värdefullt att vi kan notera samslämmighet inom den svenska politiken i vad avser Cypernfrä-gan. Detär ell fakium all halva denna ö, som för 18 är sedan blev en självständignation, lillbaka är ockuperad lill arealmässigl av främmande, dvs. turkiska, trupper. har fördömts av FN, mensituationen har ändå inte ändrats. Del är inle bra för världsorganisationen all dess beslut och rekommendationer ignoreras, och atl sådanl sker ärinte mindre anmärkningsvärt för alt del gäller frågor som berör en liten svag Alla åtgärder förall fö FN-beslulen verkställda måsle prövas, och jag lycker mig också kunnautläsa den uppfattningen i utskottets betänkande. 1ett avseende tvingas jag emellertid slälla en fråga lill utskottets talesmanIngrid . I slutet av betänkandet behandlas frågan om utfärdandet avpass för den självulnämnda turkiska republiken pä ön. Där talas del om altSverige har tillämpat vissa passbeslämmelser lidigare när det gäller TyskaDemokratiska Republiken och "under denlid då ännu inle erkände dessa stater". Närjag läste detla efter den myckel positiva skrivning jag läst tidigare blev detnågot av en kalldusch. Man kan ju få intrycket all tänker erkänna denturkiska delen av ön som en självständig stat. Jag skulle vilja ha eltklarläggande av utskottets talesman på den punkten. Jag vill ha belagt alt detinte finns några som helst avsikter alt från svensk sida erkänna en politiskdelning av . ROLFHAGEL (apk): Jag delar uppfattningen atl man måste se till den konkreta situationenför all kunna lösa ell problem. Men naturligtvis måste man alltid också se tillvad som är orsaken lill problemet. Jagprotesterar pä del bestämdaste mot alt orsaken lill problemen pä skullevara historiskt betingad av motsättningar mellan lurkcyprioter ochgrekcyprioter. Del är icke för någon obekant vilken roll spelade1974, när man pä gjorde sig fri från . Det är heller inteobekant vilken roll har spelal därefter- brytandet av vapenembargot varnästa sleg. Om man tror all man kan lösa de här problemen genom alt sammanföraturkar och cyprioter, och om man inte ser det stormakisspel som har drabbal delcypriotiska folket så otroligt hårt, gör man del myckel lätl för sig. Deltautesluter naturligtvis inle att del också har skapats en siluation som gör altde tvä grupperna måste sälta sig ned och diskutera. Jag vill emellertid slåfast atl del som här sagts icke är den grundläggande orsaken. Tyvärr tycker jagalt man i belänkandel kan skönja den felaktiga inställningen, eftersom dettalas om motsättningar sedan flera århundraden tillbaka. Detla är inte en riklig historieskrivning. Arbetareoch bönder har levt sida vid sida under många är. Därefter har del emellertidskapats problem. Men dä måste man gå till roten av del onda. Del borde, enligtmin mening, utrikesutskollel ha gjort när det beskrev silualionen och inteförsökt atl smyga sig bakom den litet oantastliga ståndpunkten, som ingen kankritiseras för: ingen bär skuld, del är bara sä atl del plötsligt uppståtttraditionella motsättningar. Hell naturligt har och jag olika uppfattning i det härfallet. Det är inle bara aktuellt med förhandlingar mellan de båda parterna.Del är också nödvändigl alt man i de internationella organen -det må gällaEuroparådets kommission för de mänskliga rätiigheterna och Förenta nationerna-arbeiar för att bistå dessa parter närdet gäller all lösa den Vissa markförvärv för armén, m. m. TillBirger Rosqvisi skulle jag vilja säga all jag förslår all man, om man är rädd,kan läsa betänkandet på delta säll och tro all vi skulle kunna draen parallell med vårt erkännande av DDR och . Jag villemellertid säga ifrån all uirikesuiskoiiei självfallel inle har någon som helstavsikl alt göra någonling sådant. Normall har värt land diplomatiskaförbindelser med andra länder,och då uppstår inget problem när det gällerutfärdande av pass eller godkännande av olika resehandlingar. Det är relativifö länder med vilka vi saknar sådana förbindelser. Här har alltså DDR och Koreatagits upp som exempel. har vi erkänt dessa länder, varefter de harkommit att inlemmas i samma regelsystem som det som gäller för alla andraländer med vilka vi har diplomatiska förbindelser. Självfallel för man icke draen sådan parallell alt del förhållandel all vi nu godkänner sådana härresehandlingar,dock med viseringslvång, pä något sätt skulle innebära au vi ielt senare skede skulle godkänna den turkcypriotiska marionelirege-ringen. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels moiionen nr 1017 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanRolf Hagel begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion; Densom vill alt kammaren bifaller utrikesuiskolteis hemställan i betänkandet nr11 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1017 av och . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Dennaomröslning gav följande resullat: Ja- 291 Nej - 13 §13 Vissa markförvärv för armén, m. m. Föredrogsförsvarsulskotlets betänkande 1978/79:9 med anledning av propositionen1978/79:5 om vissa markförvärv för armén, m. m. jämte motioner. Ipropositionen 1978/79:5 (försvarsdepartementet) hade regeringen, efterföredragning av dåvarande försvarsminislem , 1. föreslagit riksdagenatt medge all ell nyll övnings- och skjuifält för fsjr 48 Vissa markförvärv för armén, m. m. (I 2)och ett nytt skjuifält för garnison anskaffades i enlighel med vadföredragande statsrädel hade angett i propositionen, 2.berett tillfälle atl la del av vad föredragande statsrädel hadeanfört i propositionen om konsekvenserna av att godtagbara övningsbetingelserinie kunde skapas för pansamlbildningen vid P 18. 1detta sammanhang hade behandlats delsden under allmänna motionstiden vid 1977/riksmöle väckta moiionen1977/78:534 av Bengl Kindbom (c), vari yrkats atl beslulade all enulredning angående effektivt samutnyltjande av militära markresurser i västraSverige genomfördes innan slutlig ställning logs till frågan om nyll skjulfältför garnison, delsde med anledning av propositionen väckta molionerna 1978/79:8 av GunnarRichardson (fp), vari yrkats att med avslag på propositionenshemställan vad avsäg plats för skjulplais för garnison beslutade medgeau nytt skjuifäli anskaffades enligl alternativet Vrelen, 1978/79:9av (), vari yrkats 1. alt beslulade alt avslå propositionen1978/79:5 i den del den avsåg anskaffande av nyll skjuifält för Skövdegarnison, 2. alt frågorna om det framtida markbehovel för Skövdegarnison och samulnytijandel av skjuifält utreddes i enlighet med vad somanförts i motionen, 1978/79:10av Gudmn m. fl. (s), vari yrkats 1. allriksdagen medgav - med avslag på propositionen i denna del - an ett nytt skjuifält för garnison anskaffades i enlighet med vad som angavs i motionen, dvs. alternativet Vrelen mindre, 2. atlriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna vad som i motionen anförts om ersättningsmark vid anskaffning av nytt övnings- och skjuifält för och nytt skjuifält för garnison, 1978/79:12av m. fl. (c), 1978/79:13av () och (), vari yrkats au riksdagenhos regeringen begärde au moiionen överlämnades lill överbefälhavaren förbeaktande vid den i proposilionen 1978/79:5 angivna översyn av organisationenm. m. för utbildning av slridsvagnsförband avsedda för , .samt 1978/79:14 av . (vpk), vari yrkats 1. att hos regeringen hemställde om att enulredning tillsattes med uppgift att inventera och samordna försvarets markinnehav och Vissamarkförväiy för armén, m. m. markanspråksamt göra en översyn av försvarets fastighelsnämnds organisation och ledning, 2.att i avvaklan pä utredningsförslaget skulle avslå proposilionen1978/79:5. 1. att beträffande ulredning omförsvarsmaktens markinnehav m. m. skulle avslå motionen 1978/79:14, 2. alt belräffande ett nytt övnings- ochskjuifält för (I 2) godkände vad föredragande statsrådethade angett i propositionen 1978/79:5, 3. au beträffande det militära försvaretsmarkbehov i västra skulle avslå motionerna 1977/78:534 och 1978/79:9,yrkandel 2, 4. all belräffande ett nytt skjuifält förSkövde garnison med anledning av propositionen 1978/79:5, med avslag pämolionerna 1978/79:9, yrkandel I, och 1978/79:12 samt med biföll lillmolionerna 1978/79:8 och 1978/79:10, yrkandel 1, beslulade all anskaffning avnytt skjuifält skulle göras enligt alternativet Vrelen mindre, 5. atl med anledning av proposilionen1978/79:5 och motionen 1978/79:13 som sin mening gav regeringen lill känna vadutskottet hade anfört belräffande underlaget för beslut om pansamlbildningen påGotland, 6. au skulle avslå motionen 1978/79:10,yrkandel 2, om ersättningsmark. 1. beträffandedel militära försvarels markbehov i västra av () och i (c) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa atlriksdagen med anledning av proposilionen och molionerna 1977/78:534 och1978/79:9, yrkandel 2, som sin mening gav regeringen lill känna vadreservanterna anfört om en utredning, 2. beträffande nyttskjulfält för garnison av Per (), (), i (c), () och () som ansett atl utskottet under 4 bort hemställa att med avslag på motionerna1978/79:8,1978/79:9, yrkandet 1, 1978/79:10, yrkandet 1, och 1978/79:12godkände vad föredragande statsrådet hade angett. 3.beträffande ersättningsmark av Bengl , , , , , och (samtliga s) som ansett all utskottet under 6 bort hemställa allriksdagen med anledning av proposilionen och med bifall lill moiionen1978/79:10, yrkandel 2, som sin mening gav regeringen lill känna vadreservanierna anfört om ersättningsmark från domänverket. PERPETERSSON (m); Frågor rörande nya övnings- och skjuifält för mililära ändamål är oftaföremål för intensiv debatt. De flesia inser alt markområden behövs för övningav värnpliktiga och befäl, men när det gäller ställningstaganden till beslämdamarkområden går meningarna vilt isär. Somregel har frågor om markförvärv för armén genomgått långa och mångomfatlandeuiredningar före del slutliga avgörandet i . Trots delta är det oftaså atl meningarna även vid riksdagsbehandlingen är myckel delade om var ettövnings- och/eller skjuifält skall placeras. Iförsvarsulskotlets betänkande nr 9 behandlas frågan om nyll övnings-ochskjuifält för , frågan om ett nyll skjuifält för Skövdegarnison saml konsekvenserna av all nöjaktiga övningsbetingelser för pansar ejsynes kunna skapas på . 1fråga om övnings- och skjutfält i är enigheten stor mellanmyndigheterna, regeringen och utskottet. Fältet avses bli anordnat vid Horssjönca norr om . Ifråga om utbildningsmöjligheter för pansar m. m. på Golland pågår utredning.Med anledning av motionen 13 av Torslen och uttalarutskottet att utredningsunderlaget bör breddas. Utskottet förordar inle någonviss lösning men anser all man under utredningsarbetet inte bör utesluta atlpröva lösningarav del slag som anges i moiionen 13. Närdel gäller nytt skjuifält för garnison är oenigheten stor. Folkpartielsledamöter i försvarsutskottet har övergett trepartiregeringens förslag om attskjutfältet skall förläggas till och ansluter sig lillsocialdemokraternas mening atl mark för skjuifället skall köpas i del s. k.Vreten mindre-områdel. Avhandlingarna i delta ärende framgår att lokala och regionala instanser varilhelt eniga om alt garnison behöver elt nytt skjuifält. Men sedan ärdenlokala och regionala enigheten slut. Samförstånd har inte kunnal nås om varskjutfältet bör ligga. Militären har hävdat all både Bjärsjö- ochVrelenalternativen är godtagbara som skjuifält, men all närheten lill Vretengör detta alternativ bällre. Del bör dock framhållas atl även ärnärbeläget - det ligger avstånd. T. ex. I 2;s nya övnings- ochskjulfält, som vi beslutarom , ligger från I 2:s kaserner iKaristad. flesta fall när försvaret måsle ha mer mark är det slora arealer godjordbruks- och skogsmark som köps, helt enkelt därför att del saknas godtagbaraalternativ. Men så är inle fallet när del gäller . Ifråga om skjuifält till garnison finns en alternativ, , därarronderingen är dålig, arealen impediment är stor och både berörd åkerareal,som endasl omfattar 30 hekiar, och berörd skog är i låg produktionsklass.Lantbruksnämnden, och majoritet i Skaraborgslän anser att de slora skillnaderna i fråga om jordbruksmark och skogsmarkmedför att bör väljas för skjulfältet. Proposilionen frånirepartiregeringen och reservationen från moderater och centerpartister i Vissa markföiyäiy för armén, m. m. Vissa markförväiy för armén, m. m. Delhar från fiera håll och med myckel skiftande argument sagts all Bjärsjöområdelär betydelsefullt ur naturvårdssynpunkl. i hävdaratt naturvårdens iniressen i rimlig utsträckning kan tillgodoses även omområdet nyttjas som skjuifält. De frän naturvårdssynpunkl betydelsefullaområdena ligger inom del s. k. riskområdet i skjutfältets utkanter. Enligllänsslyrelsen visar erfarenheler atl värdefull natur inom skjuifälisriskområden ofta blir bättre skyddad än på andra håll. Det har ocksåframhållits all i har nalurvårdsintressena i och kringHornborgasjön förtur i fråga om naturvårdspengar som kan tilldelas länel. Vemskall betala för naturvärden inom Bjärsjöområdel? Är del slalen, kommunen ellerberörda markägare? Anmärkas kan atl även om beslutet blir all Vrelen mindreskall bli skjuifält kommer nuvarande skjulplais i Bjärsjöområdel, som omfattarsammanlagt , all finnas kvar. Slutligen vill jag säga något om frågan om ersättningsmark. Mängamarkägare som genom tvångsåtgärder nödgals avstå mark lill staten önskarförvärva ersättningsmark, helst i samma bygd. Del är angelägel altmyndigheterna är positiva till sådana önskemål. Lantbruksnämnderna bör aktivtmedverka när det gäller frågor om ersättningsmark. Lämplig domänmark bör ävenkunna nyttjas. markinnehav är stort och växande. Under perioden1970-1975 ökade domänverkets areal med , och domänverket äger nuöver 4 mark, övervägande skogsmark. Den socialdemokraliskamotviljan mot atl även statlig mark skall kunna utnyttjas som ersättningsmarknär slalen för försvarels räkning inköper mark av enskilda är omöjlig altförslå ur saklig synpunkt. Det måste vara socialistiska idéer om atl statenskall äga all mark som väglett socialdemokraterna. Med det anförda yrkar jag bifall lill reservationen 2 tillförsvarsulskotlets betänkande nr 9 och i övrigt till utskottets förslag i sammabetänkande. Skjutfältsfrägorna tillhör inte de lättare avgörandena. Praktisktlaget alla är eniga om neutralitetspolitiken. Nästan alla är eniga om atl denfömtsälter ett försvar. Alla förstår att försvaret behöver övningsmark. Men närdet gäller atl bestämma vilken mark som skall ställas till förfogande förändamålet är del regel all meningarna bryts mot varandra. Dethör till undantagen atl del går så smärtfritt som del lycks göra vad gäller atllillgodose 12:s behov av elt nytt övnings- och skjuifält i Karlstadstrakten.Det i föreliggande proposilion föreslagna fältet vid ca 5 mil norr omKarlstad har accepterats av såväl militära myndigheler som länsstyrelse ochberörda kommuner, och dä är det lätl för utskottet att ansluta sig. FörGollands del skjuls del pä problemet. Där har frågan om pansaröv-ningsfällvaril aktuell . Men trots all försvarets faslighetsnämnd har hållit på altutreda den början, har den regering som lagl frampropositionen inte kunnat göra ett val mellan alternativen, Martille-och Homaalternativen,som faslighelsnämnden har bedömt som de enda godtagbara alternativen, har avvisatsa v kommunen och , som däremoi menar att del är möjligt attförbättra övningsförhållandena för P 18 genom all ulvidga Toftafället ochomdisponera verksamheten där. Detkan, enligt den uppfattning som ireparliregeringen anmälde i proposilionen,bli nödvändigt all finna en annan försvarssammansätlning på Golland om del integår att finna godtagbara övningsbeiingelser. Ytteriigare belysning avproblematiken har ansetts erforderiig, och uppdraget all ytterligare se överfrågan har gått lill ÖB. i Stenkyrka och i drar i en motion en lansför fosleröns intressen. De tar bl. a. upp en tanke som har väckts av decentrala personalorganisationerna om alt också Toftalösningen skall få belysasvid denna nya översyn. Del må ske till priset av sänkta utbildningsmål förpansarbalaljonerna. Men siridsvagnsutbildningen vill de ha kvar pä Golland, ochde vill behälla i varie fall nuvarande försvarskraft i både kvalitativt ochkvantitativt avseende. Uiskoilelanser all de lösningar som angelts i de två gotlänningarnas motion inte böruteslutas under utredningsarbetet och föreslår därför alt regeringen ges lillkänna atl beslutsunderlaget bör breddas pä föreslaget sätt. Ochsä ärjag då framme vid . Även om många goda krafter på ort och ställeockså där har enat sig om ett förslag, råder inte total enighet, som iKarlsladsfallel, och det går inte heller atl som för Golland skjuta problemetframför sig. slöd för en lanke som framförls därom - i en motion - vann islulvarvel inget gehör i utskottet trols att det hade sina vapendragaretidigare. Jagvill ge de Skaraborgsriksdagsmän som tagil konsekvenserna av sitt vaktslåendeom som militär centralort och av sin kamp för att vinna dit de mililäraskolorna ett erkännande för deras ställningslagande i denna fråga. Skövdegarnison omfattar , förutom militärbefälhavaren i Västra militärområdetoch vissa andra regionala m. fl. myndigheter, regemente.Livregementets husarer, trängregemenie, pansartrupps-skolan och arménsunderhållsskola. Enligl beslut av skall ytteriigare tre militäraskolor flyttas till , nämligen arméns kompaniofficersskola,pansartruppernas kadett- och aspirantskola och trängtruppernas kadett- ochaspirantskola. Vidare läggs utbildningen vid förbandet K 3 om lill utbildningav jägarbataljon, vilket innebär viss utökning av värnpliktskontingenten m. m.Fulll utbyggd beräknas garnisonen ha 1 600 anslällda, 450 elever i olikaskolor, 2 000 värnpliktiga i grundutbildning och 5 000 värnpliktiga somärligen genomgår repetitionsutbildning. av mililär verksamhet ställer vissa krav - och skapar problem ikontakterna mellan militära och civila samhällsfunktioner - inser alla. Skjulfälts-och även övningsfällsbelingelserna är otillräckliga och blir del än mer närskolorna kommer på plats. Behovet av yllerligare mark för garnisonen har starktunderstrukits av försvarets fredsorganisationsulred-ning. Vissa markföiyäiy för armén, m. m. Vissamarkföiyäiy för armén, m. m. Två alternaliv har stått lill förfogande förbedömning, på , där del redan nu finns en skjulplais pä17 km avstånd frän , och Vrelen, som ansluter direkt lill garnisonensövningsfält. Del sistnämnda har i sig tvä alternativ: Vrelen slörre och Vrelenmindre. EricKrönmarks proposilion är skriven pä ell sätt som i ell avseende påminner om engod detektivroman: man kan inle ana slutet. Uppläggningen är sådan atl man trorall resonemanget skall leda fram till ett förslag om Vrelen. men del blirBjärsjö. Flera skäl har vägts mol varandra, och man vet ju hur del var medintressefördelningen i den Fälldinska regeringen. Sakintresseltalar redan från början entydigt för Vrelen. Den omedelbara anslutningen tillgarnisonen och möjligheten alt använda skjutfältet också som övningsfält ärstarka skäl för elt val av Vrelen. Övningsfältet behöver också utökas, och denfrågan förblir olösl vid ell val av Bjärsjöalternati-vel. Motatl ta på i anspråk lalar siarka nalurvårdsintressen.Platsen bildar lillsammans med härad och en nalurenhel somlillsammans med elva områden i har valls ul som värda alt bevara somnaturreservat. De nalurvärdande myndigheterna har vänt sig starkt motförslagel. Jagmåsle här ge ell erkännande lill förre försvarsminislern. Han har inle gåttminsta motståndets väg. Han har inle bortsett från problemen. Del finns förslagi propositionen om att vägar och branddammar skall byggas inom fältetsriskområde. Man vet ju all mossar är rätt farliga i sädana här sammanhang - pånågra platser här på jorden har vi sett decennielånga eldsvådor som man inlefäll bukt med. Här har Krönmark inte gjort det lätt för sig ulan har - när hanbringades alt gå på Bjärsjöallernalivet - klart sagt ifrån all sädana häranordningar, som jusl spolierar naturområdet, måste komma till. Påden andra sidan avvisar lantbruksmyndigheterna från sina utgångspunkterVrelenallemativet. Delstörre Vrelenalternativel skulle göra starkt intrång pä värdefull , ochdel har därför inle kommit all inta någon framträdande plals i resonemanget, åtminstoneinle sedan genom försvarsutskoliel kommit in i bilden. Regeringenavvisar det också. Detvore grymt all beteckna alternativet Vreten mindre som en ideallösning - delinnebär ändå att människor måste flytta från sina hem och all utkomstmöjligheterdrabbas. Visseriigen sker del i liten utsträckning för all vara enskjutfältslösning, men hos några efterlämnas naturligtvis ändå sår. Det är enreaktion som utskottet har förståelse för. Del sociala problemet undgicks inleheller, om Bjärsjöallernalivet skulle väljas. Inom del området är elva personerbosalla.