prot · G20923 · 1978-12-31 00:00:00 — De folkliga resningar som följde, utbrott av förtvivlan efter mångaårs förtryck, slogs ner med obönhörlig hårdhet. I Malagalpa, Tipitapa och mångaandra städer slaktades folket som boskap av Somozas nationalgarde och fiyg.Stad efter stad bombades till ruiner. Nationalgardet fyllde sin huvuduppgift,atl slå ner del egna folket. Mot dessa välbeväpnade och välutbildade soldaterkämpade motståndarna i slumkvarteren förgäves. Lugn och ordning råder åter iNicaragua. Men motståndet finns kvar och lever under ytan. Underdet atl alll delta genomfördes hördes inga protester, inte från "världensstörsta demokrati", , och inte heller i någon nämnvärd omfattning frånofficiellt håll här i . Utrikesministern i den avgående regeringen ett par tillfällen, bl. a. vid inlerpellations- och frågesvar i ,uttalat all det är viktigt atl opinionstrycket frän utlandet mot vad som händeri hålls uppe. Del är viktigare . Jag vill därför frågaulrikesminislern: Avser regeringen att vidta några åtgärder iinternationella fora för alt fördöma brotten mol mänskliga fri- och rättigheteri ? Anserutrikesministern alt det som hänt i är tillräckligt viktigt for attmotivera elt uttalande av den ? 1978/79:57av () lill arbetsmarknadsministern om sysselsätlningen vidEro-Frys AB i ; Kylindustrin i har under årens loppgenomgått omfattande strukturförändringar. innebar förändringarnaen utbyggnad av branschen samt nya företag, men senare upphörde flerakylinduslrier med sin verksamhet, antingen genom nedläggning eller på grund avfusion med annan tillverkare. är i , som startades ochsom sedermera kom alt ingå i Husqvarnakoncernen, sammanfördes HusqvarnaAB med AB , och i samband med denna fusion anfördes frånbolagsledningarna atl fusionen inte skulle innebära någon reducering avarbetstillfällen vid i . Nuhar emellertid meddelat alt del räknar med överflyttning avprodukier från till ett annat tillverkningsställe samt att detta kommeratl innebära en reducering av arbetsstyrkan vid Ero-Frys med ca 200 personer. Går dessa planer iverkställighet utan att ersättningssysselsätlning skapas i , kommer det alt innebära problemför den redan hårt drabbade sysselsättningen i västra . som tidigare ägare av Ero-Frys har fått slora statliga stöd föruppbyggnad av industrianläggningarna i . Dessa stöd har lämnats avarbetsmarknadsmässiga skäl, men är de tidigare satsningarna på väg altraseras av . Ero-Fryssysselsätter arbetskraft både från och från kommuner, och det tordevara känt för regeringen att andra förelag inom regionen reduceratarbetsstyrkan eller varslat om omfattande uppsägningar av personal. Fusionenmellan Husqvarna och skedde . Meneftersom flera av de nu ansvariga statsråden även var statsråd i den förraregeringen, bör dessa statsråd känna till om det i villkoren för fusionenmellan Husqvarna och fanns planer på neddragning av sysselsättningeni , eller om del i samband med engagemang i andra företag, därförhandlingar förts med regeringen, har förutsatts att skullegenomföra en omstrukturering av sin tillverkning, som skulle gå ul översysselsätlningen vid Ero-Frys i . Ivillkoren för de tidigare lokaliseringsstöd som slalen gett till Ero-Frys ingåratt AMS och regeringen måste godkänna atl aktuella lokaliseringslån överförs påde nya ägarna. Det är av intresse att fö vela vilka villkor som staten gjortupp med om beträffande verksamheten vid Ero-Frys. Med hänvisning till dethär anförda anhåller jag alt få rikta följande frågor Nr 23 1, Vilka villkor belräffandeinneliggande lokaliseringslån vid Ero-Frys i utfärdades dä AMS ochregeringen godkände fusionen mellan ? 2, Meddelade regeringennågra planer om reducering av verksamheten vid Ero-Frys? 3, Om inga reduceringsplanerpresenterats, vilka åtgärder tänker regeringen vidta för atl tillse attElectrolux inle minskar sysselsättningen vid Ero-Frys? §17 Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1978/79:77av Ldly () till försvarsministern om åtgärder för alt stoppa vissasocialmedicinska undersökningar: Miloläkaren i har genomfört en s. k.socialmedicinsk profllering av ca 600 värnpliktiga vid I 3 i , För atlgenomföra undersökningen har han erhållit , frän försvaret. Devärnpliktiga har fåll svara pä 31 närgångna frågor om privatlivet. Pengar lillundersökningen beviljades trots att FOA, sjukvårdsstyrelsen och försvarsstabenspersonalvårdsbyrå sagt nej. Med hänvisning till vadsom anförts vill jag ställa följande fråga; Är statsrådet beredd atl vidta åtgärder för altsådana undersökningar stoppas och atl frågeformulären förstörs? 1978/79:78 av GertrudSigurdsen (s) till utrikesministern om domarna mol vissa fackföreningsledare iTunisien: utbröt en generalstrejk iTunisien. De fackliga ledarna anklagades för atl ha satt i gång oroligheter isamband med denna strejk. föll domarna: tunisiska LO:sgeneralsekreterare dömdes till straffarbete och fleraandra lill åtta och straffarbete. , , går medlemsorganisationerna inom Fria fackföreningsiniernaiionalen(FFI) till gemensam aktion för de dömda fackliga ledarna i . I Sverigeuppvaktar LO och TCO den tunisiska ambassaden samiidigi som man skriver tillden med hemställan om stöd för den internationellafackföreningsrörelsens krav. Enligt samstämmiga uppgifter från observatörer vidrättegångarna har man inte kunnat påvisa någon grund för anklagelserna ombrott. De fackliga ledarna har utfört normalt fackligt arbete. ratificeratILO:s konventioner 87 och 98 och därigenom förbundit sig alt respekterafackliga rättigheter. Det inträffade för anses som ett svårt övergrepp pä defackliga rättigheterna. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vadavser den alt göra för att stödja kraven pä atl domarna motde tunisiska fackföreningsledarna upphävs och alt de fackliga rättigheternarespekteras i ? 1978/79:79av (vpk) till socialministern om statsbidraget lillförskollärarutbildningen: beslöt auprakiikorganisationen inom förskollärarutbildningen skulle förändras fr. o. m,. Dessutom beslöt atl del statliga arvodel tillhandledare och föreståndare för övningsinstilution skulle upphöra och attkommuner som lar emot lärarkandidater skall få statsbidrag. Statoch kommun har fortfarande inle klarat av sina förhandlingar om statsbidragetsstoriek. Medhänvisning lill del anförda hemställer jag aU till socialministern fö ställaföljande fråga; Vilka åtgärder kommer socialministern all vidtaföratt se lill alt ett centralt avtal kommer lill stånd? 1978/79:80 av EvaHjelmström (vpk) lill socialministern om vårdresurserna för omhändertagande avberusade personer; Tillkomsten av lagen om omhändertagande av berusadepersoner (LOB), som innebär alt berusade skall föras till sjukhus och inte lillpolisarresi, uttrycker ett vårdmässigt angeläget behov. efter lagens tillkomst förs fortfarande merparten av berusade somomhändertas av polis till vanliga polisceller och inte lill sjukhus.Alternativt används i stället den s. k. LTO-lagsliftningen. Den sjukhusvård LOBskulle ge de bemsade har därmed uteblivit. De har i stället fått sova ruset avsig i en omänsklig och kal fyllericell, ulan någon som helst tillsyn avmedicinsk personal. Endast av samtliga omhändertagna kunde gessjukvård under del senasle ärel. Sjukvärden har inga resurser för attkunna följa LOB:s innebörd, till stor del beroende på atl landstingen intesatsat några resurser på detta område. I är situationen i detnärmaste katastrofal - av de omkring 13 300 berusade som logs om hand avpolisen i års uppges bara omkring 736ha föns lill sjukhus. Medhänvisning till det anförda hemställs alt lill socialministern få ställaföljande fråga: Vilkaåtgärder avser statsrådet alt vidta för alt påskynda utbyggnaden av värdresurserinom detta område och därmed ge omhändertagna bemsade den vård de har rätt allkräva? 1978/79:81 av KurtHugosson (s) till industriministern om fortsatt utbyggnad av hamn: hamn haren utomordentligt stor betydelseför svenskt näringsliv. Det är därför elt riksintresse alt cenlralhamnkan slå vakt om den transoceana trafiken. Ca 75 96 av det transoceana gods somgår över hamn avser näringslivet utanför , Skulle dentransoceana trafiken över försvinna, skulle detta innebära en åriigmerkostnad för svenskl näringsliv på ca 350 lill 400 milj. kr, . För atlmöta den ökande konkurrensen från de kommunalt och statligt subventioneradekoniinenthamnarna måste hamn investera myckelstora belopp - belopp som ej kan inrymmas i den kommunala budgeten. Förhandlingarmellan hamn och den tidigare trepartiregeringen om ett statligtägarinflyiande i hamn hade påbörjats. Med tanke på hamnens slorabelydelse för svenskt näringsliv, och då hamnen har en utomordentligt stornäringspolitisk betydelse för vårt land, vill jag lill industriministern ställaföljande frågor: 1, Anser industriministern alt detfrän näringspolitisk synpunkt är angeläget alt slå vakt om hamn? 2, Kommer industriministern altmedverka till ett statligt delägarskap i hamn, sä atl därigenom enfortsalt utbyggnad av hamnen kan säkerställas? 1978/79:82 av Kun () till kommunikationsministern om avgiftsfinansiering av vissa vägar ochbroar: Förutvarande kommunikationsministern, ,uppdrog fören tid sedan åt statens vägverk atl utreda frågan om atl genomföravägutbyggnader genom all avgifisbelägga nybyggda vägar och broar. I riksdagenhar en stor majoritet ullalat sig mot ett system med vägtullar.Vägverket har också lidigare dokumenterat atl trafikunderlaget i vårt land ärför litel för alt ekonomiski motivera ett tull vägssystem. Mol en avgiftsfinansieringav från irafiksäkerhelssynpunkt angelägna vägobjekt talar enligt min meningockså siarka principiella skäl. Del skall inte vara den enskilde trafikantensekonomiska situation som skall avgöra om han skall kunna utnyttja en visstrafikled. Moldenna bakgrund vill jag till kommunikationsministern ställa följande frågor: Avser kommunikationsministernall låta statens vägverk fullfölja Ulredningen om en avgiftsfinansiering av vissa Europavägsobjekt? Om svaret på fråga 1 är javill jag ha följande fråga besvarad; Avserkommunikationsministern alt inom en snar framlid framlägga förslag för om införande av ell vägtullssysiem i vårt land? 1978/79:83av () till kommunikationsministern om en bro över Bjursundsström i län: Byggandet av en bro över Bjursunds ström i Kalmarlän har länge varil ett krav från näringslivet och befolkningen i ,där bl. a. en efter ortens förhållanden stor bageriindustri är starkt beroendeav goda vägförbin-delser för sina tunga transporter av råvaror och färdigaprodukier. Fråganom atl inordna bland de stålbroprojekt som är avsedda attunderiätta sysselsättningsbekymren vid varven har medfört förväntningar om ensnar lösning av brofrågan vid Bjursund. Medanledning av det anförda vill jag ställa följande fråga till kommunikationsministern: beräknas komma med i blivande varvsbeställningar av stålbroar? 1978/79:84 av HåkanStrömberg (s) lill jordbruksministern om bibehållande av del statligastimulansbidraget till friluftsanläggningar i närmiljö; har i skrivelse tilljordbruksdepartementet angående statliga insatser för turism och rekreationföreslagit vissa ändringar. Bl, a. föreslås alt del nuvarande statligaslimulansstödet för byggande av friluftsanläggningar i närområden skallavvecklas och i stället överföras för utveckling av de primärarekreationsområdena. Mångaav de organisationer och myndigheter som beretts tillfälle alt yttra sig överförslaget har ställt sig tveksamma till om en överfiyttning av dessa begränsadebidragsmedel till de primära rekreationsområdena kan fö någon nämnvärd effektpå utvecklingen av dessa. Däremoi skulle ell slopande av stimulansbidragen tillfriluftsanläggningar i närområden fö en stark negaliv effekt på möjligheternaalt fö till stånd nya sådana anläggningar, som med hänsyn lill friskvärden ilandei måsle anses viktigare för folkhälsan än lurisl-och rekreationsanläggningari semesterområden. Medanledning av det anförda anhåller jag att till jordbruksministern få ställaföljande fråga: Ärjordbruksministern beredd medverka lill alt det statliga stimulansbidragettill friluftsanläggningar i närmiljö bibehålles? §18 Kammaren åtskildes .