prot · G20947 · 1978-12-31 00:00:00 — Jaghar försöki följa den här frågan, då sjömälning är av stor belydelse för mittegel län - - med dess slora skärgärd och intensiva båttrafik.Jag har kunnal konstatera att räknade dåvarandekommunikationsministern med all ulredningen borde vara klar vid årsskiftet1977-1978, alltså för närmare ell årsedan. I ett frågesvar i årsade kommunikationsministern atl räknade med att färdigställaulredningen . Jaghar med förvåning konstaterat alt vi inte erfarit alt något hänl pä del härområdet trols dessa uttalanden. Det var skälet till alt jag ställde min fråga.Man undrar vad har sysslat med . Det måsle juändå vara enligt verkets uppgifter som den tidigare kommunikationsministernlämnat så bestämda besked. Då frågar man sig också om det inle går all lita pådet statliga uppgiflerom när utredningen skulle bli klar. Nuärjag myckel glad för alt ulredningen tydligen är klar och att den har gått utpå remiss. Vi får se vilket resullalet blir. Som kommunikationsministern sägerär del inié möjligl att la ställning till frågan förrän remisstiden gått ut ifebruari, men jag hoppas alt ställning därefter kan las så snart som möjligl. Överläggningen var härmedslutad. § 13 Omhastighetsbegränsningen på vägar genom tätbebyggda samhällen Kommunikationsministern erhöllordet föratt besvara () anmälda fråga,1978/79:173, och anförde: har - mot bakgrund av krav på hastighetsbegränsning påEuropaväg 6 genom - frågat mig dels vilken principiell syn jag har påhastighetsbegränsning på stora vägar som skär räll genom tättbebyggdasamhällen, dels hurslor vikt jag anser att man bör lägga vid en kompaktfolkopinion som kräver begränsningar av hastigheten. Vilkaåtgärder som bör vidtas för alt förbättra trafiksäkerheten nären slarkitrafikerad genomfartsled går genom ett tättbebyggt samhälle måsle självfalletbedömas med utgångspunkt i de lokala förhållandena. Hastighetsbegränsning ären sådan ålgärd, men inle alltid den mest effektiva. För allhastighetsbegränsningar skall få effekter krävs det atl trafikanterna uppfattardem som meningsfulla och kan förväntas respektera dem. Denlokala befolkningens inställning till behovel av trafiksäkerhetsåtgärder ärnaturligtvis av stor betydelse vid ett slällningslagande. Även andraomständigheter måste dock tillmätas betydelse. Fråganom hastighetsbegränsning av genom avgjordes av länsstyrelseni går. Beslutet innebär atl hastighetsgränsen sätts ned . 0/77hastighetsbegränsningen på vägar genom tätbebyggda samhällen TYRAJOHANSSON (s): Jag tackar kommunikationsministern för det positiva svarei. Den sistameningen avgör ju hela frågan för . Man kan väl utgå ifrån atl jusl densiarka lokala opinionen har påverkal beslutet. Med det och med vad statsrådet iövrigt har sagt i svaret är jag nöjd. Jag är säker på atl också invånarna iDingle är nöjda med den lösning som frågan har fått. De känner säkert lättnad . Överiäggningenvar härmed slulad. § 14 Om vägverketskapitalbudget KommunikationsministernANITHA erhöll ordet för all besvara A'(//7////gox50/7s(s)den 23november anmälda fråga, 1978/79; 174, och anförde: ställt följande frågor till mig. Kommerden aviserade förändringen av del statliga budgetsystemet all genomföras i nästa års budgetproposition sä all nuvarande irrationella system med en särskild fond ä kapilalbudgeten för slatens vägverks anskaffning av hjälpmedel av främsi fordon och maskiner försvinner? Om den i fråga 1omnämnda budgetomläggningen (som beslutats av 0/77vägverkets kapitalbudget )icke kommer till stånd i nästkommande budgetproposition, avser dåkommunikationsministern att för del följa trafikulskoltelsuttalanden och omvandla vägverkels fond till att enbart bli en fastighets-fond? Delomfattande planeringsarbetet med en omläggning av budgetsystemet enligtriksdagens beslut pågår. Budgelreformen beräknas atl genomföras /81. Beredningpågår f n. i regeringskansliel om innehållet i budgetpropositionen /80. Jag är inle beredd all innan budgetpropositionen läggsfram för uttala mig om innehållet i den. Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaren på mina frågor.Svaren var egentligen utomordentligt tunna. Jagkonstaterar atl kvarnar mal ytterligt långsamt. Ett omfatlandeplaneringsarbete pågår för att göra den här omläggningen av budgetsystemet,säger kommunikationsministern. Det är ju länge sedan fattade beslutom denna omläggning i enlighel med förslag i ett betänkande frånfinansutskottet . All omläggningen skall behöva dröja ända lill1980/81 är förvånande. Den "beräknas all genomföras budgetåret1980/81" står det i svaret - det är således inte ens säkert atl omläggningen äger rum då. Eftersommin fråga nr 2 inte har blivit besvarad vill jag nu fråga omkommunikationsministern känner sig bunden av atl i följd haruttalat alt systemet med en särskild fond för anskaffning av fordon ochmaskiner är orationellt. Eftersom budgelomläggningen inle nu kommer lill ståndutgår jag från - och della vill jag gärna ha bekräftat av kommunikationsministern- att villfar de önskemål som trafikulskottet ochriksdagen har uttalat, nämligen att den här särskilda fonden förvägverket avskaffas. Del är nämligen ett mycket irrationellt syslem. Vägverkethar en budgel på i runt tal , men verket måsle, herrtalman, för atl anskaffa erforderliga fordon och maskiner för sin verksamhelbegära invesleringsmedel på kapilalbudgeten - i innevarande års budgetproposition95 milj. kr. Det innebär att om har ett presla-tionsbudgetsystem ärdet som skall delaljbinda delta slora verk; som alltså inte självtkan fä avgöra huruvida man skall fä köpa en väghyvel eller inte. Detla har fåttlill följd onödigt höga kostnader. Del har nämligen visal sig att leasing ellerannan inhyrning av fordon ställer sig dyrare än om man kunde ha en långsiktiganskaffning av fordon. Hela detta irrationella syslem skulle ju komma bortifall , som ju ändå har prestations-budget med del budgetsystem som nufinns, självt fick avgöra sin inköp. Minfråga är: Ämnar kommunikationsministern i den kommande budgetproposilionenvillfara trafikutskottets uttalande och se lill alt fond enbart bliren faslighelsfond? Jag vet atl trafikutskottet vid behandlingen av anslagen för budgetåret1977/78 hade en posiliv inställning lill frågan om en avveckling avförrådsfonden. Min företrädare behandlade frågan i budgetproposilionen /79. Vid behandlingen av denna budgetproposition konstateradetrafikutskottet : "Somvidare framgår av budgetpropositionen har numera tagit ställning tillpropositionen 1976/77:130 med förslag till riktlinjer för modernisering av detstatliga budgetsystemet. Enligt beslut (FiU 1977/ 78:1) medanledning härav avses kapitalbudgeten komma atl upphöra, och redovisningen avtillgångar på kapitalfonder kan ersättas med ett syslem med balansräkningar förberörda myndigheter. Frågan om avveckling av förrådsfonden kommer därmed alllösas i samband med att förslagen i nyssnämnda proposilion genomförs." Jaghar mot denna bakgmnd svårt att förstå varför slrax innanbudgelreformen genomförs vill omvandla förrädsfonden till en fastighetsfond,specielll som trafikulskollel tydligen inle finner frågan särskill angelägen. 0/77vägverkets kapitalbudget Del är inle alls förvånansvärt, fru kommunikationsminister. Det citatsom kommunikationsministern här gjorde ur trafikuiskoiieis betänkande varutskoltsmajoritelens uttalande, och det bör noteras atl utskoltsmajoriteten,när den skrev delta, utgick frän atl denna budgetomläggning skulle äga rumfrån /80. harjag i svaret fält vela alt så inte blir fallet.Del är följdriktigt, tyckerjag, atl man - när man inle lyckas genomföra den härbudgelomläggningen - gör en separallösning för . Jag kan cilera vadelt enhälligt utskott sade årel ; "Utskottetvidhåller sin tidigare deklarerade uppfattning i frågan och fömtsälter att enomläggning enligl de av molionärerna angivna riktlinjerna prövas redan underhöstens budgetarbete. Härav föranledda förslag bör vidare om möjligt läggasfram i nästkommande års budgetproposition. Med hänsyn härtill finner ulskotletnågon särskild ålgärd frän sida ej påkallad och avstyrkermotionen." Deltabelänkande avgav utskottet , och vid föregående riksmöteuttalade sig posilivt och utgick från alt vi skulle få enbudgelomläggning 1979/80. Nuhar kommunikationsministern meddelat att del inle blir någon budgetomläggning.Då tyckerjag del är självklart att kommunikationsministern skall uppfylla delkrav som i följd har uttalat, och del är inga svårigheter förkommunikationsdepartementet atl göra del i den kommande budgetpropositionen.Precis som man gjorde för elt antal år sedan, när man tog bort moisvarande fondför postverket, kan man väl göra det för , sä aU man väl tillgodoserde önskemål som föreligger frän styrelse, men kanske framför alllfrån personalens sida. Därtill kan man också bidra till en rationellareverksamhet inom vägväsendet. ömfortsatt bemanning av Sandhammareris fyr-plats harinle i sina petita begärt en sådan omläggning Som jag sade i min svar pågår f n. beredningen avbudgetpropositionen för /80. KURTHUGOSSON (s); Det är riktigt alt inle tagil upp del i sina petita. Eftersomjag också sitter i vägverkels styrelse kan jag tala om atl vi diskulerade denhär frågan. Dä sade vi all del har uttalats att frågan skall lösas genom dennämnda budgelomläggningen. En enhällig vägverksslyrelse utgick från - liksommajoriteten i trafikutskottet förra riksmötel - atl den omläggningen skulle skefrän /80. velal vad jag vet nu hade säkert den här frågan varil med ivägverkets petita. Vi förutsatte att en budgetomläggning skulle äga rum. Därförlycker jag atl slutresultatet ändå bör bli att kommunikationsministern går hemtill och tar ad notam det uttalande som riksdagenhar gjort i följd i denna fråga om hantering i budgetsammanhang. Överiäggningenvar härmed slutad. §15 Om fortsatt bemanning av Sandhammarens fyrplats Kommunikationsministern erhöllordet för att besvara {m) anmälda fråga,1978/79:182, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att ompröva beslutet omall Sandhammarens fyrplats i fortsättningen skall vara obemannad. Frågan om fortsatt bemanning vid de fyrar somenligl gällande planer automatiseras avgjordes av regeringenden . Regeringen fann inte lillräckliga skäl för ett ingripande ivad gäller beslutet om avbemanningen av . Jag tackarkommunikationsministern försvaret pä min fråga. Diskussionenom bemanning eller avbemanning av fyrplatserna är ingen ny fråga. Den varföremål för deball här i för endasl ell par veckor sedan, och denharju diskuterats . Anledningentill all jag nu har aktualiserat frågan äralt regeringen beslutat all enfyrplals skall förbli bemannad. Det är alt hälsa med tillfredsställelse attKullens fyrplals skall vara bemannad även i forlsätlningen. Min fråga gällernärmast efter vilka principer besluten fattas, eftersom del vid samma lillfällebeslöts alt Sandhammarens fyrplats skulle avbemannas. Efter regeringsbeslutet omfortsau bemanning av Kullens fyrplats vore det en logisk konsekvens attalla nu bemannade fyrplalser tills vidare förblev bemannade. Det somytteriigare stärker min uppfattning om atl detla vore en riktig ålgärd ärförhållandel att viktiga instanser nu framfört all en fortsatt bemanning är avstor belydelse. , som har framfört atl man föriorar betydelsefullväderinformation, tog initiativ till en aktion föratt räddabemanningen. Andra myndigheter av betydelse som ingår i arbetsgruppen är försvarsstaben,fiygvapnet, domänverket, , , ,och länsstyrelserna. Desynpunkler som snart väntas komma frän arbetsgruppen borde givelvis tillmätasstor betydelse vid regeringens behandling av frågan. Det är därför jag menaralt det vore olyckligt att nu dra in bemanningen vid elt par fyrplatser, innanallt material finns framlagt. Bland de fjorton fyrplalser det gäller och somanses ha en nyckelroll finns Sandhammarens fyrplats vid den skånska sydkusten. Delär mänga synpunkter som kan framföras i den här frågan, men vad det ylterslhandlar om är sjösäkerheten. Den är av största betydelse, och den får inlenonchaleras. Den kan inle heller mätas i några tiotusental kronor. Detmänskliga ögat kan inte ersättas av apparater eller instrument. Enannan aspekt är sysselsätlningen. I del här fallet gäller det endast några fåarbetstillfällen, men del är meningsfulla sådana, och det är inte alltid falleti dagens arbetsmarknadssituation. Jag vill med anledning av del anförda frågakommunikationsministern vilken princip som gällt för regeringens ställningstagandevid beslutet alt vissa fyrplatser skall vara bemannade och andra obemannade. ömfortsatt bemanning av Sandhammarens fyrplats Regeringen har följt trafikutskottets betänkande, som går ul på atlsamhällsekonomiska, lokaliseringspolitiska och sjösäkerhetsmässiga skäl börbeaktas vid fråga om avbemanning av fyrar. Denarbetsgrupp som det hänvisades till i repliken har ännu inte lagl fram någonrapport. Jag vill betona att beslutet den 23 novemberinnebär att regeringen inte fann tillräckliga skäl för ett ingripande i frågaom Sandhammarens fyrplats. Men om enskilda myndigheter finner det angelägel attbemanningen fortsätts, finns det ingenting som hindrar all så sker inom ramenför ordinarie medel. Kommunikationsministern sade all den arbetsgrupp som jag hänvisade tillinte har redovisat någonting. Den har dock aviserat att någonting är på gång.De instanser som är representerade där och som jag åberopade i mitt tidigareinlägg är av den tyngden atl jag lyckeratt man borde avvakta vad de har attkomma med. Del borde inle varit något större problem alt av det skälet skjutapå beslutet om avbemmaning den korta tid som det gäller.Kommunikationsministern harju ändå i ett pressmeddelande som är d.-ilerat den24 november sagt att efter samråd med berörda 0/77fortsatt bemanning av Sandhammarens fyr-plats myndigheter senast den 15februari skall redovisa förulsätlningarna för an behålla bemanningen på defyrplatser som skall avbemannas den 1 januari 1980.1 konsekvens med deluttalandet tyckerjag kommunikationsministern borde ha tagit den här fråganunder omprövning. Medden ökade trafiken-både av nyllo-och av nöjeskaraktär-blir alll fiera beroendeav bemanningen. Det är många andra uppgifter som de människor som tjänstgör vidfyrplatserna har och som inle heller kan mätas i pengar eller pengars värde.Säkerheten är en stor fråga - såväl på vatten som på väg. Herrialman!När del gäller de avbemanningar som enligl planerna skall ske den 1 januari1979 har MBL-förhandlingar förts. Den personal som berörs kommer all avgå medpension eller ha fått andra arbetsuppgifter inom . När det gällerdel uppdrag som har givits till inför avbemanningen den Ijanuari 1980 har den verksamheien ännu inte kommit i gång. WIGGOKOMSTEDT (m); Jag blir lilet fundersam när kommunikationsministern hänvisar till atlden lösningen gick all åstadkomma eftersom personalen skulle avgå med pension.Del kan väl inle åberopas i del här resonemanget. Om man löser problemen på delsättet, ärjag rädd för vad som kan hända när exempelvis chefen förtrafiksäkerhetsverket skall pensioneras. Kommunikationsministernsade också all enskilda organisalioner har möjligheter att påverka en fortsattbemanning och la del av kosinaderna för densamma. En konsekvens av del bordeockså vara alt man låter det här löpa några fä månader ytterligare, tillsarbetsgruppen redovisar sitt resullat. Överläggningenvar härmed slutad. §16 Föredrogs och hänvisades 1978/79:178 tilllagutskottet §17 Anmäldes och bordlades 1978/79:179 av HelgeKarlsson och med anledning avpropositionen 1978/79:53 om minskad statskontroll över kommunernaoch landstingskommunerna ]97S/79:\80 av Per med anledning avpropositionen 1978/79:67 om förbud mot aga § 18 Anmäldes ochbordlades belänkanden /79:8 med anledning av propositionen 1978/79:26 om ett särskil slalsbidrag lill kommuneroch landstingskommuner jämte molion1978/79:9 med anledning av proposilionen 1978/79:45 om villkoren för lönsparandepä vinslsparkonlo 1978/79:11 med anledning av propositionen 1978/79:34om förlängd tillämpningav allmänna prisregleringslagen (1956:236) 1978/79:12 med anledning avpropositionen 1978/79:47 om fortsalt giltighet av lagen (1974:922) omkredilpoliliska medel jämte motion 1978/79:12 med anledning av motion om stöd till denomanska befrielserörelsen (PFLO) ni. 1978/79:13 med anledning av molioner om erkännandeav och bisiånd lill Demokratiska republiken m. m. 1978/79:14 med anledning av motion om erkännande avDemokratiska sahariska arabrepubliken 1978/79:15 med anledningav motion om besöksutbyte med 1978/79:18med anledning av motioner om ett arabvärldsinslitut 1978/79:12 med anledningav motioner om avfallshantering 1978/79:13 med anledning av molioner om vissavallen- och avloppsfrågor m. m. 1978/79:15 med anledning av propositionen1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgelårel1978/79 såvitt avser jordbmksdepartemenieis verksamheisområde jämte motion §19 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivils lill kammarkansliet 1978/79:107 av StaffanBurenslam {m) till bostadsminislern om rätlen all äga lägenhet ifierfamiljshus: har framförallt från moderat håll i väckts motioner om utredning om äganderätttill lägenheter i flerfamiljshus. behandlade lagutskottetmoiionskrav om en sådan ulredning. Samtliga borgerliga ledamöter i utskottetstödde della krav. Därmed kom också utskottets majoritet att tillstyrka krav påutredning. Vid omröstning biföll emellertid kammaren en socialdemokratiskreservaiion Underdenallmänna motionstiden väcktes ånyo motioner med krav på ulredning avfrågan om införande av ägariägenheier. Det fanns vardera en moderat och enfolkparlislisk motion i ämnet. Civilutskottel, som behandlademotionerna, ansåg det emellertid inte behövligt all tillstyrka dessa eftersomutskottet erfaril atl regeringen avsåg alt utarbeta en "kunskapsöversikt"över frågan om ägarlägenheter som - för alt tala med utskotlet - "tordekunna anses i väsentliga delar tillgodose utredningskraven i motionerna". Enliglvad utskottet hade erfaril omfattade regeringens planer en "kunskapsöversikt"som skulle innehålla "en genomgång av de fastigheisräitsliga problem somsammanhänger med insliluteis äganderätt i flerbosiadhus samt en bedömning av desamhällsekonomiska och privalekonomiska effekterna av ett äganderäitsinstitui iflerbosladshus". Vidare skulle enligt utskottet uppmärksammas"eventuella effekter för drift- och underhållskostnader som kan följa avförändrade besitiningsformer". Enligl utskotlet skulle ocksåbosladssociala effekler liksom en bedömning av skalle- och flnansierings-reglernaseffekler uigöra en cenlral del av översikten. Även erfarenheter från länder somredan har institutet äganderätl lill lägenheter i flerfamiljshus avsägs enligtulskollels referat redovisas. Vihar från moderat sida under en lång följd av år drivit kravei på atl del skallöppnas möjligheter för den boende att äga även sin lägenhet i flerfamiljshus.Vi har inte kunnal se de skäl som motiverar att det i fråga om upplåielseformerskulle finnas skillnader mellan exempelvis radhusområden och områden med låghusbebyggelseav flerfamiljshusiyp. Detfinns siarka skäl som talar för alt det skall finnas möjlighet an disponeraäven lägenheter i flerfamiljshus med ägenderätl; - Äganderätten ger elt starkare skydd förbesittningen av bostaden än någon annan upplätelseform. geräganderätten mesta möjliga inflytande över den egna bostaden. Önskemål attförbättra besittningsskydd och inflytande uppfylls bäst genom äganderätt. - Med ägandet följer ett vidare utrymme för egelansvar än vid andra upplåielseformer. Man har ell slörre intresse all vårda denegna egendomen. Man har slörre önskan all vidmakthålla och förbättra denlägenhet som man själv äger än en lägenhet som man hyr av ell ofta stort ochanonymt bostadsföretag. Genom en sådan ökad vilja atl värda den egna bostadenkan man motverka vandalism och förstörelse. Därigenom kan också trivselnlillsammans med de andra boende i huset och i bostadsområdet öka när var och engenom ägandet känner ell större ansvar för den egna och den gemensamma egendomen.Måhända ärjusl en övergång till direkl ägande av lägenheterna den enda väg somverkligen kan leda till förbättrade förhållanden i de ofta omänskligabostadsområden som del sena sextiotalets bostadspolitik gav oss. -Svängningarnai byggandet har i första hand drabbal hyreshus. Byggandet av småhus som upplåtsmed äganderätt har varit förhållandevis under en lång följd av år.Under del att fterfamiljshusbyggandet har minskal med80 "'. har småhusbyggandet varierat kring40 000 lägenheter med förändringar på 5 000 lägenheter mer eller mindrei förhållande till denna siffra. I syfte au nå en jämnare byggnadsverksamhetbör man öppna möjligheten till ägande av lägenheter. Byggandet aväganderällsbosiäder är sannolikt inle lika utsatt för kostnadsförändringar somhyresbostäder. Av särskild belydelse är härvidlag den snabba ökningen somdriftkostnaderna för hyreslägenheter undergår, bl. a. till följd av meningslösförstörelse. Om man själv äger sin lägenhet innebären bättre vård lägrekosinadsstegringar. Vidare är det enklare alt besluta all själv göra olikaarbetsinsatser i syfte alt motverka de ökade boendekostnader som tenderar altbli följden av jusl driftkostnadernas snabba ökning. Äganderätten är ettalternativ till de allt större subveniioner som hyresboendel kostar samhället. Motbakgrund av civilutskoneis uttalanden och av den redogörelse jag nu harlämnat för de fördelar som jag finner förknippade med äganderätten vill jagSlälla följande frågor lill bostadsminislern: Kan vi vänla snara initiativ syftande lill alt möjliggöra direktägande även av lägenheter i flerfamiljshus? 1 vilka former har del utredningsarbete som civilulskotiet talade om ivåras bedrivits? Hur avser bostadsministern ge möjlighet till parlamentariskinsyn i arbelel? När beräknas utredningsarbetet vara slutfört och i vilken form skallresultatet av utredningsarbetet offentliggöras och remissbehandlas? § 20 Meddelande omfrågor Meddelades ail följandefrågor framställts 1978/79:211av () till kommunminislern om jämställdhet inom prästämbetet: Anser kommunminislern au samrädsgruppensmajoritelsförslag är tillfredsställande med hänsyn till beslutad lagstiftningoch gjorda riksdagsultalanden om jämsiälldhei inom präsiämbeiet'' Avserkommunminislern au förelägga del kommande kyrkomötet förslag som garanterar altkraven på jämställdhet respekteras, innebärande all den som skall vigas tillpräst skall accepiera och vara beredd all aktivt samarbeta med kvinnligakolleger och all den som skall uinämnas lill biskop skall vara beredd au vigakvinnliga präster? 1978/79:212av () lill jordbruksminislern om förbättring av företags- ochfasiigheissirukluren i : I råder inom vissa områden en svärägosplittring med ell stort antal små fastigheter med mänga skiften och oftamed andelar i ett stort antal samfälligheter. Dessa små och ofullständiga fastigheterägs dessutom ofta av dödsbon eller lillhör andra samäganderältsformer. Delfinns ett stort behov av en förbättrad faslighelsslruklur i länet genomsiorleksralionaliseringar och ägosaneringar. Elt rationellt skogsbruk omöjliggörstill skada för såväl markägare och skogsarbetare som industri, med slorasamhällsekonomiska förluster som följd. Med hänvisning lill vadsom anförts vill jag fråga jordbruksministern: beredd all ställa medel lill förfogande för intensifierade insatserså all en förbättring av förelags- och fasiighetssirukiuren i länkan komma lill stånd? 1978/79:213 av GustavLorentzon (vpk) lill arbetsmarknadsministern om lidpunklen för förslag lillriksdagen om en allmän arbetslöshetsförsäkring: 1maj avgav ulredning om en allmän arbetslöshetsförsäkring sittlänge väntade belänkande, väntal inle minst av alla de ungdomar som gällarbetslösa och inle hunnit kvalificera sig för ersättning från någonarbetslöshetskassa, men också av mänga andra som av olika skäl kommii alt ståulanför arbetslöshetsförsäkringen, trots alt arbetslöshetens gissel präglatderas verklighet.