prot · G20993 · 1978-12-31 00:00:00 — T. o. m.regeringens mycket följsamma språkrör i , folkpartiorganet ,konstaterar det i en femspaltig rubrik-man kan bortse frän den dåliga svenskan.Juristerna i departementet drar åt ell håll för aU säkra jobb i tingsrätternaoch lantmätarna tycks dra åt etl annal håll. Hur länge skall denna dragkamptillålas medan pengarna får rulla? Borde inte den här frågan lösas politisktganska snabbt, om nu delta är möjligl i ell departement där chefen är opolitisk?Om man nu i stället för driftsyslem 1 skapar två skilda ADB-system - etl förfastighetsregistreringen och etl för inskrivningsväsendet - är det dä intemöjligl alt CFD behälles som centraliserat serviceorgan åt lantmäteriverket ochdomstolsverket? Det kan inte vara rimligt all staten på så styckarsönder etl verk och skickar personal ul på en ny lokalisering - nu lillJönköping. Det kan inte heller vara rimligt alt staten för en så virriglokaliseringspolitik all landels kommuner i lur och ordning luras, först påstora kosinader för personal som skall ha bostäder, daghemsplalser, skolor ochannan service och sedan också på de arbetstillfällen som så väl behövs ule ilandel. Varken jag eller de anslällda vid CFD och DAFA kan vara nöjda medsvaret. Här krävs bättre besked, och jag hoppas slalsrådel förslår hur passallvariig den här frågan är för de berörda. Någon leksluga för skråtänkandetjänstemän fär väl ändå departementen inle vara när frågan gäller några hundrapersoners trygghet och arbetsro i ett statligt verk. Kan inte statsrådet ge ellklarare besked om all CFD kommer all finnas kvar i ? Som jag nämnde i svaret kommer en proposilion om anslaget tillCFD fördel kommande budgetåret I den propositionen kommer del också atlredovisas hur regeringen har länkt sig verksamhelen under etapp l,dvs. underliden fram till /82. I del sammanhanget behöver också frågan omregionalisering och ansvar utredas ytteriigare, och del kommer all ske genom enkommitté med parlamentarisk anknytning. Men della innebär alt när det gällerliden t. o. m. budgeiårei 1981/82 kommer behovet av resurser för CFD atl öka ijämförelse med dagsläget ÅKEGILLSTRÖM (s): Om jag förstått svarel rätt i den delsom behandlar frågan om regionalisering av datordriften och olikaorganisatoriska frågor, så innebär det alt arbelsuppgiflerna ökar för DAFA ochatl DAFA dessutom fär modernare maskinpark. Jag skulle gärna vilja vela vaddirekliven lill den här ulredningen eventuellt kommer att innehålla. Harutformningen av dem påböriais och när kan i sä fall utredningen böria? Herrlalman!Ulredningen skall sältas i gäng och ske under etapp I, DAFA faller inle underjustitiedeparlementets ansvarsområde, och på den punkten vill jag inle göranågra ullalanden. Jag har uttalat mig om vad som gäller CFD, och för CFD är delrelativt klart vad som skall ske under den första etappen fram till budgetåret1981/82. ÅKEGILLSTRÖM (s): Den grundläggande frågan för mig är om slalsrådel är beredd att värnaom de arbetsplatser vi fick i för några är sedan och som vi är myckelglada ål. Atldöma av statsrådets senasie påpekande har jag egentligen inle fått något svarpå min andra fråga - den som gäller DAFA. Vad jag förstår är del vanligt -omDAFA nu inle faller under domvärio -atl det statsråd somfält frågan lar konlakl med det statsråd frågan berör för atl få besked om vadman avser all göra. Jag föreställer mig alt del i del här fallet skulle gällastatsrådet , som ocksä siller här. Detär naturligtvis minst lika viktigt att DAFA fär vara kvar i med sinaanslällda som atl CFD fär vara det, och alt verksamhelen ocksä kan ulvecklas ien framtid, så all vi kan vara säkra på all fä behålla jobben. Om lokalerna för kriminalvårdsanstalten i Mitt svar har baserats på frågan, och frågan är ställd sä att dengäller vad som kommer atl hända beiräffande CFD. ÅKEGILLSTRÖM (s): Det är beklagligl i sä fall atl justitieministern inle haruppmärksammat all min fräga har två delar. Den andra delen är inte mindreviklig än den försia. Detgäller alltså tvä enheter CFD och DAFA. Sammantaget är del ca 130 anställda somär berörda, och jag har fäll svar beträffande endasi en del av dessa. Svaretgaranterar dessutom ingenling längre än lill / 82. Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Om lokalerna för kriminalvårdsanstalten i Justitieministern erhöll ordet för aUbesvara () anmälda fräga, 1978/79:372, ochanförde: Under åberopande av all framslällning gjorts om terapibyggnad och ominrällande av studie- och motionslokaler i tingshuset vidkriminalvärdsanslallen i har frågal mig vilka initiativjag avser alt la för all lokalfrågorna vid anstalten skall fä en snar ochtillfredsslällande lösning. Sedanmitten av 1970-lalel har omfallande ombyggnads- och reparationsarbetenbedrivits vid kriminalvärdsanslallen i . Verkstäderna, sjukavdelningenoch köket har byggts om. En häklesavdelning för kvinnor har Om lokalerna för kriminalvårdsan-stallen i Dessa arbelenhar koslat ca 5 milj. kr. Vidare har till- och ombyggnad av förrädslokalerutförts för ca 900 000 kt Andra smärre byggnadsarbeten har utförts underperioden för en koslnad av ca . Under senare är har således ulförtsbyggnads- och reparationsarbeten vid 6 milj. kr. Kriminalvårdsstyrelsenplanerar all påböria renovering av föriäggningslokaler ochventilationssystem. Dessa arbeten beräknas kosta . Vissa arbeten medalt förbättra brandlarmssystem m.m. beräknas också starta . Önskemålom ombyggnad av tingshuset lill studie- och molionslokaler har framförts iolika sammanhang, bl. a. i anslagsframställning /80.1 årets budgetproposition har medel för detla ändamål ejberäknats. Frågan kan dock komma atl tas upp på ny II, om del blir aktuellt atttidigarelägga vissa byggnadsarbeten i sysselsättningsfrämjande syfte. Nägonframslällning beträffande terapiverkstaden vid Malmöanslallen har intetillställts regeringen. Från harjag inhämtat atlstyrelsen i samråd med företrädare för anstalten håller pä atl utarbeta entotalplan för anstalten inför överflyttningen av häklesavdelningarna till delplanerade polishuset i . I detla sammanhang kommer styrelsen all laställning till frågan om nya lokaler för terapiverkstaden. Styrelsens planberäknas föreligga . Jag lackar justitieministern för svarel. Jag tycker kanske alt det ärelt alllför negativt svar - jag hade hoppals alt få elt mer positivt.Diskussionerna om ifrågavarande lokaler harju pågått väldigt länge, framförallt beträffande tingshuset har också varit lal om ny terapibyggnad. Jagtror alt alla som har haft tillfälle atl besöka Malmöfängelsel är hell överensom att någonting behöver göras åt lokalerna, även om man kan få etl intryck avatl väldigl myckel redan har gjoris, när man lyssnar lill justitieministernssvar. Del har skelt en hel del, men mycket återstår all göra. Närdel gäller möjlighelerna atl förbättra de här lokalerna vill jag framhålla alldet är en rad olika grupper som är berörda. Försl och främsi är naturligtvis deintagna berörda. Möjligheler för dem till fysisk träning, som de har rätt tillenligt 13 § lagen om kriminalvård i anstalt, finns praktiskt tagel inte. Fråganberör nalurliglvis ocksä de anställda - deras arbetsförhållanden och arbetsmiljö. Mendelta är också en fråga som i hög grad berör de arbetslösa byggnadsarbetarna.Den 19 februari fanns del i 265 arbelslösa byggnadsarbetare,varav 82 i . Jag skulle också vilja påslå all frågan i hög grad berörungdomen och dä närmasl de ungdomar som har valt den byggnads- ochanläggningstekniska linjen. Vi har brist på övningsobjekt Därför skulleetl klart besked nu om en byggstari verkligen hjälpa dessa grupper. Isvarel sägs att frågan kan komma atl las upp på nytt om del blir aktuellt alttidigarelägga vissa byggnadsarbeten i sysselsäiiningsfrämjande syfte. Jagskulle då vilja ställa frågan direkl till justitieministern: del intemed all det i finns 265 arbelslösa byggnadsarbetare och i Malmö82? I varie fall tyckerjag atl del skulle räcka för alt man skulle geklartecken för byggslart. Överiäggningenvar härmed slulad. Ombeskattning av vissa tjänsteresor §6 Om beskattning av vissa tjänsteresor Budgel- och ekonomiministern erhöllordel för atl besvara {vpk) den 15 febmari anmälda fråga,1978/79:352, och anförde: har frågal mig om jag anser alt reseutgifter, somutbetalats i samband med uppdrag men som väsentligen överstiger den kostnad somskulle ha varit nödvändig för uppdraget, skall betraktas som skattepliktiginkomst. F.n. behandlas ersättningar som utbetalas för tjänsteresa olika allteftersommottagaren är anställd i allmän eller enskild tjänst I det sistnämnda falletskall ersättningen redovisas som intäkt och avdrag göras för uppkomnakostnader. Här sker alltså en viss konlroll av resans karaktär vid taxeringen.För statligt och kommunalt anställda är uppburna traktamenten ochreseersättningar inle skattepliktiga. Avdrag medges då inle heller för någrakostnader i samband med resan. Skälet till denna olika behandling är atl mananseit sig kunna utgå ifrån atl statliga och kommunala myndigheier inte gerersättning för annat än vad som ulgör kostnader för fullgörande av tjänsten. Självfallet får inle skattefriheten förtraktamenten och reseersättningar i allmän tjänst begagnas för att beredamottagaren särskilda favörer i form av betald semeslervislelse eller liknande.Skulle i någol fall ell sådanl missbruk kunna konstateras kan rättelse ske isamband med taxeringen. Gällande regler innebär att förmåner, som iverkligheten inle utgör ersältning för kostnad i tjänsten, kan beskattasoavsett hur de har betecknats av arbetsgivaren. (vpk): För drygt etl är sedan diskulerade jag med budgetminislernbeskattningen av vissa förmåner. Den gängen gällde det frikorten vid SAS somberättigade vissa personer till jorden-mnl-resor ulan alt denna förmänbeskattades. Bakgrundenlill dagens fråga är alt en delegation kommunalmän som besökte en konferens iManila företagit något av en jorden-runt-resa med besök i , , och . Av de åtgick endast 5 förkonferensen. uppstår frågan om inte vad som tillkom 2 protokoll 1978/79:93-94 Ombeskattning av vissa tjänsteresor utanför konferensen börbetraktas som en förmån, jämförbar med övriga skattepliktiga förmåner. Motivelför vissa resor kan naturiiglvis också ifrågasättas, men den diskussionen färföras i annat forum. Jag skall inle heller här fördjupa mig i den diskussionsom förts om vad kommunalmännen roat sig med; den är inte intressant i detlasammanhang. Viktigare är om extraturerna kan anses vara skattepliktigaförmåner. Jagtackar för svaret men tycker att budgel- och ekonomiministern smiter ifrånsjälva frågeställningen genom atl hänvisa till taxeringsmyndigheternaoch låtsas som om bestämmelserna vore helt klara. I förra årets debatt var viväl ändå tämligen ense om all det fanns brister pä det här området Dåförklarade budget- och ekonomiministern att han ansåg det angeläget attskattereglerna i detla avseende sågs över. Det skulle ske i en särskildkommitté, som skulle behandla irakiaments- och resefrägor. Jaghävdade vid det tillfället alt frågor av det slag som hade blivit aktuella isamband med SAS-korlen borde behandlas brådskande. Tyvärr har , , ingenling atl säga om vad som händer med dessa frågor. Hanåberopar inle ens den utredning som han hänvisade lill , och min frägamåsle nu bli: Vad kommer alt hända när det gäller översynen av de härbestämmelserna? Detfinns anledning alt erinra om alt uppgifterna om kommunalmännens utflykter komsamtidigt som miljoner löntagare satt vid skrivbordet med sinasjälvdeklarationsblankelleroch konstaterade alt även mycket små förmåner skalllas upp för beskattning. Det är inle sä underiigt om många ställde frågan:Råder del likhet inför lagen närdet gäller beskattning av olika förmåner? Detär en viklig frågeställning. Jagvill alltså veta vad som har skett eller kommer alt ske i fråga om översyn avbestämmelserna. Det pågår en översyn av reglerna förirakia-mentsersättningar. Den ulredningen är alltså nu i fullt arbete. Lätmig tillägga atl bilden när det gällde del tidigare debatterade området varmera oklar. Pä det nu aktuella området är lagstiftningen mera klar och entydig,men självfallet kan det, som i många skattefrågor, bli delade meningar i ettkonkret fall. Jagskall inte yttra mig om det exempel som ligger bakom fråga -jai har inle rätt att göra några lagtolkningar i konkreta fall, utan del ärtaxeringsmyndigheterna och i förekommande fall skatiedomstolarna som har atlpröva dessa ärenden. Jag har redogjort för de gällande reglerna, och demuppfattar jag som tämligen entydiga. Min principiella uppfattning harjagangivit i svaret, och låt mig betona den än en gång: Självfallet för inteskattefrihet för traktamente och reseersättning i allmän tjänst begagnas föratl bereda mottagare särskilda favörer. (vpk): Det är möjligl att frågan om frikorten vid SAS var av ännu oklarare ochrisigare art, därför atl då diskuierades ju humvida del var inkomst av tjänsteller om del räknades som reseförmån - många lutade väl närmasl åt atl detliknade mutot Menjag tror atl den debatt som vi förde om SAS-korlen ändå var meraprincipiell. sade den gången aU bestämmelserna inte var hell klaranär del gällde denna typ av förmåner och aU man därför skulle se överbestämmelserna. Det behovet kvarstår. Jagtycker nog atl även den nu aktuella typen av resor är av del slaget all manborde ha klarare bestämmelser för hur taxeringsmyndigheterna skall behandladem. Här handlar det ändå om förmåner som vanliga inkomsttagare knappast kandrömma om att komma i åtnjutande av, och när dessa är skyldiga altdeklarera varie liten förmån måste del uppstå funderingar om huruvida detverkligen råder likhet inför lagen. Delhade varit angeläget, anser jag, all hade givit ett klarare svarpå hur han ser på förmåner av det här slaget Del är viktigt med tanke på hurandra människor får skatta för olika förmanet Dä vill jag nog be aU än en gång i lugn och ro läsaigenom svaret, för där framgår alldeles klart och enlydigt i sista .stycket minprincipiella uppfattning. Sedanärdet alltså taxeringsmyndigheter och skattedomstolar som har att avgöra dekonkreta fallen, och lagstiftningen ger vägledning för deras hanlering avärendena. Ochän en gång: Den översyn av iraklamentsbeskattningen som vi tidigare resoneratom är i full gång. NILSBERNDTSON (vpk): Svarel ärju framför allt en redogörelse för vilka bestämmelser somgäller och för skillnaden mellan offentlig tjänst och enskild tjänst.Visseriigen säger budgetminislern att självfallet får inle skaUefrihelenbegagnas för alt bereda mottagaren särskilda favörer, men sedan skickar hanöver frågan till taxeringsmyndigheterna alt bedöma, och jag anser atl det ärinle sä självklara ting. Jagkan berätta för budgetministern alt jag fick beskrivet etl fall där enperson med utbildningsbidrag förvägrades avdrag för sina resekostnader mellanbostaden och skolan därför alt taxeringsmyndigheterna ifrågasatte om det varkostnader för intäkternas förvärvande. Det är alltså inle alldeles självklarthur taxeringsmyndigheterna behandlar sådana saken Och sitter man och pillar medsådana futtigheter, som det är tveksamt om jorden-mnl-resor skallbeskattas eller inte, då är del väl inle att undra på alt mänga människorilsknar till. Jagtror all det behövs en sanering av den här djungeln, och det hade varitönskvärt alt budgetminislern klart hade sagt att det kommer aU ske. Överläggningenvar härmed slutad. Ombeskattning av vissa tjänsteresor Omskatteflykt genom utnyttjande av reglerna om förlustavdrag § 7 Om skatteflyktgenom utnyttjande av reglerna om förlustavdrag Budget- och ekonomiministern erhöllordet för att i ett sammanhang besvara dels (vpk) den 15februari anmälda fråga, 1978/79:354, dels () den 26februari anmälda fråga, 1978/79:376, och anförde: har frågat mig vad jag avser atl göra för att förhindraden skatteflykt som uppstårgenom missbruk avs. har frågal mig vad jag avser atl göra för atl förhindra den skatteflyktsom uppstårgenom utnyttjande av förlustavdrag. Bakgrunden till frågorna är deuppgifter som framkommit i samband med uppköp av vissa aktieposter i ABi . Jag tänker besvara frågorna i ell sammanhang. Omett aktiebolag etl visst år går med förlust, har bolaget enligl nuvaranderegler rätt alt genom föriustavdrag räkna av föriusten mot vinsler somframkommerunderden följande . Syftet med bestämmelserna är altbeskattningen, sett över en längre tidsperiod, inte skall träffa mer änbolagels nettoöverskott . Lagstiftningenom föriusluljämning innehåller spärrar för atl hindra alt företag skall köpaupp aktier i elt föriuslbolag enbart i syfte alt ulnyltja dess föriustavdrag. 1fråga om fåmansbolag gäller sålunda alt bolagets rält lill avdrag för tidigareföriuster i princip går föriorad om mer än en obetydlig del av aktierna övergårtill ny ägare. Någonmotsvarande spärr finns inle beiräffande börsnoterade aktiebolag. Atl en sådanspärr saknas sammanhänger med atl risken för missbruk genom uppköp av aktier ibörsnoterade föriuslbolag har bedömts som relativt liten. Det är nämligen attmärka alt köparen i regel kan dra nytta av det köpta bolagets föriustavdragbara om han lyckas förvärva huvuddelen av aktierna i bolaget Vad gäller detkonkrela fall som och tagit upp kan framhållasatt det åsyftade inveslmentföretaget enligt uppgift köpt endast omkring 6 96 avdet totala aktiekapitalet i . Dethar på senare lid riktats kritik mol att eu fämansbolags rält tillföriustavdrag klipps av bara därför att en mindre del av aktierna i bolagetbyter ägare. Man har bl. a. pekal pä alt dessa regler motverkar överiålelser avaktier lill anställda i bolaget. Jag avser atl la initiativ till atldenna problematik ses över. I det sammanhanget är det enligl min meninglämpligt alt man också överväger om del behövs särskilda regler för att hindramissbruk av möjligheterna till föriusluljämning i börsnoterade och andra störreföretag. (vpk): Svenssonhar blivit förhindrad atl la emot svarel, och på hans vägnar ber jag alt fålacka budget- och ekonomiministern. Bakgrunden till de bägge frågorna är bekantgenom pressen. dotterbolag överfördeslill samhällel i sluiet av . Efter uppgörelsen beskrevs moderbolagetKockums AB som ett slags fattighus och ägarfamiljen som ruinerad. Sedanvisade det sig emellertid att det gjordes stora uppköp av aktier i till priser som var väsentligt högre än de som beräknats när mandiskuterade överiätelsen till staten av dotterbolagen. Jag ber alt fä citera urtidningen : "Nuvisar del sig alltså alt den som varit slorköpare pä börsen varit Beijerinvest,vars chef ledde förhandlingsdelegation när avtalet medstaten arbetades fram. fär förmodas vela vad han gör dä han betalaretl högre pris för aktien än vad som motsvarar den synliga substansen i bolaget Förklaringenlill all aktie kan vara mer värd än siatens förhandlare trodde är inteså myckel skilda värderingar av fastigheten - fast några miljoner extra kan denrepresentera - utan främst de möjligheter till framlida skattelättnader somKockums outnyttjade föriustavdrag erbjuder." Delär alltså tydligt att här har skett transaktioner som av de inblandade beräknaskunna utnyttjas för stora skattevinster . Moderbolaget ABvar inle elt sådanl fattighus som det skildrades i pressen, utanförhandlingarna med slaten gav lill resultat atl föriusterna på verksamhetenöveriäts till skaltebetaiarna, otryggheten i anställningen lill de anslällda,men förlustavdragen behölls av moderbolaget, och dem såg också en av förhandlarnapå bolagets sida lill alt få del av. Jaglycker della är rätt osmakliga finansoperationer. Det är angeläget att genom enförändrad lagsliftning se till alt förhindra sådana missbruk av möjligheternatill förlustutjämning i börsnoterade och andra större förelag. Ekonomiministernhar nu sagl att han vill ta upp också den frågan till övervägande. Jag skullevilja hemställa att det blir en snabbutredning. Risken finns att vi annars färuppleva nya sädana affärer, där storfinansens representanter berikar sig päskattebetalarnas och allmänhetens bekoslnad. Omskatteflykt genom utnyttjande av reglerna om förlustavdrag Jag tackar statsrådet för svarel. Tyvärr måste jag konstateraalt statsrådets svar innebär att de värsta farhågorna kring industriministernsdåliga avtal med har besannats. 1 motsats till C.-H. harjaginga illusioner om skaltemoral. Vad som verkligen förvånar mig äralt folkpartiregeringen och dess industriminister gär in i etl sådant avtal.Det borde verkligen inte ha skelt. I dä skattebördan faller tungt pålöntagarna och normalinkomstlagaren ter det sig speciellt stötande att storakapitalägare ägnar sig åt avancerade skatteflykts-transaktioner för alt göraskallevinsier som kan komma att uppgå lill mera än 100 milj. kt Ännu mera stötande är del,som jag sade, om en industriminister genom Omskatteflykt genom utnyttjande av reglerna om förlustavdrag klara underiåienhelssynderi samband med statliga affärsuppgörelser blir den direkia orsaken lill denjättelika skalleflykten. Jag tänker alltså på den uppgörelse som statsrådetHuss på statens vägnar har träffat med . De 20 miljoner som slatenbetalar till i reda pengar är enligl min mening mer än nog som prisför atl staten skall ta över de stora skulder och problem ådragit sig. Vikan i dagens konstatera all man räknar med att slaten fårsätta till ylleriigare 2,6 miljarder för atl klara upp silualionen. Det kandärför inle vara rimligt alt smarta spekulanter ocksä skall ges möjligheter alttillskansa sig förluslavdragsmöjligheler som uppskattas lill ca 350 milj. kr.Det innebär.uleblivna skatter och motsvarande personliga förtjänster på nära175 milj. kr. om de uppgifter som framkommil i olika börskommentatorers spalterär korrekla. All denna jättelika skatteflykt trots alll skulle vara möjlig ocht. o. m. på väg att äga rum lycks samtliga initierade börskommentatorer somkommenterat affären vara ense om. Detla fär enligl minuppfattning inle ske. Jagkan inte underlåta alt göra den reflexionen alt om inle den lidigare borgeriigaregeringen och folkpartiregeringen hade bromsat detsocialdemokratiska förslagel om en generalklausul mot skatteflykt, sä hade vikunnai klara det här problemel. säger statsrådet alt han skall tillsätta enutredning. Men är det så dags! Del var när man jobbade med avtalet som manborde ha tänkt pä de här uppenbara fiffelmöjlighelerna. Lät mig avslutningsvis fäställa tvä frågor till statsrådet: Hur ser statsrådet i sin egenskap av finansministerpä en industriminister som träffat ell avtal som ger dessa möjligheter lilljättelika vinsler för skatteflyktsspekulanter? Vilka personliga slutsatsertycker ni atl industriministern bör dra av att han godkänt detla eländigaavtal, som innebär ell sä uppenbart slöseri med skattebetalarnas pengar? Är statsrådet beredd att ta initiativ till sådanaförändringar av statens preliminära avtal med och dess dominerande aktieägareatl möjligheterna att utnyttja föriustavdragen elimineras? Budgel- ochekonomiministern : Herr talman! Jag tror alt det är klokt atlinle, enbart på gmndval av pressuppgifler, spekulationer och olika kommentarer,dra alllför bestämda slutsatser om förlustavdragets omfattning. Inte heller börman på denna grundval dra den bestämda slutsatsen atl det är fråga omskatteflykt och i sä fall om vilken omfattning denna har. Såvitt kan bedömas äruppköpen av en sådan omfattning att rätt till föriustavdrag inle föreligget Menlåt oss vara försiktiga med bedömningar och slutsatser innan vi har lillgånglill elt slutgiltigt malerial. När del materialet föreligger är det enligtsvensk lag taxeringsmyndigheter och skalledomstolar som skall hanteralagsiiftningen på det sätt som har beslutat. Del har inle varit min uppgift atl i del här frågesvaret bedöma avtaletoch affären i allmänhet. får resonera med induslriminislernom avtalet som sädani. Vi kommer inom budgetdeparle- mentel atl göra en översynav lagreglerna på området Den översynen skall påbörias Tillslut villjag säga atl en skalleflyktslag inle hade varit tillämplig i det härsammanhanget CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk):