prot · G209105 · 1978-12-31 00:00:00 — Trots att jag harvarit med lilel längre i än var jag inte beredd på deöverord han använde, även om det lidigare har använts kraftiga överord också ide mest oskyldiga debatter. Hur är del möjligl att i det här sammanhanget få in funderingar somgår ul pä att vi skapar lagar som hindrar personlighelsut-vecklingen i kristentro? Möjligen kan man göra det om man ansluter sig lill det sätt att läsaremissyttranden som har givit exempel pä. Jag har samtligaremissyttranden framför mig här, och jag kan konstalera all harläst dessa precis som en viss polental läser . Med all aktning för denutövningen, som jag gärna ser att vi sysslar med, är det väl ändå rimligt all idet här sammanhanget hälla sig lill sanningen. Den kom bara delvis fram i AllanÅkeriinds redovisning av remissyUrandena. Sanningen är nämligen den attsamtliga remissinstanser i stort sett har varit positiva lill lagförslaget, ochdel har vi också framhållit här. Sedanframförde den vanliga anmärkningen att icke slraffsanktioneradebestämmelser inte får införas. Men ta och lilla i den lilla lagboken, ! Där finns nämligen ytterligare några sådana här bestämmelser. Jag harvisseriigen respekt och förståelse för åsikten att de inle skall få förekomma alltförflitigt, men det ärju så som och andra redan har varit inne pä,nämligen alt barnmisshandel redan är Det ärdärför uppenbart all del här tillägget lill mera skall ha enstyrande inverkan när det gäller de attityder som ett modernt samhälle begäratt föräldrar skall visa gentemot sina barn. AllanÅkeriind gjorde mänga påståenden i sitt anförande. Min tid räcker inle lill förall bemöta alla dessa, men jag vill uttrycka en sak: Del är angeläget medkärlek i barnuppfostran, men jag betvivlar att käriek skulle kunna ta sigullryck i kroppslig aga eller annan kränkande behandling. ALLANÅKERLIND (m) kort genmäle; säger någonting om att jag bara har lagil upp delar avvad remissinstanserna har sagt. Det är riktigt. Jag har tagit fram sådant somremissinstanserna slälll sig kritiska till, sådant som de har ställt frågorkring och sådant som är oklart. Jag har läst rakt upp och ner vad remissinstansernasäger. Del är vad jag har gjort, och när dessa frågor kvarstår obesvarade, dåmåste jag yrka avslag på lagförslaget. Varken eller IvanSvanström har ju såvitt jag kunde höra besvarat någon av dessa frågor i sinarepliker. IVANSVANSTRÖM (c) kort genmäle: påstår atl frågorna inte är besvarade. Såväl ipropositionen som i betänkandet hänvisas lill all den sittande utredningen ombarnens rätt får pröva tillämpningen av de här bestämmelserna. Dessutom får -om det skulle komma några anmälningar i della sammanhang, vilket jag hoppasinte skall bli fallet - en domstolspraxis sä småningom utformas. Del väsentligaär emellertid de ålgärder som kommer all vidtas i hem, socialvård, skola och päannat häll. MARGOTHÅKANSSON (fp) kort genmäle: Om man ställer väldigt luddiga frågor och upprepar delar av remissvar isin motion får man kanske också luddiga svar. Del är ganska svårt all svara påAllan Åkeriinds långa inlägg. Delhar emellertid ställts några konkrela frågor, t. ex. denna: Vad är "annankränkande behandling"? Det är mycket som är kränkande behandling och somman med åberopande av hemmets integritet kan utöva inom hemmets fyra väggar molbarn, mot dem som är försvarslösa långa tider av sitt liv. Psykisk misshandelär inte heller okänd, och den är ganska förödande för både barn och vuxna. Ettbarn har små möjligheler all försvara sig om det blir instängt i etl mörkt rum,om del får gå och lägga sig utan mat eller om de vuxna låter bli all svara påtilltal. Det kan säkert upprättas en hel katalog över kränkande behandling. Detär väl emellertid inle riktigt meningen att man skall göra del i lagtexten. Jagtror alt människor ganska väl vet vad som är kränkande behandling både för barnoch vuxna. Därför tyckerjag atl del är befriande atl man har skrivit in ilagtexten att man inle får aga barnen och inte får utsätta dem för annankränkande behandling. Nr 105 () kort genmäle; Torsdaeenden_ lalman! säger att jag har ställt luddiga frågor och vidarebefordrat frågor som har ställts avremissinstanserna. Är remissinslan- sernas frågor luddiga, frågor som har ställts avlandets främsta jurister, vem Förbudmot aga '''' ''" '''" '"'"ägo''' SVENJOHANSSON (c); Huvudansvaret för barnens vård, försörjning och fostran åvilarföräldrarna. Normala föräldrar upplever barnet som en stor rikedom ocIt glädje men också som elt stortansvar. Jag är inte negativ till det förslag som föreligger, men jag vill påslåatl om inle föräldrarna upplever denna glädje och känner della ansvar, är dellika svårt all göra ett förbud effektivt på detta område som del är när delgäller övergrepp mol vuxna. Därför bör andra ålgärder också vidtas. Delär glädjande atl vi här i under barnels år ställer barnets bästa icentrum. Samhället måste i sin helhet mer känna sitt ansvar för barnen,föräldrarna och hemmen. Samhället måste bli mer barnvänligl och ge bältre stödät föräldrarna i deras uppgift atl värda sina barn. Här skulle del varaintressant att få säga lilel mer. Närdel gäller de svårigheter för föräldrarna som finns i dagens kompliceradesamhälle har många sagt lill mig - inte här i kammaren, men i malsalen osv. -all del skulle vara intressant alt vela hur många föräldrar som från början harlevat i enlighet med den lag som de nu är beredda atl stifta. Underdendebatt som föregått del här lagförslaget, inte minst ule bland de mångamänniskorna, har det varit mycket intressant atl höra frågor som har ställts,och mänga har också skickat med mig frågor hit - som jag dock inte skallframföra. Till det posiliva hör aU man nu har börjat en debau för att ställabarnen i centrum och förbättra miljön för dem, och jag vill säga atl jag hoppaspå en fortsättning pä delta. Jaghoppas också att vi skall kunna fä lillbaka den dröm som ungdomar närdetidigare om atl bilda hem och skaffa barn - även om vi inle kan gå lillbakatill - då detta var romantiskt och allvariigt. Trots allt vulgärt somhar funnits och fortfarande finns i värt samhälle bär ungdomarna pä dendrömmen. Manhar sagt mig all man önskar att vi skall arbeta vidare med detta, och jag tarrisken aU bli missförstådd och beskylld för atl gå ulanför ämnet -del ärju inleså fariigt - när jag säger att vi också måsle vidta åtgärder mol detförhäriigande av våldet som bl. a. via massmedia smyger sig in i hemmen ochstör relationerna mellan barn och föräldrar. Jag skulle kunna nämna mångaexempel på all man i TV-rulan har visat sädana saker som gjort inle baraföräldrarna aggressiva utan också lett lill aggressivitet hos barnen. Men ännu värre än den kroppsligaaga som kan förekomma är del psykiska lidande somalkoholmissbruket förorsakar många barn. Här hoppas jag på Jag kantala om - men inte som någon merit -atl jag har gett hela min fritid under demänga är som jag har fått leva lill arbete bland barn 140 och att jag därvid har mött barn i många olika situationer, även barnsom fält utstå kroppslig aga, menatt jag framför allt har mött barn från hem där deras sprilpäverkade föräldrarhar förorsakat dem inle bara kroppsligt utan även svårt psykiskt lidande. Viväntar nu på att krafttag i fortsättningen skall las i riksdag mot detverkligt stora lidandel för dessa barn. Jagskulle också vilja påpeka all de många skilmässorna leder till verkligt svårapsykiska lidanden för många barn i vårt samhälle. Innanjag slutar milt anförande vill jag dessutom säga atl jag är glad överalt dethär har påbörjats en debatt i syfte att förbättra barnens ställning i vårtsamhälle. Jag önskar atl del skall bli en rejäl fortsättning. Del har sagts mycket i denna debatt om aga av barn, och det finns inteså mycket att lillägga eller kommeniera. Men för atl ingen skall sväva iokunnighet om socialdemokraternas uppfatining i lagutskottet i denna fråga villjag framföra några synpunkter. Eflerden lagändring som skedde 1966 innehåller inte någon bestämmelsesom berättigar föräldrar alt i uppfoslringssyfte utsätta sina barn förkroppslig bestraffning. Å andra sidan finns i balken inte någon bestämmelsesom uttryckligen förbjuder handgripliga tillrättavisningar. Frågan gäller nuinförande av ett förbud i mot kroppslig bestraffning av barn. som har arbetat med särskilt sikte på barnens rätt harocksåkonstaterat atl det inte finns något uttryckligt förbud mol aga. Mängatror därför att aga för förekomma vid barnuppfostran. Delta innebär risker förbarnet. Genom en lagändring 1966 logs den paragraf bort som innebar etl stödför en rätt atl aga barn, som paragrafen dittills hade gett. Vadsom nu är nytt är atl förbud mol aga inskrivs i . Delta ställervi socialdemokrater i lagutskottet oss bakom. Vi ställer oss också bakomSveriges socialdemokraliska kvinnoförbunds remissyttrande, där man oreserverattillstyrker förslaget alt barn inte skall få utsättas för kroppsligbestraffning eller annan kränkande behandling. Manhar nätt allt klarare insikt om hur betydelsefull den påverkan är som barnetutsätts för under uppväxtåren och de menliga följderna för barnet av all detutsätts för våld eller annan kränkande behandling. Det räcker inte med attlagen först begränsat föräldrarnas rätt att aga sina barn, för att sedanutmönstra den ur . Vad som är viktigt när del gäller förbud motaga av barn är informationen. Skall agaförbudet få effekt måste en bredinformation genomföras till föräldrar pä olika utbildningsnivåer. Det ärsärskilt angeläget atl invandrargrupper inte lämnas utanför. Många invandrarehar etl annat kulturmönster, där det är tillätet all använda aga somuppfostringsmedel. Jag ber allfå yrka bifall till utskottets hemställan. Vi lever i en fri demokrati, och i en fri demokrati får man lycka ochtänka som man vill. Det innebär att man använder ordet som argument, inteväldet-att man talarmed människorna, inte slår dem. Del är därför som jag villall vi skall tala med våra barn, med våra medmänniskor, med alla i våromgivning - inte slå dem. Kanvi inle övertyga våra barn med ord, så kan vi aldrig övertyga dem med slag.Varken barn, hustrur eller äkta män - det finns också hustrur som slår sina män- kan någonsin övertygas genom alt vi slår dem. Vi måsle prata med dem. Har viövergivit grunden - att prata - är vi ute pä myckel hal is. Jag tycker del ärskrämmande för demokratin att vi sitter i riksdag och diskuterar:Skall vi prata med våra medmänniskor eller skall vi slå dem? Barn, hustrur,vänner -alla är våra medmänniskor. Jag menar alltså alt vi aldrig kan lösaproblem med våld, utan alt vi måste lösa dem genom alt prata med våramedmänniskor. Jagtänker inle hälla något långt anförande. Jag är ny i och jag är ny ipolitiken. Men jag fann helt plötsligt alt jag måste säga alt del är skrämmandeatt vi i politiken tar upp våtdsargument. Skall vi slå våra medmänniskor ellerskall vi prata med dem? Jaghar ingel yrkande, men jag vädjar till alla här i kammaren alt stå fast vid atlvi aldrig slår någon, utan att vi pratar med varandra. Överläggningen var härmedslutad. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionerna nr 176 av ToreNilsson och nr 177 av m. fl., och förklarades den förtaproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Densom vill atl kammaren bifaller lagsulskoltets hemställan i betänkandet nr 11 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 176 av och nr Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då AllanÅkerlind begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 11 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och Ersättning för behandlingsskador i sjukvården Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IngerLindquist begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1978/79:12 med anledning av motion om ersättninglill yrkesfiskare vid oljeskador §7 Ersättning för behandlingsskador i sjukvården betänkande 1978/79:13 med anledning av motion om ersättning förbehandlingsskador i sjukvärden. HANSNYHAGE(m): I motionen 1764 har jag åter aktualiserat frågan om möjligheler tillersättning för behandlingsskador i sjukvärden, vilka inträffat före den 1 juli1975. Nämnda datum trädde patientförsäkringen i kraft, vilket innebär atlersättning utgår för skada som inträffat därefter och som är en följd av besluteller åtgärd frän sjukvårdens sida. Skador, inträffade , omfattasalltså inle av försäkringen, vars bestämmelser i övrigi redovisas iulskoltsbetänkandet, varför jag här avstår från en motsvarande redovisning. Del inträffar naturligtvisalllid gränsfall var man än sätter gränserna. Ersättningför behandlingsskador i sjukvården Vanligtvis tvingas manacceplera delta, även om det ibland kan vara nog så svårt. 1 det här fallet ärdet emellertid omöjligi all acceptera att en gräns kalegoriskl har satts mellandem som får ersättning och dem som blir utan trots atl del är fråga om exaktsamma form av skador. Det är naturligtvis utomordentligt värdefullt aupaiieniförsäkringen inräiiats, och det är närmast en självklarhet att enförsäkring inte kan verka retroaktivt med mindre än atl speciella åtgärdervidtas. I det här fallet vore det inle obefogat att sädana ålgärder vidlogs auäven lidigare inträffade skadefall kunde inordnas i systemet. Därest dettalikväl inte skulle låta sig göra, måste det ju ändå vara helt möjligl att finnaandra former för ersättning - i varje fall av engångskaraktär. Lagutskottetuttalar sig onekligen positivt om angelägenheten av all de drabbade patienternakan få någon kompensation för sina skador men hamnar sedan likväl på etlavstyrkande av motionen. Utskottet hänvisar till atl regeringen i etl antalfall ex utgivit ersättning till patienter som skadats före den 1 januari1975. Det rör sig om 24 fall underen ättaårsperiod, vilket sannerligen inteförefaller vara så där oerhört imponerande som utskottet tycks vilja göra deltill. Utskottetmotiverar sitt avslagsyrkande med atl för här ifrågavarande ersättning krävs ensärskild lag och att en sådan lagstiftning skulle kunna medföra svårigheter försjukvårdshuvudmännen och därigenom påverka de redan nu hårt ansträngdaresurserna för sjuk-och hälsovård. Man anger alltså bristande resurser hos sjukvårdshuvudmännensom huvudskäl för avslag. Iklartext innebär detta atl man direkt säger till de drabbade patienterna attstat och landsting, med samhällets resurser bakom sig och pä vilkasinrättningar skadorna inträffat, inle har råd alt svara för de ekonomiskakonsekvenserna av dessa skador - dem får de drabbade slå för själva. Det ärinte särskilt underiigl alt dessa upplever uttalanden av den karaktären sommyckel cyniska. De har ulan egen förskyllan erhållit skadan eller sjukdomen. Dehar därigenom ofta åsamkats ett oerhört både fysiskt och psykiskt lidande. Dehar i många fall blivit invalidiserade och tvingats lämna sina arbeten. Delskall alltså inte räcka med delta - de skall också drabbas av de ekonomiskakonsekvenserna av del som inträffat, därför att de ansvariga för sjukvärden,inom vilkas hägn skadan eller sjukdomen inträffat, inle anses ha råd. För dedrabbade människorna framstår della som en orimlighet och som en orätt ochorättvisa av grövsta format, i all synnerhet i beaktande av vad som gäller frånden . Det känns - som jag angivit i moiionen - onekligen stötande attkompensation för äldre behandlingsskador inte kan utgå, när det gäller skadorsom är likartade dem pä vilka patientförsäkringen tillämpas. Bristandeekonomiska resurser hos huvudmännen anges alltså som anledning härtill. I dagförbrukas betydande ekonomiska resurser inom sjukvårdens område på ett ständigtsammanträdande pä betald arbetstid med ett slorl anlal människor inblandade.Man skulle säkert utan ohägn kunna frigöra betydande resurser genom alt någotbegränsa denna verksamhet, som sannerligen inte alltid är särskilt meningsfulleller tillför sjukvården något positivt. De resurserna skulle räckaen bra bit på väg, när del gäller att tillgodose drabbade patientersberättigade krav på ersättning. Det torde dessutom finnas andra vägar som mankan gå för all få loss de resurser del här kan vara fråga om. Imotionen har jag - med hänvisning lill reflexioner från en tingsrätt angåendeett skadefall - påtalat alt en möjlighet atl komma till rätta med frågan omersättning för behandlingsskador som inträffat skulle kunna vara atlinrätta etl för sjukvårdshuvudmännen centralt organ med uppgift atlskönsmässigi pröva ersättningsfrågorna. Utskottet har emellertid ej funnitanledning ta fasta på detta eller över huvud taget ansett del vara befogal althos regeringen begära förslag om lämpliga åtgärder i sammanhanget. Utskottetanser dock att starka skäl lalar för aU uppkommande ersättningsanspråk förbehandlingsskador, som inte täcks av patientförsäkringen,skall behandlasvälvilligt av regeringen. Utskottet uttalarocksä au del ter sig särskiltangeläget alt samhället svarar för alla former av vårdkostnader när det gällerdem som drabbats av sjukhussjuka. Detär naturiigtvis mycket tacknämligt att utskottet uttalar sig på detta posilivaoch välvilliga sätt. Enligl min mening borde emellertid dessa uttalanden haföljts upp med konkreta yrkanden. Det hade varit ett naturiigt sätt förutskottet att markera all man fäster stort avseende vid alt vad man så klartuttalar också skall förverkligas. Tyvärrhar detta inte skett, vilket är beklagligt. Det är dock min förhoppning attregeringen likväl fäster största vikt vid vad utskottet så otvetydigt harmarkerat i sitt betänkande. Ersättningför behandlingsskador i sjuk\'ården Underdelta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Lagutskollet har ingående prövat moiionen om ersättning för äldrebehandlingsskador inom sjukvården. Detär precis som hert Nyhage här har sagt; regleras sådanersättning genom den särskilda patientförsäkringen vid behandlingsskador.Ersättning utgår ulan all den skadelidande behöver bevisa alt skadan harvållats genom fel eller försummelse. Nuvill motionären att åtgärder skall vidtas som ökar möjligheterna till ersättningförskadorsom inträffat före ,dvs. ochinnan försäkringssystemet trädde i kraft. Detär naluriiglvis lätt att, såsom Hans Nyhage här gör, i allmänna ordalag tala omatt ålgärder bör vidtas eller att det bör vara möjligl med en skönsmässigprövning av fall som inle omfattas av försäkringen. Men eftersom försäkringeninte är en lag utan en försäkring byggd på avtal mellan i huvudsak kommuner,landsting och stat såsom sjukvårdshuvudmän, beslutar inte vi här i kammarenöver försäkringen. Ersättning för behandlingsskador regleras genomskadeståndslagen. Vi kan inte ålägga sjukvårdshuvudmännen skyldigheter utöverskadeståndslagen vad gäller äldre 10 protokoll 1978/79:104-105 Ersättningför behandlingsskador i sjukvården behandlingsskador, om viinle är beredda att stifta en särskild lag för just della område. Vidbehandlingen av motsvarande motion både 1977 och 1978 var inte bereddlill en särskild lagstiftning på detta område ulan avvisade motionskravet.Lagutskottet understryker dock au det är angeläget atl drabbade patienter kanfå kompensation för sina skador. Det finns säkert särskilt ömmande fall -exempelvis den s. k. sjukhussjukan - eller andra känsliga ärenden, där det ärrimligt att ställa krav på en välvillig prövning. Det förekommer också. I 24olika fall har regeringen betalat ul ersättningar lill personersom skadats vid behandling på sjukvårdsinrättningar, där slalen har varithuvudman. Vi anser alt övriga sjukvårdshuvudmän bör inta en liknande attityd. Etl enigt utskott har gjort denna bedömning, och jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. HANSNYHAGE (m): Jag har inte begärt någol annat än aU man skall försöka finna någonform för atl åstadkomma rättvisa gentemot de patienter som har drabbats avsjukhussjuka eller andra skador innan försäkringen trädde i kraft. Jag haralltså inle sagt atl försäkringen skall verka retroaktivt. Jag har baraförklarat alt den inte kan verka retroaktivt med mindre del i sä fall vidtasalldeles speciella åtgärder. Jag inser atl det är svårt att få en försäkringatl verka retroaktivt. Men i någon form borde det vara möjligl att ge dessamänniskor en ersättning för vad som inträffat innan försäkringen trädde ikraft. Detta har jag begärt. Jagtycker all utskottet kunde ha tillmötesgått min begäran och i alla fallundersökt på vilket sätt man skulle gå fram för att om möjligl åstadkomma enersättningsform. Så har inte skett, som utskottet ändå har uttalatsig positivt. Har utskottet denna klart posiliva inställning att det är rimligtatt ersättning utgår, borde utskottet ha följt upp det med ett konkret yrkande. INGEMARKONRADSSON (s); I sitt betänkande ullalar ju ulskollel en bestämd mening omnödvändigheten av en generös attityd från huvudmännens sida vid prövning av deäldre behandlingsskadorna. Jag lycker att vi dä får lila på all sä sker. Skälenmol en särskild lagsiiftning för denna grupp av skador utöver vadskadeståndslagen ger överväger i delta fall. Det utlalande som utskottet gör isitt betänkande kan användas i de fall där sådan här prövning sker. HANSNYHAGE (m); Jag vill gärna ta fasta på del som senast sades, nämligen att detutlalande som utskottet har gjort kan leda till all dessa frågor behandlas päelt gentemot de drabbade generöst sätt. Överiäggningenvar härmed slutad. § 8 Utgifterna påkapitalbudgeten inom verksamhetsområde Föredrogs trafikutskottets betänkande 1978/79:12med anledning av proposilionen 1978/79:100 såviti avser utgifterna påkapilalbudgelen för budgeiårei 1979/80 inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde jämte moiioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkier.Underden gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i belänkandet. Utgifternapå kapitalbudgeten inom kommunika-tionsdepartemen -tets verksamhetsområde 1det följande redovisas endasl de punkier, vid vilka under överläggningenframställts särskilda yrkanden. Regeringenhade i proposilionen 1978/79:100 bil. 9 ()föreslagit (s. 173-184) atl till Posthus m. m. för budgeiårei 1979/80anvisa ett investeringsanslag av . Idella sammanhang hade behandlats motionerna 1978/79:379av () och i (c), vari hemställts all riksdagenhos regeringen begärde alt ett förslag lill organisation, baserat pä sjuregioner med bibehållande av nuvarande regionförvalt-ningsorter, föreladesnästkommande , samt 1978/79:1431 av RuneÅngström (fp) och (). 1. lill Posthus m. m. för /80 anvisaetl invesleringsanslag av . 2. avslå motionen 1978/79:379 om förslag lill ändradregionindelning för postverket, 3. lämna motionen 1978/79:1431 om postservice iglesbygder utan åtgärd. 1.beträffande förslag lill organisation för postverket av () somansett alt utskottet under 2 bort hemställa auriksdagen med bifall till moiionen 1978/79:379 hos regeringen begärde att etlförslag till organisation för postverket, baserat på sju regioner medbibehållande av nuvarande regionförvallningsorter, förelades nästkommanderiksmöte. Utgifternapå kapitalbudgeten inom verksamhetsområde Punkten 3 (Televerkelsanslagsbehov) Regeringenhade(s. 185-205) föreslagit atl lill Teleanläggningar m. m. /80 anvisa etl invesleringsanslag av I . 1delta sammanhang hade behandlats motionerna 1978/79:959 av SvenMellqvist m. fi. (s), 1978/79:1408 av KurtHugosson (s) och (), 1978/79:1422 av EricRejdnell (fp) och () samt 1978/79:1938 av LillyBergander m. fl. (s).