prot · G209141 · 1978-12-31 00:00:00 — proposilion som vi nu behandlar och som samme utbildningsminister harundertecknat följer man inle alls utredningens förslag. har man hittat pånågol hell nyll. 18-19-åringar som flyltat hemifrån flr välja antingenstudiemedelssystemet eller studiehjälpssyslemel. Det här låter ju bra. Valfrihetbrukar alllid vara populärt och slå posilivi, och naluriiglvis satsadefolkpartiet på del. Förslag som verkar populära passar precis in i folkpartietspolilik. Mense den här gången satsade man för hårt pä populariteten. Valfriheten gick inlealls hem i sluderandekretsar. Elevorganisationerna och andra som har medstuderandes möjligheler lill studiestöd att göra var starkt kritiska. a.reagerade man mot de fördelningspoliiiska konsekvenserna av regeringsförslagetoch var mycket tveksam mot möjligheten all genomföra del. Manfrågade sig: Hur skulle informationen läggas upp? Hur skulle man få elevernaall välja räll? Den första fråga som eleven skulle få ställa sig var, om hanenligl reglerna var alt betrakta som fristående frän föräldraekonomin. Mänga skulleenligl propositionens regler vara gränsfall och föranleda besväriigabedömanden. Sedanskulle han börja räkna på vilken form av studiestöd som var förmånligast. Delskulle inle bli läu. Vilket är bäst: aU få etl litet bidrag med ganska storlånedel eller alt få elt siörre bidrag kanske utan lånedel eller kanske med enmindre lånedel, hell beroende på föräldrarnas ekonomi? FöraU klara del här ställningstagandet måste eleven ta hänsyn till bl. a. följandefaktorer: Kommerjag,om jag väljer studiehjälp, all fl inkomstpröval lillägg, och i sä fall hurmyckel? Del prövas mot egna eller föräldrarnas inkomster. Gränsen för detekonomiska underiaget är nu ,, om eleven är ensamt barn. Finns del elteller fiera syskon höjs gränsen väsenlligt, om del inte gäller Förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning Förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning syskon som har brutitbanden med föräldraekonomin. Då tar man inte hänsyn till det syskonet. Nästafräga är: Kommer Jag att få behovsprövat tillägg? I så fall hur mycket?Ytterligare: Hur går det med rese- och inackorderingstillägg, möjlighelen lillhemreselillägg om jag väljer del ena eller det andra? Kommer del här all betydaall jag får högre bidragsdel i studiemedelssystemet än vad jag skulle fä enligtstudiehjälpssyslemel? Enannan fräga är: Om jag väljer studiehjälp, kommer jag då all fåälerbetalningspliktiga studiemedel som finns i sludiehjälpssyslemet eller inle,och om Jag flr det, hur myckel? Också delta prövas mot föräldraekonomin elleri vissa fall mot egen eller makes ekonomi. Näreleven sedan förhoppningsvis kommil sä långt all han eller hon har alternativenframför sig återstår alltså avgörandet: Vilket är bäst - siörre bidrag ulanlån, vilket innebär mindre pengar att förfoga över, ulan skuldsättning, ellermindre bidrag med län, vilket innebär mer pengar lill förfogande, men med liteneller kanske stor skuldsättning? Dethär skulle enligt min mening ha blivit ell hell omöjligt system. Om folkpartiet- som ju gärna vill vara partiel mot krångel och byråkrati - hade somhuvudsyfte all läla eleverna på delta sätt få extra övning i regellolkning istudiehjälpen och extra lillämpning av sludiehjälpsmalemalik, kunde jag haförställ proposilionen. Värt syfte har varil all lösa ell sludiesociallproblem. Frånsocialdemokraliskl håll har vi därför insett att propositionen är hell omöjligall föra fram som ell ulskollsförslag lill och har därför utarbetatell egel förslag. Del är ocksä grunden för ulskollets belänkande, bakom vilketäven slår. Regeringens proposilion 1978/79:153 måste därför avslås. Densocialdemokraliska molionen och utskottets belänkande stämmer med lidigareframförda önskemål och givna löften. Ulskollets socialdemokrater ochcenterpartister har utarbetat ell hell nylt lagförslag. Molivskriv-ningen ochlagtexten har ulskollets kanslipersonal ställ för, och jag vill, hen lalman,här passa på att ge kanslichef och kanslipersonal en varm eloge för denprestationen. Arbeiei har skett under stor tidspress. Delförslag som utskottets majorilel nu slår för är enklare i sin uppbyggnad ochger fler elever i målgruppen möjlighel all självfinansiera sina studier. Utskottsmajoritetenhar vid utformningen av föreliggande förslag siklat på all så långl det varitmöjligl hålla nere elevernas skuldsättning utan aU förden skull äventyra derasmöjligheter alt själva finansiera sina studier. Majoritetensförslag innebär att de elever som blirberälligade lill della nya stöd fär läggadel förmånliga studiehjälpsstödel i botten och bygga pä med studiemedel upplill övre gränsen för utgående sludiemedelsbelopp. Villkoretför att återbetalningsplikliga studiemedel skall utgå ulan hänsyn lillföräldraekonomi är att sambandei med föräldraekonomin har brutits. All så ärförhållandet skall eleven genom försäkran intyga, styrkt med intyg frånutomstående. På denna punkl stämmer utskoiiets förslag med propositionens.Utskottsmajoriteten har förutsatt all en sådan försäkran kommer all godtas utan vidlyftigakontroller. På della sätt bör handhavandet av reformen kunna förenklas. Gymnasieelevernahar till skillnad frän studerande i eftergymnasial utbildning förmånen av friaskolmåltider och fria läromedel. Hänsyn till dessa förmåner bör lagas vidfastställandet av det framtida utgående återbetalningsplikliga studiemedelsbeloppei.Det bör ankomma på regeringen all fastställa etl schablonbelopp för detta. Deallra fiesta som kommer alt söka denna nya form av studiestöd är ungdomar, sompå gmnd av skoltrötthel eller av annan orsak slutat skolan vid ålder.Del ärjust de som har det störsla behovet av ell nytt slöd. Mänga av dessa färåter lust att vidareutbilda sig efter ell eller kanske ell par år i arbetslivetoch börjar med gymnasieutbildning eller, vad som kanske är vanligare, medfolkhögskoleutbildning. Dessa ungdomar har vant sig vid att ha egen inkomst ochvill inte åter börja med alt ligga föräldrarna till last och ligga pengar avdem. För dessa ungdomar och andra med liknande förutsättningar är denna formangelägen, och de kommer att använda den. Jag är helt övertygad om attsludiemedelsnämnderna inle kommer all bli överhopade med ansökningar. Destuderande som kan klara sina studier utan all skuldsälta sig vid unga äravstår säkert från att söka dessa lån. Regeringsförslagethar således blivit utsatt för en omild behandling. Delta är någoniing somfolkpartiregeringen har fått vänja sig vid . På rader avpunkier görs del större eller mindre ändringar i regeringsförslagen. Deskickas tillbaka eller läggs på is, Detla har naluriiglvis att göra med att delfinns skilda uppfaUningar i samhällsfrågorna. Men det har också sin grund ipropositionernas kvalilel. Tyvärr tvingas man beträffande den här propositionenkonstatera alt den illa fyller kraven pä kvalitet och aU den lika illa stämmer meduppfattningarna om hur det sludiesociala slödel bör utformas. Med det sagda yrkar jag avslag pä proposilionen och bifall lillutskottets förslag i dess betänkande nr 20. BrittaBergström har bl. a. påslåll all det här stödet enligl majorilelsförslagetkommer alt kosta myckel pengar. I reservaiionen lill utskottets betänkande harman beräknat kosinaderna för reformen mellan 20 och 40 milj. kt Jag trorockså all del här förslaget kommer att bli dyrare, men hur myckel dyrare delblir är svårt alt beräkna - säkeriigen är de summor som härnämnt för höga. Osäkerheten i beräkningarna speglar sig Ju ocksä ireservanternas skrivning, där det bl. a. står "sannolikt inteunderstiga" och "kan komma alt uppgå till". Det är verkligen enseg skrivning! Men jag förslår osäkerheten och håller med . Sedanärjag ganska övertygad om att den möjlighel att få län som yppar sig för vissaelever i gymnasieskolan inle kommer au bli utnyttjad i oroväckande hög grad. Deflesla av dessa ungdomar känner del säkert obehagligt att sätta sig i skuld vidså unga är, och i varje fall ärjag övertygad om att de flesta av föräldrarnalill dem kommer all varna sina barn för skuldsättning och be dem försöka hållaigen så gott del går. Vi skall därför inle överskatta kostnaderna för reformen;vi kan nog med glatt hjärta anta förslaget . 8 protokoll 1978/79:141 Förbättratstudie- ' stöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning Förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning BrittaBergström har vidare sagt alt del kommer all bli en stor merbelastning päcenirala sludieslödsnämnden. Ja, det kommer att bli en merbelastning, men ettrealiserande av propositionens förslag skulle ha gett en myckel störremerbelastning i skolorna och pä sludiemedelsnämnderna ule i landei. Arbetet medregeringens förslag skulle då ha blivit betydligt härdare än vad arbeiei kommeralt bli när utskottets förslag nu kommer att antas. Jag yrkar bifall lillutskottets hemslällan. BRITTABERGSTRÖM (fp) kort genmäle: Del var stark kritik, men jag kan väl citera vad sadefören stund sedan: Är kritiken svag, fär man ta lill hårda ord. Jag tyckerfortfarande all det är en myckel svag krilik mot regeringsförslaget. Blanddet första sade var au man på studerandehäll har reagerat motfördelningsaspeklen i proposilionen. Den här frågan behandlas fakliskl iproposilionen, där del sägs alt det förslag som uiredningen har lagl framskulle innebära väldiga nivåskillnader mellan olika grupper av elever. Jag kancitera- frän s. 8 i propositionen - där del sägs beiräffande förslagei all detför dem "som inte erhåller inkomst- och behovsprövat tillägg utan endaslstudiebidrag, inte medger etl totalbelopp som ligger i nivå med studiemedlenutan ca . De elever å andra sidan som uppbär nu nämnda lilläggoch som dessutom får inackorderingstillägg och fria hemresor skulle enligtutredningens förslag komma upp i elt totalbelopp som överstiger studiemedelssystemetsmaximibelopp med ca ." Där talar man alltså om en skillnad på . Fråganom svårigheten för eleverna att välja, som nu har räknat upp enmängd aspekter på, lyckerjag all jag redan har besvarat i mitt tidigareanförande. Den är också besvarad i reservaiionen, där vi har pekat på olikamöjligheter för eleverna att göra sill val. RalfLindström säger också alt det skulle vara mycket svårt att lägga uppinformationen kring det system som proposilionen förordar. Del är svårt attförslå detta påstående, eftersom eleverna har möjlighet alt välja antingenstudiehjälpssystemet eller studiemedelssystemet Del är tvä hell klara system,som det är myckel enkelt all ularbela informalion omkring. De.ssulom är detmycket enkelt att administrera detta med hänsyn lill all del är två helt skildasyslem. Närdet gäller frågan vilket som är mest arbetskrävande vill jag framhålla att detmåste vara oerhört arbetskrävande all skolstyrelserna runt ornkring i landetmåste rapportera lill CSN då de beviljar olika delar av lillägg som elevernakan få. kan faktiskt eleverna söka dessa tillägg under hela terminen, ochdet krävs alltså att man har en fortlöpande rapportering. Det finns ingen rutinför den rapporteringen, ulan den måste ske på helt nytt säll. () kortgenmäle: säger att regeringens förslag skulle bli enkelt allgenomföra. Det skulle vara enkelt att avgöra vilket som var bäst - studiemedelssystemet ellerstudiehjälpssystemet I mitt förra anförande har jag lalal om några av desvårigheter som skulle uppslå, och det var inle så litet. Jag tänker inteförsöka upprepa det. Det skulle bli ganska omöjligt förde allra flesla eleveratt avgöra detta, Alla skulle bli nödsakade att gå till skolstyrelser ellerandra som eventuellt kan båda sysiemen, som är svåra. Del är här första gängensom jag har hört att någon tyckt att studiemedelssystemet ochstudiehjälpssyslemel är lätta. Jag kan inle hålla med om del; att behandla ochall över huvud lagel kunna dessa system är nägol av det mest invecklade ochsvåra vi har att göra med här i . DeUa är något som verkligen skullebehöva göras lällare, och vi får hoppas att sludieslödsutredningen kan förenkladet. Del är ingel tvivel om att del är svårt som del är . Skolstyrelsernaskall rapportera, och med det förslag som vi från utskottsmajoriteten nulägger fram kommer skolstyrelserna att få mycket mindre jobb än om vi skulle hagenomfört regeringens förslag. Med regeringens förslag skulle alla 18-19-åringarsom önskade fl pengar att leva på få gä och fråga, och manskulle få räkna pä del sätt somjag lidigare har visal. Del skulle vara heltohållbart. Såännu en gång lill delta med kostnadsökningen - alt vårt förslag skulle kosta sämyckel mer. Det är så, , att vill man göra reformer påstudieslödsomrädel så kostar det ofta mycket pengar, och det vel jag att BrittaBergström har upptäckt tidigare. I min enfald trodde jag också att folkpartiethade uppmärksammat detta förhällande tidigare. Regeringen harju haft enfolkpartistisk utbildningsminister , och han borde vela att dettakostar pengar. Man har gjort reklam och sagt att nu skall vi förbättra för18-19-åringar. Gör man det, så kostar det. Om det kostar 82 milj. kr. elleruppemot 100 milj. kr. kan vi inte avgöra, men att det kommer att kosta är detingel tvivel om. Förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning () kortgenmäle: Jag är helt överens med om att detta måste kosta pengar,och jag är övertygad om att när sludieslödsutredningen har lagt fram etlförslag så kommer det också att visa sig att del kostar mycket pengar. Men vimåste ta hänsyn lill de samhällsekonomiska realiletema och dessutom ha i minnetatt det här gäller provisoriska regler. Jagvill inle utforma ett förslag på det sättet att jag sedan, när jag står ochlalar för alt del skall gå igenom, kan säga att lånemöjligheterna antagligeninte kommer att utnyttjas så mycket, varför det nog inte kommer all kosta såmycket som man säger. Omjag utarbetar en reform menar jag att den också skallutnyttjas. Del var ungefär vad sade i sitt första inlägg. Jaghar inte velat påslå att studiestödssystemet är enkelt - tvärtom är det mycketkomplicerat. Men utskottsmajoriteten vill göra det ännu mer komplicerat Jagförslår inte att utskottsmajoriteten inte inser detta- men det är ingenting attstå här och diskutera och strida om, för på den punkten kommer vi naturiigtvisinte överens. Men denna rapportering, som kanske mäsle ske åtskilliga gångerunder en termin för samma elev, beiräffande de Förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning olika omgångar då elevernabeviljats lillägg inom studiehjälpssyslemel kommer all innebära en oerhördbelastning på skolstyrelserna och sludieslödsnämnden. Jagskulle också vilja säga en sak somjag inle hann med i den förra repliken. RalfLindström undrade hur man skulle ha kunnal gä ul med informalion om de syslemsom proposilionen föreslår. Som jag sade innehåller propositionen två hellklara syslem, så den informationen borde inle vara särskilt svär all ge. Mennär del flnns sådana oklarheier i en skrivning som de Jag pekade på i millanförande mäsle man fråga sig vilka gymnasieelever det är man skall informeraom vad. Det finns praktiskt laget inga gränser, ulan sysiemel är oerhörtsuddigt utformat. Och jag är myckel tveksam lill att ceniralasludieslödsnämnden - hur duktig den än är - skall kunna utforma informationenpå ell sådanl sätt alt den när rätt elever. () kortgenmäle: anser att jag har sagt all del är fä som kommer aUutnyttja deUa stöd. Jag är angelägen om alt det skall ulnyujas -men av dem somverkligen behöver del. Med det förslag som vi för fram kommer de som verkligenbehöver pengarna, behöver etl slöd, alt kunna ulnyllja del. De andra, somkanske inte har samma behov, tror jag inte kommer all utnyttja stödet Därförblir del inle så kostsamt som vill låta påskina. Medanledning av att beskyllde oss för att inle länka på statensekonomiska läge och de ekonomiska konsekvenserna villjag dra fram någol som vii utskottet har upplevt. Under hela första halvan av detta decennium,1970-lalel, har vi fått vänja oss vid all behandla myckel radikalafolkpartimolioner och reservationer just pä studiestödsomrädet. a. har manmånga gånger krävt all totalbeloppet i studiemedelssystemet skulle höjas lill150 96 från nuvarande av basbeloppet och att bidragsdelen skullefastställas lill av totalbeloppet. Den ligger nu på ungefär 12 96. Delvar alltså väsentliga höjningar det var fråga om, och dessa ville man genomföraomedelbart 1974/75. Om dessa förslag hade gäll igenom för tre , ominle vi socialdemokrater vågat hålla igen, hade statens utgifter pä detlaområde kanske varil många siörre än vad de är nu.Folkpartiregeringen bör egenlligen känna tacksamhet mot socialdemokraterna isocialförsäkringsutskottel för alt vi har hållit igen. har alltsålidigare varil myckel aklivi när del gällt aU försöka höja studiestöden. Sedanvi fått en folkpartistisk utbildningsminister har emellertid den häraktiviteten hell avstannat Inga motioner på detta område har avlämnats, och vadsom är ännu mer anmärkningsvärt: inte en antydan till etl regeringsförslag pådelta område har förekommil. Ulbildningsminislern har dock haft påsig. tycker jag är etl bra exempel på folkpartipolitik och på att detinle är vi socialdemokrater ulan andra inom utskottet som äventyrar statensfinanser. Del aren angelägen fråga som nu harall ta ställning till.Under flera år har motioner väckts med begäran om en lösning av desludiesociala frågorna för 18-19-åringar som flyltat hemifrån och bmlit medfamiljeekonomin. begärde med anledning av en cenlermolion förra åretall en lösning av denna fråga skulle prioriteras före övriga ålgärder pä delsludiesociala området i årets budgelbehandling. Del är därför posilivi aUärendei nu är tillbaka och färdigt för beslut. Delhar länge varit klart alt den verkligt svaga länken i det studiesocialasysiemel är studiehjälpen. Del finns exempel pä ungdomar i gymnasieskolan somhar varit tvungna att avbryta sina studier, därför all familjeekonomin ochstudiehjälpens bidrags- och låneformer inte räckt till. Särskill besväriigi ärdel för elever som behöver bo inackorderade. Inackorderingstilläggen har intealls följl med och täcker inle de faktiska kostnaderna. Likaså harinkomsigränserna med tiden urholkals. Studiehjälpen ger inte alls detekonomiska slöd som var målsättningen när reformen beslutades i början av1960-lalel. Engrupp som har fallit mellan regelsystemen är de ungdomar som slutat skolaneller avbrutit studierna, flyttat hemifrån och något senare vill återupptastudierna. De är för unga för studiemedelssystemet De har en egen ekonomi ochvill inte höra ihop med föräldraekonomin. De är vana alt klara sig själva.Föräldrarnas ekonomi är också ofta sådan, att de belopp i bidrag och lån somkunnat utgå enligl nu gällande regler inte alls räcker lill etl egel hushåll.Det är framför allt för den här gruppen som regeringen med sitt förslag harvelat lösa den ekonomiska situationen. Proposilionen ger möjligheler för dessaungdomar att gä över till studiemedelssystemet och där få ett bidrag på 2 178kr. och en lånedel på . Alternativet enligt propositionen är att ståkvar i studiehjälpssyslemel med nuvarande regelsystem med ett undanlag: enhöjning av den möjliga lånedelen till . Frånsamhällets sida har det eftersträvats alt ge alla ungdomar ekonomiskamöjligheter all genomgå gymnasieutbildning. Ungdomar från hem med svag ekonomihar inom ramen för studiehjälpen kunnat erhålla studiebidrag och behovsprövadelillägg saml evenluelll inackorderings- eller resebidrag för au ha råd allsludera. Därigenom har elever i gymnasieutbildning, till skillnad från dehögskolesluderande, kunnat sludera utan all i unga är behöva vidkännas enomfaltande skuldsättning med återbetalningsplikliga lån. Denna princip om altså långt möjligt ge förutsättningar för alla ungdomar att utan omfattandeskuldsättning genomgå gymnasieskolan måste enligt vår uppfattning varavägledande för alla förändringar i del studiesociala systemet Detnu akluella förslaget från regeringen har kritiserat av två skäl.Förslaget innebär alt de berörda ungdomarna skulle ställas i valet mellanstudiehjälps- och studiemedelssystemen. Del kan vara elt mycket svårt val allgöra. Reglerna är komplicerade och sväröverblickbara. Det har belysts avlidigare lalare här. Förutom en massiv informationsinsats torde det ocksä imånga fall ha behövts personlig rådgivning lill de studerande. Förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning Förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning räkneexempel somreservanterna hänvisar lill lorde inle ha räckl långl. En sådan här situationär naturiigtvis inle bra. Sludiestödssystemen bör vara enkla ochlätlöverskådliga för den enskilde. Regeringsförslagethar ytteriigare en svaghet. Med del finns del risk för all studerande för allfå lillgång lill ell siörre disponibelt belopp väljer studiemedelssystemetDärmed kunde de i vissa fall förlora ganska slora bidragsbelopp. Vihade alltså vissa starka invändningar mot förslaget Men i den motion somväcktes av några centerpartister yrkade vi inte avslag på det, utan vi pekade istället på fyra säll att förbättra regeringens förslag. Vår inriktning varklar: Vi ville förbättra reglerna för studiehjälpen och göra den bidragsformenmera attraktiv i förhållande till studiemedlen - della i avsikten alt hällanere ungdomarnas skuldsättning. Vi föreslog fyraförändringar: 1. en höjning av de älerbetalningspliktigastudiemedel som kan utgå inom studiehjälpen för I8-I9-åringarna till 12 000 istället för de av regeringen föreslagna 10 000, 2. all gränsen där avirappningenav rätt lill älerbetalningspliktiga studiemedel skulle börja skulle höjas tillca 50 000, 3. en stark priorilering avstudiehjälpen i nästa års budgetarbete, 4. tilläggsdirektiv tillsludieslödsutredningen om en extra bidragsdel inom studiemedelssystemets ramfor dem som bedriver gymnasiala studier. Allakraven barett gemensamt syfte, nämligen alt minska skuldsättningen för destuderande på gymnasial nivå. Det framgick av anförande alt hon ansåg attutskoltsmajoritetens förslag till uiformning av stödel lill 18-19-åringarna varklart sämre än propositionens. Dä inställer sig osökt frågan: Varför var dåinte berett all lillgodose krav? Hade varilberett all göra del hade det funnils alla möjligheter all få en majoritet förregeringens förslag. Precissom i reservationen hade bara negaliva synpunkter pä krav.Hade det verkligen kostal på så mycket alt uttala sig för en priorilering avstudiehjälpen eller att höja lånegränsen resp.avtrappningsgränsen någol? Nej, , det framgick av behandlingeni utskottet alt inte var speciellt intresserat av att rädda silleget förslag. Detförslag utskotismajoriteien enat sig om utgick från den socialdemokraliskamolionen, men innebär i förhållande lill den en viss inskränkning av vilka somomfattas av reformen. Dessulom är vissa oty mpligheler som skulle ha ställttill besvär i den praktiska handläggningen borta. Vi är för vär del övertygadeom att utskottets förslag kan fungera och ge ett slöd lill 18-19-åringar, sominnebär all skuldsättningen minskas i förhållande lill regeringsförslaget Jagvill gärna passa på all instämma i lack lill kanslichefen ochkanslipersonalen. Det är alltid besväriigi när ett utskott gör ändringar i regeringensförslag. På det sludiesociala omrädei är del extra besväriigi. är ulan tvivel elt myckelbra jobb kansliet har gjorl för alt tillgodose ulskollsmajoriletens önskemål. BrittaBergström uppehöll sig myckel vid de byråkratiska effekterna avutskottsförslaget Del är rikligt all regeringens förslag är enklare förmyndigheten, cenirala sludieslödsnämnden. Däremot ärdel besväriigi ochsvåröverskådligt för den enskilde. Min principiella uppfattning är attbesväriigheter närdet gäller handläggningsordningen skall a v myndighelernaoch inte läggas över på de enskilda människorna, framför alll inle pä ungdomar. HurCSN löser utbetalningen av det här bidraget avgör CSN själv. Jag ulgår ifrånall man väljer enklaste möjliga syslem. Enligl de uppgifter som några av ossfick vid en uppvaktning hos CSN var man långt på väg med att hitta ett lämpligtsystem. Hur man prakliskl löser del härar ingen riksdagsfråga.