prot · G20917 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:17 § 1 Justerades protokolletför den II innevarande månad. § 2 Upplästes följandelill kammaren inkomna ansökan: Undertecknadanhåller härmed om tjänstledighet från riksdagsarbetel fr. o. m. den 20 okloberfram till juluppehället 1978. Kammarenbiföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () skulleinträda som ersättare för Per Sijernslröm (c) under hans ledighet frånriksdagsmannauppdraget. §3 Föredrogs och hänvisades 1978/79:21 lilllagutskottet 1978/79:26 till finansutskottet §4 Föredrogs och hänvisades Motioner 1978/79:11 /79:12-14 till försvarsutskottet /79:15-17 tillnäringsutskoltet /79:18-20 till jordbmksutskoltet /79:21-24 tillnäringsutskottel /79:25 till §5 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1978/79:29-42 §6 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivils lill kammarkansliet 1978/79:43av (apk) lill arbetsmarknadsministern om översyn av bestämmelserna omutbildningsbidrag, m. m.: Enligt en undersökning av effekten av den s. k.25-kronan som på uppdrag utförts av tvä ekonomervid . och , är kontrollen avföretagens behov av statligt slöd alltför bristfällig - för all inte sägaobefintlig. Det förhållandet alt del är förelagsledningarna som själva bedömerhur mänga anställda som riskerar atl bli uppsagda resp. permitterade har enligtundersökningen resulterat i missbruk av utbildningsstödet. De bägge ekonomernahävdar alt av den utbetalade bidragssumman -över 700 milj. kr. -hade behövts för all undvika uppsägningar och permitteringar. Rapportenskall som bekant redovisas för . Men det är de svenska skaiiebetalarna somhar ett intresse av att få klarlagt huruvida deras pengar används isyfte att minska arbetslösheten eller till övervägande del för atl ökaförelagens vinster. Medhänvisning lill del anförda hemställer jag om kammarens tillstånd atl lillstatsrådet och chefen för få ställa följandefrågor: alt se över bestäm melserna för utbildningsbidrag i syfte alt förhindra missbruk? 2, Kanutredningsresultatet föranleda en efiergranskning av redan utbe talade medel och kan frågan om åierbelalning till statskassan komma i fråga? 1978/79:44av (apk) lill industriministern om betydelsen för sysselsättningenav statligt stöd lill multinationella företag: I det omskrivna TV-programmel fall för Åslinggjordes gällande alt del multinationella företagel erhållitbetydande förmåner vid den uppgörelse som träffades i är mellanföretagel och induslrimi-nisleriel. Bl, a. skulle ell belopp pä 1,2 milj, kr.som arbelsmarknadsstyrelsen krävt i skadestånd för avtalsbrott ha efterskänkts.Vidare skulle kravet pä företaget att garantera 430 personer anställning iHälleforsnäs ha ändrats lill all gälla hela . Avden undersökning som LO:s utredningsavdelning företagit angåendesysselsättningen i 22 svenska multinationella företag (undersökningen omfattaråren 1971-1976) framgår all dessa företag ökade sysselsätlningen i medendast medan anlalel anslällda i ullandel ökade . Blandde förelag som minskal anlalel anställda i intar ensärställning. Nellominskningen i var 3 970, medan man ökade utomlandsmed 14 635 personer. Molbakgrund av dessa fakta och del förhällandet alt sedan denna regeringstillkomst del statliga företagsstödet - subventionerna - överskridit industriinvesteringarna,ter del sig i högsta grad oklokt med miljonlilldelningar lill företag vilkaspolitik syftar till atl minska sysselsätlningen i . Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens tillslånd all lillstatsrådet och chefen för industridepartementet få ställa följande fråga: Ansersig statsrådet ha full garanti för alt statligt stöd lill multinationellasvenska företag främjar sysselsättningen i ? 1978/79:45av {apk) till arbetsmarknadsministern om åtgärder för alt ökasysselsättningen: regeringsdeklaration heter det bl. a.:"Regionalpolitiken skall förslärkas, så atl människor i olika landsdelarges allsidig sysselsältning och serivce saml en god miljö." Vidare:"Alla ungdomar skall garanteras arbete, praktik eller utbildning." Regeringsdeklarationenslöften stämmer dåligt med verkligheten. Antalet registrerade arbetslösa är nulångt över 100 000. Nära hälften av dessa är ungdomar under 25 år.Arbetslösheten för de utländska ungdomarna i harfördubblats mellan och . Cirka 200 000människor finns i beredskapsarbeten, utbildningar etc. och saknar alltså fastarbete. Regeringsdeklarationenslöften om förstärkt regionalpolitik så atl människorna skulle kunna beredas"allsidig sysselsältning" slår i bjärt kontrast lill dagensverklighet. Mankan som belysande exempel ta situationen i Norrbotien. Redan nu är över 20 000människor arbetslösa, i beredskapsarbeten osv. Länet har över 5 000 ungdomarsom är arbetslösa eller har temporära beredskapsarbeten, trots alt 3 000ungdomar har tvingats lämna Norrbollen sedan början av . 1 flera avlänets kommuner är situationen hell katastrofal, med en situation dä bådearbetslösheten och utflyttningen ökar. Detär nödvändigl alt fastställa atl inle heller de högst alarmerande officiellaarbetslöshetssiffrorna speglar den verkliga situationen. Den är långt värre.Många kvinnor och ungdomar finns inle med i den officiella statistiken trotsalt de ingenting hellre önskar än all få ell arbete. En del av den verkligaarbetslösheten maskeras genom deltidsarbete av olika slag. Detledande partiet i den förra regeringen vann valet bl. a. genom löften om allskapa 400 000 nya jobb. Lägel efter valet är alt långt över 400 000människor saknar fast arbete och den trygghet som utlovades i regeringsdeklarationen. upphetsade energipolitiska debatten talas del ofta om "svek" och"löftesbrott". Men det är en skendebatt som pä elt oförtjänt sätt hardragit uppmärksamheten från de politiska huvudfrågorna. Dit hör bl. mänskligarättigheten att garanteras arbete. Regeringens största svek och löftesbrottligger i atl man icke har uppfyllt regeringsdeklarationens löften om allgarantera människornas rätt lill meningsfull sysselsättning. Regeringenhar aviserat elt paket av olika åtgärder med syftet all hejda ökningen avarbetslösheten. Men alla, även regeringens företrädare, torde vara klara överatt dessa begränsade åtgärder icke skapar full sysselsättning och arbete ätalla. Jagvill mot denna bakgrund hemställa om kammarens tillstånd att tillarbetsmarknadsministern fä ställa följande frågor: Vilka åtgärder utöver de redanaviserade planeras för all skapa full sysselsättning? När kommerregeringsdeklarationens löften på detta område att uppfyllas? 1978/79:46av () lill industriministern om eltaxor baserade påsjälvkostnadsprincipen: Medvetenheten om behovet av hushållning med våraenergi- och naturresurser har blivit alll större. Allt fierahar insett nödvändigheten av energisparande åtgärder. har man frånsåväl företags som de enskilda människornas sida blivit alltmer uppmärksam påkostnaderna för energin, och del har från skilda häll påtalats att kostnadernaför elenergin pä elt omotiverat sätt varierar över landet. Enligtmin mening måste huvudprincipen vara att eltaxorna skall vara kostnadsirognaoch baserade på självkostnadsprincipen. Del kan givelvis av energipolitiskaskäl vara motiverat med vissa avsteg från denna princip. Dessa avvikelser måstedock bäras solidariskt av alla och det får exempelvis inte vara så, altpriserna på elström i glesbygd subventionerar för låga taxor i tätorterna. Dethar dock framkommit uppgifter om alt ett statligt förelag. , tecknatavtal med företag om leverans av rabatlerad energi i områden där Vattenfallhaft konkurrens av annan råkraftsleverantör eller av företag med möjligheteralt åstadkomma kraftproduktion genom utbyggnad av mottrycksanläggningar ikombination med fjärrvärme. De kontrakt som tecknats avser längre tidsperioder,och de förluster som uppstått genom dessa kontrakt har täckts genomprishöjningar för distributörer i områden där har enmonopolställning. Ett statligt företag som tillhandahåller en för allamänniskor oundgänglig nyttighet har således tecknat förlustbring-ande avtal närkonkurrens förelegat och täckt dessa föriusier i områden där ärensam råkraftsleverantör. Man synes därigenom bl. a. ha förhindrat en förlandet önskvärd utbyggnad av kraflvärmeproduktionen och snedvridit betydelsenhärav för boende och sysselsättning i vissa områden. Enligtmin mening måste kostnaderna för de nyttigheter samhällel eller samhälleligaorgan tillhandahåller vara rättvist fördelade över landet. Det kan inte vararimligt att ett statligt företag på grund av sin monopolställning kan fatta beslut somstrider mot beslut att alla människor oavsell Nr 17 bostadsortskall beredas likvärdiga livsförhållanden. Medanledning härav ber jag att fä ställa följande fråga till industriminis- ig(wtrUp,. elkonsumenter eltaxor baserade på självkostnadsprincipen'' Vilka åtgärder är statsrådet beredd atl vidtaga isyfte all garantera alla Anmälan av interpellationer 1978/79:47av () till industriministern om åtgärder för att säkerställasysselsätlningen vid Berol Kemi AB:s anläggningar i : Framliden för Berol Kemi AB:s verksamhet iÖrnsköldsvik har länge varil osäker, vilket skapat oro för de anställda. F.n. pågår förhandlingar mellan Mo och och del statsägda Berol Kemi ABmed syfte alt uppnå ett långsiktigt arrendeavtal belräffande anläggningen iÖrnsköldsvik. Ett sådant avtal skulle ge en säkrare grund för fortsatt driftvid Örnsköldsviksanläggningen. Vid1977/riksmöle beslöts alt ge ett kapitaltillskott på 300milj. för alt genomföra investeringar i Berol Kemis s. k. oxoanläggning. proposition som låg till grund för riksdagsbeslutet (1977/78:125) anfördes,att investeringen i oxoanläggningen dels skulle trygga råvaruförsörjningen förden tillverkning som redan nu är förlagd till Örnsköldsviksanläggningen, delsskulle innebära bibehållen sysselsältningsnivå inom Berol Kemis oxoberoendeverksamhet. Ettannat osäkerhetsmoment när del gäller sysselsättningen vid Örnsköldsviksanläggningenär frågan om den framlida tillverkningen av cellulosaderival. Det naturligavore att också denna tillverkning i oförändrad omfattning bibehålls iÖrnsköldsvik. Under,densenaste tiden har uppgifter börjat cirkulera all Berol Kemis verksamhet i Örnsköldsvikdrastiskt skall nedskäras. En sådan utveckling kan inte stå i överensstämmelsemed 1977/riksdagsbeslut. En nedskärning skulle allvarligt försämra delredan besvärande sysselsättnings-lägel i . Medanledning av det anförda anhåller jag om att få rikta följande fråga tillindustriministern: Vilkaåtgärder ämnar industriministern vidtaga för alt garantera nuvarande omfattningav verksamheten vid Berol Kemis Örnsköldsviksanläggning? 1978/79:48av () till justitieministern om tidpunkten för proposition medanledning av försäkringsrätlskommiiiéns förslag, m. m.: har i publicerats en radförsäkringsfall, där enskilda försäkringstagare och skadeoffer fäll sinaärenden behandlade pä ell, enligt artiklarna, anmärkningsvärt sätt.Allmänhetens brislande informaiion och okunnighet när det gällerförsäkringsvillkor, lagar och vederlagen praxis hos seriösaförsäkringsbolag speglas pä ell beklagligt sätt i dessa fall. Bakom fallendöljer sig vanliga människor, okunniga om sina rättigheter gällandeersättningar vid uppkomna skador. Av artiklarna synes framgå att försök gjortsalt förmå den okunnige konsumenten/försäkringstagaren alt godta en ersättningsom inte alls stämmer med vad vederbörande rätteligen enligtförsäkringsvillkoren haft att vänta sig. Vidolika tillfällen har påtalats konsumentens dåliga skydd i försäkringssammanhang.Från många håll - inte minst från försäkringsbolagens sida -har dä bl. a. iremissyttranden hävdats all det skydd som redan finns är till fyllest. Därförhar också försäkringsbolag och deras branschorganisationer ställt sig mycketnegativa lill del förslag om konsumentförsäkringslag, somförsäkringsrällskommiltén efter direktiv från den socialdemokratiska regeringenför överiämnade till den borgeriiga regeringen. I den förteckningför /79 som utdelats i finns ingen proposition i deltaärende aviserad, trots att dessutom fattade beslut omtillsättande av en lekmannaslyrelse för försäkringsinspektionen. Denna har isin tur efter föreslagit regeringen enutredning för allmän översyn av tillsynslagslift-ningen pä försäkringsområdet. Deaktualiserade fallen borde påskynda arbetet med dessa frågor. Försäkringstagarefrågar sig dessutom oroligt om också andra skadeoffer än de nu aktualiseradeerhållit för låga skadeersättningar. Medhänvisning till del anförda anhåller jag atl lill justitieminister ställa följande frågor: När avser statsrådet alt tillriksdagen avlämna proposition gällande stärkt skydd förförsäkringskonsumenierna med anledning av försäkrings-rältskommitténs förslag? När ämnar regeringen tillsättaden ulredning, som och försäkringsinspektionen påkallat,för en allmän översyn av tillsynslag-sliftningen på försäkringsområdet? När kan den av begärdalekmannaslyrelsen för försäkringsinspektionen tillsättas? Vilka åtgärder tänkerstatsrådet vidtaga för att få lill stånd en omprövning av alla skadestånd hosbolag som avslöjats i de nu aktualiserade skadesländsfallen för atl därmedåterge försäkringstagare förtroendet för försäkringsbranschen? 1978/79:49 avKarl-Erik () till industriministern om sysselsättningsproblemen iGöteborgsregionen: Regeringentillsatte Göteborgsdelegaiionen med uppgift atl behandla delssysselsättningsproblemen, dels samordningen av den statliga planeringen iregionen. Göteborgsdelegaiionenskall i del långa perspektivet verka för att syssel-säiiningsplaneringen iregionen samordnas. De långsiktiga sysselsättningsfrågorna belyses inomlänsplaneringen. utvecklingsom tillgängligheten till de arbetsplatser som finns. Påkort sikt skall delegationen på länsplaneringens grund belysa de omedelbaraarbetsmarknadspolitiska konsekvenserna av driflinskränkning-arna inomvarvsindustrin samt överväga de åtgärder inom regionen i dess helhet som kanerfordras för att förbättra sysselsättningsläget. För den sistnämnda uppgiftenhar till delegationen knutits en särskild arbetsgrupp. , industriminister , anförde atl de "frågor som harsamband med de omedelbara sysselsättningsproblemen bör angripas medförtur". Vidare: "Förslag till konkreta åtgärder som kan förbättrasysselsättningsproblemen i bör lämnas efter hand. Denna delav arbetet bör läggas upp så atl verksamheten kan avslutas den 1 juli1978." Så långt direktiven. a. genom skrivelser till regeringen agerat för alt olika konkretaprojekt bör genomföras i eller lokaliseras lill . Tarregeringen fasta på de förslag som kommer? Enviss osäkerhet råder i fackliga och poliliska kretsar redan när det gällerdelegationens möjligheter att arbeta. Osäkerheten synes vara ännu större närdet gäller regeringens uppföljning av delegationens arbete. Delegationensoch därmed regeringens uppgift är atl förbättra sysselsättningsläget iGöteborgsregionen. Trots della kan man konstatera att arbetsmarknadssituationengenomgått en dramatisk försämring . Medhänvisning till det anförda vill jag till industriministern ställa följandefrågor: Vilka konkreta åtgärder för attförbättra sysselsättningsläget har regeringen vidtagit pä förslag avGöteborgsdelegaiionen? Hur många nyasysselsättningstillfällen har skapats i genom dessaåtgärder? Är Göteborgsdelegationensverksamhet avslutad vad avser de akuta sysselsättningsproblemen iGöteborgsregionen? 1978/79:50av () till handelsministern om Ceaverkens framtida ställning: Uppgifterom planer på samgående mellan statsägdaCeaverken i och elt utländskt multinationellt företag har framkommit.Delta har väckt farhågor föratt vikliga beredskapsiniressen skulle kunnaäventyras. Grunden för Ceaverkens hela verksamhet med tillverkning av medicinskröntgenutrustning ärju försvarspolitiskt motiverad. har tekniskröntgenfilm för industriell kontroll och fotosällningspapper för moderntidningstillverkning tillkommit. Även dessa produkter får bedömas som vikligaur beredskapssynvinkel. Medanledning av oron för att behovet av betryggande försörjningsberedskap på bl.a. dessa områden inte skulle kunna tillgodoses i alla lägen, om Ceaverkenunderordnades utländska intressen, ber jag att få ställa följande 1*» protokoll 1978/79:17-20 fråga till handelsministern: Är statsrådet beredd att i beredskapsbevarande syfte vidtaåtgärder som säkerställer Ceaverkens fortbestånd och utveckling, som ell avutländska intressen så långt möjligt oberoende företag? § 7 Meddelande om frågor Meddelades all följande frågorframställts 1978/79:53 av () lill försvarsministern omtidpunkten för inrättande av elt rådgivande organ till överbefälhavaren, m. m.: Med anledning av proposilionen1977/78:63 beslöts bl. a. om inrättande av ett rådgivande organ lillöverbefälhavaren (militärledningens rådgivande nämnd). Vilka uppgifter kan försvarsministern nu lämna omtidpunkten för nämndens inrättande samt - utöver vad som anfördes i proposition1977/ 78:63 - om dess uppgifter och sammansättning? 1978/79:54 av () till industriministernom konstgödsellillverkning i : harförberedande samtal och utredningar pågått angående byggandet av en fabrik iLuleå för tillverkning av ammoniakpro-dukter. Förulom det allmänna behovet av en konstgödseltillverkninginom landet föreligger utomordentligt stort behov av nya arbetstillfällen iNorrbotten. Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefråga lill industriministern: Har planerna angående en fabrik i för tillverkningav ammoniak-produkler kommit lill sådanl läge att ett besked kan lämnas om näroch hur projektet kan förverkligas? 1978/79:55av ) till kommunikationsministern om åtgärder för all förhindranedläggning av : 1977 beslulade SJ lägga nerNattavaara station. kommun meddelades beslutet i brev den 9 febmari1978. Motivet var bl. a. behovaven dyrbar upprustning av befintligistationshus, en åtgärd som SJ saknade medel till. Kommunen protesterade mol nedläggningen med hänsyn lillåtgärdens negativa verkan bl. a. på ortens relativi differentierade ochtransportberoende näringsliv.Kommunens krav är helt enkelt att få del av SJ:s ekonomiska kalkyler, så atl enreell vägning av motstående intressen blir möjlig. Trots begäran härom till SJoch trots uppvaktning på synes nu SJ berett attlåta nedläggningen verkställas. Medanledning härav vill jag till kommunikationsministern ställa följande fråga: atl ta initiativ som syftar lill en omprövning av SJ:s beslut attlägga ner station? 1978/79:56 av IvanSvanström (c) till kommunikationsministern om moitagningsförhållandena förlokalradion i län: Frän allmänheten i norra delen av län harmånga klagomål framförts över dåliga mottagningsförhållanden för lokalradion.Orsaken anses vara brislande kapacitet på Väslervikssändaren. Medanledning av del anförda ber jag alt fä fråga kommunikationsministern om honär beredd att vidta åtgärder för alt förbättra moitagningsförhållandena förlokalradion i norra delen av län. 1978/79:57av () till utbildningsministern om de arkeologiska utgrävningarnapå i Slockholm: I anslutning till ombyggnaden av det gamlariksdagshuset har värdefulla fornfynd kommit , som aktualiserat fråganom fortsatta utgrävningar. Medanledning härav ber jag alt få ställa följande fråga till utbildningsministern: Hurser utbildningsministern pä möjligheterna alt fullfölja utgrävningarna ochbevara fynden? 1978/79:58av Rotf () till industriministern om syftet med del s. k.oxo-projektel inom i : beslöt 1978 med anledning avpropositionen 1977/78:125 alt bevilja ett anslag pä 300 milj.kr. för fullföljande av det s. k. oxo-projektet inom ,. Ivisst sammanhang har proposilionen tolkats så, alt sysselsättningen iÖrnsköldsvik skall begränsas lill uteslutande vidarebearbetning av halvfabrikatfrån oxo-anläggningen i . Med anledning härav villjag ställa följande fråga till industriministern: Delarindustriministern uppfattningen atl syftet med uppförandet av oxo-anläggningenvid i för del skall vara atlförstärka den samlade verksamheten? Nr 17 1978/79:59av (c) till industriministern om åtgärder för alt Torsdaeenden sysselsättningen i och : 19oktober 1978 Stora problem förekommer f n. inomskogsmaskininduslrin. --------------- störstaförelagen inom branschen finns i med elt myckel stort Meddelande om antal anslällda i och . frågor Vilka åtgärder är industriministern beredd vidtagaför att trygga sysselsätt ningen i de berörda industrierna? §8 Kammaren åtskildes .