prot · G209168 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag har självsvårt atl komma ifrån intrycket alt intensiteten i bevisföringen antyder uppfattat sig ha svårigheter, svårigheter som man inle minst har mött ikammaren . Den harm med vilken man har tillbakavisat alla antydningar omalt också andra motiv än varit vägledande för delsocialdemokratiska partiets nya ställningstagande har knappast hjälpt. Debatten efter har pä något sätt gett intryck av attden hiitillsvarande kärnkraftspolitiken i vårt land skulle ha utgått från någotslags föreställning om att kärnkraften är riskfri. Så förhåller del signaluriigtvis inte, snarare tvärtom. Del är medvetenheten om riskerna som harföranlett all den särskilda lagstiftning och alla de särskilda skyddsregler somkärnkraften är omgärdad med. I själva verket torde det inle finnas någonenergikälla som har omgärdats med så starka skyddsföreskrifter som justkärnkraften. Många av dessa skyddsföreskrifter och den grundläggandelagstiftningen på området, nämligen aiomenergilagen, har tillkommit päsocialdemokratiskt initiativ. Villkorslagen däremot, som under trepartiregeringenstid kom au komplettera atomenergilagen, tillkom mot socialdemokraternasuppenbara önskan. Delär svårt all i delta avseende frigöra sig från intrycket atl socialdemokratinsedan atomenergilagen på något sätt har stelnat i sina säkerhetshänsyn. närvi sitter inne med åtminstone delar av facit beträffande villkorslagen, kan vikonstatera atl villkorslagen oavvisligen har givit upphov lill ensäkerhelsforskning, som vi denna lag förulan inle hade haft . Vimoderater medger gärna att vi har kommit atl tillmätasäkerhetsfrågorna allt större betydelse. Det är svårt att förslå varför socialdemokratininte kan följa med pä den vägen. Den socialdemokratiskaomsvängningen efter skulle möjligen,herr talman, kunna framställas som någon form av reaktivering avsäkerhetsintresset. Ändå är reaktionerna litet väl yrvakna, t. o. m. för atlhärröra från socialdemokratin. Kärnkraften är inle och har aldrig ansetts varariskfri. Noggranna säkerhetsanalyser har genomförts, revideratsoch genomförts igen för atl skapa bästa möjliga undertag för beslut runt om ivärtden om kärnkraftens användning. Avdessa säkerhetsanalyser vet vi att incidenter med vissa mellanrum kommerattinträffa i kärnkraftsanläggningar. Vi vet också atl vissa statistiskasannolikheter talar för att vi även kommer att drabbas av en merbetydande olycka. var en sådan incident som vi vet kommer altinträffa i anläggningar av del ytterligt komplicerade slag som enkärnkraftanläggning utgör. Harrisburgolyckanskall inte förringas, men den skall ändå sältas in i sitt rätta sammanhang: denvar i ett visst hänseende förutsedd. Bedömningen att kärnkraften ändå ärtillräckligt säker för alt kunna utnyttjas i vårt land i den omfattning somriksdagen har fattal beslut om har gjorts i medvetande om riskerna förden typ av incidenter som är ell uttryck för. Alltdelta vet nalurtigtvis socialdemokraterna. Ändå svänger man under hänvisningtill det exceptionella sägs representera. Detta exceptionellavar man dessutom medveten om bara några fl dagar efter olyckan och långt innannågon tekniker vågat uttala sig om det exakta förloppet i och omkring reaktorn.Denna motsättning mellan det uppenbart förutsedda och socialdemokratins egenargumentering har gjort att vi moderater misstror motiven för densocialdemokratiska omsvängningen. Jag har den största respekt för alla de människor som känner oro införkärnkraften. Den oron har bidragit lill att skärpa säkerhetskraven genom årenoch bidrar fortfarande i samma riktning. kommer atl ge nyaerfarenheter, som kommer att läggas till de gamla samt medföra nyaförbättringar av säkerhetsbestämmelser och konstruktioner -precis som andramindre allvarliga incidenter har lett till förändringar och precis somde första erfarenheterna från redan har lett lill krav påomkonstruklioner av vissa av de svenska reaktorerna. Såskall ett säkerhetssystem fungera. När nya erfarenheter vinns, skall nya kravställas på utnyttjandet, inle bara av denna högleknologiska energikälla ulan avalla former av energiproduktion. Alt på detta sätt utnyttja olyckan till fördelför säkerheten är klok politik. Däremot är det inte artigt att utnyttja den orosom olyckan har inneburit för många lill politiska utspel. Delär inte fult, herr talman, att tvingas atl ändra uppfattning, när man inle harpartiorganisationen med sig. Men del är oärligt att ange andra motiv, när dettaär det verkliga skälet. Dä utnyttjar man människors oro för någonting som sådanoro inte flr utnyttjas för. Låtmig, herr talman, också säga några ord om de förnyelsebara energislagen. Jagtycker all del är en styrka alt enigheten kring de förnyelsebara energislagenär så stor som den är. När hade anledning atl behandla trepartiregertngens förslag lill treårigt energi- Energipolitiken, in. Energipolitiken,tn. forskningsprogram,skedde detta i betydande enighet om var de största ekonomiska satsningarnaskulle sältas in. Viär ense om atl vindenergin,energin från ved, från biomassa och kanske i änhögre .grad från solen kan komma att ge bidrag till den svenska energitillförseln. Somflera talare under dagens debatt också har framhållit, har naturligtvis deförnyelsebara energikällorna betydande fördelar. Alldeles bortsett från denuppenbara fördelen att de just är förnyelsebara innebär de, genom att de ocksåär inhemska, möjligheter till ett ökat oberoende. De innebär möjligheter riskspridning av stor betydelse. Dettaär vi alltså ense om. Hur förutsättningarna ser ut i detalj förefaller vidäremot atl tala om i litet olika valörer. Jag tror all del på del här områdetär klok politik att inte ställa ut för slora växlar på sådant som man inte vetnågonting om. Vi befinner oss tyvärr alltjämt bara i början av våraforskningsinsatser på det förnyelsebara området. Jagtycker därför alt lika väl som det är oärtigt atl utnyttja människors oro efterHarrisburgolyckan, så är del oärtigt alt invagga människor i föreställningarom all vi redan vet vilka bidrag vi kan fl från de förnyelsebara energislagenoch all vi redan vet atl de förnyelsebara energislagen i miljöhänseende kommeratt vara övertägsna kända energikällor. Jagönskar att jag kunde tala med den tvärsäkerhet som gjorde för enstund sedan här i kammaren och veta alt allting skulle gå väl med deförnyelsebara energikällorna. Jag hoppas, men väntar ändå päforskningsresultaten. Likasåhoppas jag, liksom sannolikt de fiesta andra i denna kammare, att det skallvara sant alt de förnyelsebara energikällorna ger det tillskotl lillsysselsättningen som många redan har talat om all de kommeratt göra. Atl märkaär emellertid atl om del skall vara ett varaktigt och positivt bidrag lillsysselsättningen, sä skall det ske med kravet pä alt den typ avenergiproduktion som då är i fråga också kan genomföras på ekonomiskt lönsammavillkor. Atl del skulle förhålla sig på det sättet har vi fortfarande tyvärringen visshet om. Detligger, herr talman, en risk i atl för hårt och för snabbi hoppas pä del som viännu inte vet någonting om. Det kan i värsta fall leda till att vi ientusiasmen satsar för snabbi och därmed för tidigt slår ihjäl goda idéer somskulle kunna ge varaktiga bidrag till den svenska energiproduktionen, om defick sättas in i sill sammanhang vid rätt lid. Därför tror jag atl del är kloktatt snarare vara aningen pessimistisk än för optimistisk i synen påenergikällorna. Gårdet snabbare att fl fram rätta kunskaper om de förnyelsebara energislagen, såär ingen skada skedd. Dä ökar våra möjligheter atl snabbare ta oss ur detoljeberoende som alla är ense om att vi inte kan leva med för evigt. Tillslut, herr talman: På läng sikt är del inte fråga om den ena eller den andraenergikällan. I del länga perspektivet är det min övertygelse alt vi måslefinna en mix mellan dem allesammans. Pä förslag av förste vice talmannen beslöts allkammarens förhandlingar skulle fortsättas . §4 Anmäldes och bordlades betänkande 1978/79:41 angående uppskov till 1979/80 årsriksmöte med behandlingen av vissa ärenden Energipolitiken, in. 1978/79:40 med anledning av regeringens ipropositionen 1978/79:150 gjorda framställning rörande de allmänna riktlinjernaför den ekonomiska politiken och för budgelregleringen m. m. jämte motioner 1978/79:42 med anledning av i propositionen1978/79:100 framlagt förslag lill stat för riksgäldsfonden för budgetåret1979/80 1978/79:43 med anledning av i propositionen1978/79:100 gjord framställning angående stat för statens allmännafaslighetsfond för /80 1978/79:48 med anledningav i propositionerna1978/79:100 och 1978/79:150 framlagt förslag om anslag till oförutseddautgifter för / 80 1978/79:59 med anledning av propositionen1978/79:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret1979/80, m. m. (komplet-leringspropositionen), såvitt propositionen hänvisatstill skatteutskottet, jämte motion 1978/79:36angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1978/79:27 om uppskov med behandlingen av visstärende till /80 1978/79:46 med anledningav propositionen 1978/79:222 om bidrag till allmännastudiecirklar jämte motion 1978/79:47 angående uppskov med behandlingen avvissa ärenden 1978/79:40med förslag lill upphävande av tidigare beslutad lag om ändring i lagen(1977:975) med tulltaxa, m. m. 1978/79:23 omregionalpolitik 1978/79:40 med anledningav propositionen 1978/79:216 om lokalisering av Energipolitiken, in. institutetför metodutveckling, forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktaderehabilitertngen, jämte motioner 1978/79:41 med anledning av förslag ikompletteringspropositionen, 1978/ 79:150, om tillfälligt sysselsättningsbidraglill vissa förelag med dominerande ställning på orten 1978/79:41angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden § 5 Kammaren åtskildes .