prot · G209164 · 1978-12-31 00:00:00 — föreliggande proposiiionen går man så långt, atl man vill ifrågasätta omdel nuvarande statsbidraget till spårlrafikanlägg-ningar bör vara kvar.Slatsbidragsgivningen vad avser spärtrafik bör i stället utvidgas i enlighetmed KOLT:s förslag och då även sä, alt omläggningar för elbussdrifi blirbidragsberätligade. Kommunikalionsminislernframhåller pä s. 185 i proposiiionen att intresset för trådbussar har ökatunder senare är främst på grund av miljö- och energifrågornas ökade betydelse.Fördelarna i dessa avseenden måste dock vägas mol de stora investeringar somkrävs för ett trädbussnät, sägs det i propositionen. Vidare bör man ta hänsyntill att trådbussen utgör etl alternativ endast för de störte tätorterna. Isammanhanget erinras om att elt utvecklingsarbete pågår för alt fö fram nyabusstyper, som från miljö- och energisynpunki är likvärdiga med trädbussar. Omdel vill Jag säga all när det gäller utvecklingen på elbussområdet slår dethelt klart alt trädbussen utgör det enda realistiska alternativet under1980-talet. Del har bl. a. kommit fram till i sina studierav olika trafikmedel för nordiska städer. Man nämner ocksä alt ett tiotalsvenska städer vore lämpliga för irädbussirafik. Det är naturligtvis riktigtatl trädbussen är elt alternativ bara för de större tätorterna, men det ärocksä där som miljöproblemen är störst. Jagvill hell kort också beröra frågan om batteribussar, eftersom del förekommitantydningar om all man kanske borde salsa på balleribussar i stället förträdbussar. På flera olika häll i utlandet pågår försök med balleribussar. IDiisseldorf i trafikeras en förorlslinje med elt tiotalballeribussar av normalslorlek. På grund av batteriernas höga vikt, närmare ,måsie de förvaras i en släpkärra efler bussen. Trols den höga vikten räckerbatterierna endast för ca 4 timmars körning. Som Jämförelse kan nämnas alt enstadsbuss är i trafik . Man skulle således behöva bytabatterier minst fyra gånger under ett trafikdygn. Enövergäng lill trådbussdrift kräver i initialskedet investeringar som blir drygtdubbelt sä slora som vid en förnyelse av dieselbussarna. De högre kostnadernaberor på investeringar i konlaklledning och likriklarslationer. Men omstatsbidrag erhålls för merparten av kostnaden blir trafikföreiageisinvesteringar avsevärt lägre och utgörs endast av merkostnaden för inköp avtrådbussar. Den totala årskostnaden blir då sannolikt lägre för trådbuss än fördieselbuss. Statsmakterna kan alltså genom subventioner direkt bidra tillskapandet av bättre miljö i våra slörre tätorter. Jagkan också nämna att i fiera länder, t. ex. , och , fårIrafikförelag statsbidrag lill såväl anläggningskostnader som inköp avträdbussar. En utvidgning av statsbidragsbesiämmelserna till att omfatta ävenfast anläggning för elbussdrift medför en ökning av medelsbehovet. Denna ökningär emellertid synnerligen modest, om man ställer den i relation till bidragenför ulbyggnad av tunnelbanan i och snabbspärvägen i . Enligtvår uppfattning finns del alltså inte några ekonomiska hinder alt utvidgastatsbidragsbesiämmelserna. Iflera kommuner har man påbörjat en förnyelse av den stora busspark somanskaffades vid irafikomläggningen 1967. Del är därför synnerligen angelägetatl frågan om statsbidrag till anläggningar för elbussdrift för en snabblösning. Jag lar fasta på au utskottet förutsätter att statsbidragsbestämmelsersnabbi kan utarbetas och ser det som elt uttryck för utskotlels positiva syn påstatsbidrag till Irådbussanläggningar. ROLFSELLGREN (fp) kort genmäle: talade varmt för trådbussen. Jag vill replikera med attsäga au hon är litet väl optimistisk, för alt uttrycka del milt. Inomfackkretsar går man mer och mer frän tanken att införa trådbussys-lem. Senastden här veckan, när hade sill årsmöte, taladesdet om hur kostsamt systemet skulle bli. Del har också i tidskrifterkommit fram att trådbussystemet är alltför kostsamt för atl kunna införas. Däremolsöker man andra metoder för att få en miljövänlig tätortsirafik, medbatieridrivna bussar med nya typer av batterier och nya system. Altsom förordar införa ett bidragssystem som stödjer de lyper avetablerade anläggningar som finns är att konservera utvecklingen och attinte driva fram den. Bidrag frän statens sida bör därför utgå till nya syslemsom siktar framåi. Halmstadssystemet är ett av dem, och batieridrivna bussar,metanoldrivna fordon osv. Det är sådant vi skall salsa på - som har framtidenför sig och inte ligger bakåt i liden. () kortgenmäle: Jag vill bara hänvisa till vad Scaniabussar har svarat påfrågan om vad de anser om trädbussar. De säger: "Det system för eldriftsom är tekniskt mest utvecklat och pröval är det vanliga irädbussys-temel. ochtrafik med trådbuss kanske skulle kunna starta 3-5 är efter det att beslulfaltals och beställningar lagts ut. Som alternativ till trädbussen kan mantänka sig balteribussen, men den fär anses vara mer oprövad, komplicerad ochdyrbar än trädbussen. Några andra syslem för eldrift kommer knappast alt varakommersiellt färdiga inom den närmaste ." Sammainställning gav en representant för ASEA uttryck för under en trafikpolitiskkonferens här i . Sedanvill jag tillägga alt Jag i folkpartiregeringens proposition finner en såvällogisk som demokratisk kullerbytta i det som uttrycks på s. 129. Där sägerstatsrådet belräffande slatsbidragsgivningen atl den varit till nytta förvissa orter. Spårbunden trafik har kunnat byggas ut, vilket inle kunnai skeutan statsbidrag. Det anser statsrådet har varil lill fördel för dessa orter.Stockholm och har kunnai skaffa sig olika system av spårbunden trafik.Statsbidraget har gjort det möjligt för dessa två städer alt välja det systemsom var lämpligast. Statsbidraget har vidgat den ekonomiska valfriheten fördessa två stora städer. Båda städerna har därför kunnai välja del system somman ansett lämpligast. Proposiiionensförslag, alltså kommunikationsministerns förslag, innebär en klardiskriminering av t. ex. och medelstora städer i . Tunnelbana ochspårvagn är inget alternativ där. Däremol skulle trädbussar kunna bli det, omstatsbidrag härför infördes. Metanol är bra, men det är ell Irafikieknisktannat system vi eftersträvar. Metanol är inget alternativ till trådbussar, herrSellgren, ulan ett komplement. ROLFSELLGREN (fp) kort genmäle: Det som i tiden är mest prövat behöver inte i framliden vara det bäslgångbara. Vi måste se på syslem som har framliden för sig och inte bakom sig.Det senare kan man säga om trädbussarna. ÄvenASEA har ett system för trädbussar. Man harbyggt upp en provlinje i Linköping.Enligt vad jag har hört har man redan nu bonat inse alt det blireti alltfördyrt system. Slatsbidragsgivningen lill större tätorter harmyckel riktigt medfört valfrihet. Men det bidrag som kan utgå för nya systeminnebär en större valfrihet än om man skulle binda bidragen lill spårvägar,bussfiler eller andra riktade objekt. Här måste vi vara flexibla islatsbidragsgivningen och inte binda oss vid några specifika ålderdomligametoder. () kortgenmäle: Jag vill betona atl detta som framför är folkpartietsuppfattning. Däremol ställer sig utskottets majoritet bakom en positiv grundsynpå statsbidrag till trädbussar. Folkpartietsreservation 11, som är fogad lill del betänkande som vi nu behandlar, blir jaginte riktigt klok på. Där sägs att det stalsbidrag som vi nu talarom och somskulle främja investeringar i trådbunden trafik skulle styra utvecklingen in iirafiklösningar, som skulle sakna fiexibilitet. Men ett sådant resonemanghåller inle - delta av flera skäl. Förstoch främst drar man en fullkomligt godtycklig gräns mellan ä ena sidan städersåsom och och å andra sidan och medelstora städer.Något mer oflexibelt än tunnelbana och spårvägar kan man väl inte tänka sig. Desystemen är Ju definitivt fasla. När del gäller trädbussar är man beklagligtvisilla underrättad. De är i hög grad flexibla. Dengodtyckliga lösning som föreslår men inte får igenom måste upplevassåsom mycket allvariig i mänga städer. Del är svårt atl förstå varför en läsning som ärstarkt miljövänlig utesluts från statsbidrag i propositionen. Systemet är ocksåväl utprovat i mänga städer ute på kontinenten. Det skulle snart kunnatillämpas efler ett beslut. I de slörre städernas stadskärnor skulle del spelaen stor roll både för de människor som rör sig där och för dem som arbetar där. Regeringensställningstagande väcker säkert förvåning - t. o. m. hos de egna, för i Malmöhar gått med på förslag om. Jag tror t. om.atl där, liksom vi, har del inskrivet i sitt kommunalahandlingsprogram. I debatten har lidigare tagit upp vikliga delar avvägpoliliken. Jag skall därför bara kortfattat uppta kammarens tid någraminuter med anledning av motionen 2399, som bl. a. behandlar vägpoliliken iNorrland och främst då dess inland. Imotionen har vi socialdemokrater från de nordligaste länen slagit fastföljande: Vi anser del viktigt alt den framtida trafikpolitiken skall bidratill att utjämna skillnader mellan landets olika regioner och att vi därförmåste få lill slånd en samordning mellan regional-, arbetsmarknads- ochtrafikpolitiken. Etl vikligl steg i den riktningen ärelt långsiktigt programför den framlida vägpoliliken. Enmyckel vikiig fömlsätlning för att näringslivel skall kunna utvecklas iNorrland är ett väl fungerande vägnät. I de långa avståndens landsdel är deltaelt mycket viktigt krav. Föratt vägarna skall kunna hållas intakta genom ordentlig vägservice och underhållkrävs bl. a. atl de föreslående rationaliseringarna av vägverkels organisationfär en sådan utformning alt vägunderhållet inte drabbas i de regioner som såväl behöver del. Från fackligt håll har uttalats en oro över alt derationaliseringar som planeras från verkets sida skall få konsekvenser förunderhållsservicen pä stora delar av vägnätet i inland. Nedläggningenav flottningen på en del av Norrlandsälvarna har resulterat i en belydande ökningav den lunga trafiken på etl flertal av inlandsvägarna. Denna omläggning avtimmertransporterna från älvarna till landsvägarna ställer självfallel ökadekrav pä förstärkningar och underhållsservice på berörda avsnitt. Därutöver ärdet synnerligen viktigt atl de salsningar som gjorts och planeras på turismen iNorriands inland och fjällregioner inte motverkas av samhällel genom försämratunderhåll av vägnätet. sammanhanget är det vikligl att understryka att mänga av de befintligaturistanläggningarna saknar bäde järnvägs- och flygförbindelser och därför ärhelt beroende av all vägarna hålls i tillfredsställande skick. Detta gällerinte minst , dä en dålig snöröjning och halkbekämpning kanmedföra alt turisternas intresse att besöka dessa turistorter dämpas. Underde har de fackliga organisationerna inom i ,, och genom uppvaktningar hosberörda myndigheter informeral om de problem som kan uppstå och de konsekvenseren hård neddragning av anslagsnivån kan fä för 8 protokoll 1978/79:164-165 de berörda länen. Vidarehar man från fackligt håll klargjort atl man inle motsätter sig vettigarationaliseringar av verkels organisation men alt dessa inle får gå så långtatl etl fierlal av vägverkels arbetsområden dras in eller förvandlas lill s. k.maskinstalioner. Om så sker kommer med all sannolikhet stora delar av Norrlandsinland att få en försämrad vägservice. Vihar i vår motion 2399 instämt i de fackliga kraven pä en bättre vägpolitik. Delär synnerligen viktigt alt vägservicen i våra nordligaste län upprätthålls ochutvecklas. Om så inle sker, slås förutsättningarna undan för att samhällelskall kunna skapa en framåtriktad och progressiv regional- och arbetsmarknadspolitiki denna landsdel, som är så beroende av insatser på dessa områden. Ivår motion har vi föreslagil alt vid rationalisering inom särskiltskall beaktas skogslänens behov av god vägservice samt atl den långsikligatrafikpolitiken samordnas med den framtida regionalpolitiken. Avulskotlsskrivningen framgår alt utskottet förutsätter atl sä långt sommöjligt beaktar sådana behov som anges i motionen. Det finns därför inle nuanledning att gä längre i denna fråga. Men självfallet skall vifortsättningsvis bevaka atl skogslänens krav pä god vägservice verkligenuppfylls och att inle trafikulskotlets skrivning endast blir ord utan verkliginnebörd. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Herr lalman! Låt mig böna sä här: "Vi fä ej mödor skyggasom uti gå, tills vi fäll banan bygga till . Och banans övraända blir staden . Där skall vårt arbet vända, när gräns vi nå. Vid Gällivaras trakter viknogat mången gång och uti bergens schakter vi borrat, dagen lång. Då köldenmänga gånger var fyrti grader kall, sä stormens hemska sånger mol fönsterrutansmall." Del var ett par strofer ur den kanske mestkända rallarvisan. Rallaren var en produkt av industrialismens genombrott ochdet därav följande behovet av snabbare kommunikationer men också avlandsbygdens överbefolkning. Hans lid börjar med de slora anläggen, däriblandinlandsbanan, och ebbar ut pä när produktionsmetoder ochförhållanden Rallarens visorberättar om livet på arbetsplatsen, om faror pä arbetet, om långa dagar, menocksä om glädje och stolthet över arbetet. Han visste att del var elt viktigtjobb, ett arbete som betydde något av en revolution för många tidigareisolerade människor och byar i , i och norröver Rallarna hadeen stark kårsolidaritet, en solidaritet som innebar att del var möjligt för demalt - redan innan fackföreningarna kommit till -gä lill aktion mot obehagligaarbetsköpare, hjälpa kamrater som pä något vis råkat i olycka osv. hade de, herr talman, förhoppningsvis gått till aktion mot trafikutskottetoch protesterat mol det beslut som är i förd med alt falla. Deljobbsom de en gäng lagt ned, den möda och de förhoppningar som inte bara rallarnaomfattade utan också befolkningen i en stor del av vårt land -förhoppningar somfortfarande lever kvar - är på väg atl grusas genom den nedläggningslinje somutskottets majoritet de facto förordar fören betydande del av vårt järnvägsnät,såvitt Jag kan utläsa inkl. delar av . Visserligen säger utskottetalt statens ansvar för underhållet av hela den nuvarande slås fastoch att en fortsatt målmedveten upprustning av banan sker, men samtidigtbiträder utskottsmajoritelen propositionens förslag om att delar avjärnvägsnätet skall föras över lill de regionala huvudmännen och därmed inteomfattas av riksnätet. Här krävs ett klargörande av utskoltsmajoriteten:Vilketdera av dessa bägge motstridiga alternativ är det som gäller? Om det ärdel senare, sä berörs på exempelvis delarav Morabanan ochsträckningarna , och . Därmedhotas stora områden av och Norriands inland. Vihar i våra motioner slagit fast atl har haft betydelsefrämst i den kolonisalionspolitik som bedrivits mot , men den har ocksåhaft positiva effekter, och dess framtida uppgift måste bli offensiv - enspjutspets i en aktiv och medveten samhällelig planering. Inte mirist gällerdet när man ser atl passerar slora delar av de områden där vi iframliden kan förväntas utvinna vår energi. En medveten och ordentlig satsningpä skulle inte bara vara miljömässigt, samhällsekonomiskt ochenergiekonomiski vettig - en sådan satsning skulle ocksä innebära en rad nyaarbetstillfällen i de pä Jobb sä utarmade länen. Jagvill alltså ha ett besked av utskotlsmajoriteten, om trafiken pä helainlandsbanan med den skrivning som finns skall få fortsätta. Jag vill ocksåatt en plan läggs fram för en upprustning av hela den nuvarandesträckningen, alltså också av icke trafikerade avsnitt. Med den satsningsom nu föresläs skulle det Ju ta mer än elt sekel alt verkligen msla upp helainlandsbanan till godtagbar standard. Men,herr talman, det gäller inte bara alt rädda - del är f ö. tveksamtom utskottsmajoriietens skrivning innebär det. Det gäller, som lidigareframhållits här i kammaren av företrädare, en stordel av vårt framtidajärnvägsnät. Vpkhar sagl att järnvägarna bör vara del viktigaste transportmedlet för långa ochmedellånga transporter mellan tätorter. Den debatt som förs om järnvägen bör därförvändas. 1 stället för alt gälla vilka Järnvägar som skall läggas nedbör debatten om detla - liksom f ö. om den statliga vägpoliliken - inriktas påvilka de felande länkarna är. Vilka Järnvägar skall byggas ul och rustas upp?Det Järnvägsnät vi nu har byggdes upp för mer än etl halvsekel sedan, ochdärför finns ett fierlal felande länkar som, om de byggdes ut, skulle innebäraklara förbättringar för kollektivresenärerna. Vpkhar i fiera motioner utvecklat vilka banor som bör rustas upp resp. byggas ut.Jag skall här bara ta upp en av dem, den s. k. Västerdalsbanan . Riksdagenmåste slå fast att denna bandel skall bibehållas under överskådlig framlid.För västra och norra fortsatta utveckling är omistlig. Ävenden nedlagda bandelen frän lill norra måsle åleruppruslas ochlas i trafik. jag själv bodde i trafikeradesfortfarande sträckan över . Jag vet av egen erfarenhet vadJärnvägen betyder i dessa bygder. Bibehållandeoch upprustning av hela sträckan är viktigt av fiera skäl - avregionalpoliliska skäl och av sysselsättningsskäl men också därför atl enupprustning skulle möjliggöra en sann folkiurism och inte en turism förbehållenetl litet fätal. Närdel gäller atl främja de kollektiva färdmedlen är lurtäthet, närhet,biljettpriser osv. Del är ocksä viktigt att servicen iövrigt är bra. Efter atl ha tillbringat etl otal limmar i SJ:s vänlsalar medderas i bästa fall snusbruna väggar, trista kakelplattor, avsaknad av skolrumför småbarn osv. harjag svårt alt förslå utskottets fortsalla avstyrkande avNils motion om pengar lill upprustning av dessa tristessens monument.Visst behövs en ansiktslyftning, medgav utskottets talesmän förra gängen vidiskuterade frågan. Var har då denna ansiktslyftning skett? Jag har inte kunnatfinna den någonstans i landei. Menkollektivtrafik är inte bara järnvägar; kollektivtrafiken omfattar ocksåbussar, T-banor och andra färdmedel. Främst gäller della naturligtvistätortsområdena. Riksdagsbeslutet innebar fritt fram förden ohämmadeprivatbilismen. Del har lidigare utvecklat. Satsningen påbilen som del framtida transportmedlet samlidigl med en nedrustning avJärnvägar och busstrafik har inneburit atl hela samhällsplaneringen utgått frånbilinnehav - till men för kvinnor, barn och äldre. har i sinbok gjort tankeexperimentet om ett bilfritt samhälle. "Gör elttankeexperiment: Lyft bort alla bilar urvärlden! Hur skulle del se ut? Asfalleringenav västvärtden skulle plötsligt framstå så grotesk som den är: länder ochlandskap genomdragna av egendomliga betongband som hämningslöst drar fram överåkerjordar, skär genom skogar, delar gamla kulturbygder, drar in i städer ochgör dem till ormbon av rondeller, genomfartsleder och parkeringsplatser. Vad skulle allabensinstationer, bilverkstäder och P-hus användas till? Stormarknaderna skulle fäläggas ner. Gruvor,stålverk, byggbolag, gummiindustrier och rader av underieveran-lörer skullefölja bilfabrikerna i graven. Vartionde svensk är beroende av bilismen för sin försörining. I är vart sjättejobb etl biljobb, var fjärde dollar en bildollar. Det sociala mönstretskulle bryta samman. Hela samhällsplaneringenskulle få punktering. För atl inte tala omvärldsekonomin." "Gör etl annattankeexperiment: Lyft bort alla barn urväriden! Skulle del märkas? Visst skulle det bliegendomligt tyst i hem och skolor. Satsningen pä daghem ochförskolor skulle te sig förarglig. Leksaksindustrinfinge raskt lägga om produkiionen och inrikta sig på hobbymaterial förpensionärer. och Semic Press skulle tappa upplaga och och B.Wahlström råka i bekymmer. Visst skulle det märkas. Men inte isamhällsekonomin. Och förvisso inle i väridsekonomin. Vihar med andra ord fixat en värld som alldeles uppenbart är planerad för bilar -men inle för barn. Baratanken att samma resurser som bilen får skulle satsas på barn är fullkomligtsvindlande. I-världen ärbilväriden." Ingensjukdom i väriden skördar så många offer som bilismen. 10 miljonermänniskor dödas och skadas i irafiken - det är mer än hela Sverigesbefolkning. I utplånas en medelstor svensk ort.Värst drabbas naturligtvis barnen men ocksä ungdomen. Av alla 15-24-äringar somdör i dör hälften i trafiken. Därför framstårfolkpartiregeringens proposition i de här avseendena som höjden av cynism. Visstbehövs bilen, främst i glesbygdsområden men ocksä i andra delar av landei, ochvisst innebär bilen för många, exempelvis handikappade, en bra och ekonomisktriktig iransportlösning. Men är det uppenbart atl mycket sloraansträngningar måsle göras för att bryta nuvarande mönster främst i tätorterna.Stockholm kommer atl förvandlas lill en död stad ulan barnfamiljer om nuvarandetrafikpolitik tillåts fortsätta. Del bekymrar visserligen inte vår huvudstadsborgeriiga kommunalpolitiker- "barnfamiljer ska inle bo iinnerstan", deklarerar moderalhövdingen frankt. Men alla de som värnarinte bara om Slockholm ulan om alla andra städer som skövlats av bilismen ochalla de som värnar om barnen, de kräver alt staten här tar sitt ansvar. Enordentlig minskning av privatbilismen kräver såväl en satsning påkollektivtrafiken som restriktioner av skilda slag. Folkpartiregeringen ladeKOLT - kollektivtrafik i tätort - i byrålådan utan åtgärd. avvisar propositionen idenna del och kräver alt regeringen skyndsamt skall lägga fram förslag sombygger på KOLT:s huvudprinciper. Från kommunisterna välkomnarvi delta, som vi beklagar all del beslut som lidigarefaltal om åtgärder för att förbällra lokal och regional personirafik innebäralt staten smitit undan sitt ansvar för mycket av den kollektiva irafiken.Frågan om huvudmannaskapet hade hört hemma i dagens debatt, då man hade kunnatta ett samlat grepp över dessa frågor - elt grepp som hade inneburit atl barnensätts framför bilarna och att det ofantliga energislöseri som tillåls fortgåulan restriktioner stoppas. Slutligen,herr talman, några ord om "Södraeländet". I vpk-molionen 635 av ToreClaeson begärs en omfattande upprustning och ombyggnad av , och del gäller förhållanden som i stort sett är likadana nusom för . Särskill behovet av upprustning ochhandikappanpassning av förbindelser till och frän perrongerna, som går ismala branta trappor, gör det nödvändigt med snabba förbättringar. "Södraeländet"gäller främst pendeltågstrafiken men berör också andra omstigning-ar. Delhandlar om över 50-lalet tågbyten som berör närmare 10 000 resande per dag,vilka tvingas ned i vad som i folkmun kallas "råttgångar" för attbyta plattform. Många människor avstår eller tvingas alt avstå från att användakollektivtrafiken på gmnd av de miserabla förhållanden som råder. Utskottetsäger sig hysa samma uppfattning i principfrågan om upprustning och ulbyggnadoch hänvisar till tidigare uttalanden i frågan. Men trots alt ingenling gjortsfinner man ändå inle någon särskild åtgärd nu påkallad. Belräffandependellågslrafiken i noterar vi de förbättringar ijämförelse med propositionens förslag som utskottet föreslår, ochjag vill förvpk:s del understryka att vissa konkreta åtgärder snabbt måste vidtas föratt fälill stånd nödvändiga förbättringar. Del gäller bl. a. vpk:s krav om flera spårför pendellågslrafiken. För alt klara den krävs fyra spär mellan ochJärna, fem spår mellan och och två spär mellan ochVästerhaninge. Vidaremåste pendellägsstationerna förlängas for atl kunna ta emot längre tåg och göras handikappvänliga och väderskyddade,och man måste ulveckla dubbeldäckade pendeltåg. Inom ramen för de ökademöjligheter som kommer alt ges för en upprustning måste dessa åtgärderprioriteras. Därmed,herr lalman, vill Jag yrka bifall lill molionerna 324, 1427, 1939, 2381,2382,2383 och 635. Detla innebär ocksä elt bifall till förstatligandet avNordmark-Klarälvens Järnvägar, NKLJ, som ägs av skall viktiga transportmedel ligga i samhällets händer och inte ielt privatföretags, som - om dess behov av NKLJ minskar - kan beslula omnedläggning, vilket vore en katastrof för utvecklingen i denna bygd. STENSVENSSON (m): I fyrpartimoiionen nr 1425 hemställs att frågan om förutsättningarnaför atl elektrifiera bredspåriinjen Gårdsjö-Häkantorp skall utredas. I bådegods- och persontransporthänseende skulle förbättrade transporimöj-