prot · G20996 · 1978-12-31 00:00:00 — Det är därförnödvändigl all vi ytterligare överväger de här frågorna. INGRIDSUNDBERG (m): Jag är glad över all jordbruksminisiern här i alla fall uUryckte allhan känner till de svårigheler som finns, och jag instämmer givelvis i allförhållandena inle är entydiga. Jag har i min fråga nämnt djursjukhuset iHelsingborg, som lorde vara del djursjukhus som arbelar under de svårasteekonomiska förhållandena. Man hade där mer än 22 000 djur au behandla förraårel, i lokaler som egentligen borde vara dubbelt sä stora, fem veterinärerdelar på ett rum, siallpersonalen har svåra arbetsförhållanden, osv. är de ekonomiska frågorna del här främsi rör sig om. Jag kan inle förståatl jordbruksminisiern, mol bakgrund av remissinstansernas ullalanden, inlekan lägga fram ell förslag. Vissl har vissa av dem ullryckt farhågor forföljden av all man lägger en avgift av kilot på industrilillverkalfoder, men är del någon som iror all någon djurägare som vill all hans hundeller katt skall ha bra föda skulle dra sig för den kostnaden och i ställetanvända ell sämre foder? Del är bl. a. sädana lankegångar som har förls fram. Mendet har i samband med remissbehandlingen också kommil fram andra förslag, t ex.att man skulle lägga avgifter pä raskatler för alt de skulle vara med ochbetala möjlighelerna till en god vård. Man har vidare fört fram tanken påmöjligheterna au la en del av t ex. lolalisatormedel. Jag kan bara nämna all avde 3 000 iravhäslar som finns i närhei behandlas äriigen 1 600 viddjursjukhuset i . Del finns även mänga andra förslag. Del hade väldärför inle varit omöjligt - mol bakgrund av silualionen pä de störstadjursjukhusen, där de stora svårigheterna finns, och del faklum atl kommunernakanske inle kan bära bördan all behöva betala slörre bidrag -all komma mednägoi konkrei förslag i den här frågan. alt ta slällning till de skilda förslagen lill en finansieringfrån djursjukhusfonden vill jag redovisa vad som har anförts vid remissbe- Närdel gäller förslagel om anskaffning av medel lill djursjukhusfonden genomIbdermedelsavgifter hardel påpekals all foderavgifter ensidigt skulle belastade djurägare som huvudsakligen använder industrilillverkal hund-och kaitfodenAvgiften skulle således drabba mindre än hälften av katt- och hundägarna. Delfinns också risk för all avgiften skulle kunna kringgås, t. ex. genom byle avvarubeleckning. - Del är de invändningar som har anförts. Närdetsedan gäller förslagel om avgiftsbeläggning av sporlhäslar-också en modell förfinansiering som har diskuierals - skulle det innebära elt helt nyttregistrerings- och uppbördssystem. Vid den föreslagna kommunala registreringen-om man skulle välja den modellen -skulle del uppkomma en rad praktiskaproblem. Enligt flera remissinstanser lorde de praktiska möjligheterna attgenomföra en central registrering vara större. Frågan om registrering av hästarmåsle därför, enligl min mening, yllerligare övervägas. Slutligenvill jag också säga nägra ord om djursjukhusulredningens förslag angåendehundavgiften. har krav i skilda avseenden framförts påändringar i hundskalleförordningen. Jag vill här erinra om vad skatteutskottetuttalat om orättvisor i nuvarande hundskatiesyslem och om behovei av endifferentierad hundavgift Frågan om en differentierad hundavgift bereds inomregeringskansliet, och eventuella bidrag lill djursjukhusens finansiering frånhundägarna får därvid prövas med hänsynslagande lill vad skalieulskollet haruttalat INGRIDSUNDBERG (m): Del är myckel bra med rättvisa. Men jag tror inle atl det är rikligiall driva rältvisekravel så långl all resultatet blir försämring för alla.Jordbruksministern nämnde svårigheten med all alla hundar inte äterindustrilillverkal foder och all därför inie alla djurägare skulle drabbas avavgiften. Men del är fakliskl sä, herr jordbruksminisler, atl alla hundar inteheller blir sjuka. Del är fakliskl, får man hoppas, endast en mindre del av dedjur del gäller som behöver sjukvård vid våra djursjukhus. Många andra synpunkter har förts fram, och jagnämnde bl. a. förslaget med lolalisatormedel. Då säger jordbruksminisiern allinvändningarna varit så stora all del inle finns möjlighel all lägga fram någolförslag. Min uppfattning, efter atl ha läsl sammanslällningen av remisserna, ärall invändningarna ulgör en mycket lilen del. De flesla är positiva och betonarnödvändigheten av en lösning av finansieringsproblemet Del är- det harjag sagllidigare - med djup besvikelse bortåt en miljon djurägare i lar emotjordbruksministerns besked i . Del är hell rikligi au alla remissinstanserna är posiliva lill enlösning av frågan om djursjukhusens finansiering. Självfallet hör även jag tilldem som är posiliva. Men om del har riklals kraftig krilik mol de olika Omsnabbare åtgärder mot läkare på grund av felaktiga sjukskrivningar delförslagen lillfinansiering av djursjukhusibnden så är del nödvändigt atl överväga desynpunkler som anförts innan man lägger fram förslag och vet hur man vill hadel. INGRIDSUNDBERG (m): Självklart, herr jordbruksminisler, är det så. Men det skulle varaintressant att fä höra om jordbruksminisiern i så fall kan meddela om del pågårnågol arbele för au lösa problemel, eller om vi skall behöva vänla pä ytterligareeu byte av jordbruksminister för all sedan böria om med alltsammans igen. Arbetel med atl bereda den här frågan pågår självfallet inomregeringskansliet. Överläggningen var härmedslulad. § 7 Om snabbareåtgärder mot läkare på grund av felaktiga sjukskrivningar Statsrådet erhöll ordel för attbesvara () anmälda inlerpellation, 1978/79:142,till socialminislern, och anförde: har frågat socialministern om han är beredd att vidtaåtgärder för atl möjliggöra snabbare ingripanden mot läkare som uppenbartmissbrukar sin rält au sjukskriva människor. Arbetetinom regeringen är så fördelat alt del ärjag som skall svara påinlerpellationen. Dentill knutna läkarvårdsdelegalionen beslöt i december 1977all bilda en arbetsgrupp med uppgift att kartlägga förekomsten av förmodadeallvarligare felaktigheter i försäkringsärenden, t ex. ifrägasall missbruk vidtillämpningen av läkarvärdstaxan och behandlings-taxan och oegenlligheler vidutfärdande av läkarintyg om arbetsoförmåga. Gruppen skall lämna förslag tillallmänna riktlinjer dels för hur sådana ärenden skall handläggas avförsäkringskassorna, dels för samverkansformer mellan försäkringskassorna ochriksförsäkringsverkel, länsläkarorganisaiionen, socialslyrelsen,medicinalväsendets ansvarsnämnd m. fl. I gruppen ingår representanter förSveriges läkarförbund. ,, medicinalväsendets ansvarsnämnd och riksförsäkringsverkel. Gruppenhar ägnat sig åt olika problem vad gäller läkares och sjukgymnasterstillämpning av gällande taxor. Utredningsarbetet i fräga om eventuellaoegenlligheler vid utfärdande av läkarintyg skall emellertid bedrivasparallellt med laxeiillämpningsfrågan. Jag kan harockså nämna att formulärentill läkarintyg nu ses över inom i syfte att a. underlättaförsäkringskassornas bedömning av den försäkrades arbetsoförmåga. Enliglmedicinalpersonalkungörelsen(l964:428)harbl. a. läkare etl särskiltdisciplinansvar vid försummelse, oförsländ eller oskicklighet i yrkesutövningen.Medicinalväsendets ansvarsnämnd, som handlägger sädana ärenden, kan tilldelavederbörande erinran, varning eller återkalla läkarens legitimation. Även iallmänna läkarinslruklionen (1963:341) finns bestämmelser om läkaresåligganden. Om en läkare handlar i strid mol vad som åligger honom kan handömas till dagsböter eller fängelse i högsl . 1ansvarsnämnden finns f n. sex ärenden som gäller läkares sjukskrivning avpatienter. Ärenden av detla slag är myckel arbetskrävande och tidsödande. vänlar man ell ökal antal sådana ärenden, eftersom-försäkringskassorna i bl. a. Siockholm och Göleborg har börial all kartläggaförhållandena kring sjukskrivningar. Regeringenhar under senare är anvisat exlra medel utöver budgeten för alt göra detmöjligl all nedbringa ärendebalansen i . Balansen harocksåminskat, nämligen frän 656 ärenden lill 1977. harbalansen äter ökal någol. Jag förulsälier all socialslyrelsen vid den iniernapriorileringen av olika insalser lar hänsyn till angelägenhelen av all minskaantalet ärenden i balans hos . Avvad jag har anförl framgår all åtgärder har vidtagits för alt klarlägga ivilken omfattning felaktiga sjukskrivningar förekommer. Såväl ansvarigamyndigheier och organ som läkarnas egen fackliga organisation är angelägna omall komma lill rälla med del fätal läkare som kan misslänkas för oegenllighelervid utfärdande av läkarintyg om arbetsoförmåga. Omsnabbare åtgärder mot läkare på grund av felaktiga sjukskrivningar Jag lackarslalsrådel för svaret på min interpellation. Vissayrkesgrupper har allmänhetens och samhällets speciella förtroende. Del gäller ihög grad läkarkåren. När doktorer ställer diagnos och ger behandling tillvårdsökande ur medicinsk synpunkt har de också atl ta ställning lillförskrivning av läkemedel och frågan om sjukskrivning. Det stora flertaletläkare är synnerligen kunniga och ansvarsmedvetna och motsvarar välallmänhetens och samhällels förtroende. Vi har anledning au vara stolta övervär läkarkår. Men vi kan inte bortse ifrån all bland de ca 15 000 läkare somverkar i vårt land flnns det också utövare som missbrukar förtroendet och somär klart olämpliga att inneha läkartjänst Dessa personer, som t. ex. ägnar sigåt oegenlligheler vid utfärdandet av läkarintyg om arbetsoförmåga, är lillskada för sjukvårdens anseende, och deras verksamhel kan fä svåra konsekvenserför patienters hälsa och förhindra rehabilitering. 1en publicerad undersökning har man kommit fram lill all enlångtidssjukskrivning ofta är första steget till en definitiv utslagning påarbetsmarknaden. Redan efter sex veckors sjukskrivning är man i farozonen. 0/7/snabbare åtgärder mot läkare på grund av felaktiga sjukskrivningar Vidfelaktig sjukskrivning kan del vidare snabbi försvinna stora belopp inomsjukförsäkringssystemet. Del aren form av ekonomisk broltslighet som övrigaförsäkringstagare får betala. Uppgifterom "svarta" sjukskrivningar som förekommit har föranlettLäkartidningen all la upp frågan i en ledarartikel. Jagvill direkl citera nägra meningar: "För varie gäng den härsjukskrivningsvalsen dras genom pressen vällas en skada som inle går allreparera. Många patienter kännersill förhållande lill läkaren ömtåligt Inte såfä har lätt all identifiera sig med en patient-läkarsituation som beskrivs iden dagliga tidningen eller etermedias nyhetsprogram. Redanav den anledningen borde de ansvariga myndigheterna göra bruk av de kunskaperde uppenbarligen förfogar över. Härtill kommer det högst olämpliga atl sitta overksamom det nu förhäller sig så illa som t. ex. vid försäkringskassani Siockholm och vid socialslyrelsen vill hävda. För variepatient som fåren sjukskrivning i stället för diagnos och behandling ökarrisken för allvarliga misstag. Dessulom förlorar staten pengar." Delfinns således flera skäl att se myckel allvarligl på de "svarta"sjukskrivningarna. Etl väl fungerande tillsyns- och konirollsyslem mästefinnas, som snabbi och effektivt kan gripa in och där rättssäkerheten kangaranteras. Enliglsocialstyrelsens instruktion har styrelsen att särskilt öva tillsyn över denöppna och slulna sjukvärden. Del sker genom länsläkarorganisaiionen ochmedicinalväsendets ansvarsnämnd. Somjag ser del är lillsynsfunkiionen ett mycket viktigt ansvarsområde, och det ärsynnerligen angeläget att ärenden kan behandlas skyndsamt och fullständigt Detfär inie förekomma au anmälare måsle vänta pä ell utslag och all enanmäld befallningshavare måsie gå med hotet om påföljd över sig under sä långlid. Del finns anledning att rikta krilik mol den stora ärendebalansen vidansvarsnämnden. Underåren 1975-1977 minskade visserligen antalet balanserade ärenden, men detberodde huvudsakligen pä att antalet inkomna ärenden gick ner.Under 1978 ökade emellertid antalet inkomna ärenden igen med ca 10 %.Verksamhelen har kunnai bedrivas i den omfallning som skett endast genom all enavsevärd övertid förekommit inom kansliet och belydande arbelsinsalser gjortsav jurister ulanför socialslyrelsen. Detta förhållande är klartolillfredsslällande. Avbudgetpropositionen 1978/79 framgår del all tillsynsverksamheten inte tillhörde av socialslyrelsen prioriterade områdena där ett lillskoli av personal ärönskvärt. Dädel gäller den regionala tillsynsfunktionen, som ulövas av länsläkarna, harföredragande statsråd i budgetpropositionen konstaterat all pä grund avvakanser under senare är har belaslningen på anslagen varit betydligt lägre änanvisade medel. Därefter anför slalsrådel: "Jag räknar med att minsl sexläkartjänster kommer att vara vakanta under näsla är." Anslagel lilllänsläkarorganisaiionen föreslås därför minska näsla budgelår. Sammanfattningsvis- medan ärendebalansen ökar minskar länsläkarkåren, och ansvarsnämndensverksamhel tillhör inte del prioriterade området. Därmed lorde det vara hellklart atl läget yllerligare kommer atl förvärras. Närvi här i kammaren får svar på våra interpellationer eller frågor händer delibland alt frågeställaren sätter betyg på svaret. Det länker inle jag göra. Menjag vill kommentera den mening där en viljeinriktning kan spåras. Statsrådetanför: "Jag förutsätter att vid den interna priorileringenav olika insatser tar hänsyn till angelägenhelen av all minska anlalel ärendeni balans hos ." Delär en from förhoppning, som jag givelvis delar. Självfallet är jag medvelen omau statsrådet inle kan gä in och ge direktiv till . Men om vihär i denna debatt kunde vara överens om att socialstyrelsenstillsynsverksamhet är viktig och att den måste fungera pä ell bättre sätt, såkanske vi därmed kan påverka i önskad rikining. Någolsom vi direkt kan påverka är framlida verksamhel och reglernaför samhällels tillsyn över personalen inom hälso- och sjukvården.Medicinalansvarskommittén avgav våras sitt huvudbetänkande, som sedanhar varit ute pä remiss. Enligl uppgift bereds ärendet f n. inomregeringskansliet, och min fråga lill statsrådet är: När kan vi förvänta enproposilion? Omsnabbare åtgärder mol läkare på grund av felaktiga sjukskrivningar Jag är ense med om atl del är angeläget all komma lillrälla med allvarligare felaktigheter vid sjukskrivningar. Inomförsäkringskassorna görs också betydande ansträngningar för alt spåra uppsådana ärenden. Som har påpekat är detla angeläget av flera skäl.Sjukskrivning får inie bli en ersällning för adekvat vård och behandling. Förläkarkårens anseende är det vidare vikligl att sådana här ärenden handläggsnoggrant. Även samhällsekonomiska skäl talar för att anlalel felaktigasjukskrivningar begränsas. Vi måste komma ihåg alt åtgärderna inomdetta område mäste utformas pä sädani sätl atl såväl läkarnas som patienternaskrav pä rättssäkerhet lillgodoses. All avgöra om en patient bör sjukskrivaseller ej är inte alltid sä lält. Vad vi mäste reagera emot är uppenbartfelaktiga sjukskrivningar som kan anses vara ett missbruk av läkaryrket. Avmill interpellationssvar framgår atl riksförsäkringsverketsläkarvårdsdelegation kommer all göra en bred ulredning av denna fräga ochföreslå ålgärder för atl effektivt förebygga och spåra allvarligarefelaktigheter vid sjukskrivningar. Vadbeträffar medicinalväsendets ansvarsnämnd kan jag nämna att regeringen avseratt lägga fram förslag för med anledning avmedicinalansvarskommitténs huvudbetänkande. Vi fär därför lillfälle att ganskasnart diskuiera frågor som rör verksamhel och ålgärder som kanbidra till au minska antalet ärenden i balans hos nämnden. 0/7?snabbare ålgärder mot läkare på grund av felaktiga sjukskrivningar Närdet gäller tillsynsverksamhet delar jag att den hör till vikiigare uppgifter. GUNILLAANDRÉ (c): Efter del senasie som slalsrådel anförde har jag inget ylleriigare alllillägga. Som jag uppfattar del delar slalsrådel hell min uppfalining i dennafräga, dvs. alt del är angelägel au vi kommer till rätta med de problem somfinns och att del är viktigt au vi får syslemel au fungera snabbt, effektivtoch med beaktande av rältssäkerhelsaspekierna. Jag tackar än en gång försvaret på min interpellation. Jag hade inte tänkt blanda mig i denna debali ulan bara sitta ikammaren och lyssna. hardel emellertid kommit fram sädana uppgifter ochsynpunkler atljag gärna vill göra nägra kommentarer. Förstskulle jag vilja säga alt inom försäkringskassorna görs en kontinuerliguppföljning av pågående sjukfall. Jag lycker därför atl det är ell direkl fel iSlalsrådels svar. Där står nämligen all kassorna nu "har börial attkartlägga förhållandena kring sjukskrivningar". Det har man alllid gjorl iförsäkringskassorna. Det är en myckel viktig uppgift som kassorna ochpersonalen har. Närdel gäller uppföljningen av dessa ärenden har kassorna förtroendeläkare sombistår dem med den medicinska bedömningen i försäkringsärendena. Råder deltveksamhet om ell sjukskrivningsfall -det kan vara fråga om länga och mångasjukskrivningar- tar kassorna kontakt med vederbörande läkare, och dennakontakt leder i de allra flesta fall lill resullal. Del kan vara så atl vederbörandeläkare lämnar en uppgift eller kompletterar tidigare lämnade uppgifter.Kassorna har generellt ett mycket gott samarbete med läkarna, men det är klartall undantag finns. Kassornahar inle behövt anmäla många läkare till . Men vad vi uppleversom myckel bekymmersamt är all när vi anmäler en läkare dröjer det oerhörtlänge innan tar upp ärendet Malmökassan anmälde den 6 december1977 en läkare och påminde . Vi har fortfarande inle fåu någotsvar. Göteborgskassan anmälde en läkare och har påmint ,juni och augusii 1978. Viser del som mycket allvarligl all det lar sä innan elt ärende avgörs.Tycker statsrådet att det är lillfredsslällande all det dröjer sä länge? Jagskulle vilja säga: Jag tycker det är allmänt moralupplösande. Här engagerar vipersonalen i kassan och tar upp ärendei i styrelsen. Vi ser myckel seriösi päde här ärendena. Och man mäste - del är helt riktigt - göra myckel grundligaulredningar och ha ell malerial som är helt korrekt innan man anmäler enläkare, för det är mycket allvarligl alt göra del, menar jag. Nusäger statsrådet all det i finns sex ärenden som gäller läkaressjukskrivning av patienter. Jag lycker kanske inte del är av sä slorl inlressehur många ärenden som ligger där, ulan frågan är: Hur länge har de legal där?Del finns som sagt ärenden som legal där . Delstär också i interpellationssvaret att "ålgärder har vidtagits för attklarlägga i vilken omfattning felakliga sjukskrivningar förekommer". Mendet räcker ju inte med att klarlägga om del finns sjukskrivningar som kan varafelakliga. Del måsle ju vidtas ålgärder också mot de läkare som anmäls. Undertiden som åren gär fortsätter ju dessa läkare sin verksamhet. Därförskulle jag vilja slälla följande fråga, som anknyter till den fråga som GunillaAndré slällde: Är slalsrådel beredd all vidta åtgärder så atl den balans som nufinns i snabbt kan bringas ned? Det talas ju i svaret om attregeringen under senare är anvisat extra medel utöver budgelen jusl för atl fäner ärendebalansen. Dä är alltså min fråga: Är statsrådet beredd atl vidtasädana ålgärder? Omsnabba I e åtgärder mot läkare på grund av felaktiga sjukskrivningar Jag måste nog läsa upp en mening frän min replik, därjag sade:"Inom försäkringskassorna görs också betydande ansträngningar för allspåra upp sådana ärenden." Det är naturligtvis en kontinueriig bevakningsom ulförs av sjukkassan - det vet vi bägge mycket väl. Närdet gäller en intensifierad verksamhet för all få fram sädana här tvivelaktigafall vill jag peka på vad jag sade om dessa sex ärenden iinterpellationssvaret: Ärenden av delta slag är myckel arbetskrävande ochtidsödande". hardärför fåll exlra resurser, vilkel bör ledalill atl ärendebalansen minskar. Det är alltså exlra resurser insaila föransvarsnämndens arbete. Vissa försäkringskassor har ocksä intensifierat sinaundersökningar för atl spåra felaktiga sjukskrivningar. ANNA-GRETASKANTZ (s): Del var när jag liisie svarel frän statsrådet somjag reagerade, för därslår: "Inom väntar man etl ökat antal sådana ärenden,eftersom försäkringskassorna i bl. a. Siockholm och har böriat atlkartlägga förhållandena kring sjukskrivningar." Detvar del som jag ville protestera mot, for del slår "har böriat", menhar del pågått i många är, då lycker man liksom all man vill reagera. Kanvidare statsrådets svar pä min fråga tydas på del sättet all de balanser som nufinns, bl. a. de nämnda sex ärendena från försäkringskassorna, kommer attklaras av , om jag får uttrycka mig så vagt? Herrlalman!Den frågan kanjag fakliskl inte besvara här frän min stol. Jag är väldiglledsen för att jag inte kan det ANNA-GRETASKANTZ (s): Statsrådet sade att man nu skulle göra kraftinsatser för au klara balanserna.Del var därför som jag dristade mig till au säga "". Jaghade naturiigtvis helsl velat säga "inom etl par månader". Det enda jag kan säga är alt vi har givit ökaderesurser. Jag hoppas nalurliglvis alt vi skall komma i en bättre balans när detgäller ärendena. Allting lalar för della, men jag har väldigl svårt alt här Slåoch lova del. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1978/79:30Civilutskollets belänkande 1978/79:19 §9 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1978/79:156 §10 Anmäldes och bordlades 1978/79:11 Riksdagensrevisorers berättelse över verkställd granskning av riksbankenstillstånd, styrelse och förvaltning under är 1978 1978/79:12 Riksdagensrevisorers berättelse över verkställd granskning av riksgäldskonioreistillstånd, styrelse och förvallning under budgetåret §11 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits til' kammarkansliet 1978/79:157 av () lill statsrådet om en oljelagringsanläggning i : Regeringen sade nej lill byggandel avell oljelager i vid . Det var elt högsl ovänlat beslutvilket väckt både förvåning och bestörtning hos länsmyndigheter och iÖsthammars kommun. Frågan om ell bergrum för lagring av olja i hängerintimt ihop med planeringen för etl industriområde, vars färdigställande nuallvarligt äventyras genom regeringens beslut Kosinaderna för enbart euindustriområde blir nämligen sä stora att risk föreligger för atl man inte kangenomföra projeklel. Fråganom ell oljelager i är ell gammall ärende som diskuterats och utrettsunder . Byggnadslov och dispens lämnades föranordnande av lagringsanläggning för olja i bergrum. Lovei avsåg ett bergrum om500 . na,däribland försvaret, hade inget all erinra emot della. k. stalssekrelerargruppen, som tillsattes för all inventera och föreslåersättningsarbeten för atl kompensera neddragningen av byggnadsverksamheten iForsmark, hade som främsta objekt etl bergrum för lagring av olja i Hargshamn.Efter många turer och bl. a. diskussionerom huvudmannaskapet för anläggningenfick i uppdrag av regeringen allprojektera bergrummet. Av den ram pä 100 milj. kr. som regeringen tidigarebeslutat om för arbelen till Forsmarksarbeiare hade innehållils 25 miljoner förbl. a. delta bergrum. förra årel begärde hos regeringenalt få fullfölja projekteringen så långt atl erforderliga tillstånd inhämtadesoch ell bindande avtal med markägare och nyitjanderättshavare m. fl. träffades.Det är denna framslällning som regeringen hell kallt lämnar utan åtgärd.Ändå är överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) intresserad av ellberedskapslager om olja. har de nedlagdakosinaderna för siatens del uppgått lill omkring 1,5 milj. kr., pengar som ioch med regeringens beslut nu får anses hell bortkastade. Motivetförelt bergrum var förutom oljeberedskapsskäl atl öka sysselsättningen i norraUppland samt alt underlälla iordningställandet av ett industriområde i direktanslulning lill lagret och hamnen. Del är myckel angeläget atl andrasysselsättningstillfällen kan erbjudas då arbetena i Forsmark trappas ned. Ellindustriområde skulle ge möjligheler till detla. Genom atl användaschaktmassorna frän bergrummet för iordningställande av industriområdet skullekosinaderna för detta bli avsevärt billigare. För projekteringen avindustriområdet har kommunen erhållit stalsbidrag.