prot · G20929 · 1978-12-31 00:00:00 — Delta uttalades myckel klart i anslutning tillriksdagens beslut med anledning av propositionen om skolans inre arbele m. m.Föreningsledaren måsle kunna komma till skolan lika väl som eleverna skallkunna komma till föreningen.Men för all klara delta merarbete för föreningsledaren krävs att dennegaranteras rätt lill ledighet från sitt ordinarie arbete. Inom regeringskansliethar utarbetats en promemoria Ds U 1977:19 Föreningsmedverkan i skolan, som tarupp dessa frågor. Remisstiden på promemorian gick ut i är. SIA-reformenhar för länge sedan kommii ur startgroparna. Arbetet med att beredaföreningslivet möjligheter att medverka i skolarbetet har i många kommunerkommii långt. I andra kommuner finns det tecken som lyder på att vi mer fär ensammanirädesreform än en aktivitetsreform. Till stor del beror detta på atl maninte har klan för sig hur kontakterna med föreningslivet kan ske. Inför denallmänna fritidsverksamheten utarbetades av en modell församråd. förslag överlämnades till regeringen. I samband därmedbegärde ungdomsrådet all även formerna för samråd inom den allmänna skoldagenskulle belysas. Jag vill med anledning avden beskrivna situationen fråga statsrådet: Närfår ta ställning till ett förslag om rätt till ledighet förföreningsledare? min uppfallning att det förslag till planeringsmodell somungdomsrådet utarbetade för den allmänna fritidsverksamheten också ärtillämplig på föreningslivets medverkan i skolarbetet? Vilkaåtgärder ämnar statsrådet i så fall vidta för alt göra denna uppfattning känd'' 1978/79:75 av Hans AIsén(s) lill kommunministern om inrättande av en förbrandkatastrofer i publika lokaler: har slora brandkatasiroferdrabbal olika slag av publika lokaler runt om i väriden. Också i harbränderav detta slag inträffat och fått katastrofala följder. Restaurang MonteCarlo i eldhärjades 1977 varvid fyra dödsoffer krävdes. Viddödsbranden på Stadsholellei i omkom 20 människor. Detmåsle mol bakgrund av inlräffade händelser vara mycket angeläget att åtgärdervidtas i förebyggande syfte. Det tragiska som hände i kan hända igennågon annanslans. Någon garanti för atl man med långtgående säkerhetsåtgärderförhindrar ell upprepande kan inle ges. Men givetvis kan man med välgenomtänkta brandskyddsålgärder minska riskerna betydligt. Genom informaiionoch utbildning av berörd personal bör eventuella tillbud kunna begränsas tillsin omfattning. De kostnader dylika åtgärder kommer atl medföra är välmotiverade med hänsyn till de mänskliga lidanden och materiella skador som kanförhindras vid en eventuell olycka. har i en skrivelse till kommunministernföreslagit inrättandet av en permanent siatlig . Deltaförslag finner jag välgrundat, och det bör om del realiseras öppna möjligheteralt noga penetrera den aktuella skadan och la lärdom av de misslag som begåtts. Med hänvisning lill delanförda ber jag att fö ställa följande fråga: Nr 29 Är kommunministern beredd all ta erforderliga initiativ för atlmöjliggöra Torsdaeenden inrättandet av en permanent förbrandkatastrofer 9 november1978 ' P"'"'' 'l''- 1978/79:76av () lill utrikesministern om tillkännagivande av den svenskaregeringens syn pä neutronvapen: När det avslöjades att planeradeatt börja tillverka s. k. neutronvapen, blev reaktionen starkt negativ i såvälUSA som . tillkännagavs alt ett villkor för atl USAskulle starta produktion av neutronvapen var att regeringarna i de N ATO-staierdär man avsåg alt stationera dessa vapen ställde sig positiva. De europeiskaregeringar som i första hand berördes mötte dock en sä stark inhemsk opinionmot dessa planer att de avstod från alt ge president klartecken. meddelade att neutronvapenprojektet fortfarande varaktuellt men att produklionen av vapen t. v. uppskjutits. Frågan skulleövervägas på nytt, om militära förberedelser i motiveradedel. Vissa tekniska åtgärder skulle dock vidtagas för alt snabbi kunna föra ulneutronvapen lill förbanden i , om del bedömdes nödvändigl. Den18 oktober meddelades alt president beslutat alt vissa i Europastationerade vapen skall förberedas for neutronvapenstridspeisaroch atttillverkningen av vissa neutronvapenkomponenier skall inledas. Delär uppenbart att dagen för stationering i av neutronvapen därmed rycktnärmare. har i den offentliga debatlen det militära värdet av dessanya vapen alltmer ifrågasatts. Man har bl. pekat på att effektiviteten hoskonventionella antitankvapen väsentligt ökats . Politisktligger den största faran i alt neuironvapen stationerade nära gränserna tillWP-länderna med nödvändighet skulle komma att användas underen mycket tidigtskedeaven väpnad konflikt och därigenom utlösa elt kärnvapenkrig i stor skala.Möjligheterna minskas att av en militär konfrontationmellan NATO och WP genom poliliska initiativ förhindra att kärnvapen kommertill användning. Den s. k. kärnvapentröskeln skulle drastiskt sänkas. Vårteget lands säkerhetspolitiska situation försämras på ett allvarligt sätt, omkärnvapentröskeln i sänks. Del är därför angeläget alt regeringsnarast agerar kraftfullt för alt stärka den internationella opinionsbildningenmot neutronvapnen. Avserregeringen, mol bakgmnd av president nya beslut i neuironvapenfrågan,alt genom direkta konlakler med och med regeringarna i berördaNATO-länder klargöra den svenska bedömningen, alt produktion av neutronvapenoch deras stationering i skulle sänka den s. k. kärnvapeniröskeln ochdärmed öka riskerna för kärnvapenkrig i ? 1978/79:77 av BörjeHörnlund (c) till industriministern om statsbidrag lill boardfabrik iKlemensnäs: Skellefteregionen harf n.en besvärandesysselsältningssituation. Elt antal industrier har problem och några ärnedläggningshoiade. Det är därför nu viktigt all ell antal posiliva ochframåtsyftande beslut kommer regionen till del. Inomindustridepartementet har boardindustrins strukturfrågor diskuterats , I de övervägandena ingår att ersätta boardfabrik iKlemensnäs med en tillverkning av lorrpressade träbaserade skivor, en produktsom i princip är ett "nytt träslag", Scharinshar för dagen ca 320 anställda. Den nya tillverkningsenheten skulle innebäraatl företagel kan trygga ca 270 arbetstillfällen. Uppförandet av fabriken skullege 60 byggnadsarbelare jobb . Upphandling av verksladsijänsier iSkellefleomrädei skulle ge ca 25 indusiriarbelare jobb i ell är,Byggnadsarbelel skulle löpa och fram lill , varefterdriftstart skulle kunna ske. Fabriken skulle vara i full produktion 1982-1983.Investerings- och rörelsekapital för enheten i fråga skulle behöva uppgå till140-150 milj. kr. varav 30-40 milj. kr. Företaget harinförskaffat offerter på en s. k. nyckelfärdig fabrik. Kapitalanskaffningen serlovande ut. Dock återstår alt slutgiltigt klara ägarfrägan i det nya företaget. Dennya fabriksenheten kommer att förbruka klenvirke, björkmassaved, flis ochsågspån för ca 15 milj. kr., råvaror som ej gårall avsätta iSkellefteområdel vid någon enda industri. Som en positiv faktor kan ocksåräknas atl energiäigången per tillverkat lon skivor kommer all halveras jämförtmed dagens produktionsmetoder. Ifallindustridepartementet inte kan ge klartecken för projekteti fråga, anser mänga sakkunniga att risken för nedläggning av företaget snabbiökar. Ett klartecken frän industridepartementet skulle innebära, dels au i delkorta perspektivet nära 100-talet byggnads- och verkstadsärsarbeien komregionen lill del, dels alt ca 300 nedläggningshoiade jobb kunde överföras modern induslrienhet, dels att svåravsällbar skogsråvara för 15 milj. kr.skulle finna lokal avsättning. Indirekt torde ell 100-tal årsdagsverkendärigenom långsiktigt säkras. Positivt är också alt energiförbrukningen pertillverkat ton skivor kunde halveras. Delviktigaste resultatet av ett klartecken för skulle emellertid vara atlregionen som helhet skulle uppfatta beslutet som positivt, med alll vad delinnebär av ökad framtidstro. Denförre industriministern . Åsling var klart positiv till projektet.Regeringsskiftet har inneburit atl besked om projekiei blivit försenat. Med anledning av delanförda vill jag fråga industriministern: Ärinduslriminislern beredd all ta upp överläggningar medrepresentanter för och då med målsättningen atl före åreis slui geklartecken för projektet? § 28 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1978/79:116av {m) till utrikesministern om ett svenskl initiativ lillförmån för den i dömde svenske medborgaren : dömdes den svenskemedborgaren av en domstol i lill straffarbete förspioneri. generalkonsul i har bl. a. enligt pressuppgifteruttalat atl han fött ell besläml intryck av atl det var "en helt justerättegång". Det finns å andra sidan även uppgifter om motsatsen. Jag villdärför til! herr utrikesministern ställa följande fråga: Anserutrikesministern alt det rättsliga förfarandet mol motsvarar deuttalanden som generalkonsul gjort och, om så ej skulle vara fallet,vilka åtgärder kommer då atl vidtagas frän UD:s sida? 1978/79:117a v () lill socialministern om utbyggnaden av den kommunalabarnomsorgen: Enligl sammanställning avkommunernas barnomsorgsplaner är del faktiska och planerade antaletdaghemsplatser 135 1979. Därav beräknas antalet platser för bam i ålderneU halvt till till 30 700. 1982 beräknas fördelningen på smäbarnsgruppresp, syskongrupp vara 40 650 och 138 650, Ökningen av antalet platser försmåbarnsgrupper är i absoluta tal väldigt lilen. Ca50 % av alla kvinnor går tillbaka lill sitt arbete efter barnelsfödsel. Därmed finns del elt akut behov av bamomsorg även för små barn. Allexpertis är överens om atl i ell barns liv är deviktigaste. Men trots detta har barn i regel de sämsta omsorgsformerna underdessa är. Ofta anlitas personer utan utbildning för uppgiften och ulan någonsom helst erfarenhet av barn. Omsättningen på dagbarnvårdare för små barn äroftast hög. Med anledning av dellavill jag fråga socialministern: Vilkaäigärder ämnar socialministern vidta för alt öka antalet platser i denkommunala barnomsorgen för barn i åldern ett halvt till ? 1978/79:118 av ElvyNilsson (s) till kommunikationsministern om lidpunkten för aviseradtrafikpolitisk proposition, m. m,: En trafikpolitisk proposition innebärande förslagtill en ny inriktning av trafikpolitiken har länge varit aviserad. Den avsesbl, a, medföra en annan fördelning av kostnadsansvaret mellan järnvägs- ochlandsvägstrafik, vilket skulle innebära altjärnvägen effektivare skulle kunna konkurrera framför allt om del tyngregodset. Iväntan på den nya trafikproposilionen sker emellertid en motsatt överströmning,och alltmer gods fraktas alltså på landsväg i stället för på järnväg, som ärdet ur samhällsekonomiska och miljömässiga aspekter mest fördelaktiga. Sålundahar beslutat all alla nuvarande virkestransponerpå NKLJ-banan mellan och i skall upphöra ochtransporten i stället ske per lastbil på landsväg. Det innebär att 5-6hellidsutnyitjade lastbilar eller tjugo lur- och returtransporter varje dagkommer au belasta den aktuella sträckan, 25man kommer härvid atl friställas vid Järnvägar (NKLJ), ochdessutom kommer 230 järnvägsvagnar speciellt byggda för virkestransponer attbli överfiödiga, Pä torde också järnvägsrälsen komma att brytasupp. En avsevärd kapitalförstöring kommer alltså att ske. Medhänvisning lill det anförda ber jag atl till kommunikationsministern fö slällaföljande fråga: Närkommer den aviserade trafikpolitiska proposilionen? Har statsrådet för avsikt att, i avvaktan på dennaproposilion, ingripa och om möjligt förhindra all överföring av gods från järnväg lill landsväg sker på sätt som nuplaneras av i ? 1978/79:119av Inga Lanlz {vpk) lill utbildningsministern om åtgärder för all förbättra destuderandes ekonomiska siluation: Denekonomiska situationen för många studerande blir alltmer ohållbar. Ursprungligen uppgick dens. k. bidragsdelen av studiestödet till 25 96, nu är den nere i 12 96,Framförallt drabbas givetvis studerande frän arbetarklassen av dessa försämringar. Jag vill därför ställaföljande fråga lill utbildningsministern: statsrådet vidta några åtgärderför att förbättra de studerandes 1978/79:120av/tn/ia£//asso/i (c) till socialminislern om Svenska Tobaks AB:sförsäljningsverksamhel: Har statsrådet uppmärksammat att elt statligtföretag-Svenska Tobaks AB - engagerat sig för en massiv försäljning avutländskt snask? Anser statsrådet detta engagemang önskvärt medhänsyn lill andra samhällsorgans strävanden alt förbättra folkhälsa ochtandvård? 1978/79:121 av LennartNilsson (s) lill arbetsmarknadsministern om äigärder för atl skapatillfredsställande lokaler vid arbetsförmedlingarna: Arbetsförmedlingarnas verksamhet har under en följdav år utökats. Genom personalförslärkningar och ökade arbetsuppgifter harbehovet av 5 protokoll 1978/79:29-32 Päflera håll i landei, bl. a. i , och , är brislen pälokaler stor. För all personalen på elt tillfredsställande sätt skall kunnafullfölja sina vikliga arbetsuppgifter är del angelägel med en god arbetsmiljö. Motbakgrund av del anförda vill jag lill arbetsmarknadsministern ställa följandefråga: Vilkaåtgärder kommer regeringen all vidta i syfte all skapa tillfredsställandelokaler vid arbetsförmedlingarna? 1978/79:122 av LennanPettersson (s) till försvarsministern om utredningsarbetet kring sårbarheten isamhällets datasystem: Datatekniken tas nu i anspråk på allt fler avsamhällslivels områden. har medfört många fördelar men också problem sommåsle lösas. Elt av dessa problem är den ökade sårbarheten i dalasamhället. Allminska dessa risker genom planering och förebyggande åtgärder framstår alltmersom en stor och vikiig datapolitisk fråga. En offentlig utredning, den s. k,särbarhelskommil-tén, som enbart beslår av statstjänstemän, lade för en tidsedan fram en lägesrapport . Dennarapport remissbehandlas f n, och därefter avser kommittén uppenbarligen alt gåvidare och arbeta fram förslag och rekommendationer. Mot denna bakgrund villjag fråga försvarsministern följande: Är det meningen alt det viktigautredningsarbetet kring sårbarheten i samhällets datasystem även ifortsättningen skall bedrivas utan pariamenlarisk medverkan? §29 Kammaren åtskildes kl, 15,13,