prot · G209157 · 1978-12-31 00:00:00 — Omriksdagen nu fattar det beslul som näringsutskotlet föreslagit, sägerhandelsministern, kan detta medföra framtidstro för tekoindustrin. Men då är all observera att det är näringsutskotieis förslag och intepropositionens. Proposiiionen 145 blev en stor besvikelse för alla berördaparter inom lekoindustrin. Men partimolioner frän och socialdemokraternahar resulterat i all utskotiet beslutat föreslå ålgärder som för företagare ochanställda kan betyda en slörre tillförsikt inför framliden. Näringsutskotletslår fast all en övergripande plan skall utarbetas med utgångspunkt i attnuvarande produktionsvolym i allt väsentligt skall bibehållas och all enlångsiktig målsättning för den statliga lekopoliliken bör vara all svenskindustri skall svara för 10 96 eller mer av den totala lillförseln avlekovaror. Enviktig fråga är hur den statliga tekoadministralionen skall vara organiserad.Administrationen är splittrad och saknar regional och lokal förankring.Jag vill ullrycka tillfredsställelse över att näringsutskotlet lar upp dennaproblemalik i anslutning till ett yrkande i partimolion. Utskottetdelar åsikten om betydelsen av atl regionala och lokala intressen flrinflytande pä besluten. Det hade varil önskvärt all gjort eltsärskilt uttalande om behovet av en översyn av den statligatekoadministrationen i linje med yrkande. Men utskottet förutsätteratl sådana frägeställ- ningarlas upp i samband med utarbetandet av en långsiktig plan för tekoindustrin, ochjag tycker atl del är ganska bra. Delstår hell klart all den nuvarande underrepresentationen i den statligatekoadministralionen för de kommuner och regioner där tekoindustrin dominerarnäringslivet är hell oacceptabel. Låt mig ta elt exempel. , ochUlricehamns kommuner hade 15 000 personer anställda inom tekoindustrin.Stockholm, där beslutsfattarna är bosatta, hade endast 470 personer anställdainom samma industri. Del behövs verkligen en ändring och det snart. Etlcentralt område för lekopoliliken är handelspolitiken. Jag vill framhållavikten av att mer kraftfullt och bestämt utnyttjar möjligheterna atlgenom handelspolitiska åtgärder skydda den svenska lekoindustrin. Del är myckeltillfredsställande alt näringsutskottet fäster stor vikt vid kultur- ochutbildningsfrågorna, vilka tagils upp i och min motion nr 2431.Tillgäng till god ulbildning är nödvändig för en framgångsrik och effektivtekoindustri, och Jag är glad över alt utskottet förordat bifall till vårmotion pä dessa punkter. Jaglycker också att del är bra all frågan om stöd till elt hemtexlilcentrum iSjuhäradsbygden flit etl positivt bemötande i utskottet. Visseriigen avstyrkerutskottet förslaget om etl särskilt anslag via utvecklingsfonden i Älvsborgslän, dä utskotiet ansett all denna fråga måste sällas i relation lill frågan omförstärkning av övriga regionala utvecklingsfonder, en fråga som behandlas iannat sammanhang. Jag hoppas emellertid atl denna andra behandling leder lillatl utvecklingsfonderna flr en sådan förstärkning av resurserna att man ävenkan göra en satsning pä ell hemlexlilcentmm i . Jag tror pä en ljus framtid försvensk tekoindustri, och jag vill uttaladen förhoppningen all alla som verkar inom svensk lekoindustri och förframliden skall kunna känna trygghet och framtidstro i sin gärning. Svensktekoindustri är enligt min mening en traditionsrik och mångsidig bransch värdalt satsa pä. Jag ber all först fl instämma hell i vad . och sagt när det gäller stödet lill tekoindustrin och nödvändigheten avdelta. Jag beklagar all del fina de sade inte trängde in i huvudet påhandelsministern. Sedanreagerar jag något mot handelsministerns resonemang om vårt förhållande lilltredje väriden. Vi flr ändå komma ihåg att lar in dubbelt ochtredubbell mer per skalle än alla andra industrinationer i väster. Jagbegärde ordet för atl kommentera en av stödformerna, nämligen äldreslödel. Jagmenar atl del är nödvändigt att förlänga denna stödform, men jag vidhåller,herr lalman, den kritik som vi framförde beträffande utformningen ochtillämpningen av detta stöd när del genomfördes. Verkligheten har ocksåbekräftat riktigheten av vår kritik. nämligenatl bestämmelserna för äldreslödel skulle uiformas sä, atl slödel måsle varaabsolut nödvändigt för alt rädda sysselsättningen, om förelagen skulle få del.Vi menade att det inte skulle beviljas till företag som hade en sä omfattandevinst att de kunde dela ut pengar till aktieägarna. Detfinns nu exempel att peka på som visar hur felaktigt del var att inle ulformastödet pä del sätt som vi krävde. Elt förelag i mitl hemlän , , fick 4,6 milj. kr. i äldrestöd 1978. harbeslutat utdela 6 milj. kr. Del är inteunderiigt atl de anställda protesterat mot det tillvägagängssällel. Facket hargivelvis tillstyrkt det sökta stödet men har absolut inte tänkt sig att delbeviljade bidraget skulle gå direkt i fickorna på aktieägarna. Det hade inleframfört någon protest, om bidraget hade utnytljals för investeringar ochförbättringar i förelaget, sä all man hade värnat om sysselsättningen framöver. Delhär exemplet, herr talman, visar att vi hade rätt i värt krav på strängareregler för detta och andra stöd. Det har alltså visat sig vara riktigt att dearbeismarknadspoliiiska åtgärderna skall vara riktade och sättas in där deverkligen behövs. Strängare regler och ökat inflytande för facket över hurstödet skall användas måste lill. Viaccepterar äldreslödel, men det kan inle vara rimligt all utan kritisk ochnoggrann prövning bevilja det. Del är avsett, herr talman, atl förhindraarbetslöshet och inte atl garantera utdelning lill aktieägarna. Meddenna lilla korta bemärkning ber jag att fä yrka bifall till desocialdemokratiska reservationerna. Somjag nämnde flnns del ett inte obetydligt antal livskraftiga textil-och konfeklionsförelag. Vi har alla anledning alt vara glada och tacksamma förföretag som inle bara kan sälja på den svenska marknaden och klara sig bra därulan också kan utveckla produkter för export till andra länder. Om man skullefölja den uppläggning av utdelningen av äldrestöd som , skulle jusl de här förelagen inte fl någol stöd. Stödet skulle dåkoncentreras lill de förelag som går dåligt, där problemen är störst.Resultatet skulle bli alt de konkurrenskraftiga skulle minska eller föriora sinkonkurrenskraft, de andra förelagen skulle möjligen kunna klara sig ytteriigarenågol längre. Det skulle definitivt leda lill en konkurrenssnedvridning av ellslag som enligt regeringens och uppenbariigen också enligtriksdagsmajoritetens bedömning inte skulle vara lill fördel försvensk textil-och konfektionsinduslris möjlighet att leva vidare, utveckla sig och stärka sigbåde konkurrens- och livskraftsmässigl. Detär skönt alt i varje fall någon från socialdemokraterna reagerar mot den av migpåtalade socialdemokratiska politiken, som syftar till all skydda svensktextil- och konfeklionsindustri genom åtgärder som ställer de fattigastemänniskorna i de fattiga länderna utan arbete och försörjning. Det lackar jagIngemund för; det är synd bara att han är så ensam. INGEMUNDBENGTSSON (s) kort genmäle: Menar verkligen handelsministern att det är riktigt all ge ell företag4,6 milj. kr. i stöd och atl företaget delar ut 6 milj. kr. som hamnar iaktieägarnas fickor, där inte ett enda öre av pengarna går till investeringaroch förbättringar av maskinparken? Det var Ju ett tillfälligt stöd som varavsett atl hjälpa förelag som hade tillfälliga problem och behövde avskeda sittfolk. Jagtrodde verkligenatt vi hade samma uppfattning om detta stöd-att det var avsettalt bekämpa arbetslösheten och inte alt berika aktieägarna. RUNEJOHANSSON i (s) kort genmäle: Jag blev en smula överraskad av handelsministerns uttalande. Hanförsöker göra gällande alt resultatet av den socialdemokratiska politiken bliralt de fattigaste i de fattigaste länderna drabbas. Jag trodde atlhandelsministern hade följt vår diskussion. Vi är hell medvetna om atlrestriktioner mot EG/EFTA, handelsstaisländerna, kan vi inle vidta. Vi villbestämma en nivå för importen som blir ungefär 70 96. Vi kan väl tänka oss altden utveckling som vi upplever i leder lill atl kostnadsskillnadernablir mindre och atl den svenska textilindustrins konkurrenskraft gentemotEG/EFTA-länderna inle oväsentligt förstärks, dvs. atl vi kommer atl ha lättareatl klara importen därifrån och t. o.m. tränga den tillbaka. I det ögonblicketökar våra möjligheter alt inom den 70-proceniiga ramen la in mera varor frånlågprisländerna. Detär sä man skall uppfatta den politiken. Det är dess innersta syfte att på detsättet bistå även . Vi föreslår inte nu all importen drastiskt skallminskas, herr handelsminister. Vi föreslåralt viskall försöka bibehålla denvid nuvarande nivå, för alt kunna klara vår sysselsättning. Att i del lägelställa upp de fattiga i de fattigaste länderna mot de svenska textilarbetarnaär på något sätt en oförsynthet. Del ärju deras problem vi också måste klara.Om vi inte klarar sysselsättning, arbete och utkomst, vad har vi då alt köpaför, bl. a. från de fattigaste länderna? Det är del vi måsle länka på. Del ärangelägel att handelsministern tänker sig för innan han går upp i talarstolen. Jag tror inle alt i vill förneka alt det framförallt är mot lågprisimporten som de mänga härda inläggen från socialdemokraternaom den svenska importregleringen har riklat sig och all det är den alltjämtförhållandevis lilla del av den svenska konsumtionen av textilvaror från justde här länderna som särskilt har stått i blickpunklen förde socialdemokratiskatalarna. uttrycker en förhoppning om atl man skall kunnatränga tillbaka importen frän EG/EFTA-länderna, och om man lyckas med det kanman öka importen från . Men tänk, , om vi skulle införadetta med procentsatser, som är en av hörnpelarna i den svenskasocialdemokratins tekopolilik - 30 96 skall produceras i och 70 96 fårkomma utifrån. Och om EG/EFTA-ländernas import, som själv sårikligt sade all vi inle kan inskridamol, skulle växa - då skulle kraven pä ytterligare starka reduktioner avu-landsimporien bli en nödvändighet försocialdemokratin,om man skulle uppfyllasina målsättningar. har på intet sätt tagit bort intrycket att del är mol u-landsimportensom socialdemokratin i första hand vänder sig. Det blir då de fattigastemänniskorna i de fattigaste länderna som drabbas. Omvi nu vill hävda oss på EG/EFTA-marknaden och försöka konkurrera med dessaländer, är det Ju särskilt viktigt alt vi stöder de svenska textil- ochkonfeklionsförelag som har de största förutsättningarna att bli konkurrenskraftiga.Om man gör som socialdemokratin vill - var inne på den saken- och lar bort äldreslödel för de företag som har den störstakonkurrenskraften, minskar man ju radikalt förutsättningarna all klara denmålsättning som ställde upp, nämligen att tränga tillbakaimporten från EG/EFTA-länderna. Då flr vi precis den bild somjag målade upp somdet mest sannolika resultatet av den svenska socialdemokratins tekopolilik, omden skulle förverkligas. Då kommer udden att riktas mol och mot defattigaste människorna i . Det går inte ihop med alla era finadeklarationer i olika sammanhang. Men om del gäller all föra elt krig inför envalrörelse, då bryter man ulan atl tveka mot det bästa och finaste i svensksocialdemokrati. Det beklagar jag. i (s) kort genmäle: Jag tror all handelsministern måste bestämma sig snart. En möjlighet äralt vi far en utveckling av den svenska textilindustrin som innebär att denblir konkurrenskraftig. Del är vi beredda alt medverka till genom de åtgärdersom vi föreslagit - vi har i utskottet delvis gäll längre än vadhandelsministern gjort i sin proposition. Den utvecklingen innebär-del har desenaste månaderna pekat på - alt vi dels ökar våra möjligheter lill export,framför allt till EG/EFTA-marknaden, dels får lättare att slå emot importenJust frän dessa länder. Det är för del läget jag tecknade en utvecklingsbildsom kan bli sannolik, nämligen alt vi med det beslul som socialdemokraternaföreslagit bibehåller importen också från lågprisländerna och att omfattningenav denna import kan komma atl öka på grund av vår ökade konkurrenskraftgentemot EG och EFTA. Del betyder ju inte alt våra förslag riktar sig mot defattigaste människorna i de fattigaste av länder. Vi talar ju i stället om enbibehållen import. OmJag hade tillfälle därtill skulle Jag sä småningom gärna vara med och diskuteranågon form av socialklausul i de förhandlingar som kommer all föras medlågprisländerna. Ta upp den tanken, och handelsministern gör en mer positivinsats än vad han gjort genom sin proposition! Men försök inte att beskyllasocialdemokratin för all angripa de falliga i de fattigaste av länder! Vi villatt det mellan länderna skall föras en öppen handels- och ulbytespolilik, menvi måste försöka komma i elt läge där vi kan konkurrera på någoriunda likavillkor. Om timlönen i den sydkoreanska textilindustrin är 2:50 , ärdel inte lätt för svensk textil- och konfeklionsindustri att konkurrera, närlönerna här, såsom fallel f n. är, ligger pä , om man inkluderar desociala Nr 157 kostnaderna. I det lägel måste vi för atl skydda vår industri vidlaockså de Måndagenden handelspolitiska åtgärder som vi föreslagit. Åtsärder för teko- "talman! Ju längre debalten fortskrider, desto mera finner vi kanske industrin "' "" '' "' '" förena oss. Jag konstaterar t. ex. med tillfredsställelse attRune i sade all utskottet delvis går längre än regeringen närdel gäller stödet lill svensk konfektionsindustri. Jag gör samma konstaterande.Regeringen föreslär 390,5 milj. kr. och utskottet 4 milj. kr. Del är allgä delvis längre, men del är inle särskilt myckel. handelspolitiska debatten tog jag upp frågan om en socialklausul. Jag haringen invändning mot resonemang på den punkten. Lätoss nu hoppas, , alt det beslut som skall fattaoch som ger ell verkningsfullt stöd ät svensk textil- och konfeklionsindustriskall återge branschen dess livs- och konkurrenskraft, att branschen med dennya styrka den härigenom får skall kunna klara konkurrensen medEG/EFTA-länderna och atl det skall ge ökat utrymme ät svensk import av textiloch konfektion från . Så tolkade jag i nu.Regeringen harju inte heller sagt alt vi skall släppa importen fri, ulanunderstrukit atl man måsle kunna reglera den, så all en fortsatt produktion iSverige av textil och konfektion kan skyddas. Skillnaderna är kanske inle sästora. Men det är uppenbariigen så, att socialdemokraterna i sin argumenteringi hög grad har tagit fasla pä nödvändigheten av en nedskärning av den svenskaimporten frän lågprisländerna. Dä skulle del också bli de olyckligakonsekvenser som jag har påtalat och som också realiter harerkänt all vi skulle fl räkna med. Låtoss, som sagt, tillsammans hoppas all de ålgärder som vi nu gemensamt vidtarskall få en annan och mera positiv effekt. Tredje vice talmannen anmälde atl iLjungby anhållit all lill protokollet fl antecknat all han inte ägde rätt tillytteriigare replik. JAN-IVANNILSSON (c): Propositionen 145 har inte kunnat passera utskottsbehandlingen utanatl ändras pä avgörande punkler. Del är ingen bra proposilion för vårt land ochför de anställda inom tekoindustrin. Med tanke pä den förda debalten kanjag inte heller se atl den innehåller någol nämnvärt tillskott lill de u-ländersom vi konkurrerar med. Detär värt alt notera att belräffande de delar som arbeismarknadsutskollet harhaft att yllra sig om, och där utskottet har gjort erinringar och förslag lillförändringar, är utskottet enigt. Del finns endast elt särskilt yttrande frånmoderaterna om arbetslagarnas infiytande. Som lidigare harframhållits i debatten är, som alla vet, nedgången i sysselsättningen inom tekoindustrin under 1970-lalel utan motstycke. / Samhällets deltagande i strukturförändringarna inomtekoindustrin är moli- 108 verat frän beredskaps-, sysselsättnings- och regionalpolitisksynpunkt. främstfrån regionalpolitisk och sysselsättningspolilisk synpunkt som arbetsmarknadsutskottethar haft att bedöma proposiiionen, medan försvarsutskottet har bedömt den frånberedskapssynpunkt. Bådautskotten har gjort allvariiga erinringar. Arbeismarknadsutskollet är enigt ifråga om bedömningen alt regeringens förslag är otillräckliga för att man skallkunna nå de uppsatta målen. Folkpartiregeringenhar enligt vår mening, och här har vi lltt stöd av arbetsmarknadsutskottet,underskattat lekoindustrins betydelse från regionalpolitisk ochsysselsättningspolilisk synpunkt. Sysselsättningen inom tekoindustrin är starktkoncentrerad till vissa regioner och vissa orter. Där har den verkligen enmycket stor regionalpolitisk betydelse. Sysselsättningsmäs-sigl hartekoindustrin stor betydelse främst för kvinnorna. På denna punkt har utskottetverkligen sagt ifrån ordentligt. Jag hänvisar lill ulskottsbetänkandet s. 60,övre halvan. har redan citerat delta avsnitt, varför jag skallspara genom att avstå från en upprepning. Arbeismarknadsutskolletger i delta sammanhang etl starkt stöd ät vår mening all de regionalpolitiskaskälen verkligen är mycket starka för atl staten skall göra insatser förtekoindustrin. På grund av att tidigare ändrat förslag frånfolkpartiregeringen som berör tekoindustrin har sysselsättningen t. v. kunnaträddas, bl. a. på vissa orter i mitt eget hemlän . Efter deändringar som utskotten nu har föreslagit alt skall göra, finns delväl anledning att anta all även den här proposiiionen kan utgöra ett gollunderlag för den svenska tekoindustrins framtid. Arbetsmarknadsutskottetullalar också atl regeringen pä nyll bör överväga vilka medel som erfordras föratt branschen skall kunna bibehållas vid ungefär nuvarande nivå. Som jag nyssanförde har utskottet uttalat att regeringens förslag är otillräckliga för altnå dessa mål. Tekoindustrin behöver mera långsikliga insaiser och planer än demsom föreslås i propositionen för att man skall kunna bibehålla en högkunskapsnivå och en tillfredsställande rekrytering. Arbetsmarknadsutskottetansluter sig i dessa avseenden lill vad som anförts i såväl somsocialdemokraternas partimolioner. k. äldrestödet har haft slor betydelse för upprätthållandet av denhittillsvarande sysselsättningen inom tekoindustrin vihar bakom oss. Avsikten var all denna stödform skulle ha en relativt kortvaraktighet. I propositionen föresläs nu att äldreslödel skall bibehållas pånuvarande nivå under nästa budgetår. Vi instämmer i propositionens förslag päden punkten. Stödformens successiva avveckling bör ske så atl inga allvariigastörningar i sysselsättningen uppstår. För dagen framstår del som nödvändigtall äldreslödel vid en gradvis avveckling ersätts med andra för branschens framlidbättre anpassade stödformer för atl man skall kunna undvika en drastisk nedgångi sysselsättningen. En avveckling skulle naturiigtvis också fl en negativinverkan på försörjningsberedskapen. Utskotiet anser atl det är nödvändigt atlregeringen utan dröjsmål tar upp denna fråga för ytterligare överväganden, ochutskottet biträder därmed såväl centernssom socialdemokraternas och synpunkter i dessa avseenden. Arbetsmarknadsutskottettar slutligen upp frågan om villkoren för äldreslödel. Del gäller främstmöjligheterna alt fl dispens från vissa restriktioner i samband medäldreslödel, l.ex. sådana som avser varsel om uppsägning.Arbetsmarknadsutskottet uttalarsig fören viss uppmjukningavdispensmöj-lighetenför företag på orter där effekten av uppsägningen blir särskilt stor. Givetvisbör fackets åsikter tillmätas avgörande betydelse i dessa liksom i andrasammanhang. Del yrkande som i det avseendet framförts från sida ärdärmed tillgodosett. Jag ber atl fl yrka bifall till reservationerna 3,4,5 och 6 och iövrigt bifall till utskottets hemställan. HANS NYHAGE (m): Regeringens tekoproposilion, som ligger till grund för delutskottsbetänkande vi nu behandlar, utgör ännu en i den långa raden avofullständiga och bristfälligt underbyggda propositioner. Inte mindre än 19yrkanden om tillkännagivande frän utskotlels sida ger belägg härför. Deltafaktum ändras inte av atl man från regeringspartiet som vanligt hävdar alt detendast är fråga om vissa utvidgningar av propositionen och att man därför fältgehör fördel mesta av vad man föreslagit. Hade proposiiionen varit bättreunderbyggd från början, hade givetvis utskottsbehandlingen blivit därefter. Denkritik som riktas frän en rad håll - från branschfolk, frän myndigheter, fränkommuner, i elt antal motioner och sist men inle minst i utskotlsbetänkandet -är därför klart berättigad. Delär naturiigtvis betänkligt alt regeringen anser sig kunna åsidosätta de kravsom otvetydigt uppställde när det gällde den övergripandeplanen för samhällets insatser på lekoområdel. Denna skulle syfta till att dennuvarande produktionsvolymen i allt väsentligt skulle upprätthållas. Det äruppenbart atl delta inte skulle bli fallet genom regeringsförslagel. Däraccepteras tvärtom en viss minskning av produktionsvolymen, vilket ter sigmyckel allvarligt inte minst ur sysselsättningsaspekt. Det är därförvälgörande atl utskottet så klart vidhåller tidigareställningstagande på den punkten. Planenskulle vidare grundas på försörjningspoliliska, arbeismarknadspoliiiska ochregionalpoliliska bedömningar. I proposiiionen beaktas närmast deförsöriningspoliliska aspekterna, vilket dels sakligt sett innebären oacceptabelbegränsning, dels också strider mot tidigare beslul. Även här är detvälgörande att utskottet så klart ansluter sig lill tidigare fattadebeslul. Detär förvånande att regeringen ej vill beakta de regionalpolitiska skälen när detgäller atl upprätthålla produktionskapaciteten inom tekoindustrin. Om del inteskulle falla pä sin egen orimlighet, sä vore man frestad atl påstå, attregeringen saknar kännedom om den utveckling som ägt rum pä lekoområdet sedansenare delen av 1960-lalet, särskilt inom och framför allt iSjuhäradsbygden. Verkligheten ärju den att ett stort antal förelag tvingats lägga nerverksamheten eller kraftigt begränsa den. Oerhört många människor har förloratsitt arbete, och många andra åter har haft hot om friställning över sig. Antaletsysselsatta inom lekoindustrin har minskal från ca 90 000 till ca 35 000.Enbart inom .Ivsborgs län har sysselsättningen på detta område minskat med ca10 000 anställda under 1970-talel, vilket innebär att länet drabbats av ensysselsäitningsminskning inom teko, som är större än den av regeringenberäknade neddragningen av landets varvsindustri. Att detta har medfört svåraförhållanden på arbetsmarknaden, och då särskilt inom , äralldeles påtagligt. Det är uppenbart att en fortsatt minskning av produktioneninom teko skulle få mycket allvariiga konsekvenser, framförallt förSjuhäradsbygden och för människornas möjligheter till försörining. Atlmol den här bakgrunden hävda, som görs i proposiiionen, att del inte finnsanledning att ta regionalpolitiska hänsyn beträffande målsättningen förproduktionsvolymen inom teko förefaller milt sagt anmärkningsvärt. Delär alltså, herr talman, nödvändigt alt minst den nuvarande produktionskapacitetennär det gäller tekoprodukter kan upprätthållas. Detta måsle i första hand skegenom alt det förs en sådan ekonomisk politik, att den befrämjar företagensutveckling, atl den stimulerar till nya investeringar och lill nyföreiagandeoch att den framför allt stärker framtidstron. Vi kan glädjande nog skönjaklara förbättringar under innevarande år som en direkt följd avtrepartiregeringens åtgärder. Alldeles uppenbart har devalveringarna ochsänkningen av arbetsgivaravgifterna spelat en betydande roll. Lika klart är alldel s. k. äldrestödet, dvs. en åtgärd av generell karaktär, har haft en myckelpositiv effekt. Närdel gäller äldreslödel är del angeläget atl framhålla, all denna typ avstödåtgärd bör stå till industrins förfogande under t. v. hela planeringsperiodenom . Utskottet har också uttalat sig i den riktningen men samtidigtangett, att något annat stöd av liknande innebörd kan komma i fråga. Del hadeenligt min mening varil värdefullt, om utskottet helt klart uttalat sigbeträffande bibehållet äldreslöd.