prot · G209102 · 1978-12-31 00:00:00 — hänvisar till att tidigare varalla partier eniga men är det bara som står fast vid den förutintagna ståndpunkten. Det har dock hänt åtskilligt, och jag lycker det är förvånande är altmoderaterna inte har upptäckt delta och hur viktigt det är. Jag behöver baraerinra om atl flera lusen människor har dödats i Sowelo och att densydafrikanska regimen går i färd med att förverkliga sin politik om "bantuhomelands". Man har redan flyttat flera miljoner människor och avser inomkort atl flytta ytteriigare ett par miljoner. Detär en rå och ohyggligt grym raspolitik som förverkligas på del sättet, ochutvecklingen har visat att vidtas inle starkare ålgärder så kommerSydafrikas regering inte att låta sig påverka. Dåsäger att om vi är med om att isolera såblir det svårare för oss att stå emot tryck i andra fall när omväriden begäranvi skall isolera någol annat land. Till det vill jagsäga: Vi förbehåller ossrätten all själva bestämma när vi stöder en aktion. Den rätlen ligger i det härhuset, och den skall vi behålla där. Tredjevice talmannen anmälde alt och alt till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligarerepliker. Min avsikl var egentligen inte alt diskutera , eftersomvi kommer att få tillfälle lill det i samband med att regeringensSydafrikaproposilion behandlas. Närdebalten ändå har kommit i gång vill jagbara göra några korta kommentarer. Vihävdar från regeringens sida att situationen i är unik, och jagförstår inte vad det är för intressen som anser såangelägna alt framhäva här, när han säger att en lagsiiftning av det slag somregeringen nu vill all skall anta skulle kunna tillämpas gentemotandra länder i fall där inte rasförtrycket skulle vara motivet för en sådantillämpning. Vitycker alltså atl just det förhållandet att det är så unikt med rasförtryck göratl man kan ha en sådan lag som regeringen förelägger förslag om. Attsudda ut den skillnad som finns mellan och andra länder, vilketStaffan anstränger sig alt göra i del ena anförandet efler detandra genom all hänvisa till situationen i t. ex. och ,finner jag olyckligt ur alla synpunkter. Sedankritiserar oss också för att vi inte vill gå helavägen, för atl vi inle vill förbjuda svensk företagsamhet i , för attvi inte vill förbjuda handel med , för alt vi inte vill köra ut allsvensk verksamhet i . Vi tar elt steg i den riktningen. Nuär det ju så atl vi känner oss bundna av bl. a. de internationella avtal som ärträffade inom ramen för . Men det är inte så alt det saknas en vilja frånregeringens sida atl även använda sig av mycket hårda sanktionsvapen molSydafrika. Del är bara det att i dessa avseenden, alltså när det gällerinskränkningen av handeln, anser vi atl vi är mycket hårt bundna av deinternationella avtalen. I verkar vi ju mycket starkt justför att fä till stånd sådana samfällda åtgärder från väridsgemenskapens sida som begär att vi skall ta upp unilateralt men som vi, av de skäl jag anfört,inte tycker alt vi kan ta upp på det sättet. Förtryckav alla slag är motbjudande - det häller jag helt med . Det är motbjudande när det sker av politiska skäl eller av religiösa skäl.Men ändå tror jag att de som förtrycks för sin politiska eller sin religiösaåsikts skull ändå på ett något annat sätt förslår orsaken, att de pä ett annatsätt har förmåga inte att acceptera förtrycket - det kan vi aldrig göra -menatl ändå uppfatta att de lider för någonting som de betraktar som väsentligt,meningsfullt och riktigt. Jagmenar att detta däremot är en omöjlighet när man har att göra med förtryckbaserat på ras. Jag tycker att det är det mest meningslösa, det mest föraktligasätt pä vilket människor kan bringa andra till underkastelse, kan bringa olyckaöver människor, när man använder sig av deras ras som utgångspunkt för eltförtryck. Jag tycker inle det finns något försvar av del slag som StaffanBurenstam anförde här, alt det kan tänkas att man i kanmotverka förhållandena frän insidan - han åberopar då Friafackföreningsinternationalen. Jagvet att det exempel som jag tänker anföra är en hårdragning, och jag menar intealt förhållandena är exakt lika. Men jag tror atl de judar som fick arbeta inomvissa tyska fabriker under kriget kunde ha större chanser att överievalängre-kanske t. o. m. till krigsslutet. Det ger emellertid inte de här tyskaföretagen någon som helst anledning att slå sig för sitt bröst för sinahumanitära insatser. Jagvidhåller att rasförtryck är det vidrigaste av allt förtryck och att det görsituationen i unik. Det är det unika i den sydafrikanska situationensom motiverar den förslag till riksdag atl införaett förbud för svenska investeringar i . () kort genmäle: Rasförtryck är vedervärdigt, men allt förtryck är vedervärdigt. Jagfinner atl för att rätt förstå varför rasförtryck är så motbjudande måste mansäga att människor bör vara lika - det är det kristna budskapet. Men ommänniskor är lika måste varje slags förtryck vara lika obehagligt. Det synesmig vara en skäligen enkel logik, och varje annan tanke är uttryck för engrumlig föreställning om människovärde. Dettaatt man bara skall förbjuda nyinvesteringar och av egna ekonomiska skäl tänkasig atl inte satsa på god moral och förbjuda all verksamhet har jag sagt arendubbelmoral. Jag vidhåller det, och handelsministerns synpunkt är faktiskt intenågon ordentlig invändning. Det är riktigt atl vi när det gäller handel ärbundna vid internationella avtal. Men motsvarande regler finns ju inte i frågaom investeringar. Min synpunkt gällde just de investeringar vi har i Sydafrika.I den ulredning som är redovisad hänvisas till krassa svenska ekonomiska skälför att man inle vill framtvinga en nedläggning. Det kallar jag för dubbelmoral- för det är dubbelmoral. Kvarstår en fråga som ingen av mina motdebattörer har besvarat: Hur påverkar vibäst? Vi känner avsky inför förtryck, inför rasdiskriminering. blir vi av med dettaförtryck? Och hur kan ni vara så fantastiskt säkra på atl den högsia klokskapenär minsta möjliga insatser, minsta möjliga närvaro? Skulle det t. ex. ha bliviten bättre utveckling i om de folkpartistiska demonstranter som fannsnär skulle komma med i EFTA hade fått sin önskan tillgodosedd? Hadedet inte tvärtom varit så att om hade ställts utanför EFTA, isolerats,hade det varit mycket mindre kontakter med demokratiska idéer ochuppfattningar, mindre möjligheteratt faen mjukare övergång till etl system somär mera hoppingivande för framtiden? Hurdet nu än är på den punkten kvarstår den frågeställning som gör det härproblemet så svårt: Vad är bäst moraliskt? Hur påverkar vi bäst? Hur vidgar vimöjligheterna atl få en slutlig god utveckling? Gör vi del genom alt försökapåverka inifrån eller genom att avlägsna oss? I fråga om graden av förtryckets gräslighet skiljer sig StaffanBurenstam uppfattning och min uppenbariigen åt, och jag tror inte attett upprepande av argumenten skulle minska oklarheten när del gäller våra olikaståndpunkter. Däremotåterkommer jag till hans invändning om dubbelmoral. Han tycks mena atl om maninle är beredd att ta steget fullt ut, så är det dubbelmoral att över huvudtaget göra någonting. Hans egen utgångspunkt är ju att inte någonting skallgöras, att ingen förändring skall ske. Det skulle alltså vara ett uttryck fören högre moral än den hos dem som vill ta ett icke helt obetydligt steg för attytteriigare öka trycket på den sydafrikanska regimen. Jag tycker denargumenteringen faller på sin egen orimlighet. Manskulle ge uttryck för en dubbelmoral säger , om maninte begär en fullständig avveckling av de svenska företagen. Etl sådantställningstagande skulle på något sätt vara renhårigare. Fördet första förordar ju inte själv en sådan avveckling.För det andra är syftei från vår sida atl komma åt den ökade styrka förSydafrika som företagens expansion där innebär såväl politiskt som ekonomiskt.Då är det väl fullt logiskt att just slå till mot expansionen i första rummet. Viuppfattar del som en rimlig avvägning att ge de svenska förelagen en viss tidför att ställa om sin verksamhet och söka sig nya marknader. Detta framställerStaffan Burenslam som ett uttryck för dubbelmoral. Jag beklagar attmoderaterna på den här punkten ställer sig vid sidan av den solidaritetsåtgärdsom regeringsförslaget innebär. En aktiv Sydafrikapolitik är en viktig del avden svenska utrikespolitiken. Om den borde det kunna råda en mycket bredenighet i och i den svenska . Unilaterala åtgärder påinvesteringssidan utgör ett naturiigt led i den politiken -tillsammans med ettklart ställningstagande av i , under både denna ochtidigare regeringar, och det ökade stöd som regeringen föreslär tillbefrielserörelserna och de självständiga staterna i södra . () kort genmäle: Jag är förvånad över atl man kan vara så problemfri i sitt betraktandeav väriden - all det över huvud taget är möjligt att vara i så absolut avsaknadav känsla för att del finns problem. Elt problem som jag har försökt framhållaär detta: Hur påverkar man, om man nu vill påverka? Socialdemokraternagav ut en debattskrift med rubriken och vi.Det aren myckel intressant skrift. Man resonerade fram och tillbaka om hur manbäst skulle kunna påverka. Man kom fram till slutsatsen att del vore dumt atlvidta ensidiga sanktioner, eftersom detta snarare skulle hjälpa regimen ochinte medföra det önskade resultatet. Det är för mig en gåta, att när jag frågarhur man bäst uppnår resultat, kommer mina meddebattörer och bara mässar helatiden. De säger att vi skall ha en aktiv Sydafrikapolitik men talar inte omvarför det ärjust denna form av aktivitet som bäst för fram till målet. Man ärändå skyldig att redovisa detta, särskilt som den linje man har valtrepresenterar elt avsteg ifrån vad som har varit svenskutrikespolitik. Det har genom enhälliga beslut i fastslagits att viinte skall vidta ensidiga sanktioner mot , eftersom delta skulleförsvaga FN och hjälpa regimen i . Eftersomdel nu är så att trycket i kan sägas ha förvärrats, kan ju detta,herr talman, knappast göras lill elt argument för alt försvaga FN eller hjälparegimen i . Som utrikesutskottet och har sagtskulle nämligen ensidiga aktioner hjälpa och skada FN. Därförtyckerjag att regeringen i denna viktiga principfråga är skyldig svenska folketnågonting annat än bara ett mässande om alt vi skall ha aktivitet. Det är ju såbetydelsefullt att försöka finna det rikliga sättet att påverka utvecklingen idetta hemska förtryck. Jag är beredd atl böja mig, om jag fårordentliga argument, som visar atl detta är en metod som skulle kunna vara meraframgångsrik än metoden att försöka påverka inifrån, som utrikesministernsjälv sade är det viktigaste sättet. Jag har inte fått ettenda argument utan bara kort sagt ytterst onyanserade påståenden, uppklädda inågot slags moralisk utstyrsel. Om jag förstår saken rätt har inte någonytteriigare replik nu och därför vill jag inte heller ta upp några nya argumentutöver dem han själv har använt. Hans utgångspunkt för vad man skall och ickeskall göra var aktuell . Man har prövat dessa vägar ,men de har inte lett till någon ändring i . Det är detta som numotiverar att vi vidtar andra åtgärder, att vi ökar trycket mot densydafrikanska rasistregimen. Syftetmed det vi föreslår är atl med ekonomiska medel komma åt den sydafrikanskaregimen, att genom att försvåra den ekonomiska uppbyggnaden i regimens ekonomiska möjligheter och stärka oppositionen mot den. Detär vad vi på lång sikt hoppas uppnå med det förslag som vi lägger fram. inte möjlighel att replikera, men han har själv sagt att det viktigaär att finna ett sätt att påverka utvecklingen i . Han har haft godamöjligheter atl under den här diskussionen själv ange vilka sätt han villförorda. Han kan inte göra det , men jag hoppas att vi närSydafrikadiskussionen äger ram, får höra hans förslag till åtgärder för attkomma till rätta med rasistregimen i , vilka medel han anserärdeeffektivaste för att uppnå det mål som han uppenbariigen anser atl alla här iriksdagen strävar efter. ROLFHAGEL (apk): Med inledningen av del mot den 17februari fördes åter i centram för den fredsälskande och progressivamänsklighetens uppmärksamhei. De kinesiska ledarna fortsätter den krigspolitiksom tidigare lett till förkrossande nederiag för den franska imperialismen 1954och USA-imperialismen . liksom del tidigare inleddes med psykologisk krigföring. Vemminns inte den samordnade kampanj som bedrevs om påståddakränkningar av de mänskliga rättigheterna i , trots att var delenda segrande landet i historien som avstått från krigsför-brytarprocesser ochredan under de första dagarna efter segern 1975 frigav Över en miljon av de merän en och en halv miljon soldater, officerare, poliser, tortyrexperter ochadministratörer som tjänat USA-imperialismen och den fascistiskamarionettregimen i Sydvielnam. Föross kommunister är det ingen överraskning atl imperialismen med sina enormapropagandaresurser nu sveper in vad som händer i , och ien ridå av lögner och myter. Vi vet hur den s. k. fria väriden ser ut just nu.Många miljoner går kroniskt arbetslösa i de högt utvecklade kapitalistiskaindustriländerna. En av de fundamentala mänskliga rättigheterna, rätten tillarbete, kränks i väldig omfattning även i ett land som . Jagmåste få ställa en fråga till landels utrikesminister. Han sade nämligen i sittinledningsanförande att de mänskliga rättigheterna aren självklarhet för oss.Kan vi verkligen säga att de mänskliga rättigheterna är garanterade förSveriges folk? Över 100 000 människor går arbetslösa. Rätten till arbete är enav de grundläggande mänskliga räiiigheierna enligt Internationella konventionenom ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som enhälligtantog . Tiotalsmiljoner människor lever i elände i den amerikanska slummen. Hundratalsmiljoner svälter i de länder som är under kolonialt och nykolonialt välde.Miljoner sitter i fängelse, torteras av fascistiska poliseroch fångknektar eller lever i ständig terror i länder som , ,, , , , etc, länderdärdemultinationella bolagen och USA-imperialismen föriänger livet på de mest förhatligaförtryckarregimer. På Ösitimor kämpar befolkningen under ledning av FRETILINmol indonesiska ockupationstrupper, utrustade med bl. a. vapen från . av är fortfarande under turkisk ockupation. På torterasfängslade patrioter av den brittiska I tas jorden från lantarbetarna och lämnas lillbaka lill defascistiska storgodsägarna. IKina hålls dagliga minnesmöten för berömdaförfattare, operasångare, vetenskapsmän, konstnärer och andra gamla revolutionärersom torterades, misshandlades till döds eller summariskt avrättades under dens. Vi hörde, vad jag vet, inte ett ord ommänskliga rättigheter i de stora svenska massmedia när denna likvidering av hundratusentals,kanske miljoner, kineser pågick under den s. k. kulturrevolutionen. Tvärtomprisades den, vilket vi kan läsa även i denna riksdags protokoll, som en ädelkamp mol "byråkrati och förstening", och den ekonomiskaefterblivenheten på landet i romantiserades med den gröna vågens allraplattaste klichéer. är en annan fraktion vid makten i , och många avdem som var ansvariga för den s. k. kulturrevolutionen på det lokala planetsläpas inför massmöten för atl sedan avrättas. Och fortfarande uttrycks - somutrikesministerns tal i inledningen av denna debatt visar-en reservationslösbeundran för den maoistiska politiken. Inle ett ord om de mänskligarättigheterna. Låtmig säga några ord också till , som i sitt inlägg gjorde gällandealt förhållandet mellan och beror på gamla motsättningar mellanKina och . Erfarenheternaav maoismens barbari i , särskilt av s. k.kulturrevolution, och under Pol-regimen i borde vara tillräckligaför att underminera vpk-ledningens gamla kära tes om att den s. k.motsättningen mellan och skulle ligga i botten även på Kinasaktuella angreppskrig. Maoisterna i har romantiseratkrig och talat om det tredje väridskrigets oundviklighet. Ledarna i Pekingangrep militärt 1962, 1969 och första gången ,då de erövrade . Hejdlös militarism och angreppskrig är den logiskakonsekvensen av maoismen. En logisk konsekvens är också dess allians medUSA-imperialismen och all världens fascister. Att jämställa maoismens välde medden socialistiska gemenskapens länder är som alt godta Hitlersnationalsocialism som en form av socialism. Sånågra ord med anledning av tolkning av folkrätten. Det ärobestridligt att angreps under en följd av år av Pot-regimen iKampuchea, försedd med vapen och 20 000 militärer från . angrepsobestridligt av trupper. Folkrätten innefattar också rätten tillsjälvförsvar, . Om inte denna rätt till självförsvar godkänns avherr , måste han känna djup förtrytelse, kanske också sorg,över att de allierade trapperna inte bara slog tillbaka trupper iAfrika, , , , , osv. utan t. o. m.förföljde och krossade dessa trupper på tyskt område. Iförsöken att återuppliva det , som vissa tidigare inlägg i dennadebatt varit bidrag till, ingår den systematiska verksamheten av delinternationella monopolkapitalets nyhetsbyråer och stora massmedia atl avledauppmärksamheten från kapitalismens eget rattnande system och i stället rikta den motpåstådda kränkningar av mänskliga rättigheter i och densocialistiska gemenskapen, också i de länder där arbetarna och bönderna nyligenoch blivit herrar i eget hus. Omman lyckas att återuppliva det , kan man också avledauppmärksamheten från neutronbomben och de lysande affärer med Harrier-jaklplan,Mirageplan samt annan ultramodern militär utrastning och eventuellt ocksåBoforskanoner som man nu planerar atl göra med de maoistiska ledarna i . Vadutrikesministern och just sagt om situationen i och ombakgrunden till denna situation kan inte lämnas utan kommentar. Att Vietnamangreps på många ställen och i stor omfattning av Pot-regimen i Kampucheavar väl känt av 1978, då gränskriget blev offentligtgenom Pols deklaration . Tusentals civila på denvietnamesiska sidan dödades under dessa angrepp på vietnamesiskt område. AttPol Pot-regimen var en av de grymmaste och blodigaste regimerna i modernhistoria blev också känt. T. o. m. president i ett uttalande Pot-regimen som "denvärsta kränkaren av mänskliga rättigheter i väriden ". Senator , som till skillnad från var motståndare tillUSA-imperia-lismens angreppskrig i , föreslog inför att en internationell truppstyrka bordesändas till för att störta Pol-regimen därför att den begick -som han sade - "en systematisk slakt" på sitt eget lands befolkning. Mennär efter att ha angripits av denna slakthusregimstrupper gick till motangrepp och i gränskriget krossade 19 av Pols 23divisioner, och när hela folket i reste sig motfolkmordsregimen, då blev det en märklig reaktion i den kapitalistiska världenskanslihus och industrier för nyhetsproduktion. Och vi har i i daghört samma tongångar. Pol-regimen, som till bara för några månader sedanfördömdes av hela väriden - naturiigtvis utom av sina beskyddare ochuppdragsgivare i Peking-blev med ens en legitim regim, som folket i Kampucheainte skulle ha rätt att störta. Och legitima självförsvar motangriparna blev i denna historiebeskrivning en "invasion i "och en upprörande inblandning i inre angelägenheter. Dennahistorieskrivning är grundfalsk, och den har redan genomskådats av en stor delav det svenska folket, som reagerade med mängder av demonstrationeroch möten när gick till angrepp direkt mot . Jagbetonar ordet "direkt", därför att det vartydligt att ledningen i planerade att genomföra elt ivåfrontskrig mot Vietnam.Med stora vapenleveranser till och omkring 20 000 kinesiska s. k.rådgivare i Pol-regimens armé skulle man ralla upp söderifrån ochsamtidigt med en halv miljon av egna trapper rulla upp norrifrån. Genomden vietnamesiska motoffensiven i söder och folkresningen i Kampucheatillintetgjordes denna del av den kinesiska planen på ett . 1Laos har regeringen protesterat mol kinesiska truppsammandragningar vid denkinesisk-laotiska gränsen och mot att har egna trupper iLaos nordligaste del. GenomThailand går transporter av vapen, möjligen också av militär personal, lillresterna av Pol-regimens trapper i gränsområdena. Hela var ettslagfält och ett enda försvarsområde både under den franska kolonialismens ochUSA-imperialismens angreppskrig. Del är ledarna i , inte Vietnamsregering och folk, som dragit in hela i del angreppskrig som Pekingför mot . Vad folken i , och behöver i dennasituation är en förstärkt solidaritet från alla dem som står på fredens ochframstegets sida. Men de kan lika litet nu som och före 1975acceptera att en del av dem som borde stå på deras sida i stället med sinauttalanden stödjer angriparna. Frånförsta dagen av angreppskriget har vi genom de stora massmedia fått en likagrovt förvanskad bild av detta befrielsekrig som vi fick avbefrielsekriget mot den franska kolonialismen och underde många åren av och krig i Sydvielnam. Bland mänga kommentarer vi hört av nyhetsläsarnai TV är det en som bör räddas åt historien. Del sades alt de kinesiskatruppernas avsikt alt snabbi dra sig tillbaka hindrades av alt de angreps avvietnamesiska milismän och trupper. Kan man tänka sig: angriparna blev inlelämnade i fred! Hur var det Vollaire sade? - "Vilket lömskt djuri Detbiter när det blir angripet!" Vi,liksom det vietnamesiska folket, hoppas att detta angreppskrig inte blir likalångl som de franska kolonialtruppernas och USA-imperialismens angreppskrig.Men vi har inga illusioner om de maoistiska ledarnas uttalanden. ,liksom lidigare, slår nämligen all väridens impera-lister och reaktionärer påangriparnas sida. Del kan bli ett långt krig också , ett krig somhotar alt spridas till hela och bli ett uppenbart hot motväridsfreden. Detminsta den kan göra i denna situation är alt säga återbudtill den kinesiske vice premiärministern statsbesök i ochatt hindra svensk vapenexport till . bör givetvis också fortsättamed och öka biståndet till och och vidta åtgärder för att snabbtkunna satta in katastrofbistånd till . Ipraktiskt taget hela väriden utvecklas nu en väldig solidaritetsrörelse förVietnam. Det är betecknande alt den extraordinära väridskonferens försolidaritet med som hölls i samlade delegaterfrån 102 länder, att president stod som beskyddare för konferensen ochalt ledande företrädare för tre största partier, socialdemokraterna,och kommunisterna, oreserverat och kraftfullt fördömde den kinesiskaaggressionen. Jaglyssnade med intresse till ord om , som såvältaligt och så länge fördömt den kapitalistiska väridens exploatering ochförtryck av den s. k. tredje väriden. Men jag lyssnade förgäves efler någon kommentar till det faktumatl trapper från opererar långl inne i . Om blodigaregim störtas, finns det förvisso inte många som begråter den. Men atl delenorma intresset för påstådda invasion i inte motsvaras avdet allra minsta intresse för folkrätten i fallet , kan detmöjligen bero på atl är en - och med all rätt, vill jag påstå -mycket aktad medlem av Socialistiska internationalen? angreppskrig mot innebar att världen tog ett steg närmareett tredje väridskrig. Vi blev ånyo påminda om vilken katastrof ett sådant krigskulle kunna utvecklas till med tanke pä den vapenarsenal som finnslagrad på olika håll i väriden. Kärnvapenlagreni väriden har i en uppskattats lill 1,3 miljoner bomber av sammastyrka som de som fälldes över och som fick så ohyggliga följder.Omräknat lill vanliga sprängämnen skulle vapenlagren räcka lill perinvånare på vår jord. Attställa frågan om jorden efler etl sådant krig skulle bli beboelig ärberättigad, och den ställs av allt fler. Jag är medveten om att jag har överskridit tiden, men jag vill säga attjag tycker det är en någol underlig debattordning som används, där jag somföreträdare för ett parti tilldelas medan andra tilldelas 30.Dessutom står jag väldigt långt ner på talariistan. Men eftersom jag tydligeninte får fortsätta, ber jag att fä ordet på nytt. 1 den utrikespolitiska deklarationen snuddar regeringen vidvästländernas stora oljeberoende och den sårbarhet som följer med delta. Kriseni aren påminnelse-"om någon behöver den", säger regeringen - omatl oljeberoende måste minskas. Piken till forna koalitionsbröder varfin: "om någon behöver" en påminnelse om faran med det sloraoljeberoendet!