prot · G20945 · 1978-12-31 00:00:00 — Är del oklart pä denna punkt flnns del all anledningall återkomma, men jag hoppas verkligen att industriministerns besked på denhär punkten inte är del besked som regeringen samfällt ger. Frågan har enliglmitl förmenande inte avförts. Kontaktsekrelerarnakan ses som en inledning till denna verksamhet och jag hälsar naturligtvis medtillfredsställelse att industriministern säger all regeringen avser atl ge ökatstöd lill deras verksamhet. Jagär medveten om att man kan ställa sig skeptisk lill en diskussion om alternativprodukiion därför all del är mycket lält atl lala om sådan produkiion menmyckel svårt atl konkretisera den. Men såväl flyginduslrikommitlén somenskilda ledamöier av denna kammare har både vid tidigare tillfällen och idagarna pekat på olika konkreia projekt som del borde vara möjligl all gripasig an här. Jagsäger än en gäng: Alldeles oavsett vilket beslut som kommer atl fallas iflygplansfrägan blir del nödvändigl att omstrukturera försvarsindustrin ochkomma över lill nya produkter. Här har också förts en diskussion tidigare i dagom de svårigheter vi har inom andra delar av industrisektorn. Vifår inte ödelägga de betydande resurser vi har lill forsknings- ochutvecklingsarbete på industriområdet och inte heller den väldiga kapacitei somde anslällda inom industrin representerar. (vpk); Som positivi bör kanske noteras all industriministern själv betraktarsill svar som magert. Man hade möjligen kunnat hoppas alt del skulle bli merkött pä benen genom del andra inlägget, men lyvärr blev det inie så. Jaglycker exempelvis atl min andra fråga inle pä något sätt bör anses varaberoende av beslut i flygplansfrågan. Den handlar ju om hur man skall stimuleraövergäng från mililär lill civil produkiion. Härvidlag harjag pekat pä, både iinierpellaiionsiexten och i min lidigare anförande, de försummelser som gjortspä del här områdei. Jag menar all del nu är hög tid för prioritering av defrågorna. Jaghar lidigare här i kammaren erinrat - och jag vill göra del än en gång -om enrappori lill Förenta nalionerna om avruslningens ekonomiska och socialakonsekvenser. Där påpekas; "På korl sikl skulle övergångens smidighet lillstor del bero pä regeringens förmåga atl förutse de typer av problem som kundeuppslå och pä förberedelsernas lämplighet." Jaghar sen regeringar komma och gä under de ärjag här i fört fram kraveipä åtgärder för övergång från militär till civil produktion. Men jag har lyvärtinie hos någon regering upptäckt förmågan alt förutse de typer av problem somskulle uppslå här i landet. Jag har inte heller sett några lämpligaförberedelser. Men den regering som sitter borde verkligen ha anledning attla itu med problemet. är del mera aktuellt än det har varil på . Man är väl ändå iregeringen på det klara med all någon satsning på B3LA inte är realistisk. Manär väl pä det klara med au detla medför konsekvenser för sysselsättningen. Vadämnar man då göra för alt skapa andra arbelslillfällen? Ingenling, såvitt jagförstår. åberopade heter del också; "Del finns så mänga krav somtävlar om en nyttig användning av resurser frigjorda genom avrustning alt delverkliga problemet är uppställandet av en prioriietskala." Kan verkligeninte regeringen se några lämpliga områden all sälta in de frigjorda resursernapå? Jaglycker den passivitet som kommer till uttryck är skrämmande. Den är skrämmandeför de människor vilka för sitt arbele och sin ulkomsl är beroende avmilitär verksamhet. Den ärskrämmande förde bygder där den na verksamhetbedrivs. Men den är också skrämmande för alla som upplever bristerna på en radangelägna områden i samhället. Regeringen saknar lydligen vilja och förmåga altla till vara resurserna inom den militära sekiorn och föra över dem lillangelägna civila områden. Tillvilka områden militärindustrins resurser lämpligen kan föras över börnaturligtvis skissas i ett sådanl program som vi har begärt. Men elt vikligtsteg på vägen borde vara alt en lilen del av de väldiga resurser den militäraforskningen utnyttjar fördes över till forskning om alternativ produktion. Jagskall nämna några områden som behöver avancerad forskning och teknik: miljö,energi, sjukvård, handikappservice, transport och kollektivtrafik. Säkerligenfinns del mänga andra. 1den kommun som den militära flygplanstillverkningen är koncentrerad till -- finns också som här har påpekats viktiga resurser för forskning ochutveckling; universitet och teknisk högskola, regionsjukhus m. m. Eltproduktuivecklingscentrum som tagil upp i sin inlerpellationskulle givetvis också främja en utveckling av civila produklionsalternativ. Men finns viljan? Omden svenska flygindustrins fram -tid ANTONFÅGELSBO (c): Jag noterar med tacksamhet vad industriministern sade om FFV:sbelydelse för och all industriministern ansåg all FFV i skullebestå. Visserligen skickade han med en liten brasklapp när han sade atl haninle ville lämna några garaniier för volymen. På den punkten kan det alltsåkvarstå något frågetecken. Anledningen till atl jag begärde ordet igen var atljag inte fick något svar på den direkia fråga jag ställde, nämligen; Harindustriministern möjligheter atl säga något om när svensk flygindustrifår besked på den här punkten? Närkan vi räkna med atl del blir? Jag vill inte förneka de svårigheter som regeringen stårinför när det gäller atl ta ställning till dessa frågor. 0/77den svenska flygindustrins fram -lid regeringen lär aldrigkomma undan de här frågorna. Det krävs ett ställningstagande och detta börkomma snabbt. Påen punkl är industriministern och jag överens, nämligen atl militäramyndigheter i alll lägre grad kommer alt utnyttja den kapacitet som flygmotor-och flygplansindustrin i har. Om man har den insikten, då är detsjälvklart atl man snabbt och effektivt bör sälta in åtgärder för all utnyttjadenna kapacitet. Del krävs här en omslällning, och denna bör komma snabbt. Detär bältre alt förbereda sig inför en sådan omslällning än all bara improvisera. Meddetta som utgångspunkt ställde jag min kompletterande fråga, nämligen omindustriministern kunde meddela kammaren atl regeringen var beredd att ilämpliga former samverka med de förelag del här gäller för atl stödjaulvecklingen av civila produkter. Jag upprepar frågan. Minandra fråga, somjag fakiiski trodde all industriministern skulle kunna besvara,gällde om man inom regeringen prövat alternativet all köpa färdiga motoreruiifrån. Är inte regeringen klar på den punkten ännu? Ingår del i regeringensöverväganden alt även ha della alternativ? Del finns säkert mänga som vill haelt svarpå den frågan här , och industriministern har chansen att ge det. Urinduslripolitisk synpunkt innebär ell köp utifrån alt man flyttar över resurserfrän flygmolorlillverkning till flygplanslillverkning. Det innebär ocksåutomordentligt slora svårigheter för flygmoloriillverkningen. Jag begär inteall industriministern skall anlägga militärpoliliska synpunkter här. Men fråganär också induslripolitisk. Regeringen borde ha haft samråd i dessa frågor, såatt industriministern kunnat lämna kammaren ett svar här . HANS (); är känt som eu kvalificerat industriland. Landei befinner sighögt uppe på den teknologiska trappan. Man kan säga alt långt ner på trappanhar vi enkla varor, textilier etc; något högre upp har vi stål, bilar, fartyg;och ytteriigare en bit uppåt har vi flyg, atomindustri, dataindustri; överst itrappan har vi rymdindustri och djuphavsinduslri. Detfinns en klar tendens till alt land efter land vill högre upp på skalan. Manvill fö en alllmer avancerad leknik, vilket ger teknisk-ekonomisk ulveckling,pengar osv. ligger, trols att det är ett så litet land, förvånansvärthögt på skalan. Delta beror på exempelvis gynnsamma inre förutsättningar ochdet förhållandet atl vi inle utståtl något krig på . Sverigeär, som jag kan se del, det enda land som medvetet går in för au försöka gänedför den här trappan, som satsar relativi sett mer ganska långt nere. Inteminst della riksmöle har varil med om alt placera mycket slora pengar på nivåerganska långt ner. Storagrupper har t. o. m. satsat på en avveckling pä de mest avancerade områdena. Vihar haft en intensiv diskussion kring en avveckling av kärnkraften och därmedockså av den industri som sammanhänger med denna. Vi vet alt den svenskadataindustrin successivt har försämrats. Diskussionen förs nu inteom utan / vilken takt vi skall lägga ned den svenska flygindustrin. De mestlångtgående kraven innebär all vi inte skall utveckla något nytt flygplan, utanalt vi in på nästa sekel skall använda som kom lill pä 1960-talel.Viggen skulle alltså bli det sista svenskutvecklade flygplanet. Det vore i såfall en medvelen politik industripoliliskt sett. Vi skall stanna där vi befinneross eller gå nedför trappan. Somligaanser atl vi inle skall tillverka flygplan och salsa på sådan industri men altvi ändå skall behålla sysselsätlningen. Vi bör veta att om man tar bort demaierielbeslällningar från försvaret som legat inom , så kan man iniebara säga alt ulvecklingen skall ske genom universitet och högskolor eller pånågot improviserat sätt - del fordras för framgång en industriell verksamhelmed reella projekt som kan leda till produkiion och försäljning. Går man på denlinjen och säger all alla människor skall vara kvar i dessa industrier, dåkostar del lika mycket; del är bara det all kosinaderna finns på en annanhuvudtitel. Då skall man inte åberopa slatsfinansiella skäl och påstå attlandei inte tål en ulveckling här. Eller är det så alt landet läl den baradärför alt den går via en annan huvudtitel? Det är svårt all motivera. Vadsom gördiskussionen besvärlig nu ärall socialdemokratin har bestämt sig för atldel skall vara A 20, det skall vara en lill. starkt argument för A20 är all bör undvika att falla elt försvarspolitiskt beslut som gåremot del största partiet. Men jag lycker del är trist. Jag anser all Viggenskall finnas länge i - men då på det flygmuseum som jag hoppas blirbyggt. Annars blir del en bil in pä nästa sekel en flygande, halvsekel-gammalrelikt från 1960-talel som kommer alt dra tvåa mer bränsle änflygplan behöver göra då och vara mycket sårbarare och svårare all underhälla,eftersom del är gamla komponenter i den. Delta är olyckligt, rent sakligt sett.Med det alternaliv som är presenterat, SK38/A38, bortfaller denhuvudinvändning som man hade mol B3LA, nämligen all del slalsfi-nansielll blirför dyrt . Man har då ett projekt som kostar ungefär detsammasom A 20 . Menman är ändå emot lösningen med ett mindre fiygplan med en mindrebränslekrävande motor därför all B3LA också var ett sådanl. Det blir heltenkelt en psykologisk läsning, och det tyckerjag är olyckligt. Alternativet A20 är nämligen tolall sett relativi dyrare, och del kan bli myckel dyrt ombränslepriserna stiger, vilket myckel lyder på om vi får onl om olja . Delär synd atl begär ett snabbt besked, för ett snabbt beskedkan det bara bli om man säger att det skall vara A 20. Men del går inle alt fåelt lika snabbt besked, om man seriöst vill pröva del nya alternativ som harkommii in i debatlen, nämligen elt som har B3LA:s fördelar- alltså en lilenmaskin med användande av modern leknologi, som lillåler flygindustrin altfortsätta utvecklingsarbetet och ger den respit all salsa mer på civilaprodukier - men inle dess nackdelar, alt det under den närmaste femårsperiodenkostar omkring 350 milj. kr. mer än A 20. Del vore märkligt om inleSlatsmakterna ser seriöst pä elt sådant nytt alternativ, som förenar fördelarnamed A 20-projektet - billigare - med fördelarna ömden svenska flygindustrins fram -tid Nr 45 med B3LA-projektel. Det ger en långsiktigt bältre lösning, om vi vill Fredaeen den omstruktureraförsvarsindustrin i riktning mol mera civila produkier, mindre 1december 1978 energislöseri och mer av modern leknologi. 0/77den svenska flygindustrins fram -tid iHjärtum (c): Det är bra alt industriministern och jag är överens i sak, tydligen medandra talare också. Jag skulle vilja haka på fråga, ommotorerna skall licenslillverkas i eller köpas uiifrån. Det är juväldigi viktigt all vi tänker på vår alliansfrihet och vårt ullandsberoende ihändelse av krig. Jag har fått reda på alt om del skulle bli krig, skulle vi,om vi licenstillverkar motorerna här i , kunna klara oss i ungefär fyraår utan atl köpa något utifrån. Visseriigen köper vi nu en hel del komponenterfrån utlandet, men under krigslid skulle vi själva kunna tillverka dem. Jaganser därför atl delta är en sak som man måste tänka på. Jaghoppas att industriministern och regeringen seriöst ser över de förslag somNils Åsling och ledamoten av flygindustrikommiltén i genomförre försvarsministern bad flygindustrin all titta på och all man i så falltänker noga på atl även motorerna bör tillverkas i . Jag skall inle gå in i den större debatt som tog upp ochsom ju ändå i första hand aren mililär debatt, fast med konsekvenserindustripoliliskt, ulan jag knyter an lill några inlägg som gjoris här. TillLars villjag säga alt jag mätte ha talat väldigt tyst när jag sadedetla om en produktuivecklingscentrum, vilket citerade så atljag skulle ha sagt atl del var avfört. Jag sade atl detta centrum ju i varjefaW formellt lycks ha avförts av . Del var hell enkelt en formuleringav det faktum som själv beskrev ungefäriigen på delta säll. Menjag tillade ju atl det nu sker positiva ling i den riklning som andra önskar. Medanledning av ett par av de övriga inläggen villjag säga atl vi ärju ense om bör slimulera den nödvändiga successiva övergången från militär till civilproduktion. Del frågades om viljan finns. Svaret är ja. Och jag redovisade alljag under den här korta liden har haft flera samtal i del syftel men också altföretagen på områdei, som ju här har initiativet och del primära ansvaret -och Flygmotor- för sitt handlande i hög grad är beroende avvilket beslut som kommer att fattas om flygplanstypen. TillHilding och villjagsägaatt något beslut ' om vilkenmotor som skall sitta i den icke beslutade flygplanstypen givetvis inte finns,men man har i alla diskussioner utgått från alt motorn skall byggas i Sverigepå licens. Och när vi lalarom licenslillverkning är det ju i delta fall en myckelkvalificerad hantering det rör sig om med ett högt teknologiskt innehåll.Vidare är del klart alt motorn skall underhållas i . Det är en relativibetydande sysselsättningsfaktor i Trollhätteföretaget. Lätmig lill sist säga några ord med anledning av all man frågar när beslut skallfallas. Det ärju många departement, många myndigheter och mänga krafter i det svenskapoliliska livet indragna i denna fråga om beslut om Nr 45 flygplan-elt primärt försvarspolitiskt avgörande men med konsekvenseråt Freriappnde olika håll, som jag harnämnt. Det är en stark önskan och en stark i Hgppp-ihep 1070 förhoppning all beslutetskall kunna fattas myckel snart, men hur snart är det ickemöjligl för mig eller, trorjag, någon annan att säga. flvgindusirins frain- (vpk): '. Det ärju glädjande att industriministern talar om att viljan finns närdel gäller satsning på civil produktion, och jag hoppas bara au denna viljakommer lill något mera konkret uttryck än vad den har gjort här . Detvore frestande alt ta upp det resonemang som började ulvecklahär. Jag skall bara säga atl om klättringen på teknikens stege som han beskrevfrämsi kommer all gälla militära ändamål, så är ändå perspektivet en aningoroande, och dä går del ut över andra behov i samhällel. HansLindblad talar om att kostnaderna skulle bli lika stora, om man satte inresurserna på andra områden. Men del saknar ju inle belydelse på vilka områdeni samhällel man sätter in resurserna. Jag har pekat på några av de områden somkräver satsning - områden av stor betydelse för samhällsutvecklingen ochområden som behöver dagens militära resurser. Jag menar atl dessa satsningar ärså angelägna all de borde slimulera både forskning och teknisk utveckling. Manbehöver inte klättra via militär flygplanstillverk-ning. Under detla anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. LARSHENRIKSON (s); är en dålig rådgivare, om han nu uppträder som rådgivareål regeringen när det gäller denna fråga. Vi har väckt eninduslripolitisk debatt. Föregen del harjag försökt att helt avhålla mig frånalt diskulera flygplansfrägan. Den diskussionen får föras i annat sammanhang.Frågan är hur vi skall ha det med vår induslri för framliden. Jag vägrar altskriva under på den tanke som jag spårade i anförande - alt detkrävs militära rustningar för all teknologin skall kunna utvecklas. Delkan inte vara på det sättet. På den stege han beskrev är del givet all också militära rustningar på något ställe har sin plats, det kan jag hålla med om, men för egen del vill jag hävda att vi kan ulveckla högteknologin utan militära rustningar. Del är detta jag menar att vi i ökad omfallning bör göra i svensk industri. Det är liktydigt med att ge upp om vi troratt B3LA ärdet som frälser oss från alla besvärligheter oavsell om vi bor i eller någon annanstans. Men, som sagt, debatten om vilka flygplan vi skall ha skall inte föras här och , utan den fär föras i annat sammanhang. Jag hoppas att inte folkpartiregeringen går omkring och har samma uppfattning som lydligen har när det gäller möjlighelerna för högteknologin i landet. 0/7?den svenska flygindustrins fram -tid Jagär utomordentligt nöjd med del besked som industriministern gav när del gällerett produktutvecklingscentrum i . Då är alla missförstånd så att sägaur bilden. Jag räknar med all regeringen helhjärtat kommer all salsa på alldelta utvecklingscentrum kommer lill stånd och också får de resurser som ärnödvändiga för atl det skall kunna ge ett bra resullat för framliden. Allrasist - jag avser inte all säga något mer i denna debatt - vill jag framhållaatt jag troratt regeringen i betydande grad föröka sin beredskap när det gällersådana här frågor. Det är bättre att vi rustar innan vi slår miu uppe ibekymren än alt vi när bekymren är över oss börjar se efter vad viskall ta ossföre. är allmängiltigt och handlar inte bara om regeringen -del bör överhuvud laget vara på del sättet. Eftersom jag ställde min fråga till industriministern, harjag utgåttfrån att vi inte nu skall föra en stor mililärpolilisk debatt, även om detskulle vara mycket frestande efter inlägg - men då kanskeförsvarsminislern borde sitta på statsrådsbänken. Otvivelaktigthar räll i att de industrier vi nu talar om befinner sig högtuppe på den tekniska stegen, men nog borde vi alla vara överens om all det kanfinnas en civil produkiion som också befinner sig mycket högt på den tekniskastegen. Del vore elt underbetyg ål svensk leknik om fömisäitningen för tekniskutveckling och avancerad teknisk produktion skulle vara krav från försvarelssida. Nog om detta. Närdetgälleratt utveckla civil produktion bör vi vara överens om atl delta arennödvändighet inom de industrier som har mililär produkiion, om de skallkunna leva vidare. Från den synpunkien hälsar jag med lillfredssiällelse dedeklarationer som induslriminislern nu har gjort under debattens gäng. Av demdrar jag slutsatsen alt det går att etablera en samverkan mellan staten ochresp. förelag så att de skall få den stimulans och det stöd som kan behövas fören utveckling på delta område. Därmedanser jag all den frågajag ställt är besvarad på ett posilivt sätt. väntarjag bara pä handling från regeringens sida. Närdel sedan gäller frågan om tillverkning av motorer i eller inköp avmotorer uiifrån förstår jag myckel väl all regeringen inle kunnal fatta något besluti detta ärende. Den förklaring induslriminislern gav till sisl tolkar jag pådet sättet atl man i den diskussion som förs utgår ifrån atl man skall ha enlicenslillverkad motor i . Lät mig lill detta bara säga: Håll fast vidden utgångspunkten! Rubba den inte under den fortsatta diskussionen! Men seockså till all denna licens innebär all man kan utnyttja svensk leknik ochdärmed få många arbetstillfällen i ! Delåterstår en fråga somjag inie skall pressa industriministern med men somjag ämnar komma lillbaka till. Den gäller möjlighelerna all gesysselsällningsgaranli ål dem som arbeiar i dessa indusirier. De har behov avdelta. Sådan debatten nu förs har jag inte något behov av all kompletlera denutom på en enda punkt - genom atl korrigera mig själv. I milt förra inlägggjorde jag ett förbiseende. Jag lalade där om licenstillverkning i Trollhättanoch tog i hastigheten med underhållen, men den rälla adressen i det fallet ärArboga, medan del i blir en uppgift för att tillverkareservdelar. Huvuddelen av underhällsuppgiften ligger ju i . 0/7/den svenska flygindustrins fram -lid HILDINGJOHANSSON (s) kort genmäle; Jag skulle tro all man från FlygmotorAB i kommer alt ta kontakt med industriministern om den fråga hannyss tog upp här. HANS (): Här har sagts atl jag talat försvarspolitik. Jag var noga med att inleåberopa operativa skäl, taktiska skäl, basfrågor och sådant. I och för sig gårmina slutsatser därvidlag åt samma häll, men jag vill inle föra någondiskussion om huruvida det operativt skall vara fråga om norra eller södraSverige. Jag höll mig till industriella och ekonomiska frågor. är alldeles uppenbart alt vilket val man än gör mellan de båda alternativenhar del siora induslripolitiska verkningar, därför atl del ena innebär att viskall ulveckla yllerligare en generation flygplan, låt vara ett mindreflygplan, som kräver färre människor för ulvecklingen . Del andra ärau man i princip bara modifierar en tidigare modell. De neddragningsproblem manhar kommer ju mycket lidigare och blir myckel slörre, om man väljer all baramodifiera en gammal apparat, dvs. en A 20-lösning. Industripoliliskt har dettasjälvklart stor belydelse. Detär klart atl del går all klättra på stegen utan all man saisar på försvaret.Del bäsla exemplet på della ger väl . Men att vara uppe på den omnämndastegen kostar vissa pengar. Närman då säger atl vi av slatsfinansiella skäl inle kan salsa på dessaindusirier, spelar det egentligen ingen roll om pengarna kommer via den enaeller den andra huvudtiteln. Såvida man inle säger; OK, går del via , däfår del gärna kosta hur mycket som helst. Del går naturiigtvis, men sannoliktblirdei myckel dyrt, om man inle har allting färdigt, om man inle vet var manskall hamna någonslans. Dä måsle man förmodligen salsa pä ganska många projektföratt något skall lyckas. Vitsen med de militära projekten varatl vi redanfrän början hade definierat vad vi ville ha, och man hade alltså i staten enkompetent beställare som visste vad den ville ha. Då kunde man göra en starkmålinriktning. Vi vet att hos var man inne på den civila sekiorn, men manavbröt därför atl slalen omkring 1950 sade: Sluta atl tillverka Scandia. Niskall bara göra fiygande tunnor. Sedan har när det gäller civila fiygplanlegal pä en ganska låg nivå och tillverkat främst skolflygplan. Däremoi är delingen ivekan om atl inom andra seklorer använl sitt kunnande, pådalasidan, bilar etc. Det kan bli en svår omställningsprocess, och del ärinie bara det gäller. Andra länder visar också hur svårt del är altgöra snabba omställningar. Den industriella respillid det skulle innebära attfä tillverka SK38/A38 ställer sex sju är lill förfogande, under vilken lid mansuccessivt kan skära ned sina resurser. Del är läitare än alt säga: är delstopp, nu skall vi bara modifiera , där utvecklingen lill stor del barahandlar om elektronik och inte har med de ivå industrier alt göra som vi pratatom här. Man skall inle begära all del skall fallas elt snabbi beslut, som detrealiter innebär när man inte hinner granska SK38/A38-lösningarna. Överläggningenvar härmed slulad. § 8 Om regionalpolitikens inriktning Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför atl besvara {c) anmälda interpellation,1978/79:81, och anförde: har frågal mig om jag avser alt riksdagsbeslutom all regionalpolitiken skall ges en mer deceniralistisk inriklning skallligga lill grund för arbelel med den kommande regionalpoliliska propositionenoch om jag ansluter mig lill principen all nya arbetstillfällen skall så långtmöjligt skapas på de orter och i de regioner där svårigheterna att erhållasysselsällning är slörst.