prot · G20949 · 1978-12-31 00:00:00 — Arabrepublikens regering har inlekontroll över städerna eller huvudstaden - hur det nu skulle finnas någotsådanl med tanke på atl det rör sig om ett i hög grad nomadiserande folk ochall kolonialmakterna inle har brytt sig om atl salsa pä några slörrebefolkningscentra. Ellfaktum är all den demokratiskt valda regeringen i Sahariska arabrepublikenbehärskar en myckel slordelavsitt territorium. Atl sedan ochMaurelanien ockuperat landei och lyckais bita sig fast i några områden kan inlevara något argument för atl vägra erkänna landei i fråga. Tvärtom borde delvara elt mycket starkt argument för atl erkänna Demokratiska sahariskaarabrepubliken. Jagskulle vilja fråga utskottets talesman; Finns del folkrättsliga bestämmelsersom säger alt en nation som angripits uiifrån därigenom föriorar sin självständigastatus? Jag för min del hävdar att del inte finns några sådana beslämmelser.Därmed borde också erkänna Demokratiska sahariska arabrepubliken. Deltaskulle vara en konsekvent hållning från svensk sida och ett bidrag lill att fåslut på det lidande som den sahariska befolkningen nu utsätts för. Jag yrkarbifall till moiionen 1013 av . Jag vill yrka bifall lill utskottets hemställan i betänkandet nrl4rörande erkännande av Demokratiska sahariska arabrepubliken. Lätmig börja med alt säga au det svenska ställningstagandet till del sahariskafolkets självbestämmanderätt har varil mycket klart och i behandlingen avfrågan i FN har vi stött denna självbestämmanderätt. Vi vet ju all närspanjorerna drog sig tillbaka ockuperades områdei avMarocko och Maurelanien, som delade upp landet mellan sig. Vi vet också attbefrielserörelsen har fört eu krig och även proklameratområdets självständighet under namnet Demokratiska sahariska arabrepubliken. Vi har från svensk sidainle bara tagit ställning i själva principfrågan om självbesiämmandet, utan vihar också lämnat ell omfallande humanitärt bisiånd till de västsahariskaflyktingarna i via olika hjälporganisationer. Nuifrågasatte de principer som vägleder utskottet när det gällerkravei i moiionen. Sverigehar under mycket lång lid följt vissa principer när vi erkänner andra stateroch regeringar. Däribland finns kravet atl vederbörande regim skall ha kontrollöver områdei. I är del otvetydigt så alt störrebefolkningscentra, det som kallas släder och det som är slörre orter, intebehärskas av POLISARIO. Däremot slår stora områden i landet under POLISARIO:smililära kontroll. Det är rikligl. Vianser att bör vara konsekvent och alltid tillämpa samma principer. Mankan inte göra undantag i ett fall där man känner speciell sympati och frångådessa principer. Då skulle man hamna i en principlöshet som inle skullebefrämja våra relalioner med omvärlden. Dethar inträffat händelser av belydelse under den senaste liden i del här området.Jag vill speciellt erinra om den statskupp som inträffade i och som ledde till att POLISARIO visade god vilja, frigav ett antalmauretanska krigsfångar och avbröt sina operationer i den del av annekterats av Maurelanien. Fredskontakier logs också upp med Maurelanien. Iutskoltsbetänkandet säger man alt del återstår att se i vad mån dessafredskontakter kommer atl leda till någon förhandlingsuppgörelse. Tyvärr serdet ul som om det inle skulle kunna bli någon uppgörelse. I gårdagens tidningarkunde man nämligen läsa att Maurelanien brutit förhandlingskontakterna. Detser alltså inte ljust ul när det gäller en lösning av denna konfiikt. Jagvill också, herr lalman, erinra om alt FN:s kolonialkommitlé haft fråganuppe till behandling. Vid den omröstning som då skedde stödde återigendet sahariska folkets rätt till självbestämmande, och del gjorde alla länder iNorden utom . Även länder som , , ochJugoslavien stödde del sahariska folkel. Röstsiffrorna utföll med 86 rösterför och 11 röster mot. 39 ledamöter avstod från atl rösta. Erkännandeav Demokratiska sahariska arabrepubliken (vpk): Inledningsvis vill jag säga atl jag inle har ifrågasatt det svenskabiståndet lill det västsahariska folket. Jag har inte heller ifrågasall altSverige ställt upp när det gäller det västsahariska folkels rätt lill självbestämmande,tvärtom. Del framhöll jag också i milt inledningsanförande. Sedan kan mannaturligtvis diskulera behoven för del västsahariska folket, men det är enannan fråga. Jagaccepterar inte de principer som har när del gäller om vi skall erkännaett land eller inte. Jag anser all dessa principer är felaktiga och atl de intehåller. Belräffande det ju ett faktum att den franska kolonial- Erkännandeav Demokratiska sahariska arabrepubliken makten vid årsskiftet1975-1976 var på vild reträtt från . I det lägel utropades denDemokratiska sahariska arabrepubliken av POLISARIO, dvs. den befrielserörelsesom fört ell befrielsekrig mol spanjorerna. Del hör lill saken,och det bör framhållas, atl del inte fanns någon annan konkurrerandeorganisation i . Där fanns bara POLISARIO vad jag kan förslå. Mensedan invaderades av och Maurelanien. Fråganär då vad man tillmäter störst betydelse när del gäller erkännandet. DavidWirmark lalar om alt POLISARIO, eller regeringen i , inte harkontroll över de slörre befolkningscentra -jag tror inle man kan lala om städeri . Vilken kontroll skall man dä tillmäta störst belydelse? Är delen inhemsk folkunderslödd regim i slörre delen av landei eller enockupationsmakt i vissa av dessa befolkningscentra? Ja, för mig och för vpkärdet inte svårt atl välja. Naturiigtvis ställer vi oss bakom den regering somnu finns i och som har lagligen utsetts. BONNIEBERNSTRÖM (fp): Inte heller jag skall beskriva den nu ganska långvariga befrielsekampsom POLISARIO för för siu folk i . POLISARIOhar lämligen god kontroll över . När jag väckte motionen underallmänna motionstiden var bakgmnden den, alt POLISARIO förra hösien hade en delmilitära framgångar då man fick kontroll över några mindre befolkningscentra ellersläder- vilken benämning som kan vara passande i sammanhanget. Delfanns anledning tro atl dessa framgångar skulle fortsätta. Men framgångarna haricke varil så stora atl det innebär all man uppfyller de principer som finnsför erkännande från sida vad gäller nya stater. Del kanske är naivtatl tro att principerna i detla nu kan ändras. Principerna måste iså falldiskuteras i ett frislående sammanhang. Men jag tackar för det stöd vpk vill gemotionen, och jag tror all ell erkännande skulle vara en viktig symbolhandlingför att visa aU det här i finns ett kraftigl stöd för det sahariskafolkets kamp för sin befrielse. Påsätt och vis skulle jag önska atl man hade andra principer för erkännande avstater. Frågan om befinner sig nu nästan i ett dödläge i FN -dethänder inle så mycket. Men ett erkännande från skulle starkt påverkadel som händer i och hjälpa det kämpande folkel där. Jag har inget yrkande. Låt mig bara erinra om att har Demokratiska sahariskaarabrepubliken erkänts av 17 stater, varav 12 afrikanska. Jag upprepar;Utskotlet har inte funnit någon anledning att frångå de principer som sedanlänge gäller för svenskl diplomatiskt erkännande och som inle tillåter oss atlerkänna denna regim. Orsaken är att den inte behärskar områdei pä säll som ärförutsatt i dessa principer. Jagvill för tydlighetens skull tillägga, alt della naturiigtvis inte innebär attvi pä något sätt erkänner eller rätt atl kontrolleraområdet. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs på bifall lill dels uiskottetshemställan, dels moiionen nr 1013 av ,och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller utrikesulskoltets hemställan i betänkandet nr14 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 1013 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha rösiai förja-proposilionen. Då BertilMåbrink begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja- 259 Nej - 13 1978/79:15 med anledningav motion om besöksutbyte med arabväriden Föredrogs kultumtskottets belänkande 1978/79:18 medanledning av motioner om elt arabvärldsinslitut. 1delta belänkande behandlades motionerna 1977/78:1122av Per (), vari yrkats atl beslutade ge regeringen lillkänna vad som i moiionen anförls om svenskl initiativ till ett nordisktarabvärldsinslitut, och 1977/78:1531 av m. fl. (vpk), variyrkats all hos regeringen hemställde om äigärder för alt inrälla eltarabiskt institut i enlighet med vad som anförls i moiionen. Utskotlethemställde an skulle avslå molionerna 1977/78:1122 och 1977/78:1531. (vpk): Jag kan inte instämma i kulturutskottets enligt min mening något inskränktamotiveringar avstyrkande av kravei på inrättandet av ett arabisktinstitut. Kulturutskottetsnågot inskränkta motiveringar kan möjligen bero på atl utskottet inte brukarsyssla med inlernationella frågor i någon större omfattning. Men när nu kulturutskoltetlåtit utrikesutskottet yttra sig om de två motionerna, borde ledamöterna ikultumtskoilet ha lyssnat på vad utrikesutskottets ledamöier anser ominrättandet av ett arabiskt institut. är som bekant detutskott som handhar de internationella frågorna och som besitter kunskaper pådel här områdei. Jagskall citera ur ulrikesutskottels yttrande. Del slår bl. a. följande:"är vidsträckt och helt heterogen men binds samman av bl. a.språk och religion. Arabländerna spelar en alll vikligare roll i såvälpolitiskt som ekonomiski avseende." Uirikesuiskoiiei skriver vidare attdel bedrivs "forskning och specialsludier inriktade på skilda förhållandeninom den arabiska världen. Detta sker vid universiiet och högskolor men ocksåinom eller pä uppdrag av olika statliga myndigheter." Utskottetkonstaterar också följande: "Det finns emellertid inget naturligt centrumvare sig för forskning eller annat kunskapssamlande om arabväriden. "Utskottets slutsals blir denna: "Del synes utskoitei troligt all olikaintressenter i väsentlig mån skulle vara betjänta av att ha tillgång lill eltspecialiserat institut, vars främsta uppgift skulle kunna bestå i atl bygga uppelt cenlrall och aktuellt litteratur-och dokumentationsbestånd om de arabiskaländerna samt att bistå med framtagning av sådan information om dessa somefterfrågas." Detär också på detta sätt jag har motiverat förslaget om inrättandet av eltarabiskt institut. Vad är det nu som kulturutskottet föreslår eller kan länkasig som alternativ? Del är två saker. Kunskaper om skall skaffas framvia högskolor och forskningsinstitutioner eller via Afrika- ochAsienin-slituien. Detta sker emellertid , men har visat sig vara hellotillräckligt. Orsaken är bl. a. den att verksamheten vid högskolorna ärämnesinriktad, varför det inle finns någon naturiig anknytning till vad viföreslår, nämligen alt samla in kunskaper om hela , sociall,kulturellt, politiskt, ekonomiski, religiöst osv. Afrika- och Asieninslitutenär redan så pass stora och berör helt andra kulturella, poliliska och socialasystem alt del försvårar möjligheten att noggrant studera . Dennaluriiga organisationsformen för eU arabiskt institut bör också innebära ennordisk förankring. Jag vill, herr talman,yrka bifall lill motionerna 1122 och 1531. har i sitt yttrande över de båda molionerna intagit enposiliv ställning lill tanken på att inrätta någon form av institut med uppgiftatl bygga upp elt cenlrall och aktuellt litteratur- och dokumentations-beståndom de arabiska länderna. Vad beträffar frågan omett sådant instituts organisatoriska förankring har man menat all man i förstahand borde pröva en samnordisk lösning. Kulturutskoltethar utförligt motiverat sitt ställningstagande, och jag kan därför falla migkort. Till all börja med kan vi notera att utskottet i slorl sett delarutrikesulskolteis bedömning av behovel av ökad forskning och bättre informationpå dessa områden men kommer fram till slutsatsen alt inle nu bör taställning lill hur detla skall ordnas. Del finns ett par vikliga skäl för attinte nu ta ställning på den punkten. BertilMåbrink sade alt utskottet hade en inskränkt motivering för sittställningstagande. Nej, del är tvärtom så atl vi ser frågan i ell vidareforskningspoliliskt perspektiv. Det är alltså raka motsatsen lill en inskränktmotivering. Det här är inte i första hand en utrikespolitisk fråga, utan frågangäller hur man organisatoriskt ordnar forskningsverksamhet i vårt land. Här harvi en viktig forskningspolilisk principfråga all ta ställning lill, nämligen ivilken utsträckning man skall bygga vidare på den forskning och undervisningsom bedrivs vid universiiet och högskolor och i hur stor omfallning man skallinrätta specialinsiitut. har anfört har den frågan utretts ganska av forskningsrådsutredningen,och i pågår nu arbetet med en forskningspoliliskproposition, som skall framläggas . Det skulle vara alldeles fel altföregripa detla mycket viktiga ställningslagande till på vilket sätt man börfrämja forskningen i vårt land. Enannan viktig aspekt gäller frågan om det inlernalionella kultur- ochinformationsutbytet. Situationen är därvidlag ungefär densamma. En utredning,den s. k. , har lagl fram förslag till åtgärder, och det kommeratt framläggas en proposition i ärendet för . Påen punkt har kultumtskoilet tagit ställning, nämligen i frågan om densamnordiska lösningen. Vi menar att man i första hand skulle pröva möjlighetenalt förlägga de utökade studierna av arabväriden till eltdera avAfrikainslitulet eller Asieninstilutel. Jagvill också fästa kammarens uppmärksamhel på atl utskottet verkligen har enmycket posiliv inställning lill motionskraven och all belänkandet mynnar ut ien positiv skrivning - låt vara alt vi yrkar avslag på molionerna. Jag berdärför, herr lalman, atl fä yrka bifall till utskoltels förslag. Överiäggningen var härmedslutad. FÖRSTE VICE TALMANNEN: Propositioner ställssärskill i fråga om vart och ell av de motionsyrkanden som behandlas i dettamoment. Moiionennr 1122 av Per Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels denna motion, ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. SedanBertil Måbrink begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion; Den som vill alt kammarenbifaller kulturutskottets hemställan i belänkandet nr 18 såvitt avser moiionennr 1122 av Per röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit motionen. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då BertilMåbrink begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 266 Nej - Il Motionennr 1531 av Benil Måbrink m. fl. Proposilionergavs på bifall till dels uiskottets hemställan, dels denna motion, ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. SedanBertil Måbrink begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i belänkandet nr 18såvitt avser moiionen nr 1531 av m. fl. röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit moiionen. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-proposilionen. Då BertilMåbrink begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 265 Nej - 11 belänkande 1978/79:12 med anledning av molioner omavfallshantering. 1 della belänkandebehandlades molionerna 1977/78:791av OlofPalme m. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 7) hemställts allriksdagen beslutade all hos regeringen begära att fattadebeslut om årlig deklarationsskyldighet för miljöfariigi avfall genomfördes ienlighel med riksdagsbeslutet, 1977/78;1257 av ()och (), vari hemställts attriksdagen hos regeringen begärde förslag om intensifierade åtgärder i syfte attfrämja avfallshantering som baserades på återvinning av resurser i enlighet medvad som anförls i motionen, 1977/78:1273 av ElvyNilsson (s) och (), vari hemställts atl beslutadealt hos regeringen anhålla om att en utredning tillsattes med uppgift atlgranska förpackningsindustrin i syfte att söka åstadkomma en inriklning mot enslörre användning av returglas, framför allt inom bryggerinäringen, 1977/78:1275av i (fp) och i (fp), varihemställts all gav regeringen lill känna vad som anförts i motionenom omhändertagande av utrangerade bilar, samt 1977/78:1702av (), vari föreslagils att beslutade hemställa hosregeringen om en skyndsam översyn av bilskrot-ningslagsiifiningen och desstillämpningar. 1. belräffande deklaration av miljöfarligt avfall somsin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört med anledning avmotionen 1977/ 78:791, yrkandel 7, 2. belräffande återvinning av avfall a. hosregeringen hemställa all motionen 1977/78:1257 överlämnades till naturresurs- och miljökommittén, b. anse motionen1977/78:1273 besvarad med vad utskottet anfön, 3. belräffandeöversyn av bilskrotningssyslemel m. m. anse molionerna 1977/78:1275 och 1977/78:1702 besvarade med vad utskottet anfört. Reservationhade avgivits av Svanie Lundkvisi, , , , , och (samtliga s)somansett atl utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanierna angivenlydelse. Den växande mängden avfall från den kemiska industrin vållar storaproblem ur miljösynpunkt. Genom de uiredningar som gjorts har man uppskattatatt avfallsmängden kan uppgå lill ca 100 0(X) ton oljeavfall och ca 125 000 tonannat avfall . Inom många industrier kan del miljöfariiga avfalletoskadliggöras eller användas på nytt i produktionsprocessen. Stora mängder avdet miljöfarliga avfallet kan emellertid inle omhändertas inom den industri därdet uppkommer utan måste transporteras bort för att oskadliggöras på annathåll. Densocialdemokraliska regeringen föreslog därför är en rad åtgärderföratt förbättra förhållandena i fråga om hanteringen av del kemiska avfalletoch förhindra att fariigt kemiskt avfall skulle spridas i miljön. Den förstaförutsättningen för atl dessa åtgärder skall få avsedd verkan är atl samhälletfär lillräckliga möjligheter all utöva tillsyn och kontroll i fråga omhanteringen av del miljöfarliga kemiska avfallet. Därför föreslogs atl allaindustrier med sådanl avfall skulle lämna uppgifter om arten,sammansättningen, mängden och hanteringen av avfallet. Regeringen fick iriksdagsbeslutet bemyndigande atl ålägga företagen all lämna sådana 4 protokoll 1978/79:49-50 Enförsta mera fullständig deklarationsomgång rörande miljöfariigi avfallgenomfördes . Den gav inle önskvärt resultat, och man fann altinformation, blanketter och rutiner måsie arbetas om för all resullalet avdeklarationerna skulle bli tillföriitligi. genomfördes efter beslutav regeringen ingen sådan deklaration. Regeringen beslöt i slällel den 13oklober 1977 alt ge i uppdrag atl genomföra en viss begränsaddeklaration . skulle vidla de förberedandeåtgärder som behövdes för en fullständig deklaration . Naturvårdsverkethar i skrivelser och redovisat medelsbehovelför del fortsatta arbetet och hemställt alt medel skulle ställas lill verketsdisposition för detla ändamål. Något beslut om medelsanvisning har dock ännuinte tagits av regeringen. Enligl en skrivelse från av den 10november 1978 kräver ett ändamålsenligt genomförande av en fullständigdeklaration alt visst förberedande arbete redan nu blivit utfört, vilketockså framgår av en tidsplan som verkei redovisat i skrivelse den 26 september.I avvaktan på regeringens beslut har inte ansett sig kunnavidta dessa koslnadskrävande åtgärder. Därför, säger verkei i sin skrivning,kan förberedelsearbetet för en deklaration avseende nu ej bedrivas påett ändamålsenligt sätt. Med anledning härav föreslär man att förberedelser istället får bedrivas i sådan takt att en deklaration för är 1980 kangenomföras. Deklarationsplikienbeträffande miljöfariigi avtal är en vikiig del av den lagstiftning somgenomfördes vid riksmötel i syfte atl främja en ökad återvinning och eltbällre omhändertagande av sådant avfall. De skandalar-tade förhållanden som komi dagen vid bl. a. i Teckomalorp understryker ytteriigarenödvändigheten av alt samhället får ett ordentligt grepp över hanteringen avmiljöfarligt avfall. Eftersom såväl mängd som sammansättning av miljöfariigiavfall i ell och samma företag kan förändras, behövs en fortlöpanderapportering från företaget. Visocialdemokraler finner den här senfärdigheten från trepartiregeringens sida ien viktig miljöfråga oförsvariig. Vi har genom såväl molioner som interpellationerförsöki påskynda den centerpartistiske miljöministerns agerande i detlasammanhang ulan alt vinna gehör. Vi kan därför inle slälla oss bakom den lamaskrivning med vilken utskoltsmajoriteten vill ge den nya regeringen till kännasin uppfattning om vikten av atl åtgärder för att genomföra deklarationsplikienvidlas. Utskoltsmajoriteten nöjer sig ju med att uttrycka förhoppningen atl detskall visa sig möjligl atl fr. o. m. kontinuerligt tillämpa den avriksdagen förordade principen om deklarations-plikt. Vireservanter vill sålunda ha en skarpare skrivning i motiveringen för riksdagenstillkännagivande som ett uttryck för krav på regeringen atläntligen se till att något blir gjort. Vi föreslär sålunda att riksdagenuttalar atl den finner del synnerligen beklagligt atl regeringen ännu inteskapat tillräckliga förutsättningar för atl deklaraiionsförfarandei rörandemiljöfariigi avfall skall kunna genomföras på sätt avsäg genom sitt Viföreslår alt för sin del uttalar angelägenhelen av all sådanaåtgärder vidtas alt del bli möjligt au fr. o. m. kontinueriigi tillämpaden av förordade principen om årlig deklaraiionsplikt belräffandemiljöfariigi avfall. Jagyrkar, herr talman, bifall till den i den socialdemokratiska reservationenföreslagna motiveringen till ett tillkännagivande. Hemställan i jordbruksuiskoilets belänkande nr 12 görs av ett enigtutskott. Det är också ett helt enigt utskott som står bakom uttrycktaförväntningar i fråga om ambitionen när det gäller deklarationsplikten. Detråder däremoi delade meningar om motiveringen för denna hemställan. Jagvill här upprepa att för sin del anser att förberedelsearbetetför alt fä fram en fullständig avfallsdeklaration avseende 1979 -även omenighet råder om behovel av en sådan - nu ej kan bedrivas på ett ändamålsenligtsätt. Verket hardärför inkommit till regeringen med en framslällningom att föreberedelsearbeiei i stället för bedrivas så, alt en deklarationavseende kan genomföras och atl den uppgiftsskyldighet som föreliggerenligt 8 § förordningen om miljöfarligt avfall sålunda ej skall avse . Deleniga uiskoilel har ansett atl del är angeläget aU deklarationsplikiengenomförs på ett sådant sätt atl deklarationen blir så fullständig och såheltäckande som är önskvärt och som är möjligt. Vi tror atl det tillvägagångssättsom nu föresläs av , och som verkei av allt att döma är i fullfärd med att effektuera enligl planen, skulle leda lill en så allsidig ochriklig deklaration som vi önskar. Det är också det vi har velat ge regeringentill känna. Ireservationen lämnas inget som helst förslag lill lösning som kan sägas ledatill elt snabbare eller effektivare resullat. Jag ber, herr lalman, attfå yrka bifall lill utskottets hemställan. SVANTELUNDKVIST (s): Del som vi finner anmärkningsvärt är all trots alt manskrivit två gånger, både och , inte fån något svar.Den 10 november skrev att det, i avvaklan pä beslut avregeringen, inte har ansett sig kunna vidta dessa kostnadskrävande åtgärder.Åtgärderna skulle dessutom ha krävt stora insatser från kommunernas sida.Därför ärdet, säger verket i skrivelsen, nu inle möjligl att på ettändamålsenligt sätt bedriva just del här förarbetet, som var avsett för att endeklaration skulle kunna genomföras . Jagupprepar att vi motionsvägen och inierpellalionsvägen har försökt atl skynda påregeringen i den här hanteringen. Jag menar att detta är en så angelägen frågaall man inte för fortsätta att förhala och fördröja den på det här sättet.Därför hoppas vi , med den skarpare formulering som vi har använl i vårreservaiion, att den nya regeringen skall se till alt del