prot · G20963 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:63 §1 Fyllnadsval till utskott Om förbud mot försäljningav krigs-TALMANNEN: Som ny ledamot i utbildningsutskottet efter leksaker, m. m. Karisson har socialdemokratiska riksdagsgruppen anmält . Somny suppleant i utbildningsutskottet efter , vars uppdragsom ersättare upphört, har socialdemokratiska riksdagsgruppen anmält TorstenKarlsson. Talmannenförklarade därefter valda till ledamoti utbildningsutskottet () suppleanti utbildningsutskottet Torslen () §2 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Undertecknadanhåller härmed om ledighet från riksdagsarbeiel under liden den 20 januari-den23 , för att som ombud deltaga i kyrkomötet. den 10januari 1979 . Talmannenanmälde all () skulle inträda som ersättare för GunnarJohansson under hans ledighet från riksdagsmannauppdraget. § 3 Om förbud motförsäljning av krigsleksaker, m. m. Handelsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:217, ochanförde: har frågat mig dels hur långt arbete medriktlinjer för marknadsföring av leksaker kommit, dels om jag är beredd attmedverka lill all elt förbud mot import och försäljning av 2 protokoll 1978/79:62-66 Omförbud mot försäljning av krigsleksaker, m. m. krigsleksaker kommer lillstånd. Redaninnan den nya marknadsföringslagen trädde i kraft hade träffaten överenskommelse med leksaksbranschen om vägledande säkerheisregler förleksaker. Verket arbetar f n. med atl revidera säkerhetsreglerna. Enligl vadjag har erfarit beräknas denna revidering kunna avslutas . Närdel gäller den andra frågan vill jag erinra om innebörden av näringsutskottels(NU 1977/78:48) uttalände . Utskottet menade all ansvariga myndigheter iförsta hand borde söka komma lill rätta med problemet med krigsleksaker genomfrivilliga överenskommelser med branschens organisationer. Försl om della intevisade sig vara en framkomlig väg borde enligt utskottet regeringen vidtaerforderliga åtgärder, () träffade ochlekmiljörådet en överenskommelse med företrädare för leksaksbranschen om allkrigsleksaker, som hänför sig till krig fr, o. m. 1914, inte längre skallsäljas. Överenskommelsen innebär alt en betydande del av de s. k.krigsleksakerna försvinner från affärerna fr. o. m. . Detfinns därför f n. inle anledning till ingripanden från regeringens sida. Jagvill lacka statsrådet för svaret på min fråga - en fråga som jag ställde den 7december , alltså under julrushen då försäljningen av krigsleksaker varsom mest intensiv. När jag nu tar del av svaret förstår jag varför jag intefick svar . Jag ställde frågan i förhoppning om alt statsrådet införjulen skulle ha velal göra ell uttalande som hade markerat ett avståndslagandefrån import och försäljning av krigsleksaker. Efteratti nu under ett parar ha kämpat för ett förbud mot import ochförsäljning av krigsleksaker borde jag självfallet vara nöjd med resultatet ochden överenskommelse som redovisas här . Visst kännerjag en visstillfredsställelse och framgång med alt överenskommelse har träffals mellankonsumentverket, lekmiljörådet och leksakshandlarnas branschorganisation om attleksaker som avbildar krig fr. o. m. 1914, som handelsministern säger här, inleflr säljas efter . Sådana här leksaker skäll alltså varaborttagna från försäljningsdiskarna till julhandeln . Det är dock någrasaker som grumlar min glädje över del uppnådda resultatet, bl. a. all det genomall modellbyggsatser i stort sett blir kvar smygvägen kan komma att försäljaskrigsleksaker. Vi skall självfallet - och där lovar jag att vara observant -medverka lill att bevaka den kommande utvecklingen på del området. Någotsom jag verkligen inte kan förslå är vad som framfördes av en barnpsykolog iett tidningsuttalande och som innebar att barn skulle leka av sig sinaaggressioner genom atl leka krig. Jag tycker alt man bör stimulera barnsfantasi och leklusta genom att inle sälta alltför många färdiga leksaker ideras händer. Helt färdiga krigsleksaker kan knappast stimulera till annat änalt bygga upp kommande aggressioner, och därmed skapas framlida problem. Säkerligenfinns det anledning att bevaka att den nu uppnådda överenskommelsen eflerievs.Jag skall göra vad jag kan i det avseendet. Jag hoppas också alt regeringen ärberedd att ingripa, om så skulle visa sig vara nödvändigt. Jag kan med tillfredsställelse konstatera all och jagförefaller alt vara överens i alla avseenden. Den överenskommelse som harträffats är en bra överenskommelse - del tycker vi båda. Jag tar fasta på vadOve Karisson sade om all han skall följa utvecklingen på det här området, ochdet skall vi naturiigtvis göra också från departementets sida. Omförbättrat konsumentskydd vid bilreparationer Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om förbättrat konsumentskydd vid bilreparationer Handelsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:237, ochanförde: har frågat mig om jag avser all förelägga riksdagenförslag om lag syftande till ett ökat skydd för bilkonsumenterna. SomArne nämner i sin fråga har lämnat ett förslag lilllag om tillsyn av fordonsverksläder lill regeringen. Förslaget innebär bl. a.alt den som driver fordonsverkstad skall ha elt garantiansvar för utfördaarbeten samt vara skyldig alt ha en försäkring. Vidare harhemför-säljningskommiltén lämnat ett delbetänkande till regeringen med förslagom ångervecka vid köp av begagnad personbil samt krav på alt den som säljerbegagnade bilar skall ställa en ekonomisk säkerhet. Dessa förslag har remissbehandlals.Allmänt kan sägas atl huvuddelen av remissinstanserna är positiva till attkonsumentskyddet på bilområdet förstärks. a. har bilbranschen uttalat sigför en reglering av fordonsverkstäder och handeln med begagnade bilar främstmot bakgrund av att icke-seriösa företagare verkar inom branschen. Invändningarhar dock rests mot de nämnda förslagen i olika avseenden. Köp av bil är en slor investering för konsumenten.Kostnaden för drift och underhåll är vidare en stor post i den enskildesbudget. Jag ämnar överväga olika konsumenlpoliliska åtgärder.I det sammanhanget kommer jag också att pröva frågan om konsumentskyddet påbilområdet. Jag ber att fl tacka handelsministern för svaret, och jag villsamtidigt gärna säga atl jag tycker att jag filt ett positivt svar på minfråga. Fråganom bilreparationssektorn har uppmärksammats av flera statligamyndigheter. Priser, marginaler och kvalitet på utförda repara- tionerhar därvid ingående belysts. Klagomålfrån konsumenter har väl i första hand gälll felaktiga eller bristfälligareparationer, överskridande av reparationsuppdrag, skador på inlämnade fordonoch montering av begagnade reservdelar i stället för nya. Viskall komma ihåg all del utförs ca 10 miljoner bilreparationer i vårtland. Kostnaderna för dessa reparationer beräknas uppgå till ca 6,5 miljarderkronor. Det är inget tvivel om att dessa kostnader också kan medföra en storbelastning på hushållsekonomin, särskilt som behovet av en bilreparalion iallmänhet kommer mycket oväntat. För att kunna förbättra konsumentskyddet isamband med bilreparalioner har i sin rapport bilreparalioner funnit det myckel angeläget att föreslå införande avoffentlig tillsyn över fordonsverksläderna. Irapporten föreslås ett syslem, uppbyggt på fyra huvudelement, nämligenobligatorisk registrering av fordonsverkstäder, obligatoriskt garantiansvar förutförda reparationer, obligatorisk ansvarsförsäkring som ger konsumenternatrygghet mot ekonomisk insolvens samt införande av ett näringsförbud, för visslid eller tills vidare, för särskilt misskölsamma näringsidkare i branschen. Jag hoppas att handelsministern kommer atl lägga fram ell positivtförslag i denna angelägna fråga. Överiäggningenvar härmed slutad. § 5 Om åtgärdermot vägsaltning KommunikationsministernANITHA erhöll ordet för alt besvaraAnton Fågelsbos{c)å&r\ 12december anmälda fråga, 1978/79:232, och anförde: har frågat mig om jag är beredd alt uttala mig för altspridning av vägsalt måtte upphöra och vilka andra åtgärder som jag i så fallavser all sälta in. Snö-ochisväglag innebären kraftigt försämrad trafiksäkerhet och påverkar dessutomframkomligheten. Mothalka används två metoder, sändning och saltning. Strösaltningtillsammans med borttagande av snömodd syftar lill alt göra vägen snö- ochisfri och kan även användas i förebyggande syfte. Sändningen däremot minskarendast obetydligt halkan på en redan snö- eller isbelagd körbana. Sändning användspå de lågtrafikerade vägarna, dvs. vägar med mindre än 1 500 fordon . Iavvägningen mellan de olika metoderna har man tagit hänsyn lill såvälmiljöaspekter som kostnaderna för väghållare och trafikanternas krav påframkomlighet och säkerhet. Forskningenbeträffande sändningen har visat all sanden endast obetydligt ökar friktionenoch att verkan är kortvarig. Redan när 300 fordon har passerat har sandenkastals bort och friktionen är åter den ursprungliga. eftervart 300:e fordon skulle innebära en myckel kraftig ökning av sandförbrukningenoch därmed av kostnaderna. Eftersom salt måsle blandas in i sanden för all bl.a. förbättra vidhäftningen på vägbanan, skulle en övergång till enbart sändningdessutom innebära en ökad saltförbrukning. Föratt halkbekämpningsmetoderna i framliden skall kunna förbättras pågårytterligare forskning om balkproblemet. Trafiksäkerheten och framkomlighetenvintertid är beroende av ett komplicerat samspel mellan trafikanternas beleendeoch effekten av olika väghållningsålgärder. På uppdrag av kommerstatens väg- och trafikinstitut atl studera trafikanternas beteende samtsäkerhets- och framkomlighetsproblem vid olika trafikförhållanden och vid användningav olika halkbekämpningsme-loder. Även saltets inverkan på miljö och korrosionkommer att undersökas. Avdessa skäl anser jag inte alt någon förändring av användningen av salt ivinlerväghållningen f n. bör ske. ANTONFÅGELSBO (c): Jag skall be alt fl tacka statsrådet försvaret på min fråga. Ävenom jag inle är helt nöjd med svaret .naste jag säga au jag tycker att detverkar som om man verkligen tänker göra en undersökning. Alla som kör bil harjuerfarit atl saltningen på våra vägar är ett problem. Isvaret framhålls all strösaltning tillsammans med borttagande av modd är en avde ålgärder som man vidtar mot halka. I går såg jag emellertid i olikatidningar en artikel som skrivits av för trafiksäkerhetensfrämjande. I artikeln skriver man bl. a. följande om moddplaning: Snömoddkan ge upphov till moddplaning, sak samma som vatlenplaning. Skillnaden är baraden att moddplaning kan inträffa redan vid en hastighet av . Det berorpå atl modd är hårdare än vatten och därför orkar lyfta upp bilen från vägbananvid låga farter. Väglaget kan bli moddigl även vid minusgrader. Vägsaltetsmäller ned snön eller isen, och bildäckens friktion ger samma effekt. NTF har alltså varit innepå della problem. Jagfick av statsrådet också svar på ett par andra frågor som jag hartagit upp. Den första gällde den risk för trafiksäkerheten som jag anseruppslår då vindrutan på en bil vid möte med t. ex. en långtradare översköljs avmodd som bildats på gmnd av vägsaltning. Siklen blir vid sådana tillfällen oftastarkt nedsatt. alt ha några bevis för det tror jag ändå att detta kanligga bakom en hel del inträffade olyckor. Delhar vidare framhållits atl man inte saltar vägarna inom vissa områden iNorriand. Varför saltar man då inle vägarna i Norriand? -Jag ser att min tidför delta inlägg nu är ute. Jag ber all fl återkomma. Överiäggningenvar härmed slutad. §6 Om SJ:s baninvesteringar Kommunikationsministern erhöllordet för att besvara () der\ anmälda fråga,1978/79:240, och anförde: har frågat mig omjag är beredd att medverka till ensådan fördelning av SJ:s baninvesleringar att farter på redan långsamma låginle behöver sänkas. Frågorsom hänger samman med SJ:s investeringar liksom det framlida järnvägsnätetsutformning och standard kommer atl behandlas i den trafikpolitiska propositionsom regeringen kommer atl lägga fram i vår. Därför vill jag inte gå in närmarepå fråga . Jag ber atl fl tacka för svaret på min fråga. Jag måste säga att jaggör det plikiskyldigast, efiersom det inte var mycket till svar som jag fick. IKalmar län har flera kommuner, exempelvis och , liksom ocksålänsstyrelsen reagerat mot de förslag som framfördes från SJ avseendes. k. minutjusteringar i lidtabellen fr. o.m. Del har nämligenvid en noggrann granskning visat sig atl del är eftersatt banunderhåll som göratt man kan framföra låg ens med den hastighet av som vihar vant oss vid atl tågen llr ha i vår landsända. skall man gå nedtill80,60 eller t. o. m, för alt inte säkerheten skall äventyras. Det ärklart atl man reagerar när det i tidningarna talas om möjligheten attföra fram tågen med en hastighet av på exempelvis sträckanStockholm-Göteborg efter kraftiga och målmedvetna investeringar. Ingentingnämnvärt har koslats på underhållet av järnvägarna i exempelvis län ochsydöstra i övrigt under trafikpolitiska utredningens arbete och underden tid som vi efter dess slutförande väntat på en trafikpolitisk proposition.Denna skulle egentligen ha kunnai läggas fram , efiersomundertaget då var klart och bearbetat. Men ännu har vi inte sett till någraregeringsförslag på området. Inte heller framgår det av den budgetpropositionsom framlades i går eller av svaret på min fråga vilken innebörd etlförslag i delta avseende kommer alt 11. Idet nu gällande trafikpolitiska beslutet står det all landetsolika delar skall tillförsäkras en tillfredsställande iransportförsörjning. Manär inle tillförsäkrad en sådan, om tågen måste börja gå saktare därför attbanvallar och spår blir allt sämre, som ingaantydningargörsomalt enförbättring skall ske. Inte ens det positiva beslut har alltsåiakttagits . Beiräffandeexempelvis sträckan , som trafikeras med gamla skakigamotorvägnar, har vi gjort upprepade framstötar om bättre vagnmaterial. Det harockså ställts i utsikt att vi skulle fl sådana allteftersom dessa snart börjarlevereras efter tillverkningen vid Verkstad. undrarjag och flera med mig: Hur går det meddetta , när spåren inte ens tål de mindre motorvägnarna? Skall vi bli ulan debättre nya vagnarna därföratt de är tyngre och banan inte längre håller? Kankommunikationsministern ställa sådana löften till oss om underhållet avbanvall m. m. atl vi kan fl de vagnar som SJ har sagt alt man ämnar använda påexempelvis denna sträcka, som inle bara berör mellersta län utan ocksåGolland, som vid järnvägen i har sin södra färjeanknylning medfastlandet? Debandelarsom är aktuella tillhör det ersättningsberättigade bannälet.Investeringarna i detta nät har under en följd av år legat på en betydligtlägre nivå än investeringarna i affärsbanenätel. Del beror naturiigtvis iförsta hand på skillnaderna i trafikintensitel. En bidragande orsak haremellertid varit osäkerheten om del ersättningsberätligade bannälets framlid. Desenare årens besväriiga ekonomiska situation för SJ har också tvingat fram enhård prioritering av underhållsresurserna. På en del linjer med låg trafik harman därför inte kunnat vidmakthålla en banstandard som svarar mot den störstahastighet som tillåts för tågen. Av säkerhets- och komfortskäl måsle man därförsänka hastigheten på en del bandelar fr. o. m. kommande lidlabellsskifte. Delär emellertid i allmänhet fråga om begränsade nedsätt-ningar, som inle för medsig någon avgörande reslidsföriängning för resenärerna. Enligt vad jag har erfarit av SJ är del intemöjligl atl ändra på del förhållandet lill nästa lidlabellsskifte även medökade underhållsinsalser och investeringar. När man talar om de insatser som behövsför alt höja haslighelerna kommer man naturiigen in på sådana centralatrafikpolitiska frågor som järnvägsinvesleringarnas omfattning och fördelningoch det trafiksvaga bannälets framtida omfattning och standard. Efiersom regeringeninom en ganska snar framtid kommer atl lägga fram en trafikpolitisk propositionför där dessa frågor kommer att behandlas, så har jag valt atl inteföregripa propositionen med en diskussion inom den begränsade ram som enfrågestund ger. Jag har förståelse för att investeringarna kan ha hållits tillbaka påvissa sträckor av det ersättningsberätligade bannälet, där det verkligen kandiskuteras om järnvägen skall finnas kvar eller inte. Men för del här berörda områdettror jag inte det är någon som kan hävda all vi skall lägga ned någon av dessjärnvägssträckor. De lorde helt naturiigt tillhöra dem som ändå måsle vara kvari en framtid. har även sådana delar av det ersättningsberätligade bannäletblivit ulan del välbehövliga underhåll som varje kommunikationsled som användsändå måste ha. Närvi nu ser som resultat av det bristande underhållet att hastigheten måsleskäras ned är del klart alt man blir orolig. Man anser atl någon tillfredsställandetrafikförsörjning har vi inte. Delar irafikbeslut som gäller än ,kommunikationsministern, och inle ens del uppfylls såsom förhållandena är . Jagvet att det inte är kommunikationsminister som skall stå lill svarsför alt vi filt vänta på den trafikpolitiska proposilionen så . Men ävenden nuvarande kommunikationsministerns parti har ju ingått i den tidigareregeringen, och del vilar elt tungt ansvar på både trepartiregeringen och dennuvarande regeringen för att underhållet har blivit så eftersatt påjärnvägssidan . Det hade behövts genomgripandeförbättringar för att trafiken skulle kunna bibehållas. Och sägs del atläven om skulle ta etl beslut som innebär medel för bättreunderhåll av banorna, så måste det redan nu vidtagashastighetsbegränsningar därför att banvallen inle längre håller. Menkan jag tolka kommunikationsministern så att kommunikationsministern i denkommande propositionen ändå är beredd atl verkligen se till all del blir ettunderhåll på det ersättningsberätligade nätet och att vi kan räkna med atltågen kan köras i normal hastighet och atl vi även kan ta emot de nya vagnarsom SJ ställer i utsikt atl vi skall fl, trots atl de är tyngre och kräver enbättre banvall än den vi har f n.? Frågan ombaninvesteringarna hos SJ liksom övriga frågor som gäller SJ:sinvesteringar kommer atl behandlas i den trafikpolitiska Mer kan jaginte säga . BIRGERROSQVIST (s): Kommunikationsministern har alltså inle något annat positivt att säga ifrågan än alt den kommer atl behandlas. Att den kommer att behandlas på eltsådant sätl alt mera medel anslås vill kommunikationsministern tydligen intelova. Jag hade tänkt atl jag ändå skulle kunna 11 fram åtminstone del positivasvaret på den fråga som jag har ställt. Överiäggningenvar härmed slutad. §7 Föredrogs och lades till handlingarna 1978/79:102och 103 § 8 Föredrogs ochhänvisades Motioner 1978/79:194-196 tillkonstitutionsutskoitet /79:197 lill utrikesutskottet /79:198-200 tillsocialförsäkringsutskottet /79:201 till socialutskottet /79:202 tillkulturutskottet /79:203-206 till utbildningsutskottet 1978/79:207 och 208 tilltrafikutskottet /79:209-211 till näringsulskotlet 1978/79:212 lillarbetsmarknadsutskottet /79:213 till socialförsäkringsulskottel /79:214lill arbelsmarknadsulskotlel §9 Föredrogs och bifölls Interpellauonsframställningar 1978/79:123 och 124 §10 Talmannen meddelade att propositionerna nr 100 och 101 skulle sältas sist påmorgondagens föredragningslista 1978/79:72 om ändring ilagen (1950:382) om svenskt medborgarskap 1978/79:80om godkännande av tilläggsprotokoll lill den europeiska utlämningskonventionenoch den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål, m. m. § 12 Anmäldes ochbordlades 1978/79:215 av KarinAndersson och om kvinnopräsifrågan 1978/79:216 av Per-OlofStrindberg m.fl. om del kommunala partistödet 1978/79:217 av . 1978/79:218 av JoakimOllen om kontrollen av statlig verksamhet 1978/79:219 av TageAdolfsson om återinförande av mellanölet 1918/79:220 av IngegerdTroedsson m. fl. om avdragsrätten vid beskattningen avmakars förmögenhet 1978/79:221 av m.fl. om en granskning avsäkerhetspolisens verksamhet1978/79:222 av och om tid för ingivande av arbetsgivaravgift frånsmåföretagare 1978/79:223 av m.fl. om rätt till sjukpenning förförvärvsarbetande under 1978/79:224 av om uppskov medbeslut om vatienfluoride- ring1978/79:225 av om säkerhetsfrågor vid viss mikrobiologisk forskning1978/79:226 av om ökad utbildning i hantverksyrken /79:227 avIngemar m.fl. om den framlida utbildningen vid regionsjukhuseti /79:228 av om lokalisering avförskollärarutbildning till Kiruna1978/79:229 av och om förbud mot aU använda kloreradeparaffiner 1978/79:230 av om fisket i 1978/79:231 av oc\\ iHållsiaom fastställande av gränsvärden för luftföroreningar 1978/79:232 av m.fl. omfolkomröstning rörande energipolitikens inriktning 1978/79:233 av m.f. omtillvaratagande av avfall från skogsindustrin 1978/79:234 av m. fl. om förbud motöppethållande av butiker och varuhus på sön- och helgdagar §13 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1978/79:125 av £/-/'/://ov/!awwar(m)till jordbruksministern om ålgärder mot gränsöverskridande miljöföroreningar: Nästan kommer rapporter om alt allt flersjöar eller vallendrag i drabbats av försurning. Mer än 5 000 svenskasjöar är redan biologiskt döda, och i mer än det dubbla antalet sjöar ochvallendrag har man noterat elt tydligt sänkt pH-värde, dvs. Dellaär så myckel allvariigare som giftiga tungmetaller, exempelvis bly, kadmium ochkvicksilver, lättare frigörs då vattnets pH-värde sjunker. våren chockrapporl när del dagarna kom ell besked om det förstafallet av grundvattensförsurning någonsin i . Det är områden norr ochöslei om Slenungsund som drabbats. Vattnet har där i vissa grundvattensbrunnarhaft etl pH-värde ,8. Värden under 4,5 bedöms som direkt hälsofarliga.Länsstyrelsen i har därför enligl uppgifter idagspressen beslutat göra en omfattande inventering av vattentäkter iSlenungsund och . Hittillsär del såvitt man vet endast brunnar ner som är i farozonen.Men fortsätter utvecklingen är det risk för att även djupare liggandegrundvatten i kan vara odrickbart om etl anlal år. Detta gör allmånga av nuvarande vallentäkler kan bli hälsovådliga . Försurningenkan också innebära ell hot mot sådana basnäringar som jordbruk och skogsbruk. Enligten beräknas depositionen i från inhemska källor lill svavel . flr vi emellertid la emot mer än 2(X) 000 lonfrån andra europeiska länder, kanske främst från Ruhrområ-dei. Detta drabbarspeciellt och vissa delar av , framför allt ,hårt efiersom berggrunden i regel saknar naturlig buffring. med sinkalkhalliga mark är mindre drabbat. Dessa områden får nämligen ta emothuvudparten av det sura nedfallet från andra länder. I har vi vidtagitåtgärder mot försurningen genom föreskrifter om användandeav lågsvavlig olja. Vi har därför än slörre rätt all kräva av andra länder alldessa också vidtar ålgärder för alt begränsa svavelutsläppen och sin"export" av dem. Detta är så mycket viktigare som på grund avnederbördsförhållanden och berggrundens sammansättning hör lill de mest utsattaområdena i . Vidden internationella miljökonferensen i antogs en deklaration, ivilken det slår alt staterna skall ansvara för att föroreningarna i det egnalandet inte skadar miljön i andra stater. har också i lagt förslag till en europeisk konvention mot gränsöverskridandemiljöföroreningar. Tyvärr har mycket litet hänt på detta område men larmrapporternafrån Slenungsundsområdel visar atl det brådskar. Åberopandedet anförda flr jag anhålla om kammarens tillstånd att till jordbruksministernslälla följande fråga: Ärjordbruksministern beredd atl avkräva de övriga europeiska staterna ett beskedom alt dessa ämnar la itu med källorna lill den allvarligamiljöförstöringen i ? §14 Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1978/79:258av () till socialministern om ANT-verksamheten(Alkohol-Narkolika-Tobak) i länsskolnämnderna: ANT-verksamheten (Alkohol-Narkolika-Tobak) ilänsskolnämnderna och i skolorna är betydelsefull. har också vidflera tillfällen uttalat sig positivt om verksamheten, senast undervårsessionen 1978. Problem har emellertid uppstått genom nya direktiv tilllänsskolnämnderna angående medelsanvändningen.