prot · G20924 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:24 Förhandlingarnaleddes av förste vice talmannen. § 1 Justerades protokolletför den 19 innevarande månad. § 2 Upplästes följandetill kammaren inkomna ansökan: Dåundertecknad skall tjänstgöra som ombud vid 33:e ordinarie mötet med undertiden den 6 november-den 20 decemberanhåller jag om ledighet från riksdagsarbetel . Kammarenbiföll denna ansökan. Förste vice lalmannen anmälde alt () skulle inträda som ersättare för under hans ledighetfrån riksdagsmannauppdraget. Omden framtida användningen av signalregementes anläggningar i § 3 Om den framtidaanvändningen av signalregementes anläggningar i Försvarsministern erhöll ordet förattbesvara Hans Alséns (s) anmälda fråga, 1978/79:45, och anförde: Hans AIsén har frågat mig vilka åtgärder som regeringen har vidtagitoch när de kan förväntas ge resultat vad beträffar lokalisering av annanverksamhet till S l;s nuvarande anläggningar i , Jagvill till en början anmäla att enligt den tidsplan som f n, gäller kommer denav beslutade flyttningen av S I att påbörjas och vara heltgenomförd , Fråganom hur den av S 1 förvaltade marken med byggnader och övriga anläggningar iUppsala skall användas efter förbandels flyttning utreds påregeringens uppdrag av försvarels faslighetsnämnd. Vid uppdragets fullgörandeskall nämnden beakta vad försvarsutskott anförde i sitt betänkandenr 25 för om behovet av skyndsamma åtgärder i syfte atl finna lämpliganvändning för mark och byggnader som förvallas av S 1, Enliglvad jag har inhämtat har fastighetsnämnden haft överläggningar medöverbefälhavaren, , kommun och ömden framtida användningen av signalregementes anläggningar i läns landstingskommun ommöjlighelerna att använda anläggningarna vid S 1 för något annat statligt ellernågot kommunalt ändamål. har dessa överiäggningar inte lett till någotresultat som har kunnat ligga lill grund för förslag i frågan frånfastighetsnämndens sida. Överiäggningarnafortsätter emellertid, och faslighelsnämnden räknar med att i god lid innanförbandet har utrymt anläggningarna i kunna lämna regeringen enredogörelse för resultatet av nämndens ulredning och lägga fram förslag ifrågan. Jag anser all regeringen bör avvakta fastighetsnämndens förslag innannågon vidare åtgärd vidtas, HANSALSÉN (s): Jag tackar givetvis försvarsministern för att han har svarat på minfråga. När försvarsministern nu träder in i den poliliska eldgivningen förförsta gängen, skulle jag emellertid satt värde på om han hade haft litetbättre laddat och kanske också åstadkommil en litet klarare träfföild än vaddet här svaret har inneburit. Jag tycker faktiskt att del är relativtpoänglöst. Vadjag är ute efter ärju statens poliliska ansvar. Vad som härsvaras ärall fråganhandläggs , i sedvanlig ordning. Men det finns ingenting somantyder när regeringen politiskt är beredd all la sitt ansvar. Delsägs alt när försvarels fastighetsnämnds förslag kommer, skall man pröva del.Men när kan del komma? Finns det någon deadline för när fastighetsnämndens förslagmåste lämnas lill regeringen? Jag menar alt regeringen har ettregionalpolitiskt ansvar - och det framgick klart av försvarsutskottetsskrivning i samband med all proposilionen antogs av 1974. Jag skullealltså sätta värde på om försvarsministern ville klargöra när enliglregeringens mening den här tidsfristen löper ul för fastighetsnämnden ochregeringen för möjligheter au göra sin politiska prövning uiifrånregionalpoliliska synpunkter. Denarbetsmarknadsmässiga situationen i är lika svår nu som 1974 -ja, denär värre. Jag vill citera vad vi sade i vår molion från socialdemokratiskthåll 1974: "Givetvisskapar utflyltningen av S 1 från en hel del problem. a. innebär denett betydande bortfall av värdefulla sysselsättningsmöjligheter i kommunenscentralort. Som vi påpekade i vår motion så har tillskillnad mol andra jämföriiga kommuner en markant näringslivsmässig obalans.Anlalel industrisysselsatla har de senasle åren undan för undan minskat och ärnu nere i så lågt som drygt 10 96 av de yrkesverksamma, ett förhållande sominger de allvarligaste farhågor för framtiden. Tilldetta kommer den arbetslöshet som är rådande - speciellt blandungdomen. Den militära sektorn har i denna situation utgjort elt värdefullttillskott som från arbetskraftssynpunkt skilt sig från den övriga offentligaverksamhet som i hög grad dominerar kommunens näringsliv. S 1, med tillhörandeverkstäder och skolor, har bidragit till en betydelsefull breddning av den lokalaoch regionala arbetsmarknaden. En utflyttning kommer alt både minska antaletarbetstillfällen och få besvärande sysselsätt- ningsmässiga konsekvenserav strukturell natur." Sedandess har vi fått elt betydligt förvärrat läge på arbetsmarknaden, en ökadobalans. Volvo-Penla, som tillhören av de få vinstgivande koncernerna här ilandet, har beslutat alt dra bort sin verksamhet från . Vi har storungdomsarbetslöshet. Jagfrågar nu försvarsministern; Är regeringen - det är del som är del intressanta- beredd atl verkligen ta sitt ansvar i detta sammanhang? Represenianter för har inte alltid varit lika angelägna somHans AIsén nu var att få behålla S 1. Sålunda flnns del en generalplan från år1970, där man har önskemål om att få praktiskt laget hela S l:s nuvarandeområde. Men hade man i ändrat mening och villebehålla S 1. HansAIsén efterlyser konkret besked om när detta beslut kan fattas. Till det villjag säga att vi har dock på oss. Jag är fullt medvelen omförsvarsministerns ansvar för att man utnyttjar de fyra åren konstruktivt, säatt man verkligen får marken använd på ell sätt som passar och Uppsalasnuvarande problem väl. Men den ursprungliga situationen var att villeha denna mark i sin generalplan. Omden framtida användningen av signalregementes anläggningar i HANS (): När försvarsministern argumenterar här talar han om historisk lid. Dåbeslutet togs i och behandlades av försvarsutskottet fanns detmyckel klara uttalanden från kommun om alt man i kommunen inte hadeintresse av mark och anläggningar och inle var beredd alt överta dessa. Delfrarhgår klart av de offentliga handlingar som låg lill grund för riksdagensbeslut. Del som är intressant är vad som sades när fattade siu beslutoch inle vad som sades 1972. Nusäger försvarsministern alt del är kvar. Del har tydligen skett enförskjutning i tidsplanen. var del meningen alt en överflyttningskulle ske . ärdet fråga om något annat årtal. Så visslhar man fått en respillid. Men fyra och elt halvt årav har redangått. har ingenting hänt. Det talas här om kontakter mellanå ena sidan kommun och läns landsiing och å andra sidan försvaretsfastighetsnämnd. Jag har låtit mig underrättas om hur de kontakterna hargestaltat sig. Det är verkligen att ta till om jag säger all dessa konlaklerhar varit av blygsam omfattning. Innehållet i kontakterna har varit myckettunt. gav besked om alt man inie hade någotintresse av att överta de här anläggningarna. Somjag ser del är det alltså här fråga om ett klart statligt ansvar, och delframgick också av beslut . Länsstyrelsenhar producerat kilovis med utredningsmaterial, där man talat omregionalpolitiken. Detta har överiämnats till staten för behandling ochåtgärder. Del behövs alltså inle någon ytterligare dokumentation. Här krävs enkonkret politisk vilja hos den centrala statsmakten. Nr 24 försvarsministern vill påverka de övriga ansvariga i regeringen, säatt de Fredaeen den kommeratt inse det politiska ansvar som den nu sittande borgeriiga 27oktober 1978 regeringen har i denna fråga. Omlidigareläggning av planerade leveranser tillför-svaret Under den vecka som jag har haft denna ansvarsfulla befattning harjagbara en gång varit i kontakt med kommun i detta ärende. Jag lovar HansAIsén atl ta förnyade kontakter med kommun. HANSALSÉN (s): Jag tackar för det beskedet. Av massmedierna har vi ju fält klart föross alt försvarsministern är en i vissa avseenden handlingskraftig person, sominle låter gräset gro under sina fötter. Jag hoppas att del häller streck ävennär det gäller den här frågan. I och för sig harjag ingen anledning atlbetvivla detta förrän utvecklingen visar något annat. Jaghoppas alltså att försvarsministern görallt vad han kan på detta område ochkänner det politiska ansvaret och inte uppfattar det här som ell tjänsteärende,som i första hand ligger hos försvarels faslighetsnämnd. är ju ell organ som skall svara för försvaretsanläggningal". Men här gäller del någonling hell annat, nämligen atl fåsysselsättning i anläggningarna, atl för uppländsk arbetsmarknad bevara, ochhelst förstärka, sysselsätlningssiluationen. Jag har med mitt citat ur motionenpåpekat atl silualionen är ohållbar och orimlig, framför allt i vad gällerobalansen. Det föreligger klara brister i fråga om industriell sysselsällning. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Omlidigareläggning av planerade leveranser till försvaret FörsvarsministernLARS DE erhöll ordet för alt besvara () den 18 oktoberanmälda fråga, 1978/79:47, och anförde: har frågat mig om jag är villig atl medverka lill enlidigareläggning av planerade leveranser av kläder och skor lill försvaret. Detmilitära försvarels beställningar av textil, konfektion och skor har genomsnittligt omfattat ungefär 115 milj. kr. I förhållande lill gällande planer har beställningar tidigarelaglstill ett belopp av ungefär tillsammans 75 milj. kr. under budgetåren 1975/76och 1976/77. Denna lidigareläggning har naturiigtvis delvis bidragit till atlbeställningsverksamheten nu har minskal. Härtill kommer atl medlen föranskaffning av kläder och skor har fött reduceras lill följd av den ekonomiskaram som försvarsbeslut innebär. Enligt programplanen för femårsperioden1979-1984 planeras en beställningsverksamhet om ca 85 milj. kr. Enytterligare lidigareläggning av planerade beställningar inom den gällandeekonomiska ramen skulle självfallet medföra att beställningsverksamheten omnågot år skulle bli ännu mindre. Jag är därför inte beredd alt medverka till enlidigareläggning av inom utgiftsramen för del militära försvaret inplaneradebeställningar. Efter samråd med arbetsmarknadsministern vill jag däremotmeddela att regeringen är beredd att pröva möjligheterna alt med utnyttjande avarbetsmarknadsmedel utöka beställningarna för del militära försvarets räkning. Omlidigareläggning av planerade leveranser tillför-svaret GUDRUNSUNDSTRÖM (s); Det har fallit på min lott atl i stället för ta emotförsvarsministerns svar, eftersom har fått förhinder . Enligluppgift skulle det föreligga förslag om kraftiga nedskärningar av försvaretsbeställningar av skor och kläder . För vissa orter, t. ex. ,Fastnas och Vägsjöfors, skulle del slå myckel hårt i fråga om arbetstillgängen.Del är likadant när del gäller det län vi kommer ifrån. Just orten , somförsvarsministern säkert väl känner till, har ett mycket stort bekymmer med atlskaffa människorna arbete. I har man sedan gammall elt stort kunnandenär det gäller skinntillverkning. Vadjag menar är att försvarets upphandling av kläder och skor borde ske merakontinuerligt och pä ett sådant sätt alt ryckigheten i beställningarnaförsvinner. Jag har stor förståelse för atl det kan vara svårt när man haranbudsupphandling. I den här situationen med sysselsätlningssvårigheler bordeman ha ett bältre samråd mellan de olika statliga institutionerna. Minförhoppning är att statsrådet är beredd att medverka till atl man kanlidigarelägga sådana beställningar som det här gäller, så atl man inleäventyrar existensen för de företag som berörs av dessa. Facket och deanslällda på de aktuella företagen är djupt oroade, eftersom beställningarutgår så sent att man av den anledningen helt enkelt fåll gå ul med varsel tillde anställda. Urförsvarssynpunkt bör det också vara en intresse alt vissa företag finns kvar,som kan leverera till försvaret i fortsättningen. Därför måsle delta samrådvara mycket aktivt när vi har ont om arbele. Det är exempelvis fåmänniskor i värt land som kan hanteringen av skinnvaror. Mot denna bakgrundskulle jag önska att man kanske vore mera aktiv inom detta område. Jagvill tacka herr försvarsministern för svaret på denna fråga. De lidigareläggningar om 75 milj. kr. av beställningar på textil ochskor som gjordes under budgetåren 1975/76 och 1976/77 varju motiverade avarbelsmarknadspolitiska skäl. Vilka yllerligare lidigareläggningar som kangöras och därmed vilka industrier som blir berörda är en fråga, som skallavgöras i samarbete mellan , överstyrelsen förekonomiskt försvar, och berörda Omtidpunkten för inrättande av ett rådgivande organ till överbe-.fälhavaren, m.m. Delankommer på de myndigheterna atl göra en avvägning mellan olika industrierssysselsätlningssvårigheler, deras förmåga att upprätthålla krigsprodukiion ochförsvarels behov av beklädnadsmaterial. Jag vill alltså försäkra GudrunSundström om att just de aspekter hon berört i sin replik till mig kommer allbli beaktade. GUDRUNSUNDSTRÖM (s): Del sista tar jag som ett löfte från herr försvarsministern om all vikan se litet ljusare på situationen i detta aveende i vårt län. Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Om tidpunkten för inrättande av ett rådgivande organ till överbefälhavaren,m. Försvarsministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1978/79:53, ochanförde: har bett mig lämna besked om tidpunkten för inrättandeav militärledningens rådgivande nämnd samt - utöver vad som anfördes iproposilionen 1977/78:63 - om dess uppgifter och sammansättning. Vadbeträffar tidpunkten för inrällande av nämnden harjag för avsikt att föreslåregeringen alt den inrättas . Vadgäller nämndens uppgifter och sammansättning avser jag atl följa de riktlinjeroch intentioner som min företrädare har föreslagit i propositionen och somriksdagen har godkänt (FöU 1977/78:9, rskr 1977/78:174). Arbele med nämndens instruktion pågår f n. inomförsvarsdepartementet. Jag ber all få lacka försvarsministern för svaret på min fråga. Det ärjuskönt att höra att det äntligen börjar röra sig på den här fronten. Det är eltår sedan den dåvarande försvarsministern lade fram elt förslag lill riksdagenom all en rådgivande nämnd skall inrättas för militärledningen. Visocialdemokrater är, som försvarsministern säkeriigen känner till, inte nöjdamed atl just en nämnd skall inrättas. Vi menar alt detta viktiga organ bör haen styrelse för att därmed möjliggöra en ökad insyn och möjligheter tillpåverkan från civila på de militära organen. Men den borgeriiga majoriteten harinle tyckt atl della är en så stor angelägenhet för människor utanför detmilitära yrket och därför stannat för all en nämnd skall inrättas. Vadpropositionen innehöll i fråga om nämndens uppgifter var egentligen en långuppräkning av vad som inte skall ingå i dessa, medan det som nämnden skall göraanges på två rader. Det är min förhoppning att man i det arbele som pågårinom försvarsdepartementet på atl utforma riktlinjer för denna nämnd skallförtydliga dessa och ge dem en sådan inriktning atl en förändring och enförbättring i framliden underlättas och så all en styrelse för detta organ såsmåningom kan inrättas. Jagber än en gång alt få lacka för svaret pä min fråga och ser fram emot den 1januari när tydligen ell förslag i ärendet skall framläggas. Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Om åtgärder för att förhindra nedläggning avNattavaara järnvägsstation Om åtgärderför att förhindra nedläggning av NattavaaraJärnvägsstation Kommunikationsministern erhöllordet för att besvara () den 19 oklober anmälda fråga.1978/79:55, och anförde; har frågat mig om jag avser att ta initiativ som syftartill en omprövning av SJ:s beslut alt lägga ned station. SJ;strafikdistrikt i har i skrivelse lill kommun i februari 1978anmält sin avsikt all avbemanna järnvägsstationen i . Planernainnebär inte att stationen läggs ned eller att något trafikslag upphör. Tågenkommer alltjämt atl stanna för resandes på- och avstigande. kommer ocksåatl kunna sändas till och från orten i SJ:s regi. Denplanerade avbemanningen för dock med sig atl exempelvis biljettförsäljningenupphör på stationen. Den stationära slyckegodsservicen ersätts med godsombudoch hemforsling. Denavsedda förändringen,som ursprungligen planerats till , harskjutits upp till . Orsaken härtill är all diskussioner ochförhandlingar mellan SJ i och berörd facklig organisation sedan längepågår i avbemanningsfrågan. MBL-förhandlingar i frågan har ägl mm ochytteriigare sädana är aviserade. Gällivarekommun har skriftligen - och i samband med uppvaktning - begärtkommunikationsministerns medverkan till all SJ omprövar planerna på att dra inbemanningen. Kommunens framställning har enligl praxis Överlämnats till SJ;scentralförvalining för handläggning. Handläggningen där vilar i avvaktan påslutförandet av förhandlingarna mellan SJ och fackorganisalionen. SJ har iskrivelse till kommunen sagt alt man i det rådande läget inte kan gefullständigt besked beträffande och att man avser atl återkomma närförhandlingarna avslutats. Jag är i den situation som råder inle beredd altgöra närmare uttalanden i frågan. Jag ber an fö lacka för all jag fölt svar pä min fråga. Jag är inlealls nöjd med svaret, men jag hade inle heller hoppals på att fö ett nöjaktigtsvar. Jag har nämligen förstått att regeringen inte vill ta itu med dennafråga, ulan man hänvisar lill överläggningar och förhandlingar som pågår, ochdet Omåtgärderför att förhindra nedläggning av Järnvägsstation gör man oavsett att dennafråga egentligen är ganska intressant. Det sägs i svaret atl stationen inteskall läggas ned. Jagskall återkomma till del,omjag hinner. Det är nämligen såall man bestämde att denna åtgärd skulle vidtas. Sedan har heladenna affär varit föremål för överiäggningar med de berörda fackligaorganisationerna. Jag har inle tid och inte heller anledning alt gä in på deturerna. Mennär vi från kommunens sida försöker göra klart för SJ vad man håller på attgöra, nämligen slå undan benen för ulveckling på en ort som är en av de föorterna i kommun som, även om den inte utvecklas, lever sitt liv ochsom har elt näringsliv som är starkt beroende av service i den omfattning somSJ nu tillhandahåller. Del är en rad andra ling som vi gärna ville överiäggamed SJ om, men vi för inle underlag från SJ för alt kunna bedöma om del finnsnågra möjligheter för oss att med SJ seriöst diskulera vilka andra iniressensom slår på spel, utan man har hell enkelt avvisat detta frän SJ:s sida. Dettycker vi är ganska upprörande därför atl del här väl ändå kunde vara ett ganskaintressant pilotfall som skulle kunna belysa vilka verkningar SJ:s planeradeåtgärder, om de kommer lill utförande, skulle fö pä en kommun som vår. Ärendetär sä pass avgränsat atl man borde kunna överlägga om del. Kommunenhar gått in och sagt alt den också är beredd att hjälpa lill, om SJ i sammanhanget för utgifter som ärför stora för SJ att klara. Så var det med stationshuset. Stationshuset kommer all försvinna. byggdes delprovisoriska stationshus upp som är utslitet och måste bort. Det skall inteersättas med något nytt stationshus, eftersom della skulle bli för dyrt.Kommunen har sagt att man kan länka sig att lösa problemet tillsammans med SJ,och man kan också tänka sig alt betala en del av kostnaderna på grund av att gemensammaintressefrågor dä kunde lösas på elt vettigt sätt. Men svaret är alltså nej. Dellagör oss väldigt besvikna. Vi är också besvikna över atl del inte kan finnasmöjligheter atl gå in och se på fallet, eftersom kommunen, uppenbarligen SJ:segna anslällda och fackföreningarna behöver få en klarare belysning av fallet,men det tycks inte finnas några möjligheter att undersöka fallet. Därförbeklagar jag svarels innebörd. Vi fär alltså elt besked till kommunen först närbeslut redan har fattats och detta - det vill jag säga till statsrådet -tillfredsställer oss inle. Överläggningen var härmedslutad. § 7 Om åtgärder för atltrygga sysselsättningen vid i Kommunikationsministern erhöllordet för atl besvara (vpk) den 18 oklober anmälda fråga,1978/79:37, till industriministern, och anförde: har frågat industriministern om han har för avsikt altvidta sådana åtgärder som tryggar sysselsättningen för dem som holas av attmista sina jobb vid i . Frågan ställs mol bakgrund avteleverkets beslut atl anlita ett annat företag för ackvisition av annonsertill telefonkatalogen. Frågan har därför överiämnats till mig. Närdel gäller effekterna pä sysselsätlningen för de anslällda vid Annons-Krantzhar jag fött veta atl flertalet av dem som sysslar med katalogarbetet harerbjudits anställning i del nya bolag som har bildats. farhågorför alten stor del av den nuvarande arbetsstyrkan riskerar att mista sina jobbär alltså dess bättre obefogade. ömåtgärderför att tiygga sysselsättningen vid i (vpk): Jag tackarför svaret. Statsrådetpåpekar här alt de flesta har garanterats arbete i det nya företaget. Men detär ju ett faktum att en del ändå blir arbetslösa eller måste söka sig andraarbeten - om det nu finns några sådana i , som är hårt drabbadav arbetslöshet. verkligt anmärkningsvärda i den här affären är att elt statligt företag somteleverket beslutar sig för att anlita denna mullijäite som ITT är. Och detsker antingen med regeringens tysta samtycke eller helt utan regeringenskännedom. Del är lika illa, vilketdera som än har skett. Jagförutsätter alt både den förra regeringen och den nuvarande känner väl till ITT:sagerande som multinationell koncern och som imperialistiskt företag. Jagförutsätter också att det nya statsrådet har kunskaper om vad ITT sysslat med. Delär klan dokumenterat att ITT spelade en aktiv roll och gjorde allt för altförhindra alt .Mlende blev vald till president i . När della inte lyckadesgjordes massiva insatser föratt störta . Vi vet ju alla vad som händeden : man lyckades med sitt grymma uppsåt. Presidentenmördades och högerkrafterna och militären tog över makten. I dellafruktansvärda förspel till förtrycket av elt hell folk har ITT spelat en aktivoch framträdande roll. Jagvill bara ställa frågan: Är denna USA-multijäite en lämplig samarbetspartnerför svensk statlig företagsamhet? Anser inte statsrådet atl del hade varitbättre och riktigare från både arbelsmarknadssynpunkt och allmänpolitisksynpunkt alt regeringen hade ingripit i affären och låtit Annons-Krantzfortsätta med annonsanskaffningen för telefonkatalogerna? Deanställda vid har protesterat, eftersom deras anställningar ärstarkt hotade. Det har också bekräftats att en del av dem kommer au mista sinaarbeten. De har därför krävt atl affären skulle stoppas. 8 proiokoll 1978/79:23-24 ömåtgärderför att trygga sysselsättningen vid i Jagställer också frågan lill statsrådet: man närmare undersökt ITT:s anbud?Del kan ju ligga så till all della jätteföretag avsiktligt lämnat ett underbudför alt helt enkelt slå ut ett svenskl förelag och fö ett ännu störreinfiytande i landei än vad del redan har. fråga gällde sysselsättningen vid bolaget. Men jag villändå tala om hur regeringen har handlagt ärendet. Regeringenfattade beslut med anledning av skrivelser om ackvisitionav annonser lill telefonkatalogen. Det är riktigt att de anställdasorganisationer och även enskilda hade vänt sig till regeringen för alt föbeslutet upphävt. skickade skrivelserna på remisslill bl. a. riksrevisions verket, som yttrat sig i ärendet. Riksrevisionsverkethar konstaterat vissa formella brister i behandlingen av upphandlingsärendet,men inte funnit all resultaiei sirider mol de grundläggande krav päaffärsmässighet och objektivitet som upphandlingskungörelsen ställer. Regeringenhar i sitt beslut konstaterat all enligt upphandlingskungörelsen talan inte förföras mol beslut i upphandlingsärende. Vidare har regeringen i sitt beslutkonstaterat att den paragraf i förordningen med instmkiion för , somreglerar här är skyldigt all underställa regeringen ettupphandlingsärende, gäller avtal med utländska myndigheter och företag sombehövs för teleförbindelserna med utlandet. Det av verket nu träffade avtalethar inte sådan karaktär.