prot · G20997 · 1978-12-31 00:00:00 — Övervakning av oljeulvinning i vilar i dagpä den stal pä vars kontinenialsockel utvinningen pågår. Enligl vär meningborde del vara ell svenski intresse all fä lill slånd en gemensaminlernalionell övervakning för all fä bällre kontroll bl. a. av demultinationella oljebolagen. Rapporteringsskyldighetföreligger beiräffande iakttagelser av oljehalten pä havet enliglNordsjööverenskommelsen. Men denna överenskommelse har ännu inle följts upp medlagsliftning i och andra länder. Oljekalaslrofen i ger enbelysning av det. Det oljehalte som drabbade upptäcktesflera dygn lidigare - men upptäckten rapporterades aldrig, och någon bekämpningkunde därför inle sättas in. Posilionsrapporleringtillämpas i Stora Bäll enligl utskottet och enligl deballen här i kammaren lidigare.Men del hjälper ju inte för oljelrafiken i . "Beträffandepartikelmärkning av olja i fartyg har en metod för sådan märkning utarbetatsoch prakliskl prövats i ", skriver utskollet Ja, men delräcker ju inle alt ha en metod - den skall tillämpas också om den skall varatill någon nylla. Hurär del, , när det gäller internationell samverkan för atl byggaut beredskapen för atl bekämpa stora oljeutsläpp? Finns det någon sådanorganisation eller förbereds del någon? Löskommenolja pä havet skall bekämpas så långl del gär innan den når land, hävdar vi ivår molion. Civilulskoltet skriver all "förfogar överolika oljeupplagningssysiem". Jag vill säga: Del ärju försiktigareuttryckt än när kommunminislern lar lill orda: "Vi har den bästa lekniksom finns ." Vi hävdar i vår motion, tvärtemot della: Kustbevakningenbehöver förbäitrade resurser. Det finns svensk teknik som bar beställ proven vidBrelagnekalaslrofen och vid den svåraolyckan i . Då användes svensk leknik, men inle den leknik som densvenska kuslbevakningen använder. Den lyp av oljelänsor som används av densvenska kuslbevakningen saiies aldrig i sjön vid . efiersom denirländska expertisen enligl uppgift bedömde del som meningslöst. Man hadelidigare erfarenheter av dem. Närdel gäller grundgående oljesaneringsbätar för bekämpning av olja i vikar ochhamnar, är följande exempel en god illustration. VidTsesiskataslrofen användes med goll resultat en oljesaneringsbål tillverkad påSmögen i . Den fanns inte i organisation ulan lånadesul av hamn. Den finns, vad jag vet, ännu inte i kustbevakningensorganisation. Enregional landbaserad organisation, som vi i vår molion har pekal pä som ettönskemål, avstyrks av utskottet Kompetensfördelningen stat-kommun lades fast1973, och utskottet vill inle nu förorda en annan fördelning. Den avgörandefrågan i della sammanhang måsle vara: Fungerar det bra som del är? Del är nalurliglvisenkelt för statsmakten au krypa undan frågan genom atl säga: Vi betalar. Detmåste enligl min mening finnas en effektiv organisation om och när katastrofenkommer. Finns det en sådan? Frän många häll, bl. kommunerna,pekas pä stora brisler i vad gäller lämplig bekämpningsulrusi-ning. Tillsist vill jag slälla några frågor om forskning och leknisk utveckling. Räckerdet med alt har inlresseral sig för frågan? Sker del en systematiskutprovning av utrustningen? Man är i utskollet rädd för all det skulle försena utredningsarbetetom molionerna lämnades över lill de tre kommittéer som arbelar med dessafrågor. Jag hoppas, herr lalman, att kommittéerna läser riksdagstryck, såsyftei med motionerna kanske ändå är vunnet 777. m. Oljeföroreningar som drabbar svenska farvatten - senast drabbades denbohuslänska kusten - är naturiigtvis ett oerhört svårt problem, ett problem somvi genom insalser av olika slag skall försöka komma lill rälla med. Delärdärför inle möjligl för motionärerna atl göra gällande all man fråncivilulskotlels sida, från i allmänhet och från regeringen skullevara ointresserad av atl fä till slånd en lösning eller förbällring. Dellagäller oavsell vilkel parli som sitter i regeringsställning. Vi vill allaarbeta för all fä lill stånd en bäure oljeskyddsberedskap. Frågan är pä vilkelsäll en sådan skall åstadkommas. Det kanske är betecknande atl inget av alla degoda förslag som motionärerna har framställt är direkl genomförbart och alt mani detla läge inle kräver all skall falla beslut i enlighet medmotionsyrkandena. Vii utskottet slällde oss följande frågor när vi behandlade dessa moiioner. Ärdetnågol fel påden lekniska utrustning som slår till förfogande för dennaverksamhel? Kan vi förbällra organisationen när det gäller samarbetet mellan destatliga organ som har uppgifter på detla område eller när det gällersamarbetet mellan kommunala och slalliga räddningsorganisaiioner? Ställer vifrån sida för lilel pengar lill förfogande för oljebekämpningen? Utskolletnoterar alt vi har tre kommittéer som tillsatts under trepartiregeringens tidför all se över våra möjligheler alt bekämpa olja till havs. Del är ulredningenom övervakningen lill havs, den utredning som sker av oljelransporter iskärgården och oljeskyddskommitié. Vi ulgår ifrån all dessa kommittéerskall framlägga förslag till ålgärder av olika slag och atl vi får möjligheterall i vanlig ordning pröva dem och ta slällning lill vilken förändring av vårnuvarande organisation som kan vara riklig all göra. Närvi har tillstyrkt moiioner om att man skulle se över huvudmannaskapet för vissräddningstjänst i forlsällningen har vi utgåtl ifrån att en sådan diskussion omvem som skall ha ansvarel inte fär innebära atl det nu pågåendeutredningsarbetet på någol sätt försenas. Tvärtom understryker ulskollel delangelägna i atl de tre kommittéer som jag nämnde verkligen forcerar sillarbele. De uppgifter vi har fåll lyder på alt så är fallet Det är anledningenlill att ulskoitet har funnit all del inle skulle vara någol vunnei med alt dei och för sig goda uppslag som finns i molionerna vidarebefordrades lillkommittéerna; vi får la upp en diskussion om dem när deras förslag Innanjag gär in pä de motionsyrkanden som ställts harjag velat göra dennabeskrivning av ulskollets hanlering av frågan, därför all del har avgivits ellsärskilt yttrande när del gäller huvudmannaskapsuiredningen. GustavLorentzon irodde all del bakom civilulskotlels hantering av hans motion fannsnågot slags djävulsk laklik, som skulle vara rikiad mol regeringen. Vi bygger icivilutskotiet inle upp några sådana hotbilder av vad som kan länkas bli gjorlsom målade upp i sill inlägg. Varken jag eller nägon annan icivilulskollel räderöver beslui om atl remittera motioner, GustavLorentzon. Den här vpk-motionen har remitterats lill civilutskotiet, och delämnesområde som den närmasl hörde hemma under var åtgärder för all få tillslånd en bra bekämpning av oljeulsläpp lill havs. Vihar inle funnit anledning all tillstyrka motionen. Om kändesig kränkt över att vi buntat ihop den med ett anlal andra motioner, såbeklagar jag atl vi har varit så knussliga att vi inle kostal pä GustavLorentzons molion ett egel betänkande. Del är någonting som vi får länka pålill en annan gäng, i så fall. Avuppläggningen av anförande i övrigl framgick närmasl atl hananser alt det här är fräga om elt konslilulionsulskollsärende, en granskning avhur regeringen har skött sig. Slen-OveSundström lalade om nödvändigheten av au fä lill slånd förbättradehelikopiertransportmöjligheier för landet i dess helhet men speciellt för vissadelar av landel. Vi har i vårt belänkande redogjort för del arbete pä dellaområde som pågätl och hänvisat lill den ulredning som gjoris och som är utepå remiss. Remisstiden har ännu inle gäll ut. Ulredningen föreslår en utökadförsöksverksamhet för att se på vilkel sätl del här skall organiseras, vem somskall ha ansvarel för det osv. Därför har vi vid behandlingen av molionerna nuinte funnit möjigheler all lillslyrka några preciserade förslag. Vi menar alldella får anslå tills del utarbetats ell förslag som lar hänsyn lill deremissynpunkter som kommer in och tills man fått erfarenheter avförsöksverksamhelen. Kari-ErikSvanberg menar alt vi gör del läll för oss i civilutskotiet när vi inlelillslyrkerde yrkanden som ställts i hans motion. Utöver de ålgärder som jaginledningsvis lalade om, all man i de kommittéer som arbetar medoljebekämpningsfrågan också skall undersöka möjligheterna lill förbättradleknik och organisation, mer pengar osv., ingår i uppdraget nalurliglvis ävenalt undersöka möjlighelerna all äsiadkomma internationella överenskommelser.Jag ulgår från atl arbelar för det i de inslanser som finns. Men del ärtydligen så au vi inle själva har möjligheler atl bestämma hur del skall gälill. Deandra saker som nämns i den molion som talade för är frågorsomjag utgår ifrån kommer upp lill behandling i de kommiiiéer som arbelar.Jag ulgår också ifrån all del bliren sakkunnig genomgång för aii se omförslagen är möjliga alt genomföra. Vi får sedan gå igenom kommittéernasförslag och ta ställning till vilka förändringar som skall göras i fråga om lekniskutrustning och organisation. Därefter återslär nalurliglvis alllid frågan omhur myckel pengar som vi från sida är beredda all slälla till denhär verksamhetens förfogande. Innan vi kan la slällning till del är delangeläget all vi verkligen får klart för oss au vi har fått fram den bäslaorganisationen. Karl-ErikSvarlberg säger all vi i ulskollel har avsiyrki frågan om en regional,landbaserad organisation. Inom havsövervakningsuiredningen pågår en genomgångav möjlighelerna all samordna de slalliga organens insalser. Fråncivilulskotlels sida ullalade vi med anledning av nägra moiioner alt detvar angeläget att studera möjligheterna atl få till stånd en samordning avinsalserna. Dessulom kan jag peka på del motionsyrkande som ulskollel nu hartillstyrkt, nämligen au man skall se över huvudmannaskapet Jag utgår ifrån allregeringen lill.sälterden föreslagna ulredningen. Ulskottel har alllsä anseuall man bör undersöka om del ur effektiviielssyn-punkt finns vinster all görapä en förändring av huvudmannaskapet Moldenna bakgrund, herr lalman, ber jag alt fä yrka bifall lill uiskoiieishemställan. GUSTAVLORENTZON (vpk) kort genmäle: Egentligen skulle inlägg inte kräva något bemötandefrän min sida, därför all han ju inte i sak gick in på vad molionen tar upp.Däremoi garanterade han all varken han eller civilulskollel hade nägon djävulsklanke på atl komma ät den sittande regeringen. 1mitt förra anförande nämnde jag inledningsvis all vår molion, .som inle allshar någol med räddningstjänst au skaffa, hade plockats in i del härsammanhanget därföratt man tydligen var liiel orolig förde krav som siälldes iden. Molionen är kraftigt underbyggd med skäl till att vi vill ha enkonirollkommission, där miljövårdsvännerna och miljövärdsintressena blirföreträdda. NärKjell säger all molionerna inle är genomförbara förslär jag interiktigt vad han menar. Han hänvisar till kommittéer. Men vår motion kan intehänvisas till någon av de nu arbelande kommilléerna-del är absolut omöjligt Denskiljer sig nämligen väsenlligi från de andra molionerna. Så enkelt ärdet. Förall belysa hur lätl man lydligen tar på den här frågan vill jag nämna allkriminalinspektör vid , som är egenoljepolis och undersökningsledare, fortfarande måsle sköta sin vanligapolistjänst med de mänga rutinärendena och därför inle pä kan ägna sigål au spåra de inlernalionella oljebovarna. Om regeringen och ävencivilulskoltet hade menat allvar med lalel om all man ägnar denna fråga siuinlresse, skulle man givetvis på elt lidigi siadium ha setl lill all ArneRundberg helt fått ägna sin lid ål utredningen om oljesvineriel på Bohuskustenoch inte som fortfarande fäll syssla även med de många rutinärendena. tog inte heller upp den fråga som jag slällde, nämligen varför deundersökare som finns på Bohuskusien inie kan få sin fortsätt- All del inle finns pengar lär vara moliveringen. Men å andra sidanhar man pengar i andra avseenden. Jag anser all delta visar att man inte larallvarligl på oljenedsmuisningen av Bohuskusien. I riksdags-deballen förragången fann jag alt alla var överens om alt oljenedsmutsningen kommer atlfortsätta och atl det kan bli nya oljeöverfall på . STEN-OVESUNDSTRÖM (s) kort genmäle: underströk del som står i betänkandet om räddningstjänstmed helikopter. Jag försökte i milt anförande peka just på den brist som rådernorr om , alltså i hela ,där man saknar all form avdygnsberedskap. Hela räddningstjänsten där bygger på frivilliga insalser.Mililär personal ställer upp pä sin fritid, om man lyckas fä lag pä denpersonalen. Man får i della sammanhang inte glömma bort all en väldigl slor bitav landel lolali saknar dygnsberedskap pä delta område. KJELLMATTSSON (c) kort genmäle: vill försöka få del lill någon sorls beräknad taktikfrän civilutskollets sida atl vi gömmer hans motion bland de andra. Jag kanförsäkra all vi över huvud taget inle tillämpar den typ av länkande som GustavLorentzon här ger utlryck för. Jagvill ocksä nämna något somjag glömde i milt försia inlägg, nämligen atl 1977års oljeskyddskommitté, som tillsalles efter olyckan med oljeulsläpp frånBravofältet pä , gör provtagning för all se vilka typer av olja somfiutit in på den bohuslänska kusten. gör gällande all del inteUlförs något som helsl arbete i den riktningen, men del är alltså inte sä somhan påstår. GUSTAVLORENTZON (vpk) kort genmäle: Jag har inte hävdat den uppfattningen all de kommiiiéer som ärtillsatta inte utför något arbele. Jag har sagl all de inte harredovisai något resultat av sitt arbele. Sä enkelt ligger del lill. Civilutskollets behandling av motionerna finner jagfortfarande myckel underlig. Det kommerjag inte ifrån. Ni vill gömma en myckelallvarlig fråga för alt slippa fä den debatterad här. Jag kan upprepa vad jagsade lidigare. Ni hade bråttom med atl behandla dessa moiioner . När värmen kommer och opinionen i äter blommar upp, blir delinte sä lätt all föra denna debatt som del är . Jag vill säga några ord om molionen 1063 av m. fl.,vari begärs att skyndsamma ålgärder vidtas för en tillfredsslällandedygnsberedskap med räddningshelikopter i och . Jag är självmedmolionär. Siuderarman della utskottsbetänkande, kan man konstatera atl ulskoitet mycket ingåenderedovisar de utredningar som har sysslat med räddningstjänst med helikoptersamt hänvisar lill den försöksverksamhet som Delär naiuriigivis i och för sig bra, men man kommer inte ifrån del faktum all merän halva ulgör en vit fläck pä kartan när del gällerdygneirunibcredskap med helikopler-det framgårav utskoltsbelänkandet -medan denövriga delen av landel har tillgäng lill sådan beredskap genomrikspolisstyrelsens försorg. Hur vackra skrivningar utskollet än gör i sillbelänkande kommer man inle ifrån det förhållande som råder, och det ärnaturiiglvis eu förhållande som är i högsta grad otillfredsställande. Delfinns tvä myckel förnämliga Veriolhelikoplrar, en i och en i ,stationerade i anslulning lill fiygflotiiljer men med besättning endasi pädaglid och flygövningslid. är misshushållning med resurser, allra helslsom man på de platser där helikoptrarna finns också har myckel väluirusuidesjukhus. Det finns möjligheter au ulbilda speciella läkarteam som snabbi kansällas in lillsammans med helikoptrarna dels vid sjuktransporter, dels lör atlgenomföra brådskande räddningsinsatser både lill lands och lill sjöss. Delär naiuriigivis väldigt angelägel all del så fort som möjligl kommer framförslag lill åtgärder som möjliggör utnyttjande av helikoptrarna i ochSöderhamn för dygnetruntberedskap. Visserligen kommer det att kosta någrakronor, men jag tror all del är väl använda pengar med lanke pä att beredskapenkommer att kunna höjas rätl avsevärt Utskottetförutsätter att regeringen i lämpligl sammanhang redovisar grunden för del totalautnyttjandet av helikoptrar för räddningstjänst, och del är bra. Del ärnaturligtvis viktigt all regeringen snabbt vidtar åtgärder, sä all vi verkligenkan få en sådan lingens ordning all del blir dygnetruntberedskap påhelikoptrarna i och och därmed ell likartal förhållande i helalandel. //?. //;. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt Propositionergavs pä bifall lill dels ulskollets hemslällan, dels motionen nr 1586 av GustavLorentzon m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärl volering uppläsles och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller civilulskotlels hemställan i belänkandet nr 18 mom. 4 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallii motionen nr 1586 av Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Då GuslavLorenlzon begärde rösträkning verkslälldes volering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskollet i dessa momenl hemslälli. Föredrogs skaiieulskolieis belänkande 1978/79:30med anledning av motioner om realisationsvinstbeskattningen. 1della belänkande behandlades molionerna 1978/79:349av . (vpk), vari såviu nu vari fråga (yrkandel 1) hemslälllsatt som sin mening gav regeringen till känna alt förslag snarastborde föreläggas om en skärpning av realisalionsvinsibeskaiiningengenom alt a. helavinslen gjordes skattepliktig, b. ävenrealisationsvinst vid avyttring av lös egendom avsedd för person ligt bruk gjordes skaltepliklig, c. beskauningenav realisalionsvinslen fick minsl samma skärpa som beskauningen av arbetsinkomster. 1978/79:1164av (), såviu nu var i fråga (yrkandet l978/79:1629av OlofPalme m. fl. (s), vari såvitt nuvari fråga (yrkandel 3) hemslällls alt skulle hos regeringen begäraförslag om en skärpning av skallen pä realisalionsvinster i överensstämmelsemed vad som i molionen anförts vilkei framlades i sådan lid atl de nyabestämmelserna kunde träda i kraft , 1978/79:1712 av GeorgDanell (m) och 1978/79:2162av m. fl. (m), vari såvitt nu var i fråga hemslällls all riksdagenvid behandlingen av propositionen 1978/79:85 med förslag till jordförvärvslagm. 5. hos regeringen begära ulvärdering och översyn avrealisationsvinstbeskattningens inverkan pä marknadspriserna påjordbruksfastigheter, 6. hos regeringen begära ändring av nuvarandeskatteregler vid expropriation sä all liden för realisaiionsskallefrillersällningsköp ulsiräckles. Molionen1978/79:2162 hade hänvisals lill jordbruksutskottet men sedermera såvitt avsågyrkandena 5 och 6 överlämnals lill skaiieuiskotiei. 1. beträffandeskärpning av realisalionsvinstbeskallningen all skulle avslå a. molionen 1978/79:349yrkandet 1, b. molionen 1978/79:1629yrkandel 3, 2. beträffande realisationsvinslbeskaliningensinverkan pä marknadspriser pä jordbruksfastigheter all skulle avslåmolionen 1978/79:2162 yrkandel 5, 3. beträffande tidsfristen för anskaffning aversällningsfastighet all skulle avslå molionen 1978/79:2162 yrkandet6, 4. beiräffönde begreppet ersällningsfastighet atlriksdagen skulle avslå molionen 1978/79:1712, 5. beiräffönde akiievinslbeskatlningen all riksdagenskulle avslå molionen 1978/79:1164 yrkandel 1. 1.beträffande skärpning av realisalionsvinsibeskaiiningen av ,Väller Krislenson, , , , (samtliga s) som ansett alt ulskollel under 1 bort hemställa all med bifall lill molionen 1978/79:1629yrkandet 3 och med anledning av molionen 1978/79:349 yrkandet 1 gav regeringenlill känna vad reservanierna anförl. 2.beträffande realisationsvinstbeskattningens inverkan på marknadspriser päjordbruksfastigheter av ()och ()som anseit attutskottet under 2 bort hemställa allriksdagen med bifall lill molionen 1978/79:2162 yrkandel 5 hos regeringenbegärde ulvärdering och översyn av realisationsvinstbeskattningens inverkan pämarknadspriserna pä jordbruksfastigheter. RUNECARLSTEIN(s): Realisalionsvinsibeskaiiningen, som skaiieuiskotiei behandlar i sillbelänkande nr 30, fick sin nuvarande grundläggande utformning . I delförslag som då hade au la slällning lill anförde den dåvarandefinansminisiern all förslagel uilbrmats så, all det kommer att lämna ordinäravinsler vid försäljning av egnahem, villor, hyreshus, industrifastigheter ochjordbruk ulanför beskauningen. Man kan väl säga au del var en riklig mälsäuningall en skälig värdestegring accepterades och undantogs frän beskauningen. Realisalionsvinsibeskaiiningenhar sedan varit föremål för flera revideringar: den senasie siora genomgångenskedde så senl som 1976. De nuvarande beslämmelserna är alltså av ell ganskasenl datum. reglernaför beskattningen varit föremål för åtskilliga genomgångar och också successivthar skärpts, är del ändå ofrånkomligt atl den nuvarande beskaltningen avrealisationsvinster leder till stora skaltefavörer. Problemel harockså som ulskollel framhållil uppmärksammals av skatieulredning, somförordade en speciell ulredning angående realisationsvinst- ochförmögenhelsbeskallning. Enligl vad ulskollel nu anför konuner en sådanutredning all tillsättas . Problemenatt nå fram lill en rällvisare beskattning har också delvis hamnat hosulredningen om real beskalining av ränle- och kapiialinkomsler m. m., sombudgeiminislern tillsatte . Denna utredning verkställer enleknisk översyn av problem som langerar realisalionsvinsibeskaiiningen. Delhär är nog i och för sig bra, men enligl den uppfalining som vi har somförelräder den socialdemokraliska reservalionen är del inie tillräckligt Vianser all orättvisorna med nuvarande beskaiiningsform är så uppenbara allriksdagen bör ge sin mening till känna och hemställa om ell regeringsförslag,som kan resultera i en rällvisare beskattning fr. o. m. . 1samband med atl eu sädani förslag utarbetas bör regeringen också prövamöjlighelerna all ta ul en effektiv skatt också på sådana realisationsvinstersom uppkommer vid försäljning av diamanter, juveler, aniikviieier och liknandetillgångar. Anledningenlill all kraven pä en skärpning av realisationsvinstbeskattningen nu fått ökadaktualitet hänger bl. a. samman med att inflationen medverkar lill allmöjlighelerna till snabba reavinster har ökal. Men del härar inte enbart enfråga om inflationseffekter, ulan problemen hör ocksä samman med utformningenav avdragssyslemet i skattelagstiftningen. Del nuvarande avdragssyslemet gerstora möjligheler för personer med goda inkomster och därmed ocksä en godkreditvärdighel atl låna upp belydande belopp. Genom all utnyttja avdragsrätlenför räntekostnaderna hålls inkomstbeskaliningen nere. Det gäller sedan allplacera de upplänade pengarna där det ges snabba värdestegringar, exempelvis ien villafastighet. När sedan realisationsvinsibeskattningen inie är effektiv,skaffar man sig ell avsevärt kapital den här vägen. Har man såtagit sig in på villamarknaden, öppnas möjlighelerna all köpa upp sig ochdärmed uppskjuta beskattningen till dess atl indexuppräkningen och andralillägg lar bort effekterna av beskauningen. Man omvandlar med andra ordarbetsinkomster lill klart lägre beskattade eller renl av obeskattade realisationsvinstenDel här skapar skalteorällvison men del utgör också en press påmarknadspriserna på villorna och gör det därmed alll svårare för vanligainkomsttagare atl klara av insalserna för elt småhus, dvs. kontantinsatsen ochde försia årens räntor och amorteringar. En effektivrealisaiionsvinstbeskatining skulle sannolikt medverka lill lägre prisnivå,jämfört med vad som är fallet vid en ineffektiv beskattning. Budgeiminislernhar i direkliven lill ulredningen om real beskattning av räntor och kapiialinkomslervarii inne på länken au man i fråga om fasiighelslän skulle kunna uppnå ellrikligare beskaliningsresullal, om man medgav indexuppräkning enbart fö- dendel av anskaffningsvärdet som motsvarasav ägarens egel kapital i fastigheten. Man skulle med andra ord inle få rätlalt indexuppräkna den upplänade delen. Måhända ärdeita en väg som är värd aupröva, men det finns flera länkbara förändringar som kan diskuieras för atl näfram lill en rällvisare beskalining. Jagskall, herr lalman, sianna vid del anförda och ber alt fä yrka bifall lillreservationen 1 av m. fl. Under detla anförande övertog förste vicelalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Den m-reservation som är fogad till skatteutskottets belänkande nr 30är betingad av atl vi strävar efter all försöka göra förhållandena så gynnsammasom möjligl för lanlbruksnäringens utövare.