prot · G20941 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:41 Förhandlingarna leddes avtredje vice talmannen. § 1 Jusierades protokolletför den 17 innevarande månad. §2 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:65om den svenska vapenexporten 1978/79:78om åtgärderför au stoppa vapenexporten lill Jag skulle ha besvarat interpellation1978/79:65 om den svenska vapenexporten. är emellertidförhindrad atl närvara, varför svaret måste lämnas vid ett senare lillfälle. Jagför meddela att interpellation 1978/79:78 tillutrikesministern om åtgärder för att stoppa vapenexporten till haröverlämnats till mig för besvarande. Då också är förhindrad atlnärvara och eftersom interpellationerna delvis sammanfaller, kommer bådadessa interpellationer enligt överenskommelse att besvaras måndagen den 18december. ömsvenskt initiativ för att klarlägga saknade cyprioiers öde § 3 Om svensktinitiativ för att klarlägga saknade cyprioiers öde Utrikesministern erhöll ordet för allbesvara () anmälda fråga, 1978/79:99, och anförde: har frågat vilka åtgärder regeringen ämnar vidta iinternationella organ för att påskynda ett klariäggande av de försvunnacypriolernas öde. FN:sgeneralförsamling har behandlat frågan . 1977 fattades beslut om alti samarbete med de båda befolkningsgrupperna upprätta ett undersökningsorganmed deltagande av Internationella röda korset. De förhandlingar som förts medgrekcyprioter och lurkcyprioter om upprättande av ett sådanl organ haremellertid ännu inte lett till resultat. Iett svenskl anförande i FN;s generalförsamling framhöllsatt direkta förhandlingar mellan de båda befolkningsgmpperna utgör nyckeln lösning av Cypernproblemel. Genom en sådan skulle man också skapaförutsättningar för att lösa de allvarliga humanitära och sociala problem somkonflikten fört med sig. Vi underströk i FN att parterna bör ge FN:sgeneralsekreterare fullt stöd och samarbeta med honom för att fö Omsvenskt initiativ för att klarlägga saknade cyprioiers öde fram uppgifter om desaknade personerna. FN;skommission för de mänskliga rättigheterna, där är medlem, har krävt altde mänskliga rätiigheterna skall åtempprälias i full utsträckning på . Jagvill också nämna alt har anmäll lill den europeiskakommissionen för de mänskliga rättigheterna pä . Kommissionens rapportbehandlas f n. inom . verkar även där föratl de mänskliga rättigheterna skall respekteras på . Vadsom nu måsie till är en beredvillighet från båda parters sida alt gemensamt taitu med detta problem. Bakgrunden till min fråga är det besök på som jag jämte någraandra socialdemokratiska riksdagskamraler gjorde under den riksdagsfria veckani . Vidkontakter med grek- och lurkcyprioter, besök i ;s högkvarter i ochvid den svenska FN-bataljonen samt våra resor på den omstridda ön fann vidjupgående meningsskiljaktigheler mellan parterna. Detla gällde både denkonstitutionella och den territoriella frågan. Deutrymda, ödelagda områdena mellan zonerna gav elt hemskt och spöklikt intryck.Flyktingarna, som till stor del ivingas bo i tält och masoniihyddor, för entrist tillvaro. De lever på hoppet om alt fä återvända lill sina hem igen. Omnu hoppet brister - och det gör det om inte en lösning kommer lill stånd inomrimlig lid - är del risk för desperation och våldshandlingar, med alll vad detkan innebära. För barnen som måsie växa upp i denna deprimerande miljö ärframtiden synnerligen mörk. Delfinns ell problem - som kan tyckas mindre men som för de drabbade är allvarligt- som borde kunna lösas ulan avvaklan på Cypernfrågans lösning. Det gäller demånga försvunna cypriolernas öde. Vi sammanträffade med represenianter för denorganisation som anhöriga lill de omkring 2 000 saknade grekcyprioterna bildat.De visade upp långa listor med namn på personer som försvunnit, och med bilderoch tidningslägg kunde de bevisa att dessa fanns i livet på turkisk sida. Frånturkiskt håll framhölls också all många lurkcyprioter saknades. Båda sidorförnekade dock bestämt atl det fanns några personer från den andra sidan påderas område. som bildades efter överenskommelsen haruppenbariigen ej fungerat, då enighet inte har kunnat nås om kommissionensmandat. FN och andra internationella organ måste därför gripa in och se tillatt det verkligen händer någonling. Jaganser all i denna fråga borde utöva påtryckning och ta nya initiativ.Del var anledningen lill att jag ställde min fråga till utrikesministern. Denkan betraktas som en vädjan mot bakgrund av de intryck vi fick vid samtalen medanhöriga lill de försvunna. Del måste anses vara en mänsklig rättighet atl fåklarhet i försvunna anhörigas öde. Ett aldrig så brutalt besked är bättre än atl sväva iständig ovisshet. Det är också orimligt all man inte kan träffas och förhandlaom denna fråga. Jaglackar utrikesministern för svaret och jag vill framhålla att jag tycker det ärbra alt nu liksom tidigare aktivt arbetar för respekten för demänskliga rättigheterna. Efter vad som underrättats mig innehöll del svenskainlägget i generalförsamlingen på initiativ av övriga socialdemokratiska FN-delegaler en kraftigare betoning av deltaallvarliga problem än som avsågs i den ursprungliga texten, och del tackar jagför. röstade för resolutionen men lade ned sin röst när det gällde enbegäran om all omedelbarl skulle ta upp Cypernfrågan föreventuella sanktioner mot . Jag vill fråga utrikesministern vad som varanledningen till delta och om man kan säga att årets resolution var kraftigareän den tidigare. ömsvenskt initiativ för att klarlägga saknade cyprioiers öde Jag delar uppfattning alt man om möjligt bör vidtaåtgärder genom vilka man åtminstone partiellt kan bistå offren förCypernkonflikten. Även om man inte kan lösa hela problemet, så bör man i allafall göra någonting. Debatlenpågår nu i Iredje utskottet i FN. Där föreligger en cypriotisk och en turkiskresolutionstext, och vi hoppas au man skall kunna enas om en enda text. Delproblem som förelegat när det gälll atl enas om en harrört sig om huruvida en sådan kommission skulle arbeta med majoritetsbesluteller om den skulle agera enbart genom en enhällig-heisregel såsom turkarna harföreslagit. Man har ännu inte kunnal komma fram till någon lösning på detproblemet. Jag tror ändå att man kan säga att nya initiativ ärpå gång. Det har i pressen framskymtat uppgifter, som också harsett, om atl det från stormaktshåll tagits nya initiativ för att få i gång samtaleni Cypernfrågan på bred front. Del är givet alt om så sker kommer detta atlunderlätta arbetet med atl få en lösning på de humanitära problem som herrHjorth åsyftade här. Närdet gäller säkerhetsrådet är problemet där frågan områdets kompetens att agera i sammanhanget. Jag är glad över alt man kan vänta nya initiativ för alt fö i gångsamtalen i den här frågan. Det är som vi alla vet svårt att få till ståndeffektiva undersökningar så att man kan fastställa vad som hänt de mångapersoner som saknas. Trots den principöverenskommelse som föreligger om ettsamarbete mellan Inlernationella röda korset och har jupraktiskt taget ingenting hänt. Det räcker inte med att bara understryka viklenav förnyade ansträngningar, utan det gäller också all försöka klarlägga desaknade personernas öde. I det dödläge som råder måsle man, om man inte lyckasåstadkomma någonling med de nya initiativ som skall las, ta ytteriigareinitiativ för att lösa dessa problem. Delråder som utrikesministern säger olika uppfattningar på den grekiska resp. denturkiska sidan om status, och man beskyller ocksåvarandra för au inte vilja förhandla. Jag lycker därför alt FN borde utse enspeciell förhandlare för enbari denna angelägna fråga. Det är av storthumanitärt intresse att försöka skapa klarhet i de försvunna personernas öde,och alltför många personliga lidanden och tragedier har ägt rum underde år somgäll utan all man ens har kunnat inleda underhandlingar. Jagsåg i dagens tidningar att den turkiske premiärministern kommer lillSverige . Kan det tänkas atl utrikesministern då tar upp frågan om deförsvunna cyprioterna med honom? Jag skall resa till på omciellt besök, och jag utgårifrån att vi vid del besöket får tillfälle att diskutera Cypernfrågan.Självfallet kommer vi också att lala med den turkiske premiärministern om detlaproblem när han kommer till . NILSHJORTH (s): Jag lackar utrikesministern för delta och hoppas all det kan leda lillett positivi resultat. Undervårt besök på träffade vi föräldrar och andra anhöriga till de försvunnagrekcyprioter som inte har registrerats som krigsfångar. Det harju gått mångaår , utan alt man har fått någon klarhet i vad som har hänt dem. Ochför att lala om den stora saken: Det borde vara möjligl för dessa små folk attleva tillsammans utan inblandning av andra länder. På båda sidor är man,såviiijag vet, inte nu främmande för en bizonal lösning, men man har olikauppfattning om en centralregerings befogenheter. Vihade elt samtal med , som anser alt del största hindret för enlösning av Cypernproblemel är närvaron av turkiska trupper. Sedan talade vi medden turkcypriotiske förhandlaren , som anser att impperna ärnödvändiga för att man skall kunna garantera lurkcyprio-ternas säkerhet. Enligthans uppfallning vill grekerna försöka förena med , men någrasådana funderingar kunde vi inte märka under våra samtal med grekerna. Den tankentorde tillhöra det förgångna. Jag tackar än en gång försvaret. Överiäggningenvar härmed slulad. §4 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:56 om denpoliliska situationen i Jag skulle ha svarat på en inlerpellation av omden politiska situationen i . emellertid förhindrad attkomma , och mitt svar på interpellationen får Nr 41 därföruppskjutas lill eU senare tillfälle. §5 Om Bai i q gj g. projektet i Utrikesm'inistern HANS BLIXerhöll ordet för att besvara (m) anmäldainterpellation, 1978/79:60, och anförde; AllanHernelius har till mig ställt följande tre frågor rörande Vilken är dagens prognos försvenska kosinader i samband med Bai Bang-projeklet enligl nu gällande avtal ochförpliktelser? I vad mån påverkas framtidakostnader av rådande krigsförhållanden i regionen? Är del regeringens avsikt atl,även sedan den av svenska gåvomedel finansierade anläggningen slutförts och kanvara i drift, skall påtaga sig finansiellt ansvar för driften under ettantal år? Låtmig först kommentera tvä saker som lar upp i inledningen tillsin interpellation. Det sägs där att slår för all finansiering av . Detla kräver kanske elt tillrättaläggande. I del avtal somslöts mellan och om projektet ulfäste sig atthjälpa til) att genomföra projektet från byggnads- och montagefaserna lilldriftskedet. Medan enligt avtalet i huvudsak står för kostnader iutländsk valuta, ankommer del på den vietnamesiska sidan alt tillhandahållalokala resurser såsom arbetskraft, mark, lokalt upphandlad materiel m. m. Detär svårt atl sätta ell värde i svenska kronor pä dessa vietnamesiska insatser.SIDA beräknar alt står för ca 85 96 och för ca 15 96 av dentolala projektkostnaden. Denandra punkten gäller uttalandet all inle haren beslutanderätt överprojekiei som motsvarar värt stora finansiella åtagande. I avtalet stipulerasatt vardera parten har en egen projektorganisation. nära samarbeteförutsågs då på alla nivåer. Sådanl samarbete har också hela liden ägt rum.Denna parallella organisation hade som syfte atl befrämja kunskapsöverföring,men det är riktigt alt den också har vållat problem. Vi tror oss numera i deldagliga arbetet ha kommit fram till förbättrade samarbetsformer. AllanHernelius lycks ulgå från atl en ensidig svensk beslutanderätt över verksamhetenskulle varit en fördel. Det är tveksamt om detta är rikligl, och jag vill ocksåbestämt ifrågasätta att något sådant vore önskvärt. Uppbyggnaden av projektethar under alla omständigheter i stor utsträckning varil beroende av åtgärderoch beslut som ankommer på vietnamesiska myndigheter. Genom alt redan iprojektorganisationen medverka i beslutsfattandet kommer de vietnamesiskamyndigheterna att lällare kunna la del fulla ansvaret för verksamheien. Låt mig så övergå till detre frågor ställt. Detsvenska bidraget beräknades vid avlalslillfället 1974 till 770 milj. kr. räknar SIDA med att kosinader kommer att uppgå till 1 605 milj. 41 De främsta orsakernatill kostnadsökningen är, som anför, förseningar och en inflation som blivit betydligt högre än som ursprungligen beräknades. av kostnadsökningen beror pä prishöjningar. Andra förklaringar till de ökade kostnaderna är reservdelsälgången och uibildnings- Om behovet, som båda är större än som fömtsågs. nrn ektet i "'°'' ' ursprungligaplanerna har också medfört fördyringar. Jag anser del mycket angeläget atlstora ansträngningar görs för atl begränsa kostnadsökningarna och så långtmöjligt hålla uppgjorda och överenskomna planer. Förseningar och fördyringarresulterar i atl del blir mindre utrymme för andra insaiser med svenskt slöd. Medanledning av andra fråga konstaterar jag alt gränskriget medKampuchea inte tycks ha lett till någon minskning av de vietnamesiskainsatserna i Bai . Vårt intryck är tvärtom atl man frånvietnamesisk sida gör vad man kan för atl öka takten i genomförandet. Närdel gäller driften av Bai får jag försl säga alt svenskl stöd till dennainte ligger inom del gällande insatsavialel. Något beslut föreligger inteheller om svensk medverkan under driftskedel. Frågan har emellertid varilföremål för diskussioner, och vi kan emotse en framställning om svenskt slödtill driften inom korl. Regeringen kommer att ta ställning lill frågan eftersedvanlig beredning av SIDA. OmVietnams regering anser sig behöva bistånd med driften under eninkörningsperiod framstår enligt min mening sådant slöd somangeläget. För atl vår biståndsverksamhet skall bli effekiivkrävs att också följer upp och medverkar till att elt stort projekt somfinansierats med bislåndsmedel utnyttjas till sin fulla kapacitei. Landprogrammeringensprinciper kan sägas leda till samma ståndpunkt. Om ett mottagarland begärbistånd på ett område där redan är verksamt i landet och inom vilketSverige har sakkunskap, finns del ingen rimlig anledning atl avvisa en sådanbegäran. Jag tackarför svaret på min interpellation. Det kom i god lid. Förslett par kommentarer till inledningen i svarei: Utrikesministern påpekar allSverige icke står för all finansiering av projektet. svarar t. ex. förmark och lokal arbetskraft. Ja, det har vi nog haft klart för oss. Om herrutrikesministern hade låtit någon av sina medarbetare gå igenom tidigaredebatter i frågan, hade han också fött reda på atl della varil en fömtsättningför alla de diskussioner som vi har fört i kammaren i denna fråga. Visserligenvar regeringsavial besynnerligt men ändå inte så besynnerligt attSverige skulle betala marken och den myckel röriiga vietnamesiskaarbetskraften. Det hade varit en oöverstiglig uppgift. Sammaterminologi som jag använder använde t. ex. SIDA-chefen i en intervju iGöteborgs-Posten för någon tid sedan. Vad jag avsåg var givetvis den externafinansieringen, så del där tillrättaläggandet var kanske inle hell påkallat. Beträffandeen annan sak i inledningen till interpellationen vill jag också framhålla attjag icke har utgåu ifrån att del skulle ha varil lämpligast alt ensamthaft ansvaret i Vielnam för detla projekt. Del hade säkeriigen inie varit bra.Men nuvarande organisation med dubbelkommando inskrivet i avtalet är ickeheller bra. Det har vållat problem, säger utrikesministern. Jag kan bara ta ett sådant exempel som att det finns tvåtidsplaner, en vietnamesisk, som är anknuten till femårsplan, och ensvensk, som är mera realistisk. Mellan dessa båda planer är det en betydandeskillnad. Det skiljer ibland , har det sagts. Det är självfalletmycket svårt alt bedriva en meningsfull projektering under sådana förhållanden. Jagvill också peka på alt den forskare - ekonom - som TV anlitade för enulredning, , påpekar att hur smärtsamt och pinsamt det än ärmåste man avlägsna den suddighet som finns i nuvarande besluislinje och som harvållat så många problem. Jag citerar honom fritt. Detbör också påpekas atl den särskilde utredningsman som SIDA anlitade rörandeprojektet, civilingenjören , på s. 17 i sin utredning framhåller -man hör hans suckan och hans förvåning - följande: "Ännu , efter treoch arbete, har de båda avtalsparterna inte kunnat enas om engemensam uppfattning om hur projektorganisationen bör se ut." Detförefaller som om det i fråga om atl rälta till en sådan sak i avtalet harförelegat en handlingsföriamning hos de tidigare biståndsministrarna i vårtland. Jag hoppas att samma handlingsförlamning icke kommeratt prägla dennuvarande. Nutill del inlressanta: Vilken är lids- och kostnadsprognosen? Del värdenväsentliga frågan i min interpellation. Utrikesministern har inget svar pä denfrågan utan hän visar till den kalkyl som upprättades och som dåslutade på 1 605 milj. kr., och han anser det mycket angeläget att den kalkylenhålls. Men prognoserna har faktiskt avlöst varandra under den lid som manarbetat med detta projekt. En kort rekapitulering, herr talman. undertecknande - ulan hörande - var siffransom fastställdes 770 milj. kr., varav 150 milj. kr. skulle varaen reserv. Ännui ansåg den dåvarande biståndsministern att denna reserv varfulll tillräcklig. löd den nya kalkylen på 920 milj. kr. Sedan gick detraskt undan. var siffran uppe i I 055 milj. kr. och somnämnts 1 605 milj. kr. Men vad är dagens siffra? Det har vi inte fött höra. Såen annan sak, nämligen hur faktiskt har behandlats under hela dennalid. stalsverksproposilion omnämndes projektet på de berömdaelvaraderna. Då sades det att projektet sannolikt skulle översliga 500 milj.kr. undertecknades avtalet - som jag sade riksdagenshörande. Författningsmässigt är detta yltersl intressant. störstabiståndsinsats genom tiderna har icke någonsin underställts . Ytteriigareen sak: I debatten sade dåvarande biståndsministernUllsten alt det faktum att kosinaderna stigit icke drabbar , ulan attdel tas på landramen. Det skulle alltså vara vietnameserna som betalade.Följden är naturiigtvis att landramen måste anpassas efter kostnaderna även förpappersbruket, och så har också skett. är nu värt största mottagarland. Detär klart att elt projekt som detta måste visa stora kostnadsstegringar -det göralla andra projekt, inhemska och utländska - och det finns det ingenting atlsäga om i och för sig. En tidigare ambassadör i Vielnam har i en artikel iRapport ulföriigtbelysl detta. De skäl han framlägger är klara: Det är olikaekonomiska system som bryts mol varandra, olika former för beslutsfattande,och den inftation som drabbal väriden har naturiigtvis till någon del drabbaläven det här avtalet. Därtill kommer, som utrikesministern myckel riktigtpåpekar, alt utvidgningar av projektet ägt rum -utvidgningarsom inte fanns i avtalet. Så har t. ex. fån åligganden belräffandehamnen, atl bygga lagerhus osv., vilket inte förekom i avtalet. Man har ocksåkunnal konstatera ell svinn i belydande omfattning, som icke hade beräknats.Man har vidare konstaterat all utbildningen av arbetskraften på orten har möttsärskilda svårigheter. Storleken av kostnadsstegringen är i alla fallskrämmande, och gmndfelet ligger naturiigtvis i avtalet. Jag tror atl omvetenskapsmannen doktor skall ha ett skolexempel i sin verksamhel, vidseminarier och annat, på hur ell internationellt avtal icke skall skrivas, såkan han mycket väl åberopa det här avtalet. Försloch främst skulle hjälpa - men hur länge? Enligt avtalet skulle Sverigestå till tjänst med gåvan och genomförandet av projekiei från byggnads- ochmonlageskedena till det skede då fabriken är i normal drift. Det sadesingenting om när detta skulle vara fallet. Däremot slöts ett årsavtal vid sidanav delta avtal, som löper ul , men dä är inle anläggningen idrift. Dessa två avtal kolliderar alllsä med varandra. När della hardiskuterats har ulrikesminislern - dä som sakkunnig - framhållit att det tar över. Det är mycket möjligt atl han juridiskt har rätt på denpunkten, men även delta visar ju hur löst avtalen var skrivna. 40 i den omnämnda ulredningen av heter del också alt avtalet hargivils en sådan innebörd och i vissa stycken fått en sådan formulering att detförsvårat genomförandel av projektet. Det är ett nog så kategoriskt omdöme ochett klart belysande av vad jag här säger. Del bästa man kan säga om avtalet äratl entusiasmen tog överhand över förnuftet hos dem som gjorde upp avtalet. Belräffandeden andra frågan, om kriget med Cambodja - eller , vilket man vill -skulle påverka kosinaderna för Bai , säger utrikesministern alt"gränskriget inle lycks ha lett till någon minskning av de vietnamesiskainsaiserna i Bai ". var min fråga något mera vidsträckt.Den gällde påverkan på "framtida kosinader av rådande krigsförhållanden iregionen". Del är svårl att tänka sig annat än att redan kriget med Cambodjamedfört ökade ansträngningar för vietnameserna, vilket kan få konsekvenser ävenför Bai , t. ex. genom förlängda lossnings- och liggetider för fartyg ihamnen jämte transportsvårigheter, malerielbrist osv. Men den militärabevakningen av gränsen mol och de intermezzon som rapporteras därifrånmåste också påverka Bai . Vänsterni diskuterar för ögonblicket vem som har börjat kriget, Cambodja ellerVietnam, och vem som har orsakat tvisten med . Det meningsutbytet tänkerjag inte lägga mig i, men uppenbart är att Vielnam, som ganska länge söktebalansera mellan och , nu valt sida. För alt citera : "Nusticker de vietnamesiska ledarna inte under stol med att de räknar sig lill densamlade internationella kommunistiska rörelsen. Och även om de säkert är heltäriiga i sin betoning av del nationella oberoendet är det ideologiska ochekonomiska beroendet av uppenbart." drar därav denslutsatsen att det blir svårt att lika starkt som lidigare engagera den svenskaopinionen för sak. Till bilden hör också all Vielnam gått in Sommedlem i COMECON, ekonomiska sammanslutning, och där för landet bl.a. sällskap med . Vidarehör det till bilden alt slöt ett 25-ärigt vänskaps- ochbiståndsavial med som, enligl mångas bedömning, skapat ettberoende för landet likställt med det som föreligger för iförhållande till . En liten fråga: A-pressen har på sistoneuppgivit atl arbetskraften i inte räcker till för Bai längre, utanfilippinska arbetare måste användas, och i så fall åtföljda av skuggor frånVietnam -en skugga per arbetare. Är denna uppgift riktig? Men jag upprepar påsätt och vis frågan i inlerpellationen: Har verkligen inte utrikesministern föttnågra som helst rapporter om intermezzon eller andra olägenheter i samband medkrigstillståndet och Bai ? Nutill framtiden -den iredje frågan, nämligen den om eventuella bidrag lilldriften av Bai . konstaterar alt en framställning därom är atlvänta och atl regeringen inte lagil ställning därtill. Men var han själv stårgör han alldeles tydligt klart. Han sägeratl del finns ingen rimlig anledningför att avvisa en begäran om bidrag även till driften. Jagskall faktiskt ge några rimliga anledningar lill della. En rimliganledning är frågan: Är del verkligen meningen alt skall fortsätta atlta ansvar för elt projekt, närdet nu en gång kommeratt avslutas, ett projektsom redan kostal varje svensk medborgare, gammal eller ung, . per person,och som innan det är avslutat kommer atl kosta mera? Är del verkligen meningenalt vi skall fortsätta med subsidie- och gåvopolitiken för detta projekt? OmVietnam behöver en mängd teknisk arbetskraft, bl. a. ingenjörer, varför inteordna delta på rent kommersiell väg? Att skulle ingå nya ochlångsträckta förbindelser utöver de lidigare, som ännu alltså är obestämda itiden, förefaller minst sagt omotiverat, och jag kan inle undgå att betecknautrikesministerns kategoriska utfästelse på den punkten som häpnadsväckande.Därtill kommer atl ett sådanl föriängl biståndsavial skulleslutas pä rätt obestämd tid; mitten av 1980-lalet har nämnts i denna kammare.Avtalet skulle dessutom slutas under åtminstone partiellt pågående krigstillstånd.Jag tror en sådan förlängning av det omdiskuterade svenska Bai Bang-projekteticke skulle slå i överensstämmelse med svensk opinion och att de skäl som talaremot tydligt överväger de åberopade skäl som talar för.