prot · G209137 · 1978-12-31 00:00:00 — Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 2339 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemslällan i betänkandet nr 34 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen nr 2339 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 279 Nej - 13 Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 2 avFilip och , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbelsmarknadsutskollels hemslällan i belänkandet nr 34 mom. 3röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 2 av och Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då StenSvensson begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparatDenna omröslning gav följande resultat: ADBi arbetsför-medhngen, m. m. Propositionergavspå bifall lill dels utskottets hemslällan, dels molionen nr 2339 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemslällan i betänkandet nr 34 mom. 4röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen nr 2339 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 278 Nej - 14 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 2339 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemslällan i betänkandei nr 34 mom. II röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2339 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 279 Nej - 13 Proposiiionergavs på bifall lill dels ulskollets hemställan, dels reservationen nr 3 avFilip och , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemslällan i betänkandet nr 34 mom. 13röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 245 Nej - 47 1978/79:35 med anledningav propositionen 1978/79:148 angående beslut fattade av internationellaarbetskonferensen vid dess sexliofiärde betänkande 1978/79:36 med anledning av propositionen1978/79:156 om vissa pensionsfrågor, m. m. jämle motion. Regeringen hade i proposilionen 1978/79:156(budgetdepartemenlet) efter föredragning av statsrådet att skulle 1. godkänna de grunder för en ändrad reglering avpensionsrätlen för personalen vid teater- och musikinslitutioner m. fl. somförordats i proposilionen, 2. bemyndiga regeringen all vid exportkreditnämndeninrätta en ordinarie Ijänsl som generaldirektör med beteckningen p, 3. bemyndiga regeringen alt beslula om tilläggspensionenligt vad som förordals i propositionen. I detta sammanhang hade behandlats den underallmänna motionstiden vid 1978/riksmöie väckta molionen 1978/79:1561 avPer-Eric Ringaby m. fl. (m), vari yrkats all hos regeringen begärdeen utredning av statspensionärernas silualion med tyngdpunkten lagd pä de äldrepensionernas utveckling. 1. att skullebifalla proposilionen 1978/79:156, 2. alt skulleavslå mofionen 1978/79:1561. Tillbetänkandet hade fogals ett särskilt yttrande av () ochSixten Pellersson (m). De moderata ledamölerna i arbetsmarknadsutskottet har i betänkandet nr36 skrivii etl särskilt yttrande som jag gärna vill göra några kommentarerlill. Utantvivel är vi alla helt ense om att statens allmänna tjänstepensions-reglementefrån 1959, som fortfarande gäller, är elt myckel invecklat och krångligtdokument Vi moderater tycker ocksä att det är dags alt göra en översynav reglementet och framför allt se på hur de äldre statspensionärernassituation ter sig . Jag hoppas alt fler av kammarens ledamöier än vimoderaler tycker sä. Det finns nämligen myckel slarka skäl lill det. Förbällringarav reglementet har av och lill genomförts. De för statstjänstemannennegaliva samordningsreglerna har förbättrats. Dyrorts-syslemet har avvecklats.En del lönetillägg, som lidigare inle gav pensions-rätt, ger sådan pensionsrätti dag. Vidare har systemet med pensionsunderlaget, beräknat på de fem senastetjänsteårens medellön, ersatts med del senasle årels slutlöneklass. Vidare harlivräntorna förbättrats, och framför allt infördes en anknytning avstatspensionerna till basbeloppet Inteförrän 1975 blev alltså statspensionerna jämställda i detta avseende medfolkpensionen och ATP. Medtillfredsställelse kan Jag konstatera all del mesta av dessa förbättringargenomförts efter molionsvis framförda förslag frän moderata samlingsparti- et.Tyvärr har dock inte de äldre statspensionärerna blivit delaktiga i dessaförbättringar, vilket gör alt skillnader i pensionsförmåner på upp till 25 %förekommer mellan nyare och äldre pensionärer som haft samma tjänsteställning.Del är de äldre som kommer i kläm. Denna skillnad konstaterades avstatens avtalsverk, nuvarande . Orättvisankvarstår ocksä efter anknytningen av statspensionerna lill basbeloppet, och denfinns även i de allra lägsta löneskiklen. Vid löneförhandlingarna 1969genomfördes på initiativ av etl kronpåslag i stället förprocenlpåslag för stalstjänarna. , och även socialdemokraterna,ansåg alt procenlmodellen gynnade de högre inkomstlagarna. Delta medfördeemellertid även att pensionerna för statstjänstemannen höjdes med kronpåslag,vilket fick en förödande effekt, eftersom statspensionen är enkomplementpension lill folkpensionen. Den negativa effekten beror, enkeltuttryckt, på all folkpensionen är knuten till basbeloppet, vilket gör attdenna pension stigit myckel kraftigt, medan statspensionen med sina kronpåslagstigit mycket sakta. Detta har medfört alt den slalligakomplelteringspensionen, alltså skillnaden mellan folkpension och statspension,blivit mindre och mindre. En statspension som 1969 var större änfolkpensionen, blev 1973 siörre än folkpensionen. Dennaorimliga modell tillämpades i fem är innan den togs bort, men eftersläpningenfinns Ju kvar på sin nuvarande nivå, även efter basbelopps-anknytningen 1975. Vi mäsle väl alla vara helt eniga om att del inle kan varariktigt att somliga slatstjänare flr pension på av de senasle fem årensmedellön medan andra flr på slutlönen. Inte heller kan det vara riktigt aU12 års privat tjänst efter I.ex. statstjänst inle nämnvärt påverkar denstatliga pensionen. Del kan heller inte vara rätt all en del äldre statspensionärerfortfarande är lästa pensionsmässigt vid den gamla dyrorts-graderingen. Vimoderaler lycker dämtöver att en representant för statspensionärerna borde hasäte och stämma i den inrättade ijänslepensionsnämnden. Jag vet myckel väl all statens allmänna tjänsiepensionsreg-lemenie ären produkt av förhandlingar mellan staten och de statsanställdasorganisaiioner. När reglementet antogs 1959 förutsattes dock bl. a. alt en vissföljsamhel skulle råda mellan löner och pensioner - men så har del inle blivit. Orsakentill att de moderata ledamöterna i arbetsmarknadsutskottet bara har avlämnatett särskilt yttrande är att utskottet ansett en översyn av tjänstereglementetoch de äldre statspensionärernas förhållanden vara en avtalsfråga och en frågaför lönedelegalion. Ja, visst är det en avtalsfråga, men staten -regering och riksdag - har också ett ansvar som arbetsgivare, vilket ipraktiken utövas av . Staten och dess arbetsgivarverkkan självfallet, tillsammans med de anställdas organisationer, initiera enöversyn av pensionsreglementel och de äldre pensionärernas situation. En sådan översyn föreslårjag och en del moderata kamrater i motionen 1561,som behandlas i arbelsmarknadsulskoltets belänkande nr 36. Jag yrkar med dessaord bifall lill motionen och ämnar även begära votering. Riksdagenslönedelegalion, som sitter och grubblar över olika statstjänster presenterade ihelt obegripliga siffer- och bokstavskombinationer, behöver nog i denna frågaen puff av sina uppdragsgivare. Idella anförande instämde () och (). sade alt det kan vara svårt att överblicka det ärendesom vi nu diskulerar. Jag lycker alt han vältaligt har givit exempel pä detla. Islutet av sitt anförande kom in på inflytandefrågor och vemsom gör vad. Jag vill i det sammanhanget bara erinra om vad vi har sagt fränutskottets sida, nämligen att inte skall handlägga denna typ avfrågor utan att frågorna skall handläggas av lönedelegation. Det harvi slagit fasl , och del är en ståndpunkt som utskottets ledamöterär överens om. Jag ber endast all få yrka bifall lill hemställan i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande nr 36. Överiäggningenvar härmed slutad. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1561 av Per-EricRingaby m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voieringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbelsmarknadsulskoltets hemslällan i belänkandet nr 36 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1561 av Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Då Per-EricRingaby begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Planering,planläggning och byggande §26 Planering, planläggning och byggande Föredrogs civilutskottets betänkande 1978/79:30 medanledning av vissa motioner om planering, planläggning och byggande. Idetta belänkande behandlades motionerna 1978/79:301 av m. (c), 1978/79:396 av m. fl. (vpk), varisåviit nu var i fråga föreslagils alt som sin mening gav regeringenlill känna all aviserat förslag till ny byggnadslagstiftning bl. a. borde utgåfrån att de boende eller eljest berörda boendeintressen skulle ha etl avgörandeinflytande över utformningen av bostäderna och närmiljön (yrkandet 5), 1978/79:488 av () och Per OlofHåkansson (s), såvitt nu var i fråga (yrkandel 2), 1978/79:778 av RolfHagel (apk) ochAlfLövenborg(apk),vari såvitt nu var i fråga föreslagils alt hosregeringen hemställde om sådan ändring av byggnadslagstiftningen attkommunernas möjligheter alt få lillgång lill lämpliga lokaler förbarnslugeändamål väsentligt förbättrades, 1978/79:781av (), 1978/79:782av (), 1978/79:788 av m. fl. (s), vari såviu nuvar i fråga hemställts att som sin mening gav regeringen lill kännaatt borde föreläggas förslag till lag om ändring i byggnadsstadgansom främjade planläggning frän social bosladsförsörjningssynpunki i enlighetmed vad i molionen anförts (yrkandet 3), 1978/79:799 av (vpk), vari föreslagitsall uttalade alt planering av etl lillräckligt anlal barnslugeplatservid ny- och ombyggnad av bosläder borde vara en förutsättning för godkännandeav stadsplan resp, tillstånd till sanering, 1978/79:1575av m, fl. (c), 1978/79:1584 av MarianneKarisson (c), 1978/79:1585 av RalfLindström m. fl. (s). 1978/79:1591 av KjellMattsson m. fl. (c), vari hemslällls 1. all som sin mening gavregeringen lill känna att vad därom i molionen anförts skulle utgöra allmännautgångspunkter för den framtida 2. att som sin mening gav regeringen lillkänna all elt ökat brukarinflytande i förnyelseverksamhelen borde läggas lillgrund för fortsatta ålgärder, 3. att hos regeringen begärde utredning ochförsöksverksamhel beträffande en effekiivare organisation av förnyelseålgärdergenom ombygg-nadsförrällningar, 1978/79:1604 av m. fl. (s), varihemställts all hos regeringen skulle anhålla alt de ålgärder somanvisades i molionen vidiogs i syfte att öka säkerheten vid arbele på tak, 1978/79:1669 av m. fl. (m), såviii nuvar i fråga (yrkandel 7), 1978/79:2089 av m. fl. (c), varisåviii nu var i ftåga hemställts att som sin mening gav regeringenlill känna 1. alt sådana riktlinjer borde ges för den kommunala översiktligaplaneringen som främjade utvecklingen av de mindre orterna och landsbygden, 2. all kommunerna borde tillhandahållas ytteriigareunderiag och anvisningar för en planering enligl vad i motionen anförts, 4. allriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna att åtgärder snarasl borde vidtas för all - utöver vad i hemslällan under 1 och 2 angetts - främja en utveckling av de mindre orterna och landsbygden enligl vad i motionen anförts, 1978/79:2090 av () och SveaWiklund (c), vari hemslällls alt beslulade som sin mening geregeringen till känna att den ånyo borde pröva formerna för en ökad samordningmellan statliga myndigheter och organisationer för alt bättre kunna la till varaoch förmedla erfarenheter lill kommunerna i planerings- ochbebyggelsemiljöfrågor, 1978/79:2092av Hans Nyhage (m) och (), 1978/79:2094 av (), 1978/79:2096 av PerPetersson m. fl. (m), 1978/79:2130 av m. fl. (vpk), variföreslagils att beslulade all hos regeringen hemställa om förslagtill riktlinjer för all lillgodose behovet av lek- och idrottsulrymmen vid ny-och ombyggnation av förskolor, skolor och bostadshus. Planering,planläggning och byggande 1.beiräffande utredning m.m. om förnyelse av bebyggelsemiljön all somsin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört. Planering,planläggning och byggande 2. beiräffande utgångspunkter förförnyelseverksamheten m. m. all skulle avslå molionen 1978/79:1591, 3. beiräffande landsbygden och de mindre orterna allriksdagen skulle avslå molionen 1978/79:2089, yrkandena 1, 2 och 4, 4. beträffande samordning mellan statliga myndighelerm. alt med anledning av molionen 1978/79:2090som sin meninggavregeringen till känna vad utskottet anfört, 5. beiräffande bygglagarbelels allmänna inriktning altriksdagen skulle avslå motionen 1978/79:1669, yrkandet 7, 6. beträffande regler för effekiivare plangenomförandeatt skulle avslå molionen 1978/79:488, yrkandel 2, 7. beträffande ytteriigare bostadsbyggande på vissajordbruksfastigheter all skulle avslå molionen 1978/79:2096, 8. beträffande planläggning från socialbosladsförsörjningssynpunki, m. m. all skulle avslå motionen1978/79:788, yrkandel 3, 9. beträffande barnstugor att skulle avslåmoiionerna 1978/ 79:778, såvitt avsäg byggnadslagstiftningen, saml 799, 10. beiräffande lek- och idrottsulrymmen att riksdagenskulle avslå motionen 1978/79:2130, 11. beiräffande byggnadslov för stat och landsling attriksdagen skulle avslå molionen 1978/79:1575, 12. beträffande besvärsräll för hyresgäster m. fl. attriksdagen skulle avslå molionen 1978/79:301, 13. beiräffande ortsbefolkningens inflytande ibevarandefrågor all skulle avslå molionen 1978/79:781, 14. beiräffande beslutanderätt för kommundelsorgan allriksdagen skulle avslå molionen 1978/79:782, 15. beiräffande de boendes inflyiande, m. m. altriksdagen skulle avslå motionen 1978/79:396, yrkandet 5, 16. beiräffande besvärsräll över framslällning ombyggnadsförbud m. m. att skulle avslå motionen 1978/79:1584, 17. beträffande ekologisk expertis altriksdagen skulle avslå molionen 1978/79:2094, 18. beträffande skyddsanordningar vid takarbeten altriksdagen med anledning av motionen 1978/79:1604 som sin mening gav regeringenlill känna vad utskottet anförl, 19. beiräffande handikappanpassning av allmänna lokaleratt skulle avslå molionen 1978/79:1585, 20. beträffande normer för inbrottsskydd att riksdagenskulle avslå motionen 1978/79:2092. 1. beträffande uiredningm. m. om förnyelse av bebyggelsemiljön av Per , , , , , och (samtliga s) som ansett att ulskotlel i sill yttrande bort göra avreservanierna angivet tillägg. 2. beträffandeutgångspunkter för förnyelseverksamheten, m. m. avKjell Mallsson, , och (samtliga c)som all utskottet under 2 bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:1591, yrkandena I och 2, och medanledning av samma moiion, yrkandet 3, som sin mening gav regeringen till kännavad reservanterna anfört, 3. beiräffandelandsbygden och de mindre orterna avKjell , , och (samtliga c)som ansett att utskollel under 3 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1978/79:2089, yrkandena 1, 2 och 4, som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anförl, 4. beträffandesamordning mellan slalliga myndigheler m. fl. av (),(), () och () som ansett attulskotlel under 4 bort hemställa all skulle avslå motionen1978/79:2090, 5. beiräffande planläggning från socialbostadsförsörjningssynpunkt, m. m. avPer , , , , ,och (samtliga s) som ansett all utskottetunder 8 bort hemställa altriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:788, yrkandet 3, som sin mening gavregeringen lill känna vad i molionen anförts i moisvarande del. Planering,planläggning och byggande PER (): Den fråga som jag tycker är intressantast i civilutskotiels belänkandenr 30 finns beskriven i reservaiionen 1. Jag ber redan frän början, för allundvika olycksfall i arbetet, all fä yrka bifall lill reservaiionen I liksomlill reservationen 5 och i övrigt lill utskottets hemslällan. Deltaär etl förvirrande belänkande, för del är väl ingen som slår för helheten idel. Del blir en egendomlig ringdans om vi skall bemöta varandras inlägg idenna diskussion. Jag skall bara säga några ord om reservaiionen 1. Denberör en fråga som vi har haft uppe lidigare i - för etl är sedan ochlidigare under della är - men den frågan har blivit misshandlad och förbisedd idiskussionen. Vi har lagil upp frågan om hur den forlsalla samhällsplaneringenbör greppas för att vi skall kunna få ut del mesta möjliga av den delen av vårverksamhei. Vihar haft en mycket häftig expansion i förorterna med en massiv bebyggelse, vissförslumning med inslag av punktsanering i cenirala delar av våra samhällen ochdäremellan någol slags ingenmansland, som inle varil lill Planering,planläggning och byggande någon siörre glädje. Dellillsiändet har haft sin naluriiga förklaring, men när man ser del tycker manall någonting bör göras åt del. Manhar åtgärdat litet grand. a. har man försökl fl in ett bältre socialt liv iförorterna och försökt sanera lägenheter, bostadshus och vissa bostadsmiljöer itätorterna. Men något riktigt grepp över det hela har man inte tagit Samtidigthar vi ställt många nya krav på samhället. Vi har ställt krav på elt annalsocialt liv, pä hänsyn lill olika förhållanden såsom handikapp och även på vissresurshushållning - vi anser all vi bör vara sparsamma med vår ekonomi, vårmark och vär energi. Och energifrågan gjorde alt vi log upp endiskussion i samband med förslaget till energihushållning. Då sade vi oss altdet inte är sä stor idé alt planera bara för energihushållning eftersom vi harsä mänga andra krav. Vi hade då börjat få intresse för en annanmarkhushållning. Den goda jorden, som alla vet vad det betyder, släller jumyckel stora krav på ulnylljandel av de markresurser som vi har lill vårtförfogande för samhällsbyggande. Del hade ocksä ställts krav pä all man skulleutnyttja befintliga resurser i form av gator, vägar, vatten, avlopp och el ochannat sådanl. Och inle minst fanns del krav beiräffande försörjningen med värmei värt samhälle. Delgällde då all på ett vettigt sätt greppa över hela frågan pä en gång och inlebara plottra med den. Det ställde nya krav på oss därför all de gamlafinansierings- och regleringsmöjligheter som vi hade var anpassade förspeciella behov. Men det samlade greppet borde man ta, och vi krävde då attdessa frågor skulle utredas genom ett iniiiativ från sida. Nublev det inte så, därför att man sade nej . Däpassade det naturligtvis inte med initiativ utifrån. Det ärju oftast på detsätlel. Del går ibland prestige och litet snålhet i det politiska arbetet. Detgör del naluriiglvis hos alla - del är jag medveien om - men man märker detväldigl mycket när man blir ulsall för del själv. Så skedde även när vibehandlade bostadsförsörjningen, och då blev vi om möjligt ännu snorkigarebehandlade av våra ärade kolleger i ulskotlel, och våra förslag avvisades. Mensä fick vi dä-gudskelov, höll jag pä all säga, men del är rätt underligt alldel skall vara så - en promemoria från elt par generaldirektörer, nämligenplanverkels generaldirektör och bosiadsslyrelsens generaldirektör.De skrev tillsammans en promemoria som de lämnade över tillbostadsdepartementet Där krävde de en översiktlig bedömning med precis det grepppä frågan som vi försökl ultrycka i motionerna förta året och och somockså finns uttryckt i vår reservalion . Del kan ni kontrollera, för nu finnspromemorian offentliggjord i utskottsbetänkandet. Det är samma tankar där somvi fört fram. Och det är inle så konsligl. Framför alll , somdeltagit myckel i debaiten i samhällsangelägenheter och planeringsfrågor, harjubåde i skrift och i föredrag uttryckt dessa tankat Del är ingenling som vi harhittat på - ingen vill ta ål sig den äran. Men vi log i varje fall initiativtill alt tankarna skulle fl poliliskl genomslag och tas upp i pariamentariskisammanhang. Och del gjorde vi för ell årsedan, men del fick ingen effekt Denhär promemorian har lagits upp i departementet. Del har föranlettbostadsdepartementet all - i översikten i departementets bil. 16 lill budgetpropositionen,på s. 11 - la upp dessa synpunkier och lala om alt det skall göras enproblemanalys av frågorna, men ulan all ange all del är generaldireklörerna somhar tänkt till och stört sinnesron där uppe. Nuhar vi alltså filt någon form av ullryck för all regeringen tänker och villgöra någonting, även om det inte är sagt vad regeringen kommerall tänka ochhurden kommerall arbeta. Vi harockså filten cenlerparlimotion med inslag av delsom vi motionerat om lidigare. Delta tillsammans har gjort att ulskoltel nu påelt finuriigt säll lyckais ena sig om att vi skall föreslå attlillsätta en beredning för dessa frågor. Vi säger också all man redan frånbörjan bör la in pariamenlariker i programarbetet. Vi är alltså eniga, ochdärför skall vi vara nöjda och glada. Den som läser beiänkandei blirnaturligtvis förvånad och frågar sig vad man har enats om i sak. Det står inte sämycket skrivel om detla, ulan det mesta kan läsas mellan raderna. Då kommer viin på vem som har sagt vad och när det har sagts, osv. Vi får vara nöjda medden här översynen. Jag hoppas all vi får ell malerial som ger oss underlag föratt få fram planeringsmetoder, finansieringsmetoder och för all hitta andravägar, så att våra samhällen kan få en annan karaklär och sä alt vikan utnyttja resurserna på elt modernt och ändamålsenligt säu. Reservaiionen5 har elt annal innehåll. Där las en fråga upp som väckies 1975 avbosladsutredningarna. Byggnadslagen borde, menade man, bl. a. syfta till ensocial bostadspolitik. Man skulle planera med sikte pä en socialbostadsförsörjning. I byggnadslagen finns många andra målformuleringar, t. ex.beiräffande energi saml vatten och avlopp. I utredningarna tyckte vi all delhär var viktigt, och vi lämnade konkreta förslag med lagtexter osv.