prot · G20986 · 1978-12-31 00:00:00 — Som kulturrådetpåpekar i sin ansökan om lilläggsbidrag har de här grupperna fått se sinsilualion inte bara oförändrad rent ekonomiskt utan t. o. m. allvariigtförsämrad. Del anslag de fick för innevarande budgelår täckte inle ens uppkostnads- och löneökningarna. kallar utbildningsministern all värna omdessa grupper. Föralla de människor som är verksamma inom det här området framstod dessauttalanden som rena cynismer. Och lill dessa cynismer har samtliga övrigapartier anslutit sig - frän socialdemokralerna lill . Lålmig ta ett enda exempel. /79 sökte 83 heltidsarbelandeteatergrupper omkring 30 milj. kr. frän Man fick 5,77 milj. kr. Denreferensgrupp som skulle fördela anslagen uttryckte dä med all rätt ensynnerligen stor tveksamhet inför att delta i jobbei. De som ingick ireferensgruppen menade alt de satts i en orimlig situation och all den njuggatilldelningen skulle få mycket allvarliga konsekvenser för teatergrupperna.Konsekvenserna underden period som gått harju varii uppenbara. Man kan räknaupp teatergrupp efter teatergrupp där ekonomin är hell i bollen. Dei handlarinte längre om atl planera för framliden, ulan det handlar om att överieva fördagen. Många gör inte ens det utan tvingas lägga ned sin verksamhel. För dans- och musikgrupperna - i synnerhetde senare - är silualionen än värre. Vad de kommer all säga som skall fördelade futtiga . som utskollet är enigt om är lätl alt föreställa sig -om de över huvud taget kommer atl della i det jobbei. Nej,herr talman, när det gäller att något kompensera den ynkliga tilldelning manfick ärde 5,5 milj. kr. begärt ingenting annal än ettminimiförslag. Med delta vill jag yrkabifall till vpk-molionen. LARS-INGVARSÖRENSON (s): Del förhåller sig inle rikligt så som föreställer sig,atl samtliga partier som är företrädda i utskollet och där har atl söka sigfram lill sakliga värderingar av budgetpropositionen ansluter sig till nägraJan-Erik "cynismer", utan det är egentligen så här: Vi haren krisbudget på , som i förhållande till inkomslerna ärövertecknad genom en underbalansering på . Del ärsjälvklart alt de olika partigrupperingarna i utskottet, när de gör envärdering av vilka typer av prioriteringar som de skall lägga lill grund försina äskanden och för sin behandling av budgetpropositionen, inle kan undvikaatl ta hänsyn till en sådan budgel och en sådan underbalansering. Man söker sigfram lill prioriteringareftersina resp. värderingar,och lill slut hamnar mannågonstans där verkligheten sätter etl streck i räkningen för önskningarna. Såhar del också varii i della sammanhang. Del betyder alltså inle atl deföreträdare för partierna som har lillal på denna del av budgetpropositioneninstämmer i alll vad som sägs i proposilionen. Tvärtom finns det en belydandeuppskattning av de här fria gruppernas verksamheter, och den har också kommillill uttryck vid utskottssammanträdena. Närvi i utskottet kom fram lill den värdering som slutligen resulterade i att vigodkände tilläggsförslaget pä , vägde det ganska tungt altkulturrådet häller på med en undersökning för all kartlägga hela området när det gäller de fria grupperna ochatt materialet från denna undersökning kommeralt läggas fram i sådan lid all vi inför /81 har ett underiagsom gör det möjligl att sakligt gä in och bedöma de fria gruppernasverksamheter. Jagkan självfallet inte yttra mig om hur de andra partierna kommer att slälla sigtill det här materialet Men jag kan ullala atl värt parti hyser stora sympatierför de fria gruppernas verksamhel och alt vi är beredda all återkomma medförslag om en rejäl höjning av deras anslag. Jag yrkar bifall lillutskottets hemslällan. Bidragtill fria teater-, dans- och musikgrupper (vpk): Vi skall väl inte föra någon ny ekonomisk debatt. Jag vill bara påpekaatl vpk i sina moiioner har anvisat vägar för att finansiera de prioriteringarvi har gjort. Till de prioriterade avsnitten hör bl. a. kultursektorn. Ävenom Lars-lngvar försöker slingra sig undan här är det uppenbart atlsocialdemokraterna inle har prioriterat de fria grupperna. Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper möjligl att man uttryckeren belydande uppskattning vid kuliurutskotiets bord. Men det är de friagrupperna inte särskilt betjänta av Vad de behöver är ekonomiskaresurser. Somjag påpekade lidigare är de 750 000 man nu föreslår helt otillräckliga, t o. m.för alt garantera de här gruppernas fortsatta existens - sä allvarlig ärsilualionen. Som jag också framhöll har de därmed inte ens fått kompensationför kostnads- och löneökningar under innevarande budgetär. Lars-lngvarSörenson förklarade all man ämnar återkomma när den kartläggning somkulturulskotiet gör är klar. Jag får väl ta del som ett löfte atl den motion vihar väckt om en höjning med 13 milj. kr. av anslaget lill dessa grupper kommerall stödjas ålminslone från socialdemokratiskt håll. har inlesocialdemokratiska kulturministrar visat nägon slörre generositet mot dessagrupper. Men det kanske blir en ändring på det nu? Herrlalman!Jag vel inte vilka 13 milj. kr. Ärdet fråga om de 16miljoner ni begär för näsla budgetår? Jagär hell övertygad om att socialdemokraterna inom ramen för del totalabudgetarbetet kommer atl göra en annan värdering förden budgetperiod som harbeteckningen 1979/80. Men all vi kommer alt kunna motsvara de krav som EvaHjelmström ställer kanjag självfallet inle lämna några löften om. Jag ärbara beredd att inom partigruppen arbeta för att de fria gmpperna skall få enmyckel bättre slällning än de nu har, och jag är beredd att sakligt la del avdet malerial som kommer alt presentera näsla är. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottetshemställan,dels molionen nr 615 av m. fl., och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i belänkandet nr 19rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmolionen nr 615 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröslninggav följande resullal: Ja- 288 Nej - 13 1978/79:17 med anledningav propositionen 1978/79:100 såviu gäller anslag lillutbildningsdepartementet m. m. 1978/79:18 med anledning av proposilionen1978/79:100 såviu gäller anslag lill länefonden for sludenlkåriokalerm. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa belänkanden hemställt §10 Föredrogs trafikutskottets belänkande 1978/79:13 med anledning avproposilionen 1978/79:101 med förslag om lilläggsbudgel 11 lill slalsbudgelenför /79 såvitt avser kommunikationsdeparlemenlelsverk-samhelsomräde jämte molion. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Regeringenhade i proposilionen 1978/79:101 bil. 5 () underpunkien 5 (s. 15-16) föreslagit att lill Investeringsbidrag lillRederi pä tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgeiårei1978/79 anvisa elt reservationsanslag av . 1 della sammanhang hade behandlats motionen1978/79:1406 av m. fl. (vpk), vari föreslagils 1. all beslutade avslå propositionen1978/79:101 i vad avsäg Investeringsbidrag till , 2. alt hos regeringen hemställde om förslagom förstatligande av . 1. med bifall lill proposilionen 1978/79:101 såvitt nuvar i fräga och med avslag på motionen 1978/79:1406, yrkandel I, lillInvesteringsbidrag till Rederi ABGoiland pä tilläggsbudget II tillslalsbudgelen för / 79 anvisa etl reservalionsanslag av , 2. avslå molionen 1978/79:1406, yrkandet2, rörande förslag om förstatligande av . (vpk): kommunisterna har i molionen 1406 yrkat atl riksdagenskall avslå regeringens förslag om investeringsbidrag med 56 milj. kr. Vi med hänvisning lill aU rederiet i fråga på intetsätl är i behov av denna rundhänla gåva. Föredragande statsråd har konstateratatt trafiken på Golland har ökal i sådan omfauning alt det behövs ylleriigare två färior föratt på ett lillfredsslällande säll ombesöria iransporler sjöledes. Men för attrederiet skall lägga ut beställningarna här i landet -dvs. på de svenska varven- måsle rederiet fä etl investeringsbidrag pä 56 milj. kr. Regeringen och äventrafikulskoilei har hell accepierai rederiels resonemang all del blir enmerkostnad på 56 milj. kr. om lariorna i fråga skall byggas i . Fördella skall alllsä kompensalion ulgä av skallemedel. Vpkanser dock atl en sådan gåva lill aktieägarna i är hellöverflödig. Den ökade trafiken har skapat en stabil ekonomisk grund förrederiet, som måsle klassas .som ell lönsami och solill förelag. Rederiet ärmed andra ord inle i behov av någol slalligl bidrag i den form som föreslås. Rederier- och då även Gollandsrederiet - kan dessulom ulnyltja andra stödformer somriksdagen fallal beslut om. För all underlälla beställ ningar a v fartyg vidSvenska Varv kan lån på upp lill av konlraklprisel erhållas och dessutomkreditgarantier på upp lill 70 96 av konlraklprisel, dvs. stödet i form av länoch kreditgarantier till farlygsbeslällare motsvarar 95 96 av koniraklprisetEnda spärren för dessa stöd är all beslällaren innehar ell riskkapital sommotsvarar 10 96 av konlraklprisel. Vårtparli har i lidigare motioner påtalat det olämpliga i all ge siöd och lån iolika former lill privatkapitalet När del gäller en så viktig - och frånsamhällelig synpunkl så betydelsefull - näringsgren som rederinäringen har vpkansett all denna med del snaraste bör överföras i samhällels ägo. Rederi ABGolland är nalurliglvis inle någol undanlag i detla sammanhang. Vårtparli har för övrigl lidigare molionerai om ellförstatligande av Golland. Trafikulskoltel och sedan riksdagsmajoriielenhar avsiyrki della krav. År1971 var kommunisterna ensamt om alt kräva ell samhälleligiövertagande av rederiet , dä frågan återkom, reste ocksä tväsocialdemokraliska riksdagsmän samma krav. Men tydligt var all de inle ficktillräckligi stöd av sill parli i denna fräga den gängen. Trafikutskoilelsmajoritel föreslogall frågan skulle utredas och all skulle avslå bådeden kommunistiska och den socialdemokraliska motionen. Någotår lidigare hade dåvarande kommunikalionsministern i ell valtal pä Gollanduttalat att den socialdemokraliska regeringen var beredd atl snabbutreda fråganom ell förstatligande av den reguljära sjötrafiken pä . Som vi alla velslannade del vid en ulredning, som säkerligen inte mänga har hört någontingifrån. Det har inte fört frågan framåt på någol säu. Hell naluriigl kan del förklarasgenom regimskiftel . Men om socialdemokralerna från börian hade slött detförslagsom man i själva verket var inne pä, nämligen ell samhälleligtövertagande av sjötrafiken på Golland, hade Gollandsbolagel varit isamhällels ägo. Det fanns nämligen majoriiei för elt sädani beslut vid deltillfället. Vänsterpartietkommunisterna står fast vid sina tidigare krav. Vi anser del vara en bällrepolilik och ell säkrare säll all få lill slånd en lillfredsslällandesjölransportförsörining att överförs i samhällels ägo och alttrafiken i fräga i försia hand inrikias på au ge öborna en bra och billig Del finnsenligl vär mening slörre möjligheler lill del, om samhällel äger och drivertrafiken. Då försvinner ju aktieägarnas ekonomiska inlressen ,som hellnaturligt inte sammanfaller med del allmänna inlressel av en god och billigirafikservice. De56 miljoner del här rör sig om kan användas på väsentligt bätire sätl, framföralll lill satsningar pä sysselsäiiningsfrämjande ålgärder pä ön, någol somskulle komma den gotländska befolkningen lill godo och kunna minskaarbetslösheten som är mycket omfatlande, speciellt bland ungdom. Jag yrkar därför bifall lill molionen 1406 som innebär all riksdagenavslår regeringens förslag om investeringsbidrag med 56 milj. kr. lill RederiAB Golland och atl hos regeringen hemställerom förslag lillförstatligande av rederiet i fräga. Underdella anförande överlog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Som sade, är del inte första gängen frågan omförstatligande av Gollandsbolagel tagits upp här i . Jag minnssärskilt när den logs upp 1974 i samband med frågan om transportstödet tillGolland. 1 proposilionen då förutsägs atl frågan om huvudmannaskaps- och ägarförhållandenskulle övervägas närmare. Sedermerahar regeringen kommil lillbaka med en kort redovisning av vad som skeiidärefter. 1 varvsproposilionen som kom i hösias lalar man om hur man har laglupp del. Statsrådet säger där, att med utgångspunkt i de villkor som numeraföreskrivs för trafiken och den insyn som staten har genom styrelseledamot ochrevisor i företaget, har frågan fått en lillfred.sställande lösning. Detlauttalande antogs också av . Delär iniressani att motionärerna inte tog upp den här frågan i samband medbehandlingen av lilläggsstalen om lånegaranti för Gollandsbolagel. och samhällels insyn i bolaget har, som jag anförde, fält enlillfredsslällande lösning. Men enligl fär man genom ettförstatligande en bätire och billigare irafik mellan fastlandet och Golland.Del finns emellertid ingenling som säger att ett statligt bolag skulle skötatrafiken bällre och billigare, och samhällel harju full insyn i bolagelsverksamhet. Jagvill ocksä fräga : Skulle del investeringsbidrag som vi nu står ibegrepp atl falla beslut om inte ha kommil till om Gollandsbolagel hade varitell slalligl förelag? Skulle vi ha hafl någon garanii för alt fartygen blivitbilligare atl bygga här i , om ell slalligl bolag hade beställt dem hosdel statliga varvsförelagel? Jag tror del inte. Med den utformning som hela denhär verksamhelen nu föu har vi åstadkommit en tillfredsslällande lösning avtrafiken lill . Med avslag på yrkande om bifall lill vpk-molionen yrkarjag bifall till irafikutskoltels hemställan. (vpk): RolfSellgren slällde några frågor lill mig. Han frågade bl. a. om delskulle bli en billigare och bällre irafik, om samhällel ägde rederiet blir del slörre möjligheler all äsiadkomma en billigare och bättreirafik, om rederiet överförs i samhällelig ägo och man därmed får bortvinstintressena och aktieägarnas krav på största möjliga utdelning. Då kan manordna den ur samhällsekonomisk synpunkl bäsla trafiken, förbilligatransporterna och ge en bäure service genom all använda de vinsler som annarsskulle ha gått lill aktieägarna. Det borde slå helt klart RolfSellgren frågade vidare om delta investeringsbidrag inte skulle ha behövt utgåom rederiet hade varit samhällsägt Del är naturligtvis en lek med ord. Men jaghar den bestämda uppfattningen att om rederierna vore statsägda så skulle viinle ha nägra sådana här bekymmer. Vi skulle då inte behöva slänga ut miljoneroch miljarder för all redarna skulle lägga sina besiällningar här i landet. Omrederierna vore statsägda skulle man kunna styra beställningarna, och dä skullesysselsäuningen på varven inte vara i fara. Men måsie vi köpa arbeten lillvarvsarbetarna genom atl, så som idel här fallel,skänka 56 milj. kr. för allrederiel skall behaga lägga beslällningen på ell svenski varv. Det är del somvi vänder oss emot Jag lycker all också borde inse alt om det härrederiet vore statsägt, så behövde vi inte diskuiera någol investeringsbidrag.Dä skulle beslällningen läggas direkl pä etl svenski varv utan all man behövdege av skaliebelalarnas pengar lill aktieägarna. ROLFSELLGREN (fp): När skall lala om bällre och billigare trafik, dä lalarhan om aktieägarna. Oavsett vilka som är aktieägare är del väsentligt alltrafiken läggs upp på etl sådant sätt au den tillfredsställer resenärerna. Närherr sälier sig i en buss för alt resa en viss sträcka frågar han inleom del är SJ :s el ler postverkets buss el ler om det är en privatägd buss. Detviktiga är att man har en bra irafikförsörining med transportmedel som ger enlillfredsslällande komfort Det är klart alt man i vissa fall kan diskuiera omdel därvidlag blir någon skillnad ifall trafikföretagel är privatägt ellerstatsägt Jag tror emellertid inte alt del är någon skillnad. Sedan är del inle sä alt skänkerGollandsbolagel 56 milj. kr. belopp är, , en ersällningförden merkoslnadsom uppstår på grund av all man lägger beslällningen av de tvänya färiorna lill Svenska Varv. Därigenom ger vi arbele ål många varvsarbeiarei . talar mol sig själv. lalar han varmt för ökadsysselsällning inom de svenska varven, men vill han lydligen delmotsatta. Del är vad del handlar om. (vpk): Jag har lilel svärl atl följa med i logik. Jag har saglatt om samhället ägde rederierna i detla land, skulle del inle vara någotproblem med all den svenska handelsfiottan inle skulle lägga sina beställ- ningar till Svenska Varv.De kunde styras dil. Men man kan inte slyra del privaia kapilalel, ulan vimäsie med skaliebelalarnas pengar köpa de privaia rederibolagens gunst så all deger de svenska varven beställningar. HerrSellgren säger atl jag lalar mol mig själv, all vi ibland skulle vara förenökad sysselsättning och ibland inte. Men det är jusl en ökad sysselsällning viskulle fö och därmed slippa en varvskris i della land om rederierna lade allasina beställningar här i . Vi tycker all det är orimligl atl etl rederi,som skall tillgodose trafikförsöriningen på och som måsie tidigareläggabeställningar av ivå färior, ett rederi som går med slor vinsl och ger hög Utdelningtill aktieägarna, ändå skall fö utnyttja de kreditgarantier och länemöjlighelersom finns och dessutom få en gåva på 56 milj. kr. Dessa 56 milj. kr. kunde manha använt lill sysselsäiiningsfrämjande åtgärder på andra ställen på den härmyckel hårt drabbade ön, sä att befolkningen och inle akiieägarna fick nylla avdem. ROLFSELLGREN (fp): Herrlalman!Del är två vikliga saker all slå fasi iden här deballen. Fördel försia gällerdel all fö en tillfredsslällande transportförsörining mellan fasllandel ochGolland - all den är av hög kvalitel, ger god komfort och tillfredsställer debehov som finns. För del andra gäller det att fö så mycket varvsbeställningar iSverige som möjligt. Del för vi genom att följa förslagen i den akluellaproposilionen. Vidare kan sägas atl dessa 56 milj. kr. inte hamnari några förelagsägares fickor. Gollandsbolagel ger inte så hög utdelning somherr anlyder. F. ö. har ochjag hell olikaulgångspunkler. Del finns ett hav mellan våra uppfattningar, och ju längre vipratar, desto längre kommer vi ifrån varandra. Men del väsentliga är atlåstadkomma en tillfredsställande transportförsörining och en hög sysselsällningi landel. (vpk): säger alt del finns ett hav mellan hans uppfattning ochmin, och del är hell klart Men del finns elt hav mellan Golland och fastlandetocksä. Vad saken gäller är atl gotlänningarna skall ha möjligheter lill sammatransportförsörining som övriga medborgare i landet. menar attelt privatägt rederi står för den servicen bara man ger pengar till det. Menäven om man skänker bolaget i fräga 56 milj. kr., ger del kreditgarantier päupp till 70 96 av vad färiorna kostar och ger del lån pä 25 96 avkonlraklpriserna sä all det nästan inle behöver lägga ut en svensk etiöringsjälvt för all fö fram dessa tvä färior, så finns det inga garantier föraudessa tvä färior i fortsättningen kommeratl trafikera Golland. Finner rederielatl det är förmånligare atl chartra dem på annan irad, så kan man själv beslutaom del. Del hjälper inte med en utomstående revisor och representant istyrelsen. Dessa har ingalunda någon beslämmanderätl över bolaget som sådant.Del är aktieägarna pä bolagsstämman som besiämmer. Därförmenar vi all man pä ell säkrare säll kan trygga trafikförsöriningen för Gollandgenom att förstatliga rederiel. Det mäste slå hell klart Jag vel inle var fanns när den här fråganavgjordes. Jag vill erinra om alt del var en enhällig riksdag som godkände dethär siödei lill rederiel. Och gäller det en uppföljning av det beslut som dåfattades. Delhade varii mera pä sin plals om vid del tillfället hade lagil uppdenna principdiskussion i slällel för atl göra det nu i efterhand, när det ärfråga om en uppföljning av etl lidigare beslut. Jagvill ocksä erinra om all slaien - som ocksä sade - harförelrädare i siyrelsen. Och staten harockså all faslslälla såvällidiabellersom läxor för Gotlandsfäriorna, Med andra ord: slaten har euinflytande som vi lycker är fullt lillfredsslällande. Dethade varit - jag vill säga del än en gäng - lämpligare om den här debatten hadeförts vid det lillfälle dä vi fattade del principbeslut vars uppföljning vistår inför . Med della, herr lalman,vill jag yrka bifall lill ulskollets hemställan. Överläggningen var härmedslutad, Proposilionergavs pä bifall lill dels uiskoiieishemslällan,dels molionen nr 1406 av m, fl,, och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voieringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller iraflkuiskottels hemslällan i belänkandel nr 13 punkten 5 rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1406 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Då KarlHallgren begärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa punkier hemställt 1978/79:18 med anledning av propositionen1978/79:74 om ändring i lagen (1973:329) om hälso- och miljöfariiga varor 1978/79:25 med anledning avredogörelsen /79;3 för lönede- den legaiions verksamhet under flr 1978 ] 1978/79:8med anledning av proposilionen 1978/79:101 med förslag om lilläggsbudgelII till slalsbudgelen för budgeiårei1978/79 såviu avser bosladsdepariemeniels ansvarsområde 1978/79:9 medanledning av propositionen 1978/79:101 med förslag om lilläggsbudgel11 till statsbudgeten för budgeiårei 1978/79 såviu avser kommundepartemeniets ansvarsområde 1978/79:10 medanledning av molion om rikilinjer för fasiigheisdalaverk- samhelen 1978/79:11 med anledning av moiioner omålgärder för att förebygga jordskred,m, m, 1978/79:18 med anledning avproposilionen 1978/79:100 såvitt avser för flera huvudlillar gemensamma frågorjämie molion Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemslälli, S 12 Anmäldes och bordlades Moiioner med anledning av proposilionen1978/79:86 om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaliningsdomslolar. m,m, 1978/79:2187 av m.fl. 1978/79:2188 av LarsWerner m.fl. med anledning av proposilionen1978/79:87 om finansiellt stöd lill 1'''"'8/79:2189 av m.fl. med anledning av proposilionen1978/79:88 om försöksverksamhet med användning av telefon vid räitegång 1978/79:2190 av m.fl. 1978/79:2191 av IngerLindquist och med anledning av proposilionen 1978/79:90 med förslag lill ändring i räushjälpslagen (1972:429) m, m. Nr 86 § 13 Anmälan av interpellation Anmäldesoch bordlades följande interpellation som ingivits till kammar- 1978/79:146av (vpk) lill socialminislern om slandardsäkradepensioner: 1 anförande till sialsrädsprolokollel utveckladedåvarande chefen för synpunkter lill förmånför bl, a, slandardsäkring av pensionsförmåner. fick en molsvarande ulformning, och del antogs att det råddepolitisk enighet i denna fråga. Allmänt uppfaltades direkliven som ellslällningslagande i sak. Inilialivel moliogs med stor lillfredsslällelse inompensionärsrörelsen liksom bland löntagarorganisationernas medlemmar. i augusii 1977 avlämnade sill belänkande med ell kategorisktavvisandeav standardsäkringskravel mölies den av ell indignerat uttalande frånPensionärernas riksorganisations kongress, som såg pensionskommitténsslällningslagande och moliveringen för delta som utslag av cynism. På sammasätt kan liknande ställningstaganden i den offenlliga debatten under senare lidkarakteriseras. Därvidhar del växande anlalel pensionärer åberopats som elt alldeles särskilt tungtvägande skäl mol all pensionerna skulle slandardsäkras. Frågan har ställts om"vi har råd" att både klara pensionärernas standard och ge Ulrymmeför vårdmöjligheler ät dem. En slor tidning slällde på ledande plals t o. m.frågan: "Har vi råd med ATP?"