prot · G209105 · 1978-12-31 00:00:00 — Delta beräknas hålla pä hela 1979, och delgör ju alt man inte har kommit ut med några genomgripande förslag tillförändringar när det gäller studiestödet. Departementschefen säger atl han hartagit upp bara sädana förändringar som han anser vara motiverade avkostnadsutvecklingen. Detsker alltså en del förbättringar i budgetpropositionens förslag. Del ullovasockså ytterligare förslag i budgetpropositionen, och komäven proposilionen om förbättrat studiestöd lill 18-19-äringar i gymnasialutbildning. Jagkommer huvudsakligen atl uppehålla mig vid motionsyrkanden som fullföljts ireservationer, och jag börjar, herr talman, genast med all yrka bifall tillutskottets hemställan på alla punkter och avslag på de reservationer som finnsfogade till betänkandet. Jag skall försöka alt utelämna myckel av detaljer ochbara ta upp det som är väsentligt för sammanhanget. Närdet gäller det inkomstprövade tillägget har socialdemokraterna föreslagit altden lägre inkomstgränsen skall höjas till 41 QOG kr. Utskotts-majoritetenavstyrker detta med hänsyn till det stalsfinansiella läget, men man kan ocksåhänvisa till atl de här inkomstgränserna brakar ligga på samma nivå sominkomstgränserna för det statliga bostadsbidraget, där budgetpropositionen iannat sammanhang föreslår samma.inkomslgräns. nämnde att bland de löften som regeringen inte fullföljt finnsäktamakeprövningen i studiemedelssystemet. För /78 påbörjades ennedlrappning av den här prövningen. Tyvärr kunde man av ekonomiska skäl integöra samma sak för innevarande budgetår, men man återkommer ju ibudgetpropositionen med en ytteriigare förbättring. Där föresläs attfribeloppet för makes inkorrist höjs frän av basbeloppet per kalenderår lill 350 96.Men utöver detta föreslär socialdemokraterna en höjning av fribeloppet för denegna inkomsten från av basbeloppet per kalenderhalvår lill 60 96. Delskulle innebära en kostnad pä ungefär 14 miljoner, och det avstyrkerutskotlsmajoriteten. Beträffandeälerkrav av studiemedel som utbetalas i förskott och där det visar sig attvederbörande inte är berättigad till studiemedel med så högt belopp sommotsvarar förskottet vill socialdemokraterna atl detta återkrav skall skeenligt de vanliga återbetalningsreglerna för studiemedel. Vi iutskotlsmajoriteten avstyrker detta och hänvisar där lill flera skäl. Reglerna föråterbetalning måste vara enkla. Hela förskottssyslemel bygger pä all man harenkla regler alt administrera, och om man tillämpar det syslem somsocialdemokraterna föreslår finns det risk för att det kommer ansökningar omstudiemedel utan att vederbörande egentligen är berättigad lill studiemedel. Jagtycker också all man i detta sammanhang kan påpeka alt den ränta, som tillämpasvid återkrav för felaktigt utbetalt förskott, är lägre än den ränta somtillämpas i övrigt inom studiemedelssystemet. Förtim- och dagsiudiestöd har socialdemokraterna också förslag lill höjningarutöver vad budgetpropositionen föreslår. De höjningarna skulle innebärabetydande minskningar av de olika stöden, och jag vill gärna nämna de siffrorsom kan vara aktuella. För timsludieslöd skulle den höjning av stödetsocialdemokraterna föreslår innebära en minskning av antalet stöd, frän ibudgetpropositionen beräknade 25 000 till 21 300 och för dagstudiestöden från16 000 till 12 000. Vi menar i utskottsmajoriteten att det är viktigt atl såmänga som möjligt kan få tillgäng lill de här stödformerna. Vi menar atlbudgetpropositionens förslag är rimligt, och vi avstyrker därför del socialdemokraliskaförslagel. AllanÅkeriind berörde frågan om del särskilda vuxensiudiestödet, somjag också villnämna i delta sammanhang. Där har elt enhälligt utskott - även om AllanÅkeriind gjorde en liten markering - tillstyrkt det förslagsom socialdemokraterna gav beträffande en ändring av reglerna för detta stöd.Det har vi gäll med pä därför alt ändringen innebär inle en minskning av sammaomfattning som de förslag som rör tim- och dagstudiestöden. Här skulleminskningen innebära en skillnad mot budgetpropositionens förslag från 14700till 14350. Närdet gäller företagarorganisationernas möjligheler alt få medel för informationom vuxenstudieslöd och uppsökande verksamhet pä arbetsplatserna har GöstaAndersson tidigare berört socialdemokraternas motvilja mol detta. Jag vill baragöra tillägget, alt vi i ulskottsmajoriteten menar all ävenföretagarorganisationerna bör fä denna möjlighel, med hänsyn lill att bådesärskilt vuxenstudieslöd och internaibidrag kan utgå även till person som inteär arbetstagare. Imoderaternas partimotion finns ett långtgående förslag, som harredogjort för men som jag inte går närmare in på. Ulskoltsma-joriletensavstyrkande av detta förslag görs med hänvisning framför allt till de pågåendeutredningarna om studiestöden. Utredningarna harockså i uppdrag Studiestöd m. m. att lämna förslagbeträffande den framtida nivån på studiestödet. Vi menar att del nu inte ärlämpligt all fatta bindande beslut för framtiden. Närdet gäller förslaget frän moderat håll om besparing i anslaget för uppsökandeverksamhet pä arbetsplatser - en besparing som i motion och reservation harangetls till fem miljoner - vill jag säga att detta anslag, som bestrids avmedel från vuxenulbildningsavgift och de beskattade vuxenstudiesiöden, uppgårsammanlagt lill 587,3 miljoner. En sådan besparing kan man knappast kallabesparing. Vi menar atl del i stället skulle fördelas på andra konton, på andradelar av vuxenstudiestödet. Men det är viktigt all man har medel för dennauppsökande verksamhel och informationen på arbetsplatserna för all de som ärberättigade till sådant stöd verkligen skall kunna utnyttja del. sade beträffande reservationen 6 atl timsludieslöd och inkomstbidragborde kunna utgå även lill andra än arbetstagare. Det är riktigt atl centralasludiehjälpsnämnden har lagt fram etl sådant förslag, men det ärkostnadskrävande. Det skulle röra sig om ungefär 23,5 milj. kr., varav, enligtCSN, hälften skulle finansieras skattevägen. Departementschefen har f n. inteansett sig kunna ta upp detta förslag, eftersom del skulle bli en belastning påstatsfinanserna med ungefär 12 milj. kr. Som tidigare nämnts har frågan omvuxenulbildningsavgift för egenförelagare inte heller lösts. Den finansieringsformsom föreslås i moiionen tror jag knappast är lämplig. Även om den skulle varagenomförbar, skulle en mycket stor del -sannolikt den största - behövafinansieras skattevägen. IngaLantz talade för kommunisternas motion 597, och ävenarbetarpartiet kommunisterna har en omfattande motion, 1633. Dessa motionerknyter an till flera av de områden som jag har berört. Många av förslagenöverensstämmer i viss män med socialdemokraternas förslag, men i vissa fall ärde mycket mer omfattande. De avslagsyrkanden som jag har framfört beträffandesocialdemokraternas förslag gäller även de senast nämnda motionerna. Därutöverinnehåller motionerna frän vpk och apk mycket långtgående och kostnadskrävandeförslag. Som jag lidigare nämnt pågår ju en omfattande ulredning omstudiestödet. Ett förverkligande av de här molionsförslagen skulle innebära ettföregripande av denna omfattande ulredning. Utskottet har av den anledningen,och även av stalsfinansiella skäl, inte kunnai tillstyrka dessa moiioner. () kortgenmäle: När man studerar utskottets skrivning och lyssnar lillulskollsmajoritelens företrädare i debatten, finner man atl del inle finnsnågra bärande motiv för all avslå den socialdemokratiska motionen.Utskotlsmajoriteten lycker atl propositionen är väl avvägd, men motiverar intepå elt hållbart sätt, varför man har kommit fram till den uppfattningen. Fleraförslag avvisas med hänvisning lill statsfinanserna. Om detta vill jag barasäga atl del socialdemokraliska budgetalternativet är, nu liksom underregeringen dagar, ekonomiskt starkare än regeringens förslag till Vi har ju etlmindre budgetunderskott. Inleheller har utskoltsmajoritelens företrädare, , lyckals förklaravarför löntagarnas medel skall förbrakas för företagarändamäl. Den borgerligalinjen vore logisk under förutsättning all egenförelagarna hade all erläggavuxenutbildningsavgift. Att della inte bara utgör ett budgeltekniskt problemvisar ju LO:s och TCO:s brev till trepartiregeringen. Man kan ju se en linje iregeringen och regeringen politik: de borgerliga regeringarnaär inle beredda all lyssna till de organiserade löntagarnas synpunkter ochönskemål. Jagdelar uppfattning att del inle finns förutsättning för någonstörre reform pä det här området förrän ulredningen är klar och det finnspengar för reformer. Men när befann sig i opposition ansåg de treborgerliga partierna att ulredningen utgjorde en spärr för reformarbetet. INGA (vpk) kortgenmäle; Jag konstaterar alt som utskotiets talesman inle ärberedd alt ta ansvar för de utbildningsreformer som genomförts och inle hellerför alla uttalanden man har gjort i denna kammare om att den socialasnedrekryteringen måsle brytas. Hade lagil del ansvaret hade manockså varit mer välvilligt inställd lill de rättmätiga krav som förts fram frände studerande och också frän vpk i moiionen 597. Manmåste således tycka alt det är riktigt och rimligt atl studerande skall leva på17 . Man måste lycka alt det aren rimlig levnadsnivå liksom attde yngre studerande under 20 är fortfarande skall ha . Man är inte inom något parti beredd - och det förvånar mig - alt ensåterställa bidragsdelen till det ursprangliga läget. Den utgjorde 25 96 närsystemet infördes och är nu nere under 12 96. Manhänvisar i avslagsyrkandet till att utredning pågår. Del är riktigt, men om manmenar något allvar med skolreformer och med tal om atl vilja bryta den socialasnedrekryteringen måste man vidta konkrela åtgärder föratt bryta den härtrenden, som blir allvariigare och allvarligare som den här frågandiskuteras i . Det behövs konkreta åtgärder. Det är nödvändigt all ökastudiemedlen i deras helhet men framför allt bidragsdelen. Jag lycker all delar ohållbart att hänvisa till det statsfinansiella läget. I andra sammanhangtillåter man sig all låta miljarderna rulla i gåvor och subventioner tillstorföretag. Dä finns del inget slatsfinansiellt läge att hänvisa till! Sedanvill jag säga några ord om äktamakeprövningen. Det är skandalöst närfolkpartiet uttalar sig för den - som i andra sammanhang så väldiglhögljutt vurmar för jämställdhet. Det här är väl en jämställdhelsfråga omnågon. Ur kvinnoaspeki är del alltså myckel viktigt all få bort den passusen.Man fattade för tre är sedan beslut all den skulle vara borta inom entreårsperiod, men fortfarande förhalar man reformen. Del rimmar illa atlfolkpartiet-som framställer sig som etljämställdhetsparti-inte vill lösa denhär frågan . () kortgenmäle: Jag skall fatta mig ganska kort. menar alt våramotiveringar för avslag pä socialdemokraternas motion inle är särskilt bra. Hannämnde t. ex. mitt uttalande att förslagen i budgetpropositionen är väl avvägda.När vi har denna stalsfinansiella situation f n. måste vi myckel noga avväga dereformer och förbättringar som görs. Det görs dock vissa förbättringar, men jaghar undvikit alt räkna upp dem med hänsyn till den sena tidpunkten. Har vi pånågot ställe sagt alt förslaget är väl avvägt menar vi alt del är väl avvägt irelation lill samhällsekonomin - och del är värt sätt atl uttrycka detta. Jagvill helt kort säga lill alt visst är berett att taansvar, men vi har också ansvar för statsfinanserna f n. Som jag sade nyssmåsle vi avväga varje förslag. talar om miljardrullning ät annathåll. Det är faktiskt nödvändigt, det vet Inga Lanlz också, atl hällasysselsättningen i gång för alt vi över huvud taget skall kunna hålla i gängdet studiesociala stödsystemet med de brister del har f n. Jag skall erkännaalt del finns brister, men vi bör avvakta utredningens färdigställande innan vigör några större förändringar. INGALANTZ (vpk) kort genmäle: Jag konstaterar då bara alt BrittaBergström inle är beredd all ta ansvar för de studerandes ekonomi ulanfortfarande vill all de skall leva på en standard som är helt oacceptabel. I motionen 1978/79:1806 har och jag hemställt atlriksdagen skall ultala alt räll lill studiemedel skall tillkomma alla somdeltar i undervisning som bedrivs av de erkända studieförbunden i form avsludieplansbundna universiletscirklar med av anvisade lärare ochefter fastställt examinationsförfarande. Utskottethar tyvärr som vanligt avstyrkt bifall lill motionen, men jag är i alla fallglad över att , och i ettsärskilt yttrande gett uttryck fören mer nyanserad uppfatining än ulskollel iövrigt. Bakgrundentill moiionen är förhållandena för de juris studerandena i . Där harsedan slutelav 1960-talel Stiftelsen kursverksamheten vid universitetgett kurser som ingår i jur.kand.-examen. Undervisningen omfattar nu sedanmånga är lillbaka samtliga erforderiiga ämnen. Intresset för juridikstudier iGöteborg är stort. Del är mellan 300 och 400 studerande som varje termin följerden här undervisningen, och del under slora ekonomiska uppoffringar, eftersomde är förvägrade rätlen lill studiemedel och måsle betala kursavgifter päbetydande belopp. Medhänsyn lill del år efter är visade intresset för dessa studier i ärdet anmärkningsvärt alt inte något gjorts för att förbättra de studerandessituation. Under de är jag varit i har jag så gott som varje årmotionerat iden här frågan. Del har gällt atl få juridisk fakultet lillGöteborg eller juridisk linje elleratl, som , fä studiemedel lill alla dem som läser juridik. Jag har med delfullföljt de ansträngningar som gjorts av lidigare riksdagsledamöler också frånandra partier än moderata samlingspartiet. Redan i samband med atl Göteborgshögskola med en filosofisk fakultet kom lill 1891 värman inne på tanken altenjuridisk fakultet därefter värdet mest angelägna. Meningeniing har alltså hänt. Jag lycker atl det är oförklarligt alt man är eflerär sätter käppar i hjulet för alla dem som av skilda skäl vill läsa juridik iGöteborg. Varför skall just dessa studerande i värt bidragsvilliga land gämiste om förmåner, som ulan diskussion tillfaller alla andra studerande? Jaguppfattar utskottets ställningslagande som en ovilja alt ställa till rälla -för det kan väl inle vara så all vi sitter fast i en regelbyråkrali därföreskrifter upphört att fylla sitt syfte, nämligen atl tjäna människans bästa? Jagvill inle alls påslå all jag är djupare insatt i den komplicerade utbildnings-och sludiebidragspoliliken, men så mycket är helt klart för mig att man inle ärefter är kan bortse frän ett dokumenterat behov av undervisning och vägra atttillgodose hundratals studerandes berättigade krav pä studiemedel. Herr lalman!Jag yrkar därför bifall till moiionen 1806. Studiestöd m. m. Påförslagel av talmannen beslöts att kammarens förhandlingar skulle fortsättasvid elt senare sammanträde. §11 Kammaren åtskildes .