prot · G209159 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag utgår i miu inlägg från deerfarenheier som Jag gjort hos etl av de storaallmännyttiga bostadsföretagen i . Heladen här diskussionen handlar om vilka insaiser stal och kommun skall göra föralt öka energisparandel i bostäderna. En grupp kommer emellertid bort i den härdiskussionen, och det är de boende. Längevar energin så billig atl den spelade en mycket liten roll i hyran. hällersituationen snabbt - mycket snabbi - pä att förändras. Före den senastehöjningen av oljepriset för någon vecka sedan var den genomsnittligauppvärmningskostnaden för hyreslägenheter i mellan 22 och 25 kr.per m. Del gör för en trea på 75 m- ca . Den summan har snabbtökat , och hotar den att skjuta i höjden ännu mer. Denhöjning av oljepriset med som diskuteras-den senaste höjningen dämedräknad - ger en bränslekosinad för denna irerumslägenhei på ca . Detär självklart att de boende - oberoende av om de bor i ett flerfamiljshus elleri ett småhus - är djupt oroade över detla. Atlsmåhusägarna gjort och kommer atl göra stora insaiser för att spara vet vi. Detär inte heller öveuaskande alt hyresgästerna genom sina organisationer underden visat en stor och överraskande aktivitet. Imänga föreningar har man tagit upp förhandlingar med hyresvärdarna ochdiskuterat olika möjligheter att spara energi. Del är helt klart alt vi medstigande oljepriser kommeratt fl uppleva ett allt starkare tryck från de boendei syfte att motverka de prishöjningar som blir följden av ökadeenergikostnader. Destora fastighetsägarna -både de allmännyttiga och de privata - haregenkapacitet för alt bedöma vilka åtgärder som bör sällas in. Mindrefaslighets-ägare och småhusägare saknar ofta den kapaciteten. Det är dåangelägel all kommunen både har resurser för rådgivning och kan vidta andraålgärder som eventuellt behövs. kommunerna rätt atl besiktiga fastigheten, om detta är nödvändigt, kanknappast vara emot de boendes intressen. De ekonomiska faktorerna blir härhögsl väsentliga. Mintro är alt frågan om obligatorisk besiktning eller inte kommer att bli fögaaktuell. De boende själva kommeratt tvinga fram alla tänkbara åtgärder för allförsöka klara del här problemet. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. (apk): Eftersom några av de föregående talarna funnit det påkallat attdeklarera sina partiers nuvarande inställning till energipolilik, kan det ocksävara på sin plats alt Jag helt kort deklarerar kommunisternasprincipiella, konsekventa syn pä en i ordels rätta bemärkelse nationellpolitik. Vi har i en rad motioner lagt fram ell utförligt program för en sådanenergipolilik. Vihar visat pä atl vårt land har alla naturtillgångar, alla tekniska resurser somkrävs för att frigöra oss från del såväl politiskt och ekonomiskt som urmiljösynpunkt farliga oljeberoendel. kommunisterna hävdar kortoch goll att vi måste utnyttja våra alunskiffertillgånger och vårkärnkraftsindusiri för både kraft- och värmeproduktion. En statlig satsning,fri från privata vinstintressen på delta område, är den ena realistiskalösningen pä de problem som vållar både professionella politiker, enskildahyresgäster och villaägare såväl huvudvärk som kalla föller. Iövrigt vill jag återkomma till den principiella sidan av energidebatten omnågra dagar, när den slår pä dagordningen. Lätmig därefter övergå till en särskild punkt i vår motion 2317, som berör radongasen. Förnågra dagar sedan framträdde en representant för iTV och hävdade att om man skulle ställa lika höga krav när det gällerstrålningen i landets bostäder som man gör när del gäller kärnkraftverken, såskulle resultatet bli atl etl mycket stort antal lägenheter i vårt land måsleutrymmas. I samband med fördes en deball i bl. omradonel i bosläder och den därmed sammanhängande risken för lungcancer. Dethär är inte någon ny fråga; varningar mot elt energiprogram som skulle minskaventilationen och vädringen och därmed göra även moderna och bra bostäderhälsofarliga har verkligen framförts . Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. om arbetarpartietkommunisternas riksdagsmotion om energiforskningen 1977/78:1809, där del Slår: "Delparadoxala resultatet av en fanatisk politik belräffande energibesparing kanbli att radonhalten i våra bostäder blir större än den är vidunderiordsbryining i väl ventilerade urangruvor." Sverigeär ell av världens mest uranrika länder. Det naturliga uranet, av vilket detfinns enbart i alunskiffern i , består numera lillomkring 0,7 96 av uran-235, som har en halveringstid av , ochlill omkring 99,3 96 av uran-238,som haren halveringstid på över 4,5 miljarderår. VidJordens bildande för ca 5 miljarder är sedan bestod uranet lill 23 96 avuran-235. Man vet att livet på har utvecklats i en betydligt merradioaktiv miljö än den vi nu har. Delanses också troligt att människor och djur har en nedärvd motståndskraft motsmå stråldoser utspridda över år och decennier. Men så länge man inte medsäkerhet kan fastslå delta, är huvudregeln i allt slrålskyddsarbete att hållaalla stråldoser nere så långt det över huvud laget är möjligt. Auhöga radonhalter i luften och en ökad frekvens av lungcancer hör samman - detvet man dock med mycket stor säkerhet. av bakgrundsstrålningen, den s. k. naturiiga strålningen, kan inte görasmycket ål. Den del eller den dos som en normalsvensk flr av denna naturligastrålning är omkring 100 millirem . Av dessa faller 30 millirem från denkosmiska strålningen och 20 millirem från det radium och kalium-40 som var ochen har i sin egen kropp. Menallting i vår omgivning innehåller radium, lorium och kalium-40. Varje kilosvensk granit innehåller uran-238, torium-232 och 3milligram kalium-40. Avden bakgrundsstrålning varie normal svensk får kommer hälften, omkring 50millirem , frän dessa radioakliva ämnen i byggnadsmaterial och annanmateria i vår närmaste omgivning. Redan1956 visades i en svensk undersökning, som del bl. a. refererats till i statenssträlskyddsinstituts broschyr Strålning i våra bostäder, som utkom , attdet är stor skillnad mellan olika bostäder. Det är .så stor skillnad attstrålningen pendlar mellan 10 millirem i vissa trähus och 100 millirem i vissategelhus och över 250 millirem i hus av lättbetong av alunskiffer. För dem somoavbrutet vistas inomhus och året om gäller alltså de här uppgifterna ommilliremen. Delta är gammastrålning - som är av exakt samma typ som röntgen -och den påverkas inle av ventilation eller av vädring. Men byggnadsmaterialetger inte enbart strålning genom gammasträlningen; vid sönderfallet bildasradon, som f ö. ocksä kommer frän husgrunden. Byggnadens och grundensradiumhall är utomordentligt skiftande. Särskilthög är den i lättbetong av alunskiffer. Men i nästan alla bostäder stigerradonhalten i luften lill mycket höga värden om ventilation ochvädring är sämre än vad de normalt skall vara. Ventilationen och vädringen ärbetydligt mer avgörande än byggnadsmaterialet och grundens radiumhalt. Detär mol denna bakgrund man skall se vår motion 2317, punkt 7, där vi hemställer"alt bidragen till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m.inte används på sätt som står i strid med strålskyddsinstilutets varningarfören ökning av koncentrationen av radon och radondöttrar i bostäderna, påarbetsplatserna etc. och därmed en ökning av risken för lungcancer". Sverigehar f n. - som vi också påpekade i vår motion - 2 000 nyupptäcktalungcancerfall ärligen. har sedan många är varnatför radonfaran i dåligt ventilerade och dåligt vädrade bostäder. I en serierapporter har strälskyddsinstitulet redovisat nya mätningar avstrålningen och radonhalten i olika typer av bostäder. I en sådan rapport avGun Asiri Swedjemark, Stråldosens ökning vid energibesparing i bostäder genomminskning av ventilationen, som utkom , görs en riskberäkning: "Vartefternyll statistiskt material beträffande förekomst av olika typer avbyggnadsmaterial och boendevanor i kommer fram och nya undersökningarav koncentrationen av radon och radondöttrar sker i olika lyper av hus kommerbättre uppskattningar att kunna göras av vad inbesparad energi genom minskningav luftomsättningen väntas medföra i ökad stråldos lill befolkningen och ökadrisk för lungcancer. Osäkerheten i detta material lorde dock inte vara störreän atl en del slutsatser kan dras beträffande ökad stråldos och därav följandehälsorisker vid minskning av luftomsättningen i bostäder i ." Dessastråldoser kan tänkas medföra en ökning av risken för lungcancer med 70 fallper inbesparad TWh om besparingsåtgärderna skulle sältas in på alla lyper avbostäder med självdragsvenlilalion. Enligtrapporten från Expertgruppen för energihushållning kan det länkas vara möjligtall spara ca genom minskning av luflomsällningen i del svenskabostadsbeståndet med självdragsvenlilalion. Det skulle således kunna medföra enökning av risken för lungcancer med 35-200 fall , därest de föreslagnaåtgärderna skulle realiseras. Delparadoxala har alltså inträffat all i sin rädsla alt ulnyllja den tekniskavetenskapliga revolutionen föratt tillföra människorenergi sträcker man upphänderna och är rädd för kärnkraften och rädd för alt vidla ålgärder sominnebär mångdubbelt slörre risker för människorna i vårt land. Deålgärder som vi föreslär skulle innebära ell ställningstagande frän ,där man sade ifrån all pengar inte fick användas för atl ytteriigare ökaantalet radondöttrar och därmed cancerfall i värt bostadsbestånd. Utskottetkonstaterar atl något särskilt uttalande från sida i dessa delarinte är påkallat. Skall det uppfattas sä att detta inte utgör något problem?Skall det uppfattas så att bostäderna även i fortsättningen skall tätas lill såatl de mer påminner om termosflaskor än hälsosam ma bosläder? Utgör det ingetproblem -Jag frågar utskottet det - att i vissa hus strålningen är 25 gångerslörre än den som tilläts enligt normerna för kärnkraftverken? Jagmenar inte elt ögonblick alt vi skall ställa sä stora krav pä värtbostadsbestånd att större delen av bostäderna måste utrymmas. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. måste finnas någonrelation mellan de krav som ställs i del ena fallet och i det andra fallet. Delär orimligt att i en smält hysterisk strävan alt spara energi för att kunnaavvara vad i varie fall en del människor uppfattar som farligt, nämligenkärnkraft, skapa betydligt större risker genom att åstadkomma hälsofarligabosläder. Ireservationen 9, undertecknad av centerpartister och moderaler, yrkas dessulomalt vårt motionsyrkande avslås. Innebär detta att man även i fortsättningenskall använda pengar till att förändra lägenheterna i en riktning som klartstrider mol strälskyddsinstilutets varningar? Jaghar i pressen kunnat läsa alt har frågat såväl Jordbruks-som bostadsminislern vad regeringen har gjort för atl undanröja problemet medden fariiga radongasen i bostäder. Jag vill understryka all del missnöje somkan utläsas av denna fråga är berättigat. Men jag lar mig ocksä friheten atlfråga: Om socialdemokraterna har den uppfattningen, hade del dä inle varil påsin plats alt de socialdemokratiska ledamöterna i civilulskottet hade biträttförslaget i vår motion? Jag anser inte atl den här frågan har fltt en seriös behandling iutskottet och yrkar alltså bifall till vår motion 2317. Lätmig sedan framföra etl par synpunkter pä vpk-motionen 2422, yrkandet 11,1vilket begärs förbud mot direktuppvärmning med elvärme. Eluppvärmningär för många, inte minst för människorna i Norriand och i andra glesbefolkadeområden, den absolut bästa, den miljövänligaste och den billigaste formen avuppvärmning. All i överdrivet nit spara energi och -detta trots all vårt landfaktiskt har gott om den varan, därest vi skulle utnyttja alla de tillgångarsom vi förfogar över - förbjuda eluppvärmning skulle enbart drabba de små isamhällel, de sämst lottade. Och glädje skulle del endast kunna sprida på destora multinationella oljebolagens kontor. TORECLAESON (vpk) kort genmäle: Jag skall bara något kommentera vad sade om förbud moldirektverkande elvärme. Jagsade i milt inlägg - men kanske inte hörde det - och det framgårockså av moiionen, all förslagel i vpk-motionen inte avser ell absolut förbudmol eluppvärmning. Jag sade, och Jag vill understryka det, att för fastigheterdär koppling till fjärrvärme inte är möjlig eller där andra skäl talar för atteluppvärmning bör tillåtas skall man kunna bevilja dispens. Au däremot tillåtaau stora delar av byggnadsbeståndet görs beroende av en framtida låsning tillelenergi som enda värmekälla måste anses vara helt förkastligt. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (apk) kortgenmäle: Jag har faktiskt läst vpk:s motion. Jag har också sett den - om Jag fåruttrycka det så - lilla parentes som kommer i slutet, där man säger: "Del innebär förbudmol inslallering av elradiatorer men medger dispens-möjligheter i sådana falldär annan uppvärmning inte är lämplig." Detta är en så otroligt lösskrivning atl det är svårt atl acceptera den och ha den som rättesnöre. Omman sedan vet all bakgrunden och motivet för motionen är alt man icke är villigall ulnyllja den teknisk-vetenskapliga revolutionen för all försöria oss medenergi, är det lätt atl ta avstånd från molionskravet. Motivet äralt förhindraen ulbyggnad av kärnkraften och alt slå vakl om att vi även i fortsättningenskall värma upp våra hus med de betydligt dyrare och frän miljösynpunkt myckelsämre bränslena olja och kol. Därför kan man icke biträda denna ståndpunkt. Sloradelar av vårt land har byggt upp sin hushållning föreluppvärmning i bostäderna, varför förslaget skulle få mycket allvariigakonsekvenser förde människor som berövas möjligheten till eluppvärmning. El ären bekväm och frän miljösynpunkt ojämföriigl bra energiform. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. TORECLAESON (vpk) kort genmäle: Sä otroligt lös är nu inte denna skrivning - för den som vill begripavad det handlar om, nämligen att det är slöseri alt genom direktverkandeelvärme använda en sä högvärdig energiform som el till uppvärmning. Del bordevar och en begripa, och det framgår för den som vill sätta sig in i ämnet. Detlahar ingenting alt göra med inställningen lill en teknisk-vetenskapligrevolution, som talade om, utan detla handlarom praktiska ling. Delgäller på vilket område vi skall sälla in sparåtgärderna för all klara despar-och hushällningsprogram som de flesta är överens om alt vi måstesökaklara. ROLFHAGEL (apk) kort genmäle: Med hänsyn till del sista avsnittet i inlägg måste jagnog återigen läsa högt för honom ur vpk:s motion 2422. Man polemiserar därframför allt emot regeringens skrivning i eluppvärmningsfrågan och säger allpropagandan för användning av el är "direkt avsedd atl motivera denfortsatta utbyggnaden av atomkraften". Alternativet lill atom kraft måste,såvitt Jag begriper, även för - om han inle bara vill plockapinnar och mossa - vara antingen kol eller olja. Det är alldeles rikligt att aldrig kanövertyga mig om det rätta i att biträda detta krav. Men del måsie varabetydligt värre för atl han inte ens kan övertyga sinapartikamrater i om att de skall gå ul och kämpa för denna motion -del borde ju ligga närmare lill hands. I en sexpartimotion, vilka är ganska ovanliga här i , har detyrkats att hos regeringen skall begära en sådan ändring ibyggnadsstadgan atl rökkanal för faslbränsleanläggning ingår i förutsättningarnaför erhållande av byggnadslov för fastighet för permanentboende. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. motionärer avser deeluppvärmda bostäderna som kan komma i en kris vid strömavbrott. Vi har undersenare är upplevt exempel pä detta. Vi känner lill den händelse som inträffadei Vargforsen, då slora delar av blev strömlöst. Genom snö och is blevocksä stora delar av Österien strömlösa i myckel stark kyla. Civilulskottetsäger i betänkandel atl planverket vid revideringen av byggnormerna kommer atlundersöka vilka ålgärder som kan behöva vidtas vid strömavbrott för t. ex.eluppvärmda bosläder. Uiskouet skriver att motionärerna därmed har fått sinainlressen tillgodosedda utan atl begär något särskilt lagförslag.Utskottet menar atl motionärerna rent allmänt har fltt sina motionskravtillgodosedda genom atl utskottet hänvisat till planverket, dock ulan att detlatas med i utskottsbetänkandets kläm. Planverkethar i andra sammanhang visat atl det vill bestämma över vad riksdagensledamöter skall framföra i motioner, så man undrar vad som kan komma ut avdetta. Planverkethar gjort en utredning om anpassningsbara uppvärmningssys-lem i nybyggnader ochdär huvudsakligen tagit upp frågan huruvida byggnaderna och värmesystemen skallanpassas lill s. k. alternativa uppvärmningsformer. De eluppvärmdaskorsienslösa husen anser verket tydligen förfarande inte vara något störreproblem. Man har nämligen i uiredningen kommit fram lill att eluppvärmda småhusinte redan från början skall förses rned skorsten. Däremot skall de förberedasför en framtida skorsiensinstallation. Hurskall då de skorsienslösa husen klara en längre energikris? Märkligt nog harplanverket inget svar på den frågan, trots att del är uppenbart all del i ensådan situation inte finns möjlighet att bygga ut rökkanaler ochskorstenar. bedömer delta som en beredskapsfråga, som andra börutreda. Men bör inte elt statligt verk ta hänsyn lill konsekvenserna av sinaegna ställningstaganden? Jagär av den uppfattningen att om mer bestämt tog ställning i dennafråga skulle man vinna åtskilliga år när det gäller att nå den slutligalösningen av dessa problem. En lösning måsie man ju ändå finna. Jagskulle gärna, herr talman, yrka bifall till vår motion, men jag stannar nu vidatt yrka bifall till reservationen 16, som är fogad till civilutskoltetsbetänkande nr 37. Överiäggningenvar härmed sluiad. Propositionergavs pä bifall till dels utskotlels hemslällan, dels reservationen nr 1 avKjell m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller civiluiskottets hemställan i betänkandet nr 37 mom. 2 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då KjellMattsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Propositionergavspä bifall lill dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 2 av KjellMattsson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskoltets hemslällan i belänkandet nr 37 mom. 3 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Dä KjellMattsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av m.fl., och förklaradesden förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Propositionerga vs pä bifall till dels utskottets hemslällan, dels motionen nr 1572 av ToreClaeson m. fl.,och förklarades den förta proposiiionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Den som vill atl kammarenbifaller civiluiskottets hemställan i betänkandet nr 37 mom. 5 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1572 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. FÖRSTEVICE TALMANNEN: Propositioner ställs försl belräffande utskottels hemställanoch därefter i fråga om motiveringen. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels hemställan i reservationen nr 6av m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskoltets hemställan i betänkandet nr 37 mom. 8 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil hemslällan i reservationen nr 6 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då KjellMattsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä godkännande av dels utskotlets motivering, dels utskottets motiveringmed den ändring däri som föreslagits i reservationen nr 7 av Gölhe ochRolf , och förklarades den förra proposi- tionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren godkänner civilutskoltets motivering i belänkandet nr 37mom. 8 röstar ja, den del ej vill rostar nej. Vinner nej har kammarengodkänt utskotlets motivering med den ändring däri som föreslagils ireservationen nr 7 av och . Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskotlets hemslällan, dels reservationen nr 8 av KjellMattsson m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Propositioner gavs päbifall lill l:o) utskottetshemslällan, 2:o) reservationen nr 9 avKjell Mallsson m. 3:o)ulskollets hemslällan med den ändring däri som föranleddes av bifall lillmoiionen nr 1663 av samt 4:o)utskottets hemslällan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmoiionen nr 2317 av och i motsvarande del, och förklarades den förstnämndaproposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Dä begärdevotering upptogs för bestämmande av kontraproposition i huvudvoteringen deåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan ånyo begärt votering upptogs förbestämmande av kontraproposition i voteringen om kontraproposition ihuvudvoteringen ånyo propositionerna under 3:o) och 4:o), av vilka den under3:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. begärdeemellertid votering, varför följande voleringsproposition upplästes ochgodkändes: Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Den som vill att kammarentill kontraproposition i voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenangående civilutskoltets hemställan i betänkandel nr 37 mom. 10 antarutskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifall lillmotionen nr 1663 av röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i förslnämnda votering antagit utskottets hemställan medden ändring däri som föranleds av bifall till motionen nr 2317 av i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoleringsproposition för voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenuppläst och godkänd: Densom vill atl kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angående civilutskoltetshemställan i betänkandet nr 37 mom. 10 antar reservationen nr 9 avKjell Mallsson m. fl. den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenull kontraproposition i nämnda votering antagit utskottets hemställan medden ändring däri som föranleds av bifall lill motionen nr 1663 av EivorMarklund.