prot · G209152 · 1978-12-31 00:00:00 — Den senare visarall bolaget beräknas ha etl personalöverskott iJanuari 1980 på ca 290 personer. Somtidigare framgått är det nödvändigt att omstrukturera och rationalisera Luxorsverksamhet för atl säkra företagets överievnad på . a. av atl förelaget sedan en lid erhållit statligtsysselsältnings-siöd för övertalig personal uppgående lill 149 personer. Det nuframlagda förslaget speglar förelagsledningens bedömning av vilka åtgärder somerfordras. vidtar MBL-förhandlingar mellan förelagels ledning och de fackligaorganisationerna. I samband därmed kan dessa lämna sina förslag till lösning avföretagets problem. En löniagarkonsull kommer atl bistå de fackligaföreträdarna. Sombekant har varken regeringen eller ett enskilt statsråd formell möjlighet altingripa i de pågående förhandlingarna mellan företagsledning och fackligaföreträdare inom . Låtmig framhålla atl jag är väl medveten om den besväriiga situationenpå arbetsmarknaden såväl i Karisborg som i . Om personal inom skullekomma alt friställas sedan förhandlingarna med de fackliga organisationernaavslutats, måste samhället självklart försöka lösa de problem som kan uppkomma,bl. a. genom arbetsmarknadspolitiska insatser. Då denna fråga inte är aktuellför dagen, finns det inle anledning alt viddetia tillfälle närmare gå in påvilka slag av insatser som skulle kunna bli aktuella. Jag tackar industriministern för svaret, men tyvärr måste Jag konstateraalt han egentligen inle har svarat på någon a v de frågor som Jag har ställt. Den7 maj offentliggjordes Luxors förelagslednings beslut atl möta krisen iförelaget med betydande personalinskränkningar. I det sammanhanget skullefabriken i drabbas av en total nedläggning. Detta måste betraktas somnära nog en kalastrof för de berörda, inte minst för som nulider uppenbar brist på sysselsättning inom civil tillverkningsindustri. Somjag har framhållit i min fråga är sysselsättningen i Karisborg nästan hellberoende av den militära verksamheten. Drygt 1 300 personer är för sin utkomstdirekt eller indirekt beroende av den militära verksamheten, under del altendast ca 500 personer är sysselsatta inom civil tillverkningsindustri. Det äruppenbart atl om Luxors fabrik i läggs ned, drabbar del inle bara90-talel anställda, huvudsakligen kvinnor; del drabbar också ,vars arbetsmarknadsstruktur ytterligare snedvrids genom denna åderiålning påcivila arbetsplatser. Jaghar frågat industriministern om han anser det rimligt atl en sådan utvecklingfår äga rum i och vilka åtgärder han är beredd att vidta för attmotverka den. Vidare harjag frågat vilka alternativa sysselsättningar som kanerbjudas om företagsledningens förslag genomförs. Påett bekvämt sätt kryper industriministern bakom det förhållandet att varkenregeringen eller etl enskilt statsråd kan ingripa i pågående förhandlingar.Det är riktigt. Men en regeringsledamot är i varje fall oförhindrad alt ha enuppfattning i sådana här frågor. I detta fall har staten gått in med 175 milj.kr. för all företagel skall kunna rekonstrueras. Då är del väl rimligt atlstaten också ställer villkor beträffande hur det skall gå till. EftersomInvesteringsbanken har fött delta uppdrag, tycker Jag au statsrådet och chefenför industridepartementet skulle kunna ge uttryck för en uppfattning i dessafrågor utan att det behöver betraktas som en inblandning i de förhandlingar sompågår. Jagvill därför fråga ytterligare: Anser inte statsrådet att del finns anledningatl lyssna mer på de anställdas företrädare? De anser sig nämligen inle ha föttden information om företagets situation som de har rätt att kräva. Man harbegärt alt förhandlingarna skall uppskjutas lill efter semestrarna. fickjag reda på all man har uppskjutit MBL-förhandlingarna lill . Härfinns alltså rådrum, och jag tror det skulle vara av värde om industriministernville ge uttryck för sin personliga uppfattning om hur problemet skall kunnalösas. Jag lackarindustriministern för svaret på min fråga. Detvar som man i kände glädje ochtillfredsställelse över alt flyttat in i det nya industrihuset. AnsträngningarnaaU fö efleriängiade nya Jobb hade lyckats. ningar om attLuxorfabriken skulle sysselsätta 600 personer. har glädjen förbytls i oro och missmod. De ca 100 anställda kämpar för atlfö behålla sina jobb. Hotet om en nedläggning av Luxorfabriken är överhängande.Till bilden höratt det ärelt 90-tal kvinnorsom berörs, kvinnor som av traditionär mer lokalt bundna. I kommunen är förvärvsfrekvensen för kvinnor så låg som36 %. Möjligheten all få ett annat jobb i Karisborg är synnerligen liten.Kommunen har haft en negativ sysselsättnings- och befolkningsutveckling underhela 1970-lalet. Kommunen är ensidigt beroende av sysselsättningen inomförsvaret och förenade fabriksverken. De industriella arbetstillfällena är få.Alla ansträngningar måste därför göras för att Luxorjobben skall vara kvareller, om del visar sig hell omöjligt, att ersättningsjobb ordnas. Anledningentill att jag ställt frågan lill industriministern är att fö klarhet iregeringens inställning till situationen vid Luxoranläggningen i . Vidindustriministerns besök i den 23 aril gjordes, enligt referat imassmedia, inga uttalanden som kunde inge några förhoppningar om en positivlösning. Inteheller dagens svar inger några förhoppningar. Del innehåller en rekapitulationav vad som har hänt och andas uppgivenhel. Statsrådet anför i svaret: "Ompersonal inom skulle komma att friställas sedan förhandlingarna med defackliga organisationerna avslutats, måste samhället självklart försöka lösa deproblem som kan uppkomma, bl. a. genom arbeismarknadspoliiiska insatser. "Mina följdfrågor är: Är del endast arbeismarknadspoliiiska åtgärder som manfrån regeringens sida är beredd alt vidla, och vad innebär i så fall de? Är interegeringen beredd atl vidta några andra åtgärder? Jag ber alt fö lacka industriministern för svaret, även om del pä ingetsätt speglar någon vilja lill åtgärder mot den situation som råder påarbetsmarknaden i . Arbetsmarknadeni härvid flera tillfällen varit föremål för aktioner i form avuppvaktningar i industridepartementet. Det har förekommit demonstrationer ochuppvaktningar från de fackliga organisationernas sida. Det har också här ikammaren ställts interpellationer och frågor. har i flerasammanhang gjort regeringen uppmärksam på situationen i . Man har bl. a.begärt alt 100 milj. kr. skulle ställas lill arbetsmarknadens förfogande iMotala för att kunna skapa sysselsättning. Vivet att antalet föriorade arbelstillföllen är omkring2 500. Vi befinner oss nu i en situation där det finns risk för varsel, framförallt då vid . Det är andra företag som harvarslat om nedläggelser. Det betyder att arbetsmarknaden i inte tål fierneddragningar. som industriort är på detta vis i allvariig fara. Dettahar uttalats bl. a. från sida och av landshövdingen. Det finnsdärför anledning atl inte bara avvakla, som regeringen har gjort.Arbetsmarknadsministern och även industriministern säger ofta: Vi När kommer för vi nog ingripa. Ungefär sådan ärregeringens attityd till den situation vi har - alltså passivitet ochförhalande. Luxorär en unik industri på det sättet all den i sig innehåller många viktigakvalifikationer och naturligtvis har en framlid inom sin bransch. Det är enhela nationens angelägenhet att slå vakt om den tillverkning som bedrivs där. Detfinns också en annan aspekt på . När vi talar så mycket omungdomsarbetslösheten och vikten av alt bekämpa den bör det framhållas attLuxor är den viktigaste faktorn i - Ja, inom hela västralänsdelen - när del gäller att bereda de unga arbete. Rekryteringen lill detföretaget har i första hand skett genom alt man anställt ungdomar. Därför ärmin fråga nu: Harindustriministern för avsikt att mera påtagligt ingripa när del gäller delsLuxor, dels arbetsmarknaden i ? Jag är väl medveten om atl arbetsmarknad domineras av demilitära och civilmilitära sysselsättningarna. Jag är också väl medveten om altMotala har mycket avsevärda problem med sin sysselsättning. Om det var såenkelt, alt man bara behövde säga alt vi skall skaffa alternativsysselsättning, var vi självfallet redan i gång med det. Men från kommunerochorter runt omkring i landet krävs alternativa sysselsättningar. Det är sådantsom lar lång lid atl skaffa fram. Antalet oanvärida men tillämpliga,förträffiiga idéer är icke så överväldigande stort. Här har använts uttrycket atl regeringen i dennasak "bara avvaktar". Har de tre talarna glömt bort det som ingen avdem med elt ord berört, nämligen själva utgångspunkten, alt vid månadsskiftetJanuari-februari höll plötsligt hela företaget med 2 250 anställda på atlgå omkull? Vi ingrep blixtsnabbt och klarade situationen, dvs. om riksdagenbifaller de anslagsäskanden som har framställts. Vi ordnade uppledningsförhållandena inom företagel men angav all del skulle blinödvändigt med en fortgående rationalisering. Det är väsentligt för företagetslångsikliga överlevande, vilket är del avgörande för - betydligt meravgörande än den personalminskning vid på som man nuMBL-förhandlar om. Industriministern anser att vi gör del lätt för oss genom att säga altregeringen avvaktar. Vi är medvetna om den insats som gjordes när staten gickin med 175 milj. kr. Men vad jag menar är att staten också rimligen bör ställakrav på företaget, när staten går in med de här medlen. Vi kan hänvisa tillvarvskrisen i . Den var Ju av betydligt större dimensioner, men därställdes kravet alt ingen anställd skulle avskedas. Där fick vi ensysselsäitningsgaranli för varvsarbetarna ell anial år framåi. Del var tackvare socialdemokratiska insatser i utskottet. Det hade inte industriministerntänkt sig alt genomföra. Mantalar om atl vidla arbeismarknadspoliiiska åtgärder i Karisborg. Ja, det ärgott och väl, men underde har vi haft tillräckligl med sådanaålgärder i . Vi har inle haft en sådan situationpå arbetsmarknaden där alt man behövt vidta så många åtgärder som under desenaste två åren. Vi ställer frågan om vi i kan fö annansysselsättning än beredskapsarbeten, omskolning och vidareutbildning. Det ärjust vad del är fråga om på arbetsmarknaden i , som är så snedvriden fn. Detär passiviteten från regeringens sida som vi protesterar emot. Vi har inleunderkänt alt staten gick in i denna krisbransch, för det var nödvändigt, menindustriministern för förlåta mig om Jag blir upprörd över atl konsekvensernaskall bli sådana att en hel arbetsplats på 100 personer -huvudsakligen kvinnor- skall försvinna i . Några sådana konsekvenser har vi faktiskt inleräknat med, och det är ålgärder mol detta som vi efteriyser. Jag har inte föttsvar på en enda fråga. Del är den liberala låtgåpolitiken i detta sammanhangsom industriministern praktiserar. GUNIILAANDRÉ(c): Jag har full förståelse för alt industriministern inte kan slå här ochlova några jobb lill Karisborg. Det var inte heller detta vi begärde, utan minfråga gällde om industriministern är beredd all medverka lill atl lösa dessaproblem. har vi fött uppfattningen att folkpartiregeringen lar lätt pålänets problem, i detla fall problemen i . Vi grundar denuppfattningen på uttalanden som gjorts av ledande folkpartister vid besök ilänet. Jag nämnde tidigare industriministerns besök. Statsminister harockså vid besök under förklarat att inle skall räknamed atl få in några kommuner -då bl. a. - i deregionalpoliliska stödområdena, något som vi från sida motionerat om.Nu senast gjorde i länet den äran och meddelade att detfolkvalda inle är kompetent alt sköta utvecklingsfonden i länet. Detär sådana uttalanden som gör det lätt all förslå all man vill ifrågasätta regeringensgoda vilja. TORSTENKARLSSON (s): När det gäller regeringens ingripande vid månadsskiftetJanuari-februari vill Jag erinra om att läget då var sådant alt regeringen intehade något annat val. Bara etl par månader tidigare hade regeringen talat omalt del i fanns expansiva utvecklingsbara förelag. Del var den bild somman hade i . Jagkan just nu inte erinra mig atl vi har något företag där utvecklingen pekar iden riktningen, därför att det slora stabila företaget lider f n. aven liten kris som döljer sig under ytan på grund av de förhållanden som råderpå oljemarknaden. säljer kylskåp till den amerikanska Med denutveckling som sker och de restriktioner som införts har bekymren anmält sigför . Delförhållandet alt man studerar, avvaktar och aviserar ingripanden när så blirnödvändigt har vi varit med om länge . Jag vill bara erinra om en sak när delgäller de borgeriiga regeringarna, senast nu den sittande folkpartiregeringen,att det mest påtagliga fött uppleva i fråga om handlingskraft var altmitt uppe i den svårartade kris genomlider har regeringen ändå faltaldel handlingskraftiga beslutet alt rasera förhållandena än mera och påläggaMotala ännu mer bekymmer genom alt dela kommunen. Jag skall väl inte beröra de många valpoliliska inlägg i skilda ämnenom kommundelning och olika politikers besök osv. som här har framförts, utanJag tillåter mig alt hålla mig lill problemet . Då vill Jag till PaulJansson säga atl del väl ändå var en missvisande parallell han drog med varven.Vad är det som beslöts beträffande varven? Jo, en planmässig, fortsattneddragning med några lusen arbetstillfällen. Detta beslul fattades med hjälpäven av partis röster. Målsättningen var inte elt oförändratantal anställda. Härär det nu aktuellt med en mindre neddragning. Visseriigen kommer den - om denfår den utformning som företagsledningen nu förhandlar om -atl hårt drabbaKarlsborg. Men det är ändå fråga om en totalt sett mindre neddragning. Den görsi syfte att bevara och stärka slagkraften hos detta förelag, som arbetar i enbransch kännetecknad av överproduktion och hård internationell konkurrens. Delföreligger risk för motåtgärder från konkurrenterna om företaget i längdenmåste lila till statsstöd. Låt mig lill sist föreslå en Jämförelse med vad somsker beträffande det helt parallella förelaget Tandberg i . DenJämförelsen utfaller inle till vår nackdel. börjar industriministern bli verkligt intressant i sina jämförelsermellan och . Jagtycker all del -även om det kanske var alt något hårdra resonemanget -ändåligger något i den Jämförelse Jag gjorde med sysselsättningsgarantin osv. Nusäger industriministern att del är fråga om en mindre neddragning inom -del verkar som om den skulle vara försumbar. Men Jag tycker allindustriministern skall fundera på vad bortfallet av 100 arbetsplatser betyderi , som har en arbetsmarknad på drygt 3 000 sysselsatta, i förhållandetill den neddragning av arbetstillfällen som del är fråga om i . Vid ensådan jämförelse skall nog industriministern finna atl det är väl så besvärligtför den lilla kommunen Karisborg all tåla en sådan åderiålning av civilaarbetsplatser. Industriministern och jag ärju överens om all Karisborg harspeciella problem på grund av alt man där är så beroende av den militäraverksamheten, som ju också kan vara osäker. 2Riksdagens protokoll 1978/79:152 liseringen vid måsteske i socialt acceptabla former. Det kravet anser Jag inte uppfylls, om manlägger ned fabriken i . TORSTENKARLSSON (s): Jag vill ansluta mig till vad sade när han drog enparallell med varven. Del skulle inle ha varit orimligt att man gett Luxornågon form av sysselsättningsgaranti. Företagel har hitlilldags förloratetl 80-tal anställda. Det finns anställda där som slutar därför alt de uppleverföretagel som osäkert, trots atl alla prognoser talar för att detla företagskall ha en möjlighet atl leva vidare. De som slutar hör ofta till denkvalificerade personalen. I prognoserna för har man ju särskilt betonatden tillgång man har i den kunniga personalen vid företaget. En sådan härförhalnings-polilik och det förhållandet atl man inle vill garantera någontingannat än det som blir resultatet av strukturrationaliseringen kan skapasvårigheter för förelaget att leva vidare. GUNILLAANDRÉ (c): Efter industriministerns senaste inlägg måste Jag ändå ställa frågan ominte industriministern på något annat sätt än genom arbeismarknadspoliiiskaåtgärder är beredd att medverka till alt sysselsättningen i Karisborgs kommunupprätthålls i den omfattning den nu har. De anställda vid företaget lär på ettberömvärt sätt arbeta på alt fö fram goda och bärkraftiga idéer. Om förelagetoch de anställda lyckas fö fram sådana idéer skall vi självfallet i positivanda pröva möjligheterna atl stödja dem. Men jag upprepar atl det väsentligaför regeringen måste vara atl försöka ge företaget möjligheter att arbeta förelt långsiktigt överievande i en bransch som präglas av överkapacitet och enhård internationell konkurrens. Man kan icke låsa företaget vid exakt denstorlek och utformning som det hade vid kristillföllet, ulan vi måsteeftersträva långsiktig slagkraft för detla företag. är del ju så, atl personalens företrädare och företagsledningeninle är överens om del behov av neddragning av personal som man skallMBL-förhandla om. Personalen kommer lill helt andra resultat i sinaberäkningar, nämligen alt överskottet på 290 personer skulle vara noll i börjanpå beroende på naturiig avgång, hemtagning av viss verksamhet som nubedrivs utomlands, osv. Man anser atl felaktigheten och osäkerheten iberäkningarna är så stor atl man inte nu kan ta slutlig ställning till dennafråga i MBL-förhandlingar. Därför lyckerjag atl vi borde ta litet mer seriöstpå vad de anställdas företrädare säger. Sedanär jag hell medveten om att här måste ske en strukturrationalisering. Del varJu därför som staten gick in. Man hade, som sade, inget annatval i detla läge. Men strukturrationaliseringen för inte ske i former som är socialtoacceptabla - och del är de om man lägger ned fabriken i 152 Om vidareförädlingen vid ASSI.s anläggningar Jagupprepar mina frågor: Har industriministern ingenting annat att erbjuda änberedskapsarbeten? Är han inte beredd alt pröva annan lokalisering avindustri, om del nu skulle gå så illa att man tvingas lägga ned Luxorfabriken? Överiäggningenvar härmed slutad. § 4 Omvidareförädlingen vid ASSI:s anläggningar IndustriministernERIK erhöll ordet för alt i ell sammanhang besvara de\s () anmälda fråga, 1978/79:538, dels () den 14 majanmälda fråga, 1978/79:555, och anförde: har frågat om jag anser atl del behövs en samladöversiktlig utredning för AB ()vidare-förädlingssalsningar omfattande samtliga i koncernen ingående anläggningar,och vidare om jag är beredd alt medverka till all en sådan utredning ochplanering kommer till stånd för atl möjliggöra riktiga delbeslul inombolaget, anpassade lill en total slrukturplan för den svenska skogsindustrin. StureEricson har frågat om Jag är medveten om de allvariiga följderna försysselsättningen i av dröjsmål med slutligt beslut om ASSLsmarknadsmässigt och företagsekonomiskt motiverade investering i enkartongmaskin vid Frövifors Bruk. Jag besvarar båda frågornai etl sammanhang. ASSIhar länge bedrivit elt omfattande utrednings- och analysarbete beträffandeinriktningen av förelagels framlida verksamhet. Med utgångspunkt i resultatenav delta arbete har förelagets styrelse fastställt en långsiktig handlingsplan.Program 78, för åtgärder inom massa- och pappersområdet. Huvudinnehållet iplanen har föredragits för näringsutskotlet i samband med riksdagsbehandlingenav propositionen om ASSLs investering i Karisborg (prop. 1978/79:25, NU1978/79:16, rskr 1978/79:122). Underiaget lill denna plan har tagits fram underöverinseende av en inom företaget parissammansatt referensgrupp. ASSIframhåller att del råder full enighet kring den plan som har beslutals.Under år 1978 har dessutom Statsföretag uppdragit åt en extern konsult attgranska ASSLs situation och strategiska läge. Medhänsyn till det omfattande utredningsarbete som pågår kommer Jag inte all lainitiativ till ytteriigare utredningar om . Angåendeen slrukturplan för den svenska skogsindustrin vill jag säga följande. Förnågra veckor sedan publicerades en inom induslrideparlemeniet utarbetadpromemoria. Skogsindustrin - nuläge och utvecklingsmöjligheter (Ds I 1979:5).Promemorian kommer att remissbehandlas. Regeringen kommerdärefteratl taställning till frågan om framtida statliga insatser för skogsindustrin. Jagvill emellertid ge klart uuryck för, liksom jag gjort vid ömvidareförädlingen vid ASSLs anläggningar flera tidigare tillföllen,att jag inte är beredd att föreslå ålgärder som innebär en övergripande statligdetaljstyrning eller detaljreglering av skogsindustrin. BelräffandeSture fråga om Frövifors kan jag meddela alt jag är medveten omeffekterna på sysselsättningen. Vid en uppvaktning påindustridepartementet med representanter från länet, företaget och deanställdas organisationer lämnades en redogörelse för den planeradeinvesteringen och dess betydelse för sysselsättningen. Enligt vad Jag harerfarit skall denna fråga nu behandlas av ASSLs och Statsföretags styrelser. Del kan inte förnekas alt den svenska skogsindustrin har ett stortbehov av samordnad planering. Råvarutillgången tillåter ingen ökning avproduktionen. Ny sysselsättning kan skapas endast genom vidareförädling. Delborde då vara förnuftigt att klara ut vilken vidareförädling som är möjlig, ochvidareförädlingsresurserna borde styras av regionalpoliliska ochsysselsätlningsmässiga hänsyn och inte av olika tillgång lill kapital osv. ,som dels är etl statligt förelag, dels har en slor del av sin produktionföriagd till orter med slora sysselsättningsbekymmer, borde vara synnerligenangelägel om alt snabbt planera för vidareförädling. Den industri som jag nämnti min fråga byggs nu ul för 550 miljoner. Den pågående utbyggnaden isoleradförbättrar inte bolagets lönsamhet, och den gör ca 200 man arbetslösa. I både propositionenoch riksdagsuttalandel framhålls det atl en vidareförädling är såväl lämpligsom möjlig. Program78, som industriministern hänvisar lill innehåller inte- i varje fall inle iden del som företeits för näringsutskottet - några hållfasla planer rörandeKarisborg ulan endast vaga uttalanden som ändras från tid lill annan. Jagvill därför fråga: Bör inle se lill att definitivt klara ul sittvidareulvecklingsprogram på sätt som kommunen framhåller i sin skrivelse ochinle komma i gång när de bästa bitarna redan är upptagna? Anser inleindustriministern att han har anledning och skyldighet all påverka ochinte bara vara förvaltare av bolagets aktier? Något annat skulle jag finnaförvånande. Sammagäller industriministerns uttalande rörande den samlade skogsindustrin.Avståndet mellan å ena sidan medverkan lill en vettig samordning och planeringoch å andra sidan detaljstyrning som industriministern talar om är myckelstort. Ingen har bett om någon detaljstyrning av de här investeringarna. Vidaretalar industriministern i sitt svar om promemorian Skogsindustrin -nuläge ochutvecklingsmöjligheter. Jag skulle vilja fråga industriministern när den bliroffentlig. Jag har inle kunnat få lag i den, och det gäller fiera ledamöter idenna kammare. Den är tydligen fortfarande en departemenial tillhörighet sominte andra människor får la del av. Jag lackar industriministern för svaret. Tusentalsmänniskor i norra delen av län går och väntar på besked om hur del skallbli med ASSLs utbyggnad i . De är oroliga för sina jobb och sintrygghet . De måste visseriigen leva i ovisshet ytteriigarenågra veckor, men industriministerns svar här bör dämpa deras oro en del. Investeringeni en karlongmaskin i Frövifors är en marknadsanpassad satsning som ärföretagsekonomiskt myckel gynnsam. Den kalkylerade inlernränlan är ovanligthög. Denhär kartongmaskinen skulle dessutom säkra över tusentalet Jobb i en bygd därdel redan finns slor brist på arbetstillfällen. I saknasomkring 700 arbetsplatser på den reguljära arbetsmarknaden, och i Ljusnarsbergskommun, som också berörs, var bristen ca 300 arbetsplatser. Dennalika gynnsamma som ovanliga kombination av ett företagsekonomiskt välmotiverat projekt och en arbetslöshelsdrabbad bygd borde naturiigtvis leda lillsnabba positiva beslul. Men tyvärr kan man inte utesluta risken att politiskaförvecklingar hotar projektet.