prot · G20926 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:26 §1 Fyllnadsval till utskott TALMANNEN: partigrupp har somsuppleant i utrikesutskottet under ledighet anmält hans ersättareLeif . Folkpartietspartigrupp har som suppleant i civilutskottel under anmäll hans ersättare . Meddelandeom ändringar i den preliminära tidsplanen Talmannenförklarade därefter valda lill suppleanti utrikesutskollel () suppleantI civiluiskoitei () §2 Upplästes följande till kammaren inkomna skrivelse: Härmedavsäger jag mig uppdraget att vara suppleant i irafikulskoltel. Slockholm den30 oklober 1978 Dennaavsägelse godkändes av kammaren. §3 Talmannen meddelade all till kammaren inkommit läkarintyg för ,som var sjukskriven under liden den 6 november-den 15 december. Talmannenanmälde alt () fr. o. m. skulle inträda somersättare för under hans ledighet frän riksdagsmannauppdraget. § 4 Meddelande omändringar i den preliminära tidsplanen Medändring av den preliminära tidsplanen blir kammarens sammanträde torsdagen den9 november ell bordläggningsplenum, som lar sin början . Därvidbesvaras ett stort antal frågor. Nr 26 Det bordläggningsplenum, som utsatts till kl. Tisdaeen den ''' börjar med hänsyn till alt många interpellationssvar då 7november 1978 kommer att lämnas. Om efterfrågan påvidareutbildning och vuxenutbildning §5 Om efterfrågan på vidareutbildning och vuxenutbildning Utbildningsministern erhöll ordetför all besvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:74, ochanförde; har med anledning av de fakta som har redovisals i enlevnadsnivåundersökning frän frågat mig vilka åtgärderjag ämnar vidta angående efterfrågan på vidareutbildning och vuxenutbildning. Enrad undersökningar visar i likhet med den nämnda levnadsnivåundersökningen påett klart samband mellan social bakgrund och såväl val av uibildning somutbildningens längd. Hembakgrundens betydelse visar sig vara mest framträdandevid övergängen frän grundskola lill gymnasial utbildning, men fortsätter genomhela utbildningssystemet. Detstarka sambandet mellan social bakgrund och ulbildningsval beror på flera olikafaktorer, t. ex. familjens ulbildningstradition och attityd till utbildning,föräldrarnas utbildning liksom ekonomiska förhållanden. Fleraåtgärder har vidtagits för att på olika sätt minska betydelsenav den studerandes sociala bakgrund vid val av utbildning. Som exempel kan jagpå det siudiesociala området nämna införandet av del särskildavuxensiudiesiödei, tim- och dagsludieslödel och limersättningen vidgrundutbildning för vuxna. Vidare kan de nya reglerna om vidgat tillträde tillhögre utbildning nämnas liksom lokaliseringen av högskoleenheter till nyaorter. Arbetetmed atl minska den sociala bakgrundens belydelse för valet av utbildningfortsätter. 11, ex. studieslödsutredningens arbete ingår att särskilt uiredamöjligheterna alt genom ett förbättrat selektivt stöd öka sludiebenä-genhelenhos barn från låginkomstfamiljer. Redan i vår avser jag emellertid atl föreslåregeringen all i en särskild proposilion lägga fram förslag om förbättringar avstödet lill 18-19-åringar i gymnasial utbildning. Vidareskall utredningen om vuxenutbildning uppmärksamma rekryteringen avdeltagare i vuxenutbildning och analysera vilka åtgärder som ärnödvändiga för all utbildningsmässigt eftersatta grupper skall kunna bedrivakompetensinriktad utbildning. Jag tror också atl folkbildningsutredningen kankomma med utredningsresultat och förslag som kan vara av betydelse när delgäller all överbrygga existerande utbildningsklyftor. Närde nu nämnda utredningarna avslutat sitt arbele i de delar det berör dennafråga är jag beredd atl i positiv anda pröva förslag som syftar lill allpåverka den sociala rekryteringen lill utbildning. INGA (vpk): Först skalljag be atl få lacka för svaret. Detär inte de lågutbildade som söker vidareutbildning, ulan del är de redanhögutbildade. Det avslöjar nr 14 Levnadsförhållanden.Det är inte första gången som della förhållande avslöjas. Frågan är hur mängarapporter som måste redovisas, innan ansvariga utbildningspolitiker förståratl något måste göras. Utbildningsojämlikhetenfinns kvar trots alla skolreformer. Ungdomar med högutbildade föräldrarstuderar längre och mer än barn med kortutbil-dade föräldrar. Utbildningsnivånpå landsbygden är också sämre än i städerna, trots alla löften om geografiskjämlikhet. Del är t. ex. dubbelt så vanligt med eftergymnasial utbildning istorstäderna än vad det är på landsbygden. Inom vuxenutbildningen återfinns demänniskor som redan har utbildning - inte de lågutbildade som bäst behöver den.Del är alltså de redan studiemotiverade som söker sig till olika slag avfortbildning. Hela42 %, alltså nästan hälften av den vuxna befolkningen, har bara 8-årigfolkskola. av den vuxna befolkningen har eftergymnasial utbildning,och bara 6 96 av dessa har en eftergymnasial utbildning som är längre än tväår. k. utbildningsarvel,dvs. föräldrarnas utbildningsbakgrund, enavgörande roll för barnens studieinriktning. Del finns också ett klart sambandmellan utbildningsnivån och inkomstskillnaderna, eftersom utbildningsnivånpåverkar lönesättningen. har i sin tur ett samband bakåt, eftersom delfinns en klar skillnad i utbildning mellan dem som har ekonomiska svårigheter ihemmet och dem som inte har del. Eftersom andelen studerande är klart störrebland dem med högutbildade föräldrar kommer ulbildningsskillnaderna att ökaytterligare. Ungdomarmed lågutbildade föräldrar efterfrågar också utbildning i myckel mindreutsträckning än andra ungdomar. I samtliga åldrar är andelen sludieintresseradelägre bland dem med lägst utbildning. Skillnaderna i studiedellagande är medandra ord stora mellan olika s. k. socioekonomiska grupper. De fiestakursarrangörer redovisar också all andelen sludiedeltagare är störst bland demsom har högre utbildning. Närman tittar på den s. k. 25;5-reformen inom högskoleutbildningen visar det sigatl också denna gynnar mellangrupperna. Dessa har dragit fördel av reformen,medan studerande med arbelarbakgmnd är underrepresenterade. Det kända mönstretatl utbildningsreformerna utnyttjas av de redan välutbildade går igen överallt. Medanledning av den här senaste rapporten harjag frågat utbildningsministern vadhan tänker göra ät della, och han svarar egentligen ingeniingutan väntar påytterligare utredningar. Jag vill därför ånyo fråga; Vilka konkreta åtgärderavser utbildningsministern au vidia för alt vuxenutbildningsreformerna från1960-och 1970-talen skall få den effekt som avsägs när man antog dem? ömefterfrågan på vidareutbddning och vuxenutbildning Omefterfrågan på vidareutbildning och vuxenutbildning Jag vill gärna vidimera den bild som Inga Lanlz ger. I ett tal påSkolveckan i går om del svenska ulbildningssamhällei i internationell belysninghade jag ell avsnitt på tre-fyra sidor som berörde jusl dessa förhållanden. Vadjag där sade var all del uppenbarligen är så all problemen mera beror päutbildningsnivån och utbildningsbakgrunden i hemmen än på familjernasekonomiska situation. Vi har en benägenhet att tro alt skolan skall kunna lösade problem vi har i samhället på della område. Dessa problem kanske måste mötasmed andra äigärder, med sociala och ekonomiska insatser. Detär inte riktigt atl jag inte kommer all föreslå några konkreia åtgärder. Jagsäger i svaret all vi i vår kommeratt lägga fram en särskild proposilion omförbättringar av stödet till 18-19-åringarna. Propositionen kommer naturligtvisall ta sikte på detta problem, något som varil fallet med alla de äigärder närdet gäller de vuxenstuderande som vidtagits underde senasle åren. Men dettaärju ell våldsami slorl problem, och del kan inle möias bara med ökadeekonomiska insaiser. INGA (vpk): Syftet med satsningarna pä vuxenutbildningen på 1960- och 1970-talenvarju att man skulle nå de vuxna som hade en kort skolutbildning. Det var allaöverens om. Men så hardet inle blivit. I rapport efter rapport och i utredningefter ulredning kan man konstalera detta. Utbildningen för de vuxna harvisserligen ökal, men man har nått fel människor. Del ärju inle heller någonnyhet. Om man ser på orsakerna lill att det har blivit så som undersökningen omlevnadsförhållandena visar, kan man peka på alt arbetsförhållanden,arbetstidens längd och obekväm arbetstid spelar en roll vid efterfrågan påutbildning. Här kommer vpk med del naluriiga kravet atl man givetvis skallförkorta arbetstidens längd till för alla. Desocioekonomiska positionerna spelar också in, och härvidlag måsle man givetvisgarantera ekonomiska rättigheter för de studerande. Sä är del inte . Devuxenstudiebidrag som ges är alldeles för små och för få såväl när det gällerlim- och dagstudiestödet som i fråga om del särskilda vuxenstödel. Vidarespelar utbildningsnivån och familjeförhållandena en roll. Påen fråga som ställdes vid den här utredningen svarade inle atlman hade för myckel att göra, så atl tiden inte räckte till för alt efterfrågautbildning. av kvinnorna uppgav all de inle kan efterfråga utbildningen,därför au det i. ex. inle finns någon barnpassning. Manskulle emellertid kunna vidta konkreta åtgärder för alt nå de korttidsutbildademed låg studiemotivation: t. ex. alt bedriva uppsökande verksamhet, att genomstudielön från fr. o. m. garantera all den ekonomiska silualionenklaras samt all ytterligare informera om och stimulera lill studier. Då skulleman uppfylla de löften som man har gett. Hälften av den vuxna befolkningen harju inte den utbildning som den är berättigad till och söker uppenbarligen inte hellernågon utbildning. Jag är inle nöjd med del här svaret, eftersom del inte sägernågonling. Jag beklagar alt inle är nöjd med svaret. För min del är jaginle nöjd med verkligheten på det här områdei. Del kommer alt krävas insaiserunder . På en avgörande punkt förhåller det sig nog så, all vi inte kanfatta beslut i eller bara ställa ekonomiska resurser lill förfogande- nämligen i fråga om intresset för studier, motivationen, som utredningenframför alll pekar på. Det krävs opinionsbildning, och här kan kanske IngaLantz och jag förena våra krafter. Omtidpunkten för utbyggnad av lokaler för högskolan i INGALANTZ (vpk): Det räcker inte med atl i skilda sammanhang tala vackert i de härfrågorna. Vi har vid många tillfällen pekat på vad man borde göra, t. ex. attinföra studielön, sä atl del blir ekonomiskt möjligt atl studera. Ekonomin ären vikiig fråga för de vuxenstuderande som ju ofta har familj. Vidare gällerdet studiesociala åtgärder, att garantera - och då rör det sig tyvärr framföralll om kvinnor-barnstugeplatser för barnen. Man kan också i samarbete med defackliga organisationerna stimulera den uppsökande verksamheten. Dellaär konkreia åtgärder somjag tror, tillsammans med en förkortning avarbetsdagen, skulle få effekt när det gäller atl förbättra den ohållbara ochojämlika silualionen på utbildningsområdet i stort och kanske vuxenutbildningeni synnerhet. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om tidpunktenför utbyggnad av lokaler för högskolan i erhöll ordet föratt besvara () den 27oktober anmälda fråga, 1978/79:90, och anförde; har frågat mig om jag är beredd atl snabbt lämnapositivt besked om utbyggnaden av lokaler vid högskolan i enliglbyggnadsstyrelsens hemställan. Utbyggnadenomfattar tre tillbyggnader, en för icke-laborativ utbildning, en församhällsbyggnadsteknik m. m. och en för kallförråd. Ärendetbereds f n. inom . Högskolans behov av nya lokaler måstebedömas med hänsyn lill dels utvecklingen av siuderandean-talet, delsforskningsverksamheten. Jag räknar med alt ärendet kommer att avgöras inomkort. Sedanfrågan väckts har regeringen beslutat alt på tilläggsbudget I för innevarandebudgetår redovisa nybyggnad av restaurang för lärarutbildning i . Jag räknarmed alt byggnadsarbetena skall komma i gång under Omförelagens kontrolluppgifter lill taxeringsmyndigheterna Vidare harregeringen givit i uppdrag atl inom den kostnadsramsom har fastställts av för nybyggnaderna för högskolan i ulföranybyggnad av en s. k. omagne-lisk sluga. FRIDABERGLUND (s): Jag för tacka statsrådet för svaret pä min fråga. På en punktlämnades ett klart besked, nämligen att den aktuella frågan skallavgöras, och det är ju positivi. Motiven för min fråga är dels högskolans behovav lokaler, som tydligt framgår av den skrivelse från som jaghänvisade till i min fråga, dels den arbetsmarknadssituation som vi har ilänet. Högskoleutbildningeni var en regionalpolitisk satsning. Den har varit positiv, men om högskolanskall kunna verka som en stimulans i regionen, är del viktigt all lokalbehovenlöses enligl förslag. Vadgällerdet andra motivet, arbetsmarknadssituationen, villjag framhålla altNorrbotten är den region som lidit mest ont i landet av atl den borgerligatrepartiregeringen saknade en närings- och industripolitik. Arbelslösheten ärdrygt i och i hela landet . Byggnadsarbetarna är denyrkeskår som drabbats specielll hårt. Situationen för dem är besväriig i dagmed länga pendlingsavstånd inle enbart lill , och vintern1979-1980 väntas bli ändå värre. Därför är del vikligt alt projekteringen bl.a. av högskolans flygelbyggnader kommer i gång snabbt. Enligt byggnadsstyrelsenär tidsplanen sådan att om projekteringen kommer i gång under första delen av1978, kan byggstart ske ijuni resp. oklober 1979. Del är alltså nu hög lid althandla - en försening har redan skett. Vi kan inte acceptera atl vårt län blir en avlägsen, avskild del av landeimed enda uppgift atl förse den svenska ekonomin med energi och råvaror. Därförär det vikligt att högskolans lokalbehov tillgodoses, så att högskolan aktivtkan dellaga i uppbyggnaden av ell differentierat näringsliv i vårt län. Med enpositiv tolkning av statsrådets svar utgår jag från alt också denna min uppfattning. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om företagenskontrolluppgifter till taxeringsmyndigheterna Budgel-och ekonomiministern erhöll ordet för alt besvara 5'?e/75v har frågat mig om regeringen kan medge alt de förelag somså önskar under övergångsårel 1978 får lämna kontrolluppgifter enligl tidigareförfarande och att man därvid också får använda den gamla blanketten som variti allmänt bruk sedan ett tiotal år. Företagenhar hillills haft vi.ss valfrihet vid lämnandet av kontrolluppgifter. De harnämligen kunnat välja mellan atl använda blankett enligt ett avriksskatteverket, RSV, fastställt formulär eller att själva utforma en förändamålet lämplig blankett. Taxeringsnämndernas arbete skall emellertid fr. o.m. näsla år effektiviseras och underiätias bl. a. genom alt uppgifterna isjälvdeklaralionerna och kontrolluppgifterna registreras med hjälp av ADB.Denna registrering förutsätter alt kontrolluppgifterna i fråga om inkomst avtjänst lämnas på elt enhetligt sätt. Alt förelagen använder det formulär somRSV har fastställt för har också betydelse för de anslällda. Formuläretansluter till deklarationsblanketten och gör det alltså lättare för dessa altdeklarera riktigt. Detnya formuläret innebär vid uppgiftslämnande i praktiken inte krav påandra uppgifter än lidigare. Del är bara uppställningen av uppgifterna som ärändrad. Som jag har sagt är det nödvändigl med en enhetlig uppställning för atlregistreringen skall kunna utföras på ett tillförlitligt sätt. Vidinförandet av de nya bestämmelserna förutsågs att det i vissa fall kundeuppkomma behov av att medge undanlag från kravet på fastställt formulär. Rättenatt bevilja undantag gavs enligt taxeringslagen åt RSV, som också fickmöjlighel alt medge atl kontrolluppgifter lämnas på magneiband eller annatmaskinellt medium. Någon möjlighet för regeringen all ge dispens finns sålundainte enligl gällande lagstiftning. Delligger i sakens natur atl möjligheten att medge undanlag frän formuläretsuppställning måste användas restriktivt. RSV har tolkat lagbestämmelsen mycketrestriktivt vid sin prövning av inkomna dispensansökningar. För atl underlättaföretagens anpassning till de nya reglerna om uppgiftslämnande har verket nubörjat all successivt ta kontakt med de företag som har sagt sig ha svårigheteratt följa formuläret. Syftet är att verket lillsammans medföretagen skall finna lösningar på problemen. I de fall där påtagligasvårigheter visar sig föreligga är verket berett att la hänsyn till detta vidsin dispensprövning. Deomständigheter som jag har redovisai här ger mig anledning att anta atl denberörda frågan fören tillfredsställande lösning ulan någon särskild åtgärd frånregeringens sida. ömföretagens kontrolluppgifter till taxeringsmyndigheterna Jag ber all fö lacka budget- och ekonomiminislern fördel svar som harlämnats pä min fråga. Av svaret framgår atl numera skall varaberett atl vidta de åtgärder somjag har efterlyst i den ställda frågan. Verketsägs vilja successivt ta kontakt med de företag som har svårigheter att redan ijanuari 1979 följa del nya formuläret. Syftet skall vara atl verket tillsammansmed företagen skall finna lösningar på problemen. Jagtolkar delta som all verket numera är berett all tillmötesgå de synpunkter ochkrav som förelagen lägger fram föratt lösa de här uppgifterna. Och jag utgårifrån all de företag som så önskar under övergångsårel får lämnakontrolluppgifter enligt lidigare förfarande och atl man därvid också skall ömföretagens konlrolluppgifter till taxeringsmyndigheterna kunna få lov atl användaden gamla blanketten. Riksdagenhar visseriigen tillstyrkt att utvecklar ett ADB-siöd lill dennya laxeringsorganisationen i första instans, men har ju ännu intefått la ställning till elt sådant ADB-slöd. Avsikten är atl del skall ske underinnevarande år. Attinför ett sådant här viktigt ställningstagande föregripa frågans behandlinggenom en färdigutvecklad systemlösning och en påbörjad drift av sysiemei harjag inle vara riktigt. Därför borde hela frågan omkontrolluppgiftsrulinen ha fått anstå lill dess slatsmakterna prövatADB-systemets allmänna ändamålsenlighet och samlade effekter. Jagvill därför fråga ekonomi- och budgetministern om för möjlighet attgöra en total bedömning av hela det här systemet, innan man i olikadetaljfrågor låser några ytteriigare rutiner ? kommer all fö yllerligare redovisning och möjlighel alt fattaytteriigare beslut beträffande denna omfattande reform. Det som hargjoris grundar sig på de beslut som har fattat. Jag vill betona att den omläggning som har gjorts är och kommer altvara lill nytta för både samhälle, förelag och deklaranter. Den nya blanketten,som i och för sig inte innehåller andra uppgifter än dem som redovisas, gördet genom sin nya uppställning lättare för deklaranter att deklarera, även ommånga av oss blir litel konsternerade då man ser en ny blankett. Jagvill också nämna alt del i slutet av oklober var 15 förelag som hade lagilkontakt med . Det är alltså ett tämligen måttligt antal som harvänt sig till verket för att få dispens. Och - somjag säger i svaret -om delvisar sig vara påtagliga svårigheter, är verket berett att la hänsyn lill desynpunkter som förelagen har. I några fall har efter sådanasamtal redan gett dispenser till sökande. STENSVENSSON (m): Vilket antal företag som sökl dispens kanske i och för sig inte bevisarnågot, eftersom det ju kan finnas en lång rad andra företag som också brottasmed problemen men som ännu inte låtit höra av sig lill myndigheterna i frågan. Jagber emellertid att få tacka budget- och ekonomiministern för utfästelsen atlriksdagen skall fö göra en helhelsprövning av alla dessa rutiner innanytterligare detaljrutiner blir fastlåsta - eventuella fel i del kommandesystemet drabbar ju såväl enskilda skattskyldiga som arbetsgivare ochskattemyndigheter. Det är ett gammall krav atl kontrolluppgiftsrutinen måslevara känd för företagen redan vid inkomstårets början och dessulom i så god lidatl de hinner göra erforderliga anpassningar av de egna rutinerna lill Det bör således intevara på det säitel att man fastställer sådana uppgifter Nr 26 efterdet au redovisningsårei har påbörjats. 7november 1978 Överläggningen var härmed slutad. §8 Om åtgärder mot barkborreskador i Om åtgärder motbarkborreskador i Budgel- och ekonomiminislern erhöllordet för a\.\.besvara {c)18 oklober anmälda fråga,1978/79:50, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka lillmöjlighel lill förlängd och förhöjd insättning på skogskonto eller tillskaltelindringar av annat slag föratt underlätta bekämpningen av granbarkborren. Vidinsektsangrepp av den omfattning det här gäller är skogsägarna skyldiga atlvidta de bekämpningsåtgärder som föreskriver. Förbekämpningsarbetel utgår statligt stöd, I detta sammanhang kommer ocksåskattereglerna in i bilden. Inombudgetdepartemeniet utarbetades en promemoria om skogs-beskattningen.Promemorian innehåller bl, a, ett förslag om atl en slörre del avskogsintäklerna skall fä sättas in på skogskonto om avverkningen eller rotförsälj ningen har föranleils av inseklsangrepp eller andra skador på skogen.Enligt förslagel skall den förhöjda insäitningsrätten fö tillämpas omskogsvårdssiyrelsen intygar att skogsuttaget har föranleils av en omfattandeskada på skogen. Reglerna föreslås bli av permanent karaktär. Någon särskildlagstiftning vid varje skadetillfälle skall således inle behövas. Promemorianhar nu remissbehandlals. Förslaget om förhöjd insättningsrätt pä skogskonto iskadefallen har mottagits positivt. Jag delar uppfattning alt den somtill följd av insektsangrepp tvingats lill onormalt siora uttag av skog skallbehandlas förmånligare vid beskattningen än f n. Det är alltså angeläget allskattereglerna vid framtvingade skogsultag ändras. Frågan bereds inomregeringskansliet. Del är min förhoppning alt del skall visa sig möjligl atlinom en snar framtid förelägga elt förslag i frågan. Jag ber atlfå tacka statsrådet för svaret på min fråga. Granbarkborrensutbredning och skadegörelse i norra har blivit en katastrof förskogsbrukei där. Eländet är dessutom på väg att sprida sig åt flera håll.Skogsägarna har redan ort slora ekonomiska förluster, men också samhället drabbasdärav. Enliglskogsvårdslagen är skogsägarna skyldiga alt vidta åtgärder mot insektsskadornasspridning. Olika sorters åtgärder har vidtagits i samarbeie medskogsvårdsslyrelserna, och pengar har ställts lill skogsägarnas förfogande,men mera behövs. Enligl vad jag har erfarit är väl jordbruksminister Omåtgärder mot barkborreskador i i norra och ser på barkborreskadorna. Alla tänkbara åtgärder för att bekämpaskadorna bör vidlas. Enåtgärd är atl så snabbt som möjligl avlägsna skadad eller hotad skog. Denmetoden är prövad med framgång, vilket jag kan vitsorda då jag själ v harerfarenhet av den. Våra skalleregler bromsar emellertid möjligheterna atl gåfram på den vägen. De skogsägare som måsle avverka nästan all sin skog för atlhindra angreppens spridning - vilket alltså även skulle vara till nytta förmånga andra - drabbas nämligen av att de på gmnd av del nuvarande skaiiesyslemelfår belala nästan alll i skatt för sin skogslikvid. Insättnings-möjlighelernapå skogskontot måste vidgas, dels genom slörre insältnings-räit, dels genom allpengarna för stå inne . Skogsvårdsålgärderna kostar pengar en långlid, kanske efter en avverkning. Men del bör väl också kunna länkasandra skallelättnader. Hurmånga gånger jag har motionerat i den här frågan vet jag inte. Och hur mångafrågor jag har ställt håller jag inte heller räkning på. Den socialdemokratiskaregeringen ställde sig alltid kallsinnig till den här frågan. Jag beklagar, måsle fällas en hård dom över alt man i det här avseendet inte har kunnatframlägga förslag lidigare. Det har i allra högsia grad varit nödvändigl. Nuhar budgeiministern lämnat ell förslag som är rätt positivi. Men jag villSlälla tre lilläggsfrågor: Kommer detta beslut att fattasi så god tid atl ikraftträdandet kan ske ? Blir del ingen föriängdkoniotid? Det ärju nödvändigt. Kan man inle tänka sig någonytteriigare skattestimulans för all komma lill rätta med dessa problem? Budgel-och ekonomiministern : Herr talman! De två senare frågornaskulle jag inte gärna vilja svara på , eftersom vi f n. arbetar med deförslagen. Det vore inle riktigt av mig att innan del beredningsarbetet ärfullföljt la ståndpunkt i de frågorna.