prot · G20982 · 1978-12-31 00:00:00 — kan enligt en utredning av ocksäåstadkomma oljebesparingar, som under de första fyra driftären beräknas till100 . Alt stoppa utbyggnad av motlryckskraften i vårt land arinte bara etl brott mot ett enhälligt riksdagsbeslut. Det är värre, herr talman- del är en dumhet. Jagföreslår att regeringen återkallar della beslut, som om del står sig kommer attåsamka avtalsparterna förluster på och hyreshöjningar iett par av landets ekonomiskt svårast trängda kommuner. lever i en missuppfattning, möjligen beroende på enfelaktig tidningsuppgift, som han refererade till, nämligen att regeringenredan har fattat sitt beslut. Sä är inte fallet, men det är alldeles uppenbart,som jag också redovisade i mitt svar, att vi inom regeringen är starkttveksamma lill den aktuella anläggningen. Skälen är följande. Detär inte, som tror, så att vår tveksamhet är ett led i strävandenatt stoppa kraftverksulbyggnaden. Jag anser atl en kraftvärmeuibyggnadär angelägen. Del är etl effektivt sätt atl uinyttja bränsle, och del bör skedär värmeunderlaget sä tillåter. Däremotär det nu helt nödvändigt att inrikta kraftvärmeulbyggnaden, liksom annanvärmeförsörining, på att komma bort från det ensidiga oljeberoendet Det ärnågot som alla brukar prata om, även , men det är också någontingsom måste leda till konkreta åtgärder. Föratt begränsa oljeberoendet också inom uppvärmning och kraftproduktion börtillkommande slörre kraftvärmeverk baseras på andra bränslen än olja. Det ärockså den politik som har anslutit sig till inom ramen för detinternationella energiarbetet. Omden här planerade anläggningen kommer till stånd enbart baserad på olja,bortfaller möjlighelen att inom överskådlig framtid försöria södraStorstockholmsregionen med värme och el från annat än oljebaseradeanläggningar, och detta anser vi olämpligt. Dethar klart framgått av riksdagsbeslutet tidigare, liksom av den tidigarehanteringen, att man här skulle pröva kolalternativet. Det har vidare i denhanteringen klart framkommit atl man frän kommunernas sida anser att den härföreslagna lokaliseringen är olämplig, med hänsyn tagen till kolalternativet.Del är mot den bakgrunden man måste se regeringens behandling av den härföreliggande frågan. BENGTSJÖNELL (c): För det första vill jag säga att jag och milt parti är lika angelägnasom eller någon annan att minska oljeberoendet. en rad förslag i denriktningen. Fördet andra vill jag säga, herr talman, all jag utgår ifrån att harfått ett begränsat sakunderiag, eftersom han yttrar sig sä som han gör. Det ärnämligen på d.t sättet alt de kommuner som är huvudmän för det här projektetinte, som påstår i sitt svar, har bedömt atl den här anläggningen skullevara olämplig för eldning med annat bränsle än olja. Det är ett fullkomligtabsurt påstående mol bakgrund av att man rent tekniskt harunderstmkit - vilket även har gjort - att den här anläggningen skallstarta med oljeeldning men atl den skall kunna konverteras lill eldning medfasta bränslen. Det har också planerats och är möjligt att inköpavärmepanna just för fasta bränslen. sammanhanget, ävensom i det stora energipolitiska sammanhanget, herrtalman, är det utomordentligt viktigt aU påpeka att koltekniken uppenbarligenkommer, men den är ännu inle färdigutvecklad . Delfinns i en mycket intressant och snabb utveckling av en modern kolteknik,som är något hell annat än den nästan hundraåriga kolleknik som folkpartiregeringenförefaller vilja grunda den forlsatla utvecklingen pä, nämligen kolpulver ellerkolpasla som kan användas i stället för de gamla omoderna stora kolupplagen. Fittjaanläggningenär länkt alt kunna konverteras till modern leknik, med moderna bränslen. Del äralltså raka motsatsen lill vad här påstod alt kommunerna skulle hasagt, nämligen alt anläggningen är olämplig för annal bränsle än olja. Varför iHerrans namn skulle de dä planera för och investera i en anläggning som bygger påkonverteringsmöjligheler? Ombyggstan för det planerade kraftvärmeverkel i Orsaken till atl kommunerna tillsammans med har gäll igenom möjligheternaatt göra denna anläggning lämpad för kol är alt och den tidigareregeringen ansåg atl det skulle vara nödvändigl. Delhar vid den prövningen framkommit alt del förvisso är tekniskt möjligt attanpassa den här föreliggande anläggningen lill kol, men del har ocksåframkommil alt kommunerna på den här föreslagna platsen icke vill acceptera eltkolutnyiijande med den sorts teknik som är överblickbar f n. Del är klart att vi kan sätta vår lil lill kommandeteknik och möjligheter att ulveckla koltekniken. Men vad som mäste ske äratl man fattar ett beslut som gäller en betydande investering, nämligen enkraflvärmeanläggning-en investering på i runda tal 600 milj. kr -och därmed enbindning framöver till etl oljebaserat kraftvärmeverk. Det ärdet som vi anser är olyckligt. Det gär ju an att säga atl man bör begränsaoljeberoendet, men detla mäste ofrånkomligen ocksä leda till prakliskaslutsatser. Jag hade tillfälle atl veckan i tala om bl. a.kommande kolteknik med en av de högsta företrädarna för det amerikanska Ombyggslart for det planerade kraftvärmeverkel i Därvidframgick att en lovande utveckling är på viig, och del är mycket möjligt har den nya kollekniken här, som då kan användas äveni det tillämnade kraftvärmeverkel i . Jaglycker del vore utomordentligt rationellt - och även ell led i strävandena altminska oljeberoendet i del här landel - all bygga del här verket, varigenom manunder de fyra försia åren kommer alt kunna spara olja. Jagkan inte tro all någon - vare sig eller någon annan - kan hanågonting emot en sådan besparing. Under den tiden hinner dessulom den nyakoltekniken växa fram för alt alltså kunna användas i del konverterade verkei. Detfinns, herr talman, anledning atl citera vad har sagt i sinulredning, vari del bl. a. hävdas att övervägande skäl lalar för att projeklelbör fullföljas: "Därigenom ulnylljas det aktuella värmefallet för enkombinerad el-och värmeproduktion vid tidigast möjliga tillfälle. Med denulformning av kraftvärmeverkel som här redovisas är det möjligl atl i ettsenare skede pä ett ekonomiskt acceptabelt sätt komplettera anläggningen föreldning med fasta bränslen med det tekniska utförande som då bedömslämpligt." Jagtror aU har full kompelens pä del här området all bedöma projeklel. Det förefaller som om Bengl ochjag är överens om att vi förframliden skall satsa pä kol och alt della är ett redskap för vär väg ul ur delensidiga oljeberoendet. Motden bakgrunden förefaller det mig obegripligt varför är säangelägen om atl vi nu skall binda oss för en stor investering i en anläggningsom icke är lämplig att köra med kol och vill au vi skall lägga ut ca 600 milj.kr. för en sådan anläggning. Det är motsägelsefullt, måste jag säga. Hela frågan har samband med den långsiktigaenergipolitiken. När del gäller den framlida kraftvärmeulbyggnaden har vimöjlighel alt under elt anlal år pröva anläggningar med inriktning på attsenare ändra dem och driva dem med fasta bränslen inkl. kol. Den möjlighelenbör vi utnyttja ocksä i det södra . Jag har mycket svårt föratt förstå alt det skulle ligga någonmotsägelse i att jag så varmt vill understödja de här kommunernas ochVattenfalls projekl ute i och . Jag menar all det bör bli ettmyckel betydelsefullt pilotprojekt för hela riket när del gäller att bevisamottryckskraftens överlägsenhet - hur den kan spara olja - och när det gälleralt bevisa att man kan konvertera ett sådant verk för användning av fastabränslen samt all man förmodligen bara under en kort övergångslid behöveranvända olja. Jag kan inle se någon som helsl motsägelse i della. Menvad som är väsentligt i kalla ekonomiska realiteter, herr lalman, är att delhär stoppet får förödande konsekvenser, framför alll finansiella, för dessa Del kommer altkosta dem att utarbeta ett alternativ till del somredan ligger färdigt. Det kommer uppenbarligen ocksä att innebärahyreshöjningar i och även i , vilka är bland deekonomiskt svårast drabbade kommunerna i del här landel. är konsekvensersom jag tycker alt en ledamot av regeringen ocksä borde ta sig en titt på. överdriver våldsamt de ekonomiska konsekvenserna avdetta, men jag är självfallet medveten om att ifall man gör en omläggning iplaneringen, kan det få negativa ekonomiska konsekvenser för berörda förelagoch kommuner. Givelvis är del pä del sättet Det gäller över huvud taget inomenergiförsöriningen. Mendet är å andra sidan en nödvändig förutsättning för att vi på sikl verkligenskall kunna komma bort frän oljeberoendet Del förutsätter atl vi nu och underde närmaste åren avslår från alt bygga slörre kraftvärmeanläggningar som ärbaserade pä olja. Dethar framstått helt klart i de här diskussionerna, och även i underhandskontaktermed kommunerna, att den här lokaliseringen från kommunernas ulgångspunkler ickeär lämplig för kolhantering. Man avvisar inte förslaget att utföra anläggningenså att den konverteras till kol, vilket även ställl sig bakom. Menman anser att platsen är olämplig för koldrift, och det kanjag ha förståelseför. Sä mycket bällre dä alt vi fär tid atl överväga var vi skall placera enanläggning som möjliggör en rationell värmeförsörining för södra . 0/77byggstart för det planerade kraftvärmeverkel i Det finns elt gammall ordspråk som säger: Man skall inte driva utdjävulen med Belsebub. Skall vi komma ifrån oljeberoendet kan användandet avmodern kolleknik vara etl medel. Men dä skall man verkligen inte använda enkolteknik som vid det här laget är bortåt gammal. Del är det som ärden stora skillnaden mellan och min syn på den här frågan. Vi ärense i övriga frågor. Vi skall komma ifrån oljeberoendet,och vi skall användany teknik. Men dagens kolleknik lämpar sig inte alt användas i storafjärrvärmeverk. Del är bl. a. därför jag avvisar delta förslag frän . Jagöverdriver inte de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna. Jag skall ange tvåbelysande belopp. Om det här verket får genomföras - vilketbörske-kommervattenfallsverkelatt betala kommunerna 10-20 milj. kr. förelkraften varie år. Del är stora pengar för faltiga kommuner. Skall manlokalisera kraftvärmeverket till någon annan plats - har nämnts-villjag, eftersom tiden är kort, bara nämna en siffra: Del kostar ungefär 1milj. per kilometer och är atl la värmen därifrån genom särskild ledning,som mäste byggas. Jag tror har anledning ta tillbaka sitt påslåendeatt jag överdrivit de ekonomiska konsekvenserna. 0/77sysselsättningen i Det är en fullständig missuppfattning frän sida när hantalar om en hundra är gammal kolteknik. Vad det här handlar om är jusl attskaffa oss den tid vi behöver för att kunna planera ett miljömässigt riktigtlokaliserat kraftvärmeverk i den berörda regionen. Det är det arbetet BengtSjönell vänder sig emot genom alt vilja att vi nu skall acceptera en anläggningsom är baserad på olja. Del är där skillnaden mellan oss tvä ligger. BENGTSJÖNELL (c): Jag vill bara att enhälliga beslut om motlryckskrafi i det härlandet skall fullföljas. Som jag sade har bara tre olika kommunerhittills gåu in för det. Motlryckskraften har, som jag något drastiskt uUrycktedet, blivit en flopp. Boikyrkahar landets största värmefall. Del kan bli en förnämlig pilotanläggning förett moltryckskraftverk som inledningsvis - jag understryker detla - skall eldasmed olja. Men målsättningen och inriktningen är att det skall konverteras lillfasta bränslen när man, uppenbarligen inom en myckel kort framlid, kan fåtillgång lill exempelvis en helt modern kolteknik. Man kan också elda med andrafasta bränslen. Det är inget som utesluter det. Det har tagits med iplaneringen för det här värmeverket. Skall den planeringen nu krossas genom ettbeslut av regeringen -jag noterar med lillfredsställelse atl något beslut ännuinte fattats utan att felaktiga uppgifter härom stått i någon tidningsartikel -fär det ödesdigra ekonomiska konsekvenser. Det får även ödesdigra konsekvenserför möjligheterna att visa mottryckskraftens effektivitet Överiäggningen varhärmed slutad. § 13 Omsysselsättningen i Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda inlerpellation,1978/79:124, till industriministern, och anförde: har frågat industriministern om han är beredd att vidtagakraftfulla åtgärder för att förbättra det negativa sysselsättningsläget iSkaraborgs län och om regeringen kommer att bevilja länsarbetsnämnden iSkaraborgs län ytterligare medel under nuvarande budgetär föratt klaraberedskapsprogrammet mot arbetslöshet . Slutligen harPaul frågat vilka åtgärder regeringen avser vidtaga för atl motverkaden negaliva sysselsättningsutveckling för som förutses ilångtidsutredningens prognoser. Arbeietinom regeringen är så fördelat att del är jag som skall svara päinterpellationen. När del gällermöjligheterna alt fullfölja beredskapsprogrammel vill jag erinraom all det inte ankommer på regeringen att fördela beredskapsmedel mellan olikadelar av landet. Det är () som har denna uppgift.AMS har fått ytterligare medel för beredskapsarbeten, och enligt vadjag har inhämtat har AMS för avsikt att prioritera bl. a. vidfördelningen av dessa medel. Beträffandeden mer generella frågan om sysselsättningslägel i länet och eventuellaåtgärder för att förbättra detla anser jag att den bör bedömas mot bakgrund avdet ekonomiska läge vi nu befinner oss i. Den uppgång i ekonomin som inleddesunder kommerav alla lecken att döma alt fortsätta under år1979. Detär visseriigen klart att konjunkturuppgången slår igenom på sysselsättningenmed en viss fördröjning, som varierar mellan olika sektorer. Men del förefallervara mindre välbetänkt atl i detla läge gä ut med mer eller mindre generellastimulanser för sysselsättningen, något som kan få följder som längre fram kanbli svåra att kontrollera. Däremot,och det vill jag starkt understryka, är del mycket viktigt atl upprätthålla enhög arbetsmarknadspolilisk beredskap för all möta de störningar ochkvardröjande problem av olika slag som kan uppkomma efter en djup och långvariglågkonjunktur. Närdetgäller långtidsutredningen kommer regeringen atl la ställning till denna eftersedvanlig remissbehandling. refererar till situationen i . De betydande stödåtgärder somsätts i samband med omställningen inom varvsindustrin i ärett led i arbetel med atl moiverka de problem som uppstår. Deregionalpoliliska avvägningarna i stort kommer atl behandlas i den propositionom regionalpolitiken som regeringen har för avsikt atl förelägga riksdagenunder våren. 0//7sysselsättningen I somjagtackar arbetsmarknadsministern för svaret på min interpellation nödgas jagtyvärr konstalera all svaret inte innehåller särskilt myckel, i varie fall intedä det gäller konkreta åtgärder med anledning av de frågor jag har ställt tillregeringen. ArbetsmarknadsministerWirtén säger att del inte ankommer på regeringen alt fördela beredskapsmedeltill olika delar av landet, och han vill undervisa mig om alt det är AMS somhar denna uppgift. Självfallet är jag fullt medveten om detta förhållande; detär bara så alt jag inte här i har möjlighet att ställa frågor lillAMS om detta och alt få svar från AMS, Det vet myckel väl. Jag trorinte heller atl det vore särskilt lyckat, om regeringen skulle fördela dessamedel. Ytterst är det dock regeringen som sitter på pengarna så att säga ochhar möjlighel att anslå medel lill AMS för utökad verksamhet i detlasammanhang, bl. a. genom den s. k. finansfullmakten, som är avsedd attanvändas i sädana här fall. Numeddelar i sitt svar att AMS fått ytterligare medel avregeringen alt användas till beredskapsarbeten, och han säger även au 0/77sysselsättningen i AMShar för avsikt atl prioritera bl. a. vid fördelningen av dessamedel. Detla är väl det enda positiva somjag kan ulläsa ur svarel. Jag hoppasverkligen atl det blir så. Annars kommer all arbetsmarknadspolilisk verksamhelall kollapsa i inom någon månad, därför att tillgängliga medel då ärslut enligt länsarbetsnämndens egna beräkningar. Närjag ställde min interpellation byggde den på de siffror somlänsarbetsnämnden redovisat . Då fanns del i län7 156 arbetssökande. Del var en ökning med ca 800 personer på elt år Sedanjag ställde mina frågor har läget ytterligare försämrats. Imånadsöversikten redovisar länsarbetsnämnden inte mindreän 9 587 arbetssökande i , alltså närmare 10 000 arbetssökande.Det är, såvitt jag kan erinra mig, del största antal arbetssökande som någonsinregistrerats i . Det är en ökning med 1 690 personer på etl år. Förungefår eu år sedan, , hadejag tillfälle alt diskuierasysselsätlningssituationen i med dåvarande industriministernÅsling. Han ansåg för sin del att arbetsmarknadsläget i dä teddesig mycket gynnsamt i förhållande till riket i dess helhet och att silualionenfick ses mot bakgrund av den myckel utdragna internationella lågkonjunkturen.Han förklarade dock atl regeringen självfallet var beredd atl vidla de ålgärdersom kunde komma all behövas för att hävda sysselsättningen. kan vi konstalera alt den borgerliga trepartiregeringen misslyckades pä dethär området. Den gjorde inte någonting annat för än vanligaarbetsmarknadspoliliska insalser. Arbetslösheten har yllerligare ökat. 3 000personer går utan arbelei . Det aren ökning med 429 personerpä bara en månad. Delär trist alt konstatera att i sitt svar inte ens kunde kosta på sigdet löfte som gav, nämligen att regeringen skulle följautvecklingen med uppmärksamhet och var beredd att vidta åtgärder. När RolfWirtén märker att den tidigare trepartiregeringen inle kunde hälla sina löftentycker han kanske au det är lika bra att inte utställa några löften från denfolkpartistiska miniregeringens sida. RolfWirtén säger i stället atl sysselsättningsläget i länet och eventuella åtgärderför att förbättra della bör bedömas mol bakgrund av det ekonomiska läge vi nubefinner oss i. Han syftar då naturiiglvis på den tänkta kommandekonjunkturuppgången. Men å andra sidan är landels ekonomiska läge i hög gradbekymmersamt med elt budgetunderskott på . Skulledraghjälpen i form av en konjunkturuppgång inte komma till stånd blirsvårigheterna naturiiglvis ännu större att hävda sysselsättningen i Skaraborgslän och i landel i övrigl. Nusäger i svarel att det förefaller vara mindre välbetänkt alt idetta läge gä ut med mer eller mindre generella stimulanser för sysselsättningen,något som skulle kunna få följder som längre fram kan bli svåra attkontrollera. Vi socialdemokrater har nästan konsekvent motsatt oss de generellastimulanser som den borgerliga regeringen satsat på de senasie åren. Vi harkrävt rikiade - selektiva - åtgärder på de områden inom industrin som varii ibehov av stödåtgärder i stället för en urskillningslös spridning av förmånernaöver hela industrin. Del är alltså inle yllerligare stimulanser lill industrinsom jag efleriyser för del. är klart alt neddragningen av köpkraften hos stora löntagargrupper harinneburil stora svårigheter, inte minsl för industrin i , somhuvudsakligen är baserad pä tillverkning för hemmamarknaden. Vikan inle begripa varför inle regeringen - den lidigare borgeriigaireparliregeringen och den nuvarande folkpartiregeringen - är beredd attutnyttja byggandel som en motor i ekonomin. Vi har stora problem inom värdominerande möbelindustri i , främst beroende pä all del byggs för fåbostäder i landet; del blir mindre efterfrågan på möbler av den orsaken.Neddragningen av köpkraften hos löntagarna i allmänhet har ocksä inneburil avstått från att köpa nya möbler; man har fullt upp med alt få ihop lillmat för dagen, hyra för bostaden och andra oumbäriiga ting. Fördagen vet vi inle vad del uteblivna Volvoavialel med kan få förkonsekvenser för de delar av Volvokoncernen som är lokaliserade lill Skaraborg.Den uppkomna krisen inom kan ocksä få svåra konsekvenserför vårt län -den senaste av koncernens etableringar ligger i Karisborg. Därhar närmare 100 anslällda, huvudsakligen kvinnor. Del är uppenbart attoron bland de Luxoranslällda i Karisborg är stor. är dessutom en ortsom nästan hell är beroende av sysselsällning inom mililär verksamhet, som vipåpekat i en molion till årets . I är f n. ca 1 400 personersysselsatta inom verksamheter som har med försvaret all göra, medan endast ca400 personer har sin utkomst frän industri med civil produktion. Skullenågonting hända med Luxors anläggning i är detla nära nog enkatastrof, såväl för de anslällda som för kommunen. Nuhar-enligl vad som framgick av massmedia i gär-industriministern ocharbelsmarknadsministern hafl överläggningar med företrädare för Luxorkoncernen.Del gäller ett lån på 50 milj, kr, för att man skall kunna lösa den mest akutakrisen för förelagel. Enligt uppgifter i TV i går ledde dessa överläggningarinte lill något resultat, men de skulle fortsätta . Jagvill slälla en direkl fråga lill arbelsmarknadsministern, som tydligen ärinvolverad i detla: När kommer dessa förhandlingar atl slutföras, och kan manräkna med all får det begärda lånet för atl klara den akuta kris somförelaget f n, befinner sig i? Slutligen,herr talman, har jag i interpellationen ställl en fräga lill regeringenangående de dystra prognoser för sysselsätlningen i som harpresenterats i långtidsutredningen. Avdessa prognoser framgår att det 1983 kommer alt saknas drygl 20 000'arbetstillfällen i de västsvenska länen. Långtidsutredningensäger vidare atl om della inte kan motverkas med regionalpolitiska ålgärder,måsle 2,5 '*) av de sysselsatta lämna regionen, fiytta därifrån. Delta problemavfärdar på ett myckel enkelt sätt i 0/7/sysselsättningen i 0/77sysselsättningen i svarelgenom att endast hänvisa till atl regeringen skall la ställning tilllångtidsutredningen när remissomgången är klar. Han hänvisar även till enkommande proposilion om regionalpolitiken, Naturiigtvis skall vi med intresseta del av de förslag som regeringen kommer alt lägga fram på detregionalpolitiska området. Men jag tycker alt i variefall borde kunna ha en principiell uppfattning i denna fråga och deklarera omhan anser atl del är rimligt att av den sysselsatia befolkningen i enregion som , som redan är hårt drabbad av varvskris och annal, imitten av skall behöva lämna regionen i brist på sysselsättning.Oavsett remissomgångaroch kommande propositionerborde faktiskt landetsarbetsmarknadsminister ha en principiell uppfattning på denna punkt och geriksdagen den till känna. Men det är tydligen sä, herr talman, att ifolkpartiets skall flyltlassen gå- inte bara från norr lill söder, utanäven från väster till öster Arbetsmarknadssituationen i är besvärlig med ett slortantal arbetslösa och arbetssökande. Aktivanärings- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder måsle därför genomföras iSkaraborgs län i syfte alt ge människor sysselsällning i hela länet. Tankegängenatl rätlen till arbete skall göras beroende av atl människor är villiga attflytta kan vi från cenlerns sida inte acceptera. Målsättningen måste vara atlingen av arbetsmarknadspolitiska skäl skall behöva flytta från sin hemort. Medvåra utgångspunkter är del samhällets uppgift atl i hela landet skapalikvärdiga sysselsättningsmöjligheter för kvinnor och män. Det måste föras enmålmedveten regionalpolitik. Fråncenterns sida anser vi att lokaliseringsstöd bör utgå till områden i länet somdrabbas hårt av strukturomvandlingen. Det blir anledning alt återkomma tilldetta inför det regionalpoliliska beslut som skall fatta i vår. Viförutsätter att staten tar sitt ansvar och ställer ytteriigare medel tilllänsarbelsnämndens förfogande under innevarande budgelår för alt klara detberedskapsprogram som erfordras mot arbelslöshelen. Särskiltallvarlig är ungdomsarbetslösheten, och stora insatser krävs föratt komma tillrätta med den. Såvälfrån som från kommunerna hardel gjorts stora insatser för alt geungdomar beredskapsarbete. Behovetav ökad arbetskraft finns särskilt inom vårdsektorn. Av stor betydelse förlänet är atl vi får en bättre skalleuriämning, så alt landsting ochkommuner fär det ekonomiska underlag som är nödvändigt för att i länet fä enökad sysselsättning inom denna sektor.