prot · G20956 · 1978-12-31 00:00:00 — Fördel första bör det vara elt rimligt krav atl del föreligger neutralitet mellanå ena sidan skattskyldiga som bedriver verksamhet i egna lokaler och å andrasidan skattskyldiga som bedriver verksamhet i förhyrda lokaler. Fördel andrapåverkar del här fakiiski sättet atl utnyttja kapital. Jag kan förståexempelvis när man säger att del är fel att slalsmaklerna styr företagetall inveslera kapital i byggnader. Och jag kan förslå om finner delklokare au investera i 1980-talels nya bil. Jag vill påminna om all jag baranämnt som ett exempel. Åtskilliga andra företag befinner sig i sammasituation. kommer jag till det allra allvarligaste. Den del av propositionensom behandlar den här frågan råder det stor enighet om. Men andra delar avpropositionen har lydligen fött en så undermålig utformning att riksdagenbeslularait återförvisa hela proposilionen lill kanslihuset. Del är beklagligl.Det påverkar nämligen .sysselsättningen. Någonkanske tror atl jag står här och talar enbari för aktieägarna och all jag menaratt det skulle drabba enbart Volvos aktieägare och andra förelags aktieägareeller företagsledningar. Nej, beslutet drabbar dess värre också tjänstemän ocharbelare inom byggbranschen. Del är nämligen så alt det här beslutet kommer allleda lill att beställningar av rörelsebyggnader för hundratals miljoneruppskjuts. Man kommer atl leva i osäkerhet om vad del egentligen skall bli förlagstiftning. Omdet ansvariga statsrådet hade varil här skulle jag ha velal fråga om han inteinser atl regeringen genom sitt handlande gör en mängd byggnadsarbelarearbetslösa. Jag skulle också naturiigtvis vilja fråga honom hur länge detkommer atl dröja innan vi för elt nytt förslag. Vivet alla att antalet arbetslösa byggnadsarbelare nu är större än på många är.Andelen arbetslösa byggnadsarbetare var och i sepiember 4 96.Vi vet att ett slorl antal byggnadsarbelare kommer all bli arbetslösa undervintern. Det gör minsann inle saken bättre. Dessulom vet vi attkapacitetsutnyttjandel är mycket lågt inom byggnadsmaterialinduslrin. Jagvill alltså bara, herr talman, markera att del är ytterst beklagligl att detgått på det här sällel. Avslutningsvis vill jag uttala förhoppningen allregeringen skyndsaml skall omarbeta proposilionen. Ändringi lagen om meiyärdeskalt Överläggningen var härmedslutad. Lånför underhåll av hvreshus Propositionergavs på bifall lill dels ulskollels hemställan, dels ulskollels hemsiällan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill reservalionen av andre vicetalmannen och , och förklarades den förraproposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i belänkandet nr 14 mom. 1-3 röstar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill reservationen av andre vice talmannen Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IngegerdTroedsson begärde rösträkning verkslälldes voiering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultai: Ja- 236 Nej - 50 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt. 1978/79:22 med anledningav propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för budgelårel 1978/79 såvitt proposi-I lionenhänvisats till socialutskottet § 7Lån för underhåll av hyreshus Föredrogs civilutskottets betänkande 1978/79:6 medanledning av propositionen 1978/79:66 om lån för underhåll av hyreshus jämtemolioner. I propositionen 1978/79:66(bosiadsdeparienientel)hade föreslagits godkänna vad i regeringsprolokollet förordals ifråga om lån lill underhåll av hyreshus. Förslagel innebar all lån för underhåll av hyreshusskulle kunna ulgå . Lån hade föreslagits ulgå med högsl15 kr./m bostadslägenheisyla och år. Lån skulle kunna ulgå för hyreslägenheteri hus som hade uppförts medstatligt slöd t. o. m. 1975 eller som Nr 56 undersamma lid hade uppförts ulan sådanl slöd men för vilka ränielån Fredagenden "'g''''- 1 deua sammanhang hadebehandlats motionerna 1978/79:168av m.fl. (s), vari föreslagits all gavregeringen lill känna all regeringen yllerligare borde övervägaförulsätlningarna för underhållslån till rikskooperativa bostadsrättsföreningarpå sätt som i motionen anförts och snarasi lämna förslag därom lill . Lån för underhåll av hvreshus 1978/79:169 av Per m.fl. (s), vari såvittnu var i fråga hemslällls 1.att med avslag på propositionen i motsvarande del inte skullegodkänna vad i regeringsprolokollet anförls om lån till underhåll av enskillägda hyreshus, 3.all som sin mening gav regeringen lill känna atl en analys av deallmännyttiga bosladsförelagens ekonomiska situation snarasi möjligl bordeföreläggas , 1978/79:170av (apk) och (apk) saml 1978/79:171av m. fl. (vpk), vari föreslagils 1. atlriksdagen beslutade som sin mening ge regeringen till känna att lån för underhåll av hyreshus skulle a. ges enbart lillallmännyttiga bostadsföretag, b. vara ränte- ochamorleringsfria, c. utgålill alla statligt belånade hyreshus'hos allmännyttiga bostadsföre lag, 2. att hos regeringen hemställde omförslag på tilläggsbudget för niedelsanvisning vad gällde lån för underhåll av hyreshus. 1. atl skulle avslåmoiionen 1978/79:170, 2. all med avslag påmolionerna 1978/79:169, yrkandet l,och 1978/79:171, yrkandel 1 a, godkände vad i regeringsprolokollet förordats i motsvarande del, 3. all med anledning avmoiionen 1978/79:168 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottetanfört, 4. alt med avslag påmotionen 1978/79:171, yrkandena 1 bochc, godkände vad i regeringsprotokolleiförordats i motsvarande delar, 5. alt skulle avslåmotionen 1978/79:169, yrkandel 3, 6. atl skulle avslåmotionen 1978/79:171, yrkandet 2, 7. att godkände vad iregeringsprolokollet förordats i fråga om lån till underhåll av hyreshus i vaddel inie behandlats under 2 och 4 ovan. Nr 56 Följande två reservationer hade avgivits av Per , OskarLindkvist, Fredaeen den , , Birgilla , och Per 15december 1978 lof (samiliga s); Lånför underhåll av hyreshus 1.belräffande enskill ägda hyreshus, vari reservanterna alt utskottetunder 2 bon hemställa atlriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall till motionerna1978/79:169, yrkandet 1, och 1978/79:171, yrkandel la, godkände all lån tillunderhåll av hyreshus endasl skulle utgå till allmännyttiga och kommunalabostadsföretag. 2. beträffande analys av de allmännyttigabostadsföretagens ekonomiska situation, vari reservanterna alt utskotletunder 5 bort hemställa all med bifall lill motionen 1978/79:169,yrkandel 3, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. PER (): Man har anledning att fundera över det meningsfyllda i aii ha plena ivissa situationer. Vid denna lidpunkt och med den lidsspärr vi harframför oss känner man sig litel egendomlig lill sinnes när man skall lala iett ärende som berör så många människor och som egentligen har stor betydelse.Men man hoppas kunna fö umgås med sina kolleger längre än och man för tahänsyn till detta då man skall försöka motivera de ståndpunkter som vi intagiti denna fråga. Delmeningslösa framträder kanske ännu mer när man ser på ärendet som sådanl,därför atl det egentligen redan är avgjort. I varje fall har de berörda handlatsom om ärendet vore avgjort. Del gjorde de redan på basis av eltpressmeddelande - del är den vanligast förekommande form i vilkenbostadsdepartementet meddelar sig med allmänhelen och . Den här gångenhade de som skickat ut pressmeddelandet atl de hade en proposition bakomsig. fick vi ett pressmeddelande om atl en propositionskulle komma. Men hade berördaparter lagil hänsyn lill delta. Hyresgäströrelsenskrev till regeringen och ville alt slalen skulle överta alla kosinader ulöver7 kr. per kvadratmeter lägenhelsyla som kunde behövas för alt täcka dekosinader som de allmännyttiga företagen hade i sin hyressätl-ning. Del kravetställde såviiijag begriper bara vpk upp på här i , apk indirekl. Regeringensade sig lösa denna fråga på ett sätt som var myckel säreget genom alt erbjudabostadsföretagen ett lån för all kunna ulföra reparationer. När man utförreparationer i bostadsfasligheierna innebär del an man samlar upp pengar underen tidsperiod för atl ha dem lill förfogande den dag reparationerna skallulföras. De lidigare hyresförhandlingarna hade inle medgivit en avsättning såstor all den räckt lill underhåll och reparationer. Del var delta man tvistadeom vid hyresförhandlingarna . erbjuder regeringenföretagen all låna pengar. Det finns ett mera skämisamttalesätt all man lånar pengar för an kunna belala sina skulder. Del ärnågonting av della som finns med även här. Vadär del som kommer all hända? Företagen hade alltså inle resurser alt kunnaulföra reparationer. för man låna pengar som skall betalas av, och samlidigtskall man se till all man sparar för kommande reparationer framåti liden. Det är alltså en dubbel börda som skall blomma ut i ensiluation som säkerligen inte blir gynnsammare, enklare och bällre än densituation som är . Dellagör alt vi är mycket tveksamma inför detta förslag. Parterna påbostadsmarknaden har utgått ifrån atl de allmännyttiga företagen har varit i enknipa, eftersom de är bundna av regler som gör alt de tvingas lill enuppgörelse för att över huvud taget fö ul någonling. Denna fråga är föremål försärskild utredning, och vi hoppas att den för former som gör althyresförhandlingarna kan ske under litel bällre former än . Vifick emellertid del föreliggande förslaget, och vid förhandlingsarbetet har manutgått från delta. Vihar alltså inte sagt nej till förslaget, även om vi är medvetna om att del ioch för sig har många brister. En av bristerna är den bokföringslekniska, lillvilken vi i civilutskottel åierkommer, eftersom statsrådet intevelal bemöda sig om all lösa det problemet. Trols den långa lid som gått mellanpressmeddelandet och proposilionsskrivandet har statsrådet inte gjort någonansträngning atl åstadkomma en lösning. Påtvå punkier har vi socialdemokraler reserverat oss. Den ena reservalionenavser de privata förelagens möjligheter all fö lån lill underhåll av hyreshus.En av orsakerna till alt de allmännyttiga företagen skall ha möjlighel atl fösådana lån är atl de haft en specielll hård börda alt bära på hyresmarknaden.De har fyllt en social funktion, och det är också deras uppgift -en uppgift sominle andra kategorier på bostadsmarknaden fullgör. Detta har föranlettspeciella svårigheter för de allmännyttiga företagen, och hyresgäströrelsen harvaril specielll kritisk mol deras hyreskostnader därför atl de, som man säger,haft en speciell börda alt bära. Nuvill man medge att privata ägare av hyresfastigheter skall få låna pengar tillunderhåll på samma villkor som gäller för allmännyttiga förelag, trots att deförra inte självmant vill påta sig de sociala bördorna. De styr sill klientelgenom atl vara restriktiva vid tecknandet av nya hyreskontrakt. De väljer utdem som de vill ha bland de hy ressökande, och det blir sådana som inle sliterpå trappuppgångar, planteringar m. m. och som därigenom inte förorsakarfastighetsägarna extra stora kostnader. Värreär atl de privata företagen inle för samma lånekostnader som ell allmännyttigtförelag. Ett sådanl skall betala slatens utlåningsränia och amortera i vanligordning medan de privata företagen, som äger husen och kan göra avdrag mol sinegen inkomst på omkostnader för fastigheten, kommer i ell myckel gynnsammareläge. Dels är avdragsreglerna för reparationer myckel gynnsamma för privatafastighetsägare, dels har de möjlighet atl göra avdrag för räntekostnaden påhyggliga villkor, och del gör all deras kapitalkostnad är i det närmasteobefintlig. Lån för underhåll av hyreshus Lån för underhåll av hyreshus Det är alltså en hell orimlig situation som uppstårom denna låneräii beviljades. Men man kan förstå vilka svårigheter denborgerliga regeringen har med sin samhällsekonomiska ideologi alt hanteraförslaget. För all skapa lika villkor, som man säger, för enskilda ochallmännyttiga förelag ger man de enskilda oerhört stora favörer, trots atl deuppträder på en skamlöst sätt på bostadsmarknaden. De påtar sig ju inle densociala börda som de allmännyttiga företagen måste bära. Regeringen har inteheller visal några tecken atl vilja ålägga dem en slörre social börda än densom de har åtagit sig. Vi harju inte fån någon anvisningslag som skapat ettsådant tillstånd pä bostadsmarknaden all även privata fastighetsägare måste taemot hyresgäster som de själva inte vill ha därför all de skulle blikostnadskrävande. Vi lycker alltså atl man på den punkten borde ha talat ettrent och klarl språk och uttalat att sådan vägran inte skall få ske. Deenskilda fastighetsägarna skall inte ha möjlighet till de aktuella låneneftersom del inle finns något moliv för del. Framför alll skall de inie hasådana på de villkor som del nu gäller, eftersom dessa blir speciellt gynnsammaför dem. Kapitalkostnaden kan kanske beräknas lill , och det är heltorimligt. Varandrareservaiion innehåller en begäran om alt man skall genomföra en analys av deallmännyttiga förelagens siluation. Det förvånar mig högeligen atl de som oftaklankar på de allmännylliga förelagen för atl dessa skulle ha brister - mansäger atl de är vanskötta osv. - inte vill vara med om alt man undersöker hurdet verkligen står lill med dessa företag. Det gäller i och för sig offenlligaförelag. Staten sälier upp villkoren för dem, kommunen är deras ägare ochhuvudman och del är full insyn i förelagen. Själva har de också en organisationsom skapar och förmedlar kunskaper om företagen. Men del vore väl av värde omsamhället åtog sig besväret all analysera och belysa deras ekonomiska situationoch orsakerna till denna, så att vi kan fö ett faktaunderlag i den diskussionsom gäller ekonomin och hyressättningen i de allmännylliga företagen, som nualltid får gå i bräschen i hyresförhandlingarna och som för rubrikerna ochskamfiäckarna på sig på grund av sådanl som många andra har skuld till alt demåste bära. Vityckeralt det är räll anmärkningsvärt atl de borgerliga partierna inte villvara med om au göra en sådan analys. Jag kan instämma i au de allmännylligaföretagens förhandlingsläge enligl gällande regler för hyresförhandlingar ärspeciellt ogynnsamt. De kan inle hävda sig enligt de lagar som gäller. Vikanske för en situation nere i nu där man inte kan ena sig om enhyresnivå i elt allmännyttigt företag. Jag läste i tidningen om detta. Jag ärsjälv te engagerad i denverksamheten längre, men del går ju all följa den genom lidningarna. Där kanskeman kommer i ett läge där de statliga hyresorganen skall vara med om atl lösatvisterna i dessa förelag. Och vi vet alla atl del är en hell orimligsituation, all 40 000 hyresgäster skall komma inför myndigheterna för all prövahyrans skälighet. Jagnämner detla som bara är en bit i den orimliga situation som kan skapas. Vi harnuen ulredning, som vi var eniga om skulle tillsättas därför all det inte ärbra som det är på det här området. Vi borde också kunna vara överens om att se efterhur det slår lill med ekonomin i de allmännyttiga förelagen och varförde härdenekonomi de har. Del kan finnas skilda orsaker i olika kommuner - det är detintryck man allmänt har. Men debatten förs som om svårigheterna var direktförknippade med alt det är en offentlig verksamhel som bedrivs av offenlligaorgan med allmän insyn, och de blir dessulom lätt lill allmänna spoltkoppar idel här sammanhanget. Vilycker alt del är beklagligl all man inle kunnal fö lill slånd en belysning avdella. Jag hoppas emellertid all vi skall fö lill stånd en sådan,så all debatten om bostadsfrågans olika inslag när det gäller hyressällning iolika företagsformer kan fö ett klart och bällre underlag. Del innebär kanskeinteatl folk ändrar åsikter om företagen, men i varje fall sker bedömningarnadå med vetskap om de faktiska förulsätlningarna. Meddella, herr talman, ber jag atl fö yrka bifall till de tvä reservationer som ärfogade lill betänkande nr 6 från civilutskottel. Lånför underhåll av hyreshus (vpk): Jag kommer inle all avslå från atl säga del jag hade tänkt säga i denhär mycket vikliga och angelägna frågan. Jaghar noterat atl såväl bostadsminislern som ulskollels ordförande har strukitsig från lalariisian, men jag kommer som sagt, med hänsyn lill den vikl den härfrågan har, ändå all göra det inlägg som jag har tänkt all göra. Regeringensförslag om särskilda län till underhåll har tillkommit under trycket från enstark opinion bland hyresgästema mol en hyresutveckling som inneburit alltkraftigare hyresslegringar samlidigt som man fött vidkännas reallönesänkningar. Varjehyreshöjning är delsamma som en löneminskning. För alt försvara sinlevnadsstandard måste arbetare och tjänstemän ta upp kampen mol de ständigahyreshöjningarna. Rörelsen bland hyresgästerna för hyresslopp och en nybostadspolitik växer sig alll siarkare. Det första stegel i en bostadspolitikmåsle beslå i alt sälla stopp för hyreshöjningarna. Alltfler lönarbetare har kommit underfund med atl lönekampen måsle kompletteras medkampen mot pris- och hyreshöjningar, atl man måsle slåss för en annan hyres-och bostadspolitik. Vpk kräver hyresslopp. hyresslopp måste kombineras medslalligl slöd lill de allmännyttiga bostadsföretagen, ja, hyresstoppet måsterealiseras jusl genom ett sådanl riktat stöd. Hyresnivåni de kommunala bostadsföretagen har stor belydelse för hyresnivån på helabostadsmarknaden, dvs. även för privata fasligheter. De privata värdarna ärvisserligen skyldiga atl förhandla om hyran, men de s. k. bruksvärdesreglerna ihyreslagen garanterar dem minst lika slora hyreshöjningar som i likvärdigaallmännylliga lägenheler. Del är en av orsakerna lill all vpk lill förslaget omunderhållslån har föreslagit all lånen bara skall utgå lill allmännyttan. Regeringsförslagel,som civiluiskoiteis borgerliga majoriiei har godiagil, ulgör ell dåligt svar påhyresgästernas krav på hyresslopp för au försvara Lån för underhåll av hyreshus levnadsstandardenoch minska orättvisorna på bostadsmarknaden. Förslagel förstärker orättvisornapå bostadsmarknaden. Det förstärker orättvisorna mellan privata och kommunalafastighetsägare genom all privata faslighels-ägare erhåller möjlighet till lånpå samma villkor som de kommunala. Privala fastighetsägare kan utnyttja sinavdragsräu för både reparations- och räntekostnader genom de skatteregler somfinns, och det är en annan av orsakerna lill alt vpk inle vill ge lån lillprivata fastighetsägare. Dentredje orsaken till all vi föreslår alt endast allmännyttan skall föunderhållslån - ränle- och amorleringsfria sådana - är dessa bostadsföretagsspeciella roll och uppgifter. De kommunala bostadsföretagen driver fastighetsförvaltningav sociala skäl och inte av vinslskäl. Vi slår vakt om allmännylliga ochkooperativa bostadsförelag som viktiga instrument för en social bostadspolitik. Deallmännyttiga bostadsföretagen har generellt sett en högre underhålls-standardoch lägger ned mycket större kosinader på underhåll än de privata. Allmännyttanhar högre kostnader dels genom fler barnfamiljer, högre boendetäthet och tätareomflyttningar, dels genom all de svarat för den hell övervägande delen av senarelids byggande av flerbosladshus. Den hyresul-jämning som görs i allmännyttanmellan äldre och yngre årgångar av hus driver upp hyresnivåerna i del äldre,företrädesvis privala fastighetsbeståndet. Bruksvärdesystemettillåter privata fastighetsägare att ta ut hyror som överstiger allmännyttans,bara de inte påtagligt överskrids. I sin egenskap av sociala bostadsföretagdrabbas allmännyttan av hyresförluster och oulhyrda lägenheter, förstörelse ochvandalisering, onormalt hög förslitning, höga kostnader för administration samtutgifter av allmän ordnings- och service-karaktär. De ivingas alt verka underogynnsammare villkor än de privata också då det gäller avdrags- ochbeskattningsregler. Hyrornahar nu blivit så höga alt del med beaktande av pris- och löneutvecklingen iövrigi är både socialt omöjligt och politiskt oansvarigt atl medge ytterligarehöjningar. Allmännyttan måsle erhålla tillräckliga medel för att utan nyahyreshöjningar klara elt bra faslighets- och lägenhetsunderhåll och en braservice till hyresgästerna. Regeringen är ansvarig för kostnadsutvecklingen.Det innebär atl regeringen måsle ta sitt ansvar också för all hyreshöjningarnabegränsas genom atl de allmännyttiga bostadsföretagen ges ell direkl statligtekonomiski slöd i den situation de nu befinner sig Vänsterpartietkommunisterna har i andra sammanhang föreslagit ett statligt slöd lill dekommunala bostadsföretagen i form av ränle- och amorleringsfria lån, så allhyreshöjningarna kan stoppas. Behovet av sådant stöd kvarstår även dåunderhållslånen nu införs. Vi har också föreslagit särskilda lågräntelån medfast ränta och långa amorteringstider lill hyres- och flerfamiljshus hos deallmännyttiga och kooperativa bostadsföretagen. Ianslulning till nu aktuellt förslag har vi ulöver alt lånen skall ges enbarilill allmännyttiga bostadsföretag föreslagit dels all lånen skall vara ränle-och amorteringsfria, dels att underhållslån får utgå och beräknas även förövriga årgångarutöver dem som nämns. Jag skall något uppehålla mig vid dessa förslag ianslulning lill några kommentarer till utskoltsbetänkandet. Utskottetsäger om förslagen från vpk och socialdemokraterna all det enligt utskottetsmening är belagi an nedlagda underhållskostnader inte är mindre i de enskillägda husen. Jag avvaktar verkligen med slorl intresse alt få ett svar frånutskoitei på min fråga: Hur är detla belagt? Det framgår nämligen inle av utskottetsbetänkande, och jag bestrider riktigheten i della påslående. Allaerfarenheter säger att många privalafastighetsägare av bostadsefterfrågan och bostadsbrist harförsummat atl underhålla framför alll de enskilda lägenheterna men också imånga fall fastigheterna i deras helhet. Det harju snarare varilen regel än elt undanlag alt hyresgäsier som bott hos privala fastighetsägare itätorterna själva måst svara fören stor del av reparations- och underhållskostnadernaför all över huvud taget få del något så när hyggligt omkring sig. Utskottetsäger sig inte ha funnii tillräckliga skäl alt tillstyrka moiionsförslagen-detlabl. a. mol bakgrund av de effekter på hyresnivåerna som en till allmännyttanbegränsad lånegivning skulle få. Det är elt utlåtande som låter som omFastighetsägarförbundei skulle ha skrivit det! Vilka effekter skulle det få fördem som bor hos allmännyttan - och för den övriga hyresmarknaden? Jo, detskulle få klarl positiva effekler för både allmännyttan och övriga hyresgästeri form av lägre hyror. Är del dessa effekter som den borgerligaulskottsmajoritelen är orolig för, eller är del privata fastighetsägaresvinster på bekostnad av dem som måste ha någonstans all bo, som man ömmar för?Är de borgerliga partiernas tal om bostaden som en social rättighetinnehållsmässigt bara ell vaktslående om privala marknadskrafters rätt alt göraprofiter i boendet? Medanledning av vpk-yrkandet om an underhållslån borde ulgå och beräknas även förallmännyttans äldre fasligheter talar utskottet om att propositionsförslagetinnebär en möjlighet alt använda lånemedel även för hus som färdigställts föreår 1965. Ja, vissl finns den möjligheten, men då på bekostnad av fastigheterför vilka lån egentligen skall ulgå. Motivet alt lånen är avsedda att fåtemporär karaklär kan inle vara något avgörande argument för regeringens ochuiskottets förslag om begränsning lill årgångarna 1965-1975.