prot · G209106 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:106 §1 Justerades protokollet för den 8 innevarande månad. §2 Om charterresorna från Kommunikationsministern erhöllordet för alt besvara () anmälda interpellation,1978/79:145, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen ämnar vidta föratl motverka en överströmning av charterpassagerare frän till Kastrap. Förnågra år sedan gjordes på uppdrag av luftfartsverket en undersökning avchartermarknaden i . Undersökningen visade bl. a. alt huvuddelen avresenärerna föredrar framför Kastrap som avreseflygplals. På grundval avdenna information utformade luftfartsverket elt stimulanspaket för all - iöverensslämmelse med allmänhetens önskemål - överföra chartertrafik frånKastrap till Sturap. Stimulansåtgärderna omfattade bl. a. rabatter till flygförelagenpå landningsavgifterna. En föratsättning för att rabatter skulle utgå var atlde medförde ökad trafik. Undertiden , dvs. den period som charlertrafiken på Sturaps flygplats harstimulerats, har antalet resenärer ökat med ca 100 000 från ca 70 000 lill ca170 000. Trafikökningen har medfört en inläklsförstärkning 1978 pä mer än 10 milj. kr. Eftersom luftfartsverkets flygplatserutgör en ekonomisk enhet innebär della att stimulansåtgärderna för chartertrafikenpå Slurups flygplats på ett påtagligt sätt medverkat lill att begränsahöjningen av luftfartsavgifterna. 1april i Qol beslöt att införa en skatt pä charterresor med flyg tillutlandet. Skatten utgår med . I har encharterskalt införts som utgår med , vilket motsvarar ca 40svenska kronor. Härigenom uppstod en skillnad mellan den svenska och danskaskatten pä ca . Eftersom skillnaden i flygplaisavgifter är ca . harkostnadsskillnaden efler skattens införande blivit . Med anledning härav uttalade skatteutskottet vid behandlingen avpropositionen med förslag om införande av en charterskatt att ulskollelförväntar atl regeringen med största uppmärksamhet följer verkningarna avskatten för Sturaps vidkommande och skyndsamt vidtar åtgärder för att eliminerakonkurrenssnedvridningar lill flygplatsens nackdel. Iskrivelse till regeringen framhåller luftfartsverket att enmarkant överflyttning av trafik till från kommer alt ske undersommarsäsongen 1979 om inte ålgärder som leder till en minskning av nuvarande konkurrensskillnadmellan och kan presenteras inom en snar framlid. Luftfartsverketräknar med all antalet charterresenärer frän Sturap kommer att bli lägreän vad som beräknades före charterskallens införande i och Danmark.Verket anser vidare alt en stimulans med . per passagerare behövsför alt trafiken pä skall kunna bibehållas. konstaterarockså all det inte är ekonomiskt försvarbart för verket att med egna medelstimulera resandet. Däremot är stimulanser med medel över den allmänna budgetenmotiverade. Molden här bakgranden har regeringen vid gårdagens regeringssammanträde beslutatatt föreslå atl särskilda medel ställs till luftfartsverkelsförfogande för stimulans av chartertrafiken på Slurups flygplats. Regeringensbeslut grandas främst på allmänhetens önskemål om all kunna företa chartertesorfrän Sturap och på ekonomiska bedömningar såväl för Slalen som helhet som förluftfartsverket. I enlighet med luftfartsverkets förslag föreslär regeringenall 2,5 milj. kr., motsvarande . per passagerare, anvisas för ändamåletpå tilläggsbudget III till statsbudgeten för innevarande budgetär. Jag tackarkommunikationsministern för det positiva svaret på min interpellation. Sähär efteråt kan vi nog vara överens om alt charterskatlen inte var så lyckad.Vi var flera som varnade för dess införande, då vi befarade all det skulle ledalill en konkurrenssnedvridning till svensk nackdel. Vi fick också rätt i vårbedömning. Som jag framhöll i debatten , då beslutet omskatten fattades i , ansåg jag det olyckligt atl först stimulerachartertrafiken frän Sturap medelst rabatter och sedan genom införandel av enskatt motverka den positiva utveckling som stimulansen medfört. Anledningenlill att luftfartsverket införde etl rabatt- och bonussyslem var altresearrangörerna bl. a. pä grand av de högre flygplatskostnaderna pä Sturapvalde atl i ökad utsträckning flyga från . Den undersökning som verketgjorde bland allmänheten och som Aniiha Bondeslam omnämner iinterpellationssvaret visade dock alt slörre delen, eller 70 96 av detillfrågade i , föredrog Sturap som avreseplals. Föratt utjämnakostnadsskillnaderna vid avresor från Sturap kontra utformades ettstimulanspaket. Genomdetta blev del frän 1975 till 1978, som kommunikationsministernsäger, en ökning av trafiken på Sturap med ca 100 000 resenärer. Det gavluftfartsverket en välbehövlig inkomstförstärkning pä 10-11 milj. kr. Danmarkinförde en charterskall med frän den 1 oktober 1977.1 Norgehar man infört en skatt pä . Etl förslag omcharterskalt i avslogs av där. Den svenska charterskatlen med100 kr. började som bekant gälla fr. o. m. . Dåden svenska reseskatten var mer än dubbelt så hög som den danska,föreslogjagoch några medmoiionäreren annan utformning uv skatten,sä allluftfartsverket genom ökade stimulansåtgärder skulle få få möjlighet attneutralisera kostnadsskillnaden. Vi befarade att den av regeringen föreslagnaskatlekonstraklionen skulle leda lill en överströmning av charlerresandet tillKastrup. Vi fann del angeläget från svensk synpunkt att resandet frän Sturupkunde bibehållas och även fortsätta all öka. Dessutom var vi rädda för att enreseskall kunde betyda en nedgång i själva fiygplatsverksamhelen genom minskalreseunderiag och all detta skulle innebära sysselsättnings-svårigheter. Trafikutskottetsom yttrade sig över skalteförslaget fann det angeläget att den positiva trendbeträffande avresande charterresenärer från som kunnatkonstateras och som torde bero på vidtagna ålgärder ej skulle vändas. Det är avvikt, sade man, att den föreslagna skatten ej leder till en överströmning avpassagerare till Kastrap. Skatten bör därför ges en sådan utformning, framhöllman, att den ej medför snedvridande effekter eller i vart fall all sådanaeffekier i möjligaste mån elimineras. behandling gjordes dock ingen ändring av regeringens förslag.Däremot pekade utskottet på möjligheten att över budgeten ge luftfartsverketmedel för att ytterligare stimulera charlertrafiken, om utvecklingen avflygiraflken skulle bli den motionärerna befarade. Man skulle med andra ord getillbaka något av de intäkter som reseskatlen inbringande. Motionärerna ville istället att verket skulle få en del av skatten i form av en särskildcharterpassageraravgift. Skatteutskottetframhöll angelägenheten av att regeringen med största uppmärksamhei skullefölja verkningarna av reseskalterna för vidkommande och skyndsamt vidtaåtgärder för all eliminera konkurrenssnedvridningen lill flygplatsens nackdel.Detta underslröks i debatten av flera talare, som liksom utskottet framhöllvikten av en nordisk samordning på detta skatteområde. Förhoppningarna om enlikartad nordisk beskattning har som jag nämnl inte infriats. ,som också varnade för reseskatlens verkningar, har som statsrådet säger i sittsvar skrivit till regeringen och sagt att man beräknar en nedgång pä 25 96 ichartertrafiken, om inte någon utjämningseffekt kan åstadkommas. Somjag nämnde i min interpellation avtog ökningen i charterresandet från desista månaderna . minskade charlertrafiken med 1,296, och man befarar en fortsatt nedgång om inga extra åtgärder vidtas frånregeringens sida. Nuhar regeringen beslutat om särskilda medel till luftfartsverket för attstimulera charterlrafiken på . får 2,5 milj. kr. förändamålet, och för del ber jag alt få uttrycka min stora tillfredsställelse. Omriksdagen hade följt vår motion , hade vi sluppit denna extra omgång,men det skall inte den nuvarande kommunikationsministern lastas för. Statsrådetfår dock räkna med att denna, får jag säga, skalleåterbäring blir åriigenåterkommande, och det vore bra om statsrådet tar med denna utgift när budgeten skall görasupp. Annars får vi återigen en extra onödig omgång. Jag får därför lill slutfråga om kommunikationsministern är beredd att återkomma med ett anslagsäskandeäven för nästa budgetår. GEORGDANELL (m): Bakgrunden till charterskatten och hur den fungerar finns del ingenanledning att gå in på, del har såväl kommunikationsministern som . Jag vill bara göra ytterligare en kommentar. Charterskatlenär elt mycket bra exempel på en myckel dålig skatt - en skatt som verkligenunderstryker del vi i andra sammanhang kallar för rundgäng. Det är en skattvars motiv var all hindra charlertrafikens utveckling, men del uppnåddes aldrigunder . Det är en skatt som i övrigi har skapat krångel. Myndigheteroch charterfiygbolag är fortfarande inle överens om hur den skall fungera ipraktiken. Skatten har också skapat en konkurtenssnedvridning och mycket storaproblem pä Sturap. NilsHjorth frågade om regeringen skall fortsätta att ge pengar lill för attkunna hålla om ryggen gentemot Kastrap. Del är myckel troligt all såbiir fallet, och det kommer säkert att bli fråga om ökade belopp. Detunderstryker alt charterskatlen har en mycket olycklig konstruktion. Jagvill tillägga ytterligare en synpunkt. Charterskatlen i dess nuvarandeutformning drabbar enbari en typ av resande -det billiga resandet. jag medreguljärflyg eller t. o. m. med vissa former av paketresor med reguljär-flygoch hotellvistelse, drabbar inte charterskatten mig. Jag har aldrig förståttvad del skulle vara för politisk mening i all angripa just detta, så att säga,folkflyg över gränserna. Delvore, herr talman, av intresse att höra om kommunikationsministern har någonallmän synpunkt på charterskatlen. Har vi inte , efter elt par års erfarenhetav den, sett att det finns anledning att ompröva den? Jag vill anknyta till fråga i slutet av hans anförande.Georg vet mycket väl att det är en fråga som bör ställas lill budgetministernoch inte till kommunikationsministern. Vimåste komma ihåg att denna charterskalt har inbringat 100 milj. kr. tillstatskassan - det är inle oväsentligt i sammanhanget. Budgetminisler Mundebohar vid två tillfållen,senast , tagit upp frågan om att söka fåtill stånd likvärdiga regler i de nordiska länderna. Och enligt uppgift kommerhan att göra det på nytt. Låt oss se om den vägen är framkomlig eller om detfinns någon annan som bör övervägas. Somsvar på fråga om vi är beredda all även för nästa budgetåröverväga en stimulans av nuvarande slag lill Sturap kan jag tala om vad som iden delen står i propositionen angående tilläggsbudget III: "Frågan ombidrag till chartertrafiken under nästa budgetär får med beaktande avutvecklingen prövas . Det är vidare enligt min uppfattning angeläget altsträvandena att åstadkomma en likformig nordisk lagstiftning fortsätter. alltså all vi, när vi serhur utvecklingen ter sig, får överväga om vi skall återkomma med stimulans förnästa budgetär, om sä skulle behövas. Jag tackar för det svarei, kommunikationsministern. Researrangörernahar intagit en avvaktande hållning. De har förväntat sig ålgärder för atteliminera konkurrensnackdelen för Sturap. Det är därför glädjande att man, igod lid före sommarsäsongen, får besked om den extra bonusen. Men får inleregeringen tveka när del gäller fortsättningen. Då kan chartertrafiken återminska, och del är väl inle regeringens mening all charlertrafiken skall gä uppoch ned i takt med regeringens i efterhand insatta stimulansåtgärder. Delbästa är nalurliglvis om både researrangörerna och flygpassagerama vet atl denuppnådda konkurtensneutraliteten i förhållande till kommer att bestå,så all de kan planera efler det i fortsättningen. Jag hoppas altkommunikationsministern tänker pä del. Det vore givetvis bra om vi ficklikvärdiga regler i på delta område, men jag ställer mig tvivlande tillalt det är möjligl. I varje fall kommer det att ta , och vi för inlelåta tiden rinna undan ulan vi måste försöka se till att upprätthålla och helstöka den här trafiken, som utvecklats mycket glädjande. De2,5 miljonerna är avsedda all förbrukas innevarande budgetår. Del nyabudgetåret börjar . Därför är det bråttom med att se till att fåytteriigare medel för att stimulera trafiken nästa budgetår. Om man inte kanåstadkomma likvärdiga regler för hela föratsätter jag alt statsrådet medsnabbhet och välvilja behandlar de framställningar som kan komma från verket omytterligare extra anslag för kommande budgetår och alt hon även tar med medel ibudgeten /81. GEORGDANELL (m); Jag är fullt medveten om alt borttagandet av charterskatlen är en frågaför budgelministern, men det är icke förty också en trafikpolitisk fråga.Charterskattens konstraktion är en principfråga. Precis som kommunikationsministerni den trafikpolitiska proposilionen talar ganska mycket om vissa principfrågornär det gäller beskattning av vägtrafik, energiskatt etc. kan del finnasanledning att lägga principiella trafiksynpunkter på charterskatten. NilsHjorth är ledamot av luftfartsverkets styrelse. Han talar förmodligen även iden egenskapen, föreställer jag mig. Han har god kännedom om sakförhållandenaoch vet all del inom detta område finns många intressen att försvara. Det är därförintressant atl föra den här debatten. Jaghar i motion yrkat på avveckling av charterskatlen. Jag inser väl altbudgetläget är sådant alt man inte gör del på en gång och kanske inte ens nästabudgetär. Men det är fullt klart atl man måsle ställa in siktet på att göra sigav med denna skatt. framställs nämligen ökade krav pä anslag för att ställalill rätta de tokigheter som blir resultatet av konkurrensen mellan ochKastrup, och del kommer säkert all framställas fler. Vi förde i går endebatt i kammaren som också var i närheten av de här frågorna. Riksskatteverketkräver nya tjänster för att krångla sig ur alla regler. Det jag nu säger innebär inle någon kritik mot den sittandekommunikationsministern, det är bara ett konstaterande av ett sakläge. Därföragerar jag mol charterskatten. Jag tror att det är värdefullt om allt flerfunderar på principen; Skall vi ha en skall som drabbar folkflyget övergränserna, när vi tillåter allt annat resande, både semester- och affärsresor,med reguljärt flyg? Jag tycker alt den principen är felaktig. När man sedan serde tekniska och ekonomiska konsekvenserna tyckerjag all felet ytteriigareunderstryks. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om utbyggnaden av långvården Socialminislern erhöll ordet för aUbesvara () anmälda fråga, 1978/79:400, ochanförde; har frågat mig om den nu träffade överenskommelsenmed innebär en sänkt ambitionsnivå från regeringens sida ifråga om utbyggnaden av långvården. Enöverenskommelse har träffats mellan representanter försocialdepartementet och sjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen . Enliglöverenskommelsen,som kommerall redovisas för i en särskildproposition, skall bl. a. en ny ersättning införas frän sjukförsäkringen lillsjukvårdshuvudmännen för alt underiälta utbyggnaden av långtidssjukvården.Ersättningen skall utgå med . och invånare i åldern ochdäröver, vilket innebär etl extra finansiellt stöd med ca 170 milj. kr. Iöverenskommelsen, som enhälligt antagils av ,konstaleras att sjukvårdshuvudmännens planer innefattar enutbyggnad av långtidssjukvården med i genomsnitt ca 2 000 platser , dvs.totalt 10 000 platser . åtar sig altverka för att sjukvårdshuvudmännen genomför en utbyggnad av långtidssjukvårdeni enlighet med sina planer, dvs. igångsättning av byggande med i genomsnittminst 2 000 nya värdplatser överenskommelsen omfattar,dvs. Dennapunkt i överenskommelsen skall ses mot bakgrand av alt den faktiska utbyggnadenav långtidssjukvården har blivit betydligt lägre än vad som framgått avsjukvårdshuvudmännens planer. Platstillskottet har varit igenomsnitt ca 1 400 platser per är. För är 1977 var tillskottet sä lågt som 919platser. Utvecklingenhar således visat att särskilda ålgärder behöver vidtas för att skapa garantierför atl en ökad utbyggnadstakt för långtidssjukvården verkligenkommer till stånd. Regeringen har här en ambitionsnivå som ligger klart överden hittillsvarande faktiska utbyggnadstakten. Genom den nu träffadeöverenskommelsen med har vi anledning att räkna med en säomfattande utbyggnad av långtidssjukvården under sompraktiskt går att åsiadkomma. INGEGERDTROEDSSON (m): Jag får tacka socialministern för svaret på min fråga, men jag ärtyvärr inle särskilt tillfredsställd med det. Manbrukar ibland tala om de slora talens magi, och jag skulle i det härsammanhanget vilja tala om de runda talens magi. Det stridsrop om 10 000 nyalångvärdsplatser som en del partier har gått ul med klingar inte lika positivtnär man vet, att landstingens egna planer ligger betydligt högre och framförallt att behovet är betydligt slörre än så. Trepartiregeringensäldresjukvårdsulredning redovisade ju några olika alternativ förutbyggnad. Det första avsåg en utbyggnad med 2 300 platser , vilket dåsvarade mot landstingens egna planer. I ett annat alternativ belyste man enutveckling med 3 000 vårdplatser per är, vilket skulle svara mol det faktiskabehovet, om det inte möttes på annat sätt än genom en utbyggnad av antaletvårdplatser. Nusäger socialministern all landstingens planer inte har följts, men handiskuterar endasl förhållandena under den lid dä vi hade en socialdemokratiskregering. Det är rikligt atl vi 1977 bara fick ett tillskott på drygl 900platser, men fick vi ett tillskott på 2 300 platser. Socialminislernglömmer också atl tala om all det träffades en överenskommelse mellanLandstingsförbundet och regeringen , där som en myckel viktigpunkt ingick att landslingen skulle leva upp lill sina planer och attlångtidssjukvärden skulle byggas ut i den takt som anges i gällandeflerårsplaner. Dessa flerårsplaner omfattade ungefär 2 350 platser . Serman nu på de allra mesl aktuella planerna, som jag har inhämtat frånLandstingsförbundet, finner man att de innebär alt vårdplatsanlalet beräknasöka med 4 700 . Dellager faktiskt - socialministern får ursäkta - ett intryck av att man nu betalarlandslingen 170 milj. kr. för att de skall bygga 350 platser färre änenligl sina egna planer. Överenskommelsen mellan regeringen och Kommunförbundethösien 1975 om 100 000 nya daghemsplatser tillkom ju för atl man skullepåskynda utbyggnaden av barnomsorgen. Den nu träffade överenskommelsen kan jaginte se annat än som en dämpning av regeringens planer, vilket jag tycker ärutomordentligt beklagligt. Mankan tänka sig vilket ramaskri det skulle bli, om regeringen träffade enöverenskommelse med om atl man inte skall bygga de 100 000daghemsplatserna fram lill 1981 utan ger kommunerna eU antal miljoner kronorför atl de skall bygga 80 000 daghemsplatser . Det är precis likaviktigt, herr socialminister, att utvecklingen inom långtidsvårdens områdehåller samma takt som behovet, och della behov är dess värre starkt växande. Jag är förvånad över alt inte noterar det som någotpositivt att vi nu har lyckals få lill stånd elt särskilt stöd till långvärdenmed 170 milj. kr. genom denna överenskommelse. , som självhar kämpat för elt särskilt stöd lill långvärden, borde väl tycka alt det är bra alt vi nu kan införa ett sådant stöd, som gersjukvårdshuvudmännen möjlighet all fullfölja sina planer. Problemet ärju, inle har gjort del lidigare. Jagciterade praktiskt tagel ordagrant ur överenskommelsen, där det står altLandstingsförbundet ålar sig att verka för atl sjukvårdshuvudmännen genomför enutbyggnad av långtidssjukvården i enlighet med sina planer, dvs. igångsättningav byggande med i genomsnitt minst 2 000 nya värdplatser per är . När överenskommelsen träffades hade vi inte någon officiellsammanställning av planerna. Därför står del "minst 2 000 platser",men överenskommelsen innebär, sorti jag här har citerat, atl man skall bygga ienlighet med sina planer. Om de planerna, som nu säger,visar att de preliminära uppgifterna om 4 700 platser står sig, är det ju sårnycket bättre. Jagär förvånad över kritiken, när vi har underlättat för landstingen att genomförasina planer. Somnågol positivt vill jag också nämna att jag, bortsett från här, inte tror alt denna fråga skall behöva vara partiskil-jande,eftersom överenskommelsen har godkänts av en enhällig styrelse iLandstingsförbundet. Såvitt jag vet, har också socialutskottet vid behandlingav frågan om långvårdens utbyggnad noterat denna överenskommelse pä det sättet,att några ytterligare ålgärder från sida i delta sammanhang intebehövs. Den överenskommelse som träffades innebar ett särskilt stödlill landstingen, bl. a. för au de skulle kunna fullfölja sin planeradeutbyggnad av långtidssjukvården. Landstingen fick då 500 miljoner förinnevarande år. Detstöd som man nu har kommit överens om är inte mer specialdeslinerat än deltidigare stödet. Del är etl allmänt stöd till landstingen. Det kan säkert varaen vettig utformning av det stödet, men det är inte relaterat lill en vissutbyggnad. Jagfinner del utomordentligt anmärkningsvärt alt socialministern säger all maninte kände till hur pass omfattande planerna är. Den LKELP som finns i tryckinnebär ju en utbyggnad av långlidsplalserna med drygt 2 300 platser per är.Därför tyckerjag alt det för regeringen borde vara en rimlig målsättning atlutgå från aU i varje fall del antalet platser skulle byggas. Vidareär det också så alt behovet av långvärdsplatser blir ännu slörre om utbyggnadenav hemsjukvärden inle håller takt med ökningen av antalet värdbehövande äldre.Dess värre gör den inte det. Jag tycker del är bra i den här överenskommelsen har ökat stödet lill hemsjukvården, men vimåste också se lill att parallellt med detta Nr 106 0/77 Utbyggnaden av lång\>ården ytteriigare stimulerautbyggnaden av långtidssjukvården. Dethade varit utomordentligt önskvärt om man verkligen hade salt sig in i hurstort behovet är och vilka planer som förelåg, då man gick lillförhandlingsbordet. Den här debatten ger inte intryck av att man medalla krafter verkligen vill främja den erforderiiga utbyggnaden avlångtidssjukvärden. Det är just för all vi är så eniga om all det finns ett utomordentligtstort utbyggnadsbehov på detta område som vi nu har infört etl särskilt stödtill långtidssjukvården, där det också i avtalet konstateras allLandstingsförbundet åtar sig att verka för all antalet platser byggs ut ienlighet med planerna och att detta innebär minsl 2 000 nya platser . Deuppgifter som nämnde här ärju preliminära, men om det visarsig att de står sig är det klart alt de skall förverkligas enligt avtalet. Jagkan inte förslå den här sifferexercisen. Jag tycker alt del borde ha varitnaturiigt för , som är engagerad på detta område, att se detsom positivt att ett särskilt stöd för långvården nu har införts och altLandstingsförbundet har åtagit sig att verka för att planerna förverkligas. Detär visseriigen sant alt det fanns sammanställningar redan lidigare - de härplanerna revideras som bekant år - men det är tyvärr också så, altlidigare planer inte har förverkligats. Det ärjust därför som del ärså viktigtatt man har förbundit sig alt verka för att planerna skall förverkligas, vilketfaktiskt är en nyhet i sammanhanget. INGEGERDTROEDSSON (m); Det som socialminislern säger här stämmer inte med verkligheten. Denöverenskommelse som träffades och som antog strax före julinnebar att landstingen förband sig att leva upp tillsina planer. De planerna omfattade för är 1980 ca 2 350 platser, sä della kanrimligtvis inte vara en nyhet. Del är delta som ger det lilel sorgligaintrycket och som gör att man får en känsla av atl ambitionsnivån skulle hasänkts och att den överenskommelse som redan har träffats om altlandslingen skulle leva upp till sina planer om 2 350 platser nu har mildratslill att gälla endast 2 300 platser. ser inle bra ut, och det ger ossinte en känsla av alt man från regeringens sida verkligen med alla krafter villstimulera landstingen att leva upp till ambitionerna. Detsärskilda statsbidraget på 170 milj. kr. får ju landstingen vare sig de leverupp till sina planer eller inle, så det är inte mer bindande för landstingen ändet löfte om särskilt stöd som förra årets överenskommelseinnebar. Omutbyggnaden av lång\'ården