prot · G209131 · 1978-12-31 00:00:00 — a. regeringsskiftet, regeringens sammansättning och dessregeringskansli samt lagrådel; det sistnämnda både i vad gäller samarbeiei medregeringen och dess funktion som självständigt granskningsorgan. Efter vad densenaste talaren sade från talarstolen kanske det finns anledning alt påpeka vadutskollel säger i sill belänkande, nämligen följande: "Ulskotlel harförståelse för att detla" - dvs. att man till lagrådel lämnar över förslaginnan de är tryckta - "kan ha vissa praktiska fördelar och ser helleringet hinder i alt lagrådsföredragningen påbörjas innan lagrådsremissen hunnittryckas." Jagtror all del är vikiigi alt man gör del påpekandet. Lagrådel är ändå lill föratt ge synpunkter och göra en granskning. Men avgörande ändringar bör inlegöras i en proposilion efter avlämnandet till lagrådel. All lagrådel tidigt haren möjlighel att påbörja arbetet och från början få med sina synpunkter irorjag är någoniing väsentligt som man inle skall underskatta. Närdetgälleravsniilel4,Propositionsavlämnandet lill , så ärdel ju ell kärl ämne förparlamentet all lala om all regeringarna missköter sig på denna punkl. Dellahar vi haft anledning au göra . 1 det sammanhanget sägerulskoltel också: "Särskill oroande ärdel enligt ulskoltel alt problemen,trots upprepade påpekanden från sida, accentuerals undersenare är." Det är alltså ingenting nypåkommet, ulan del är vad vi nu päkort tid har kunnal uppleva all tre regeringar gjorl. Man har kommil alltförsenl och alllför hopklumpal med proposiiioner lill , vilkei giveivisbeiyder en och annan svårighel i arbeiei. Å andra sidan kan man inle borlsefrån all ett regeringsskifte också för regeringen innebär en förskjutande avliden för framarbetandet av propositionerna. Av del skälet måste man ändå sägaatt regeringen på en ganska har lyckats få fram mycket gedignapropositioner, som har gett en klar bild av sakfrågorna. Men givelvis är detangelägel för parlamentet att se lill all man - frän vilken regering del varamä-skall få fram propositionerna sä snabbt som möjligl, så attarbetsfördelningen blir så jämn som möjligl. Dessulomlas i granskningsbetänkandei upp utgivningen av . Därmåste del slås fast au det är vikiigi att lagar kommer Ul i tryck innan deträder i kraft, så an man får lillgång till dem för informationens skull. Etl annat avsnitt gällerregeringens behandling av skrivelser. Meddetta., herr lalman, vill jag yrka bifall lill förslagen i konslitulionsutskoUelsbetänkande nr 30 på alla punkier. Ulskoiieis granskningsbeiänkande brukar vara ell omfattande aktstycke.I bilagedelarna brukar man också finna en hel del nyttiga sammanställningar,som inle finns tillgängliga på annal säll. Båda dessc förhållandengäller även . Vadbeträffar den senare saken tänker Jag särskill på den ingående undersökning avtillämpningen av medbestämmandelagen vid beredning av regeringsärenden somutskottet har gjorl. Den upptar ell sextiotal sidor i betänkandet, och den somgör sig mödan all läsa igenom dessa tåren god bild av hur del går lill på dethär snåriga området. Delta är naturligtvis en fråga som är känslig ur denpolitiska demokratins synpunkt och en fråga som diskuterats livligt. Avsnittetkommer all beröras också i den följande debatten, varförjag här nöjer mig medan konstalera ivå saker. Denena är alt man efter vissa inkörningssvårigheler lydligen kunnal komma framlill en ordning som accepierais av såväl fackliga organisaiioner som regeringenoch som i varje fall inle inneburil några allvarliga reella siörningar av denpolitiska suveräniielen. Detandra som jag vill understryka äran ulskotlel betonar all del kommer all följaulvecklingen pä del här omrädei med uppmärksamhel även i fortsäuningen. Del ärsynnerligen angelägel all så sker. Vadgäller ulskoiieis granskning i siorl kan man konsialera all del inie är någrasensalionella avslöjanden som uiskoilel kunnal vaska fram. I långa slycken äruiskoiiei enigi i sina bedömningar, och i de fall där uiskoilel delal sig rördel sig i reservalionerna inle heller om några särskilt allvarliga förslag lillprickningar av ansvariga statsråd, även om i sittinledningsanförande med berömvärd energi försökte all "poppa upp"dessa förslag. Delär naturligtvis bra alt del är pä del sättet - nu avser jag inie uppoppningenulan svårigheten alt hitta allvarliga anmärkningar mot statsråden. Detla visarju alt del fungerar förhållandevis hyggligt. Del visar kanhända också allutskottets granskning har en god preventiv effekt. Regeringens ledamöier vet anutskottets argusögon kommer all syna deras handlingar i efterhand. Blandde ärenden som den här första debalirundan skall svepa över finns enredovisning av den formella gången vid regeringskrisens lösning i oktober 1978.Ulskotlel hade en liknande redovisning regeringsskifte och harsåledes numera grundlagt en tradition. Genomgångenvisar all grundlagens nya bestämmelser fungerade tillfredsställande även andragången de sattes pä prov. Någon mer omfattande kritik av gällande regler harheller inle framförts i den allmänna debatten. Men det föreligger någramolioner i konsiitutionsutskouet med krav på vissa ändringar, som utskollel fåranledning all fundera på i samband med andragrundlagsändringsförslag som inle har direkt med regeringsskiften all göra. Enpar av förslagen gäller regeringens skyldighet att avgå i samband med val -vilket vanligen gäller ulomlands. Dramalikenkring regeringsskiftet låg således i huvudsak pä andra plan, även omgrundlagens bestämmelser var del nav omkring vilket en del av det dramatiska händelseförloppetvreds. Till de många märkliga turer som åtminstone hade viss beröring medgrundlagsbestämmelserna hörde begäran all få bilda regering enbartför all få anordna nyval. Hans regering skulle ha bara den uppgiften, påstodnämligen . Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbe-tets omfatining och inriktning, m. m. Granskningav statsrådens Ijäns-teutövning m. m. Granskningsarbelelsomfallning och inrikining, in. tänkte sig således an en antal socialdemokraliska statsråd skulle sitta på taburetterna i tremånader och enbart rulla tummarna i väntan pä valets utgång. Bland mängakonstiga utspel under den här liden är delta ett som fortfarande fyller mig medkonsiiiulionell förundran. Äveni övrigl minns man naluriiglvis en och annat. Till della hör den ruggigapresskampanj som fördes mot fram lill regeringsskiftet och som väl intetonat ut . Den lär nog vara del bedrövligaste som förekommit i svenskpresshisioria alltsedan attackerna mot pä 1910-lalet. När jag införden här debatten ånyo bläddrade igenom pressklippen tänkte jag: Arma folk, somkanske inbillade sig an della var saklig informalion. Helskampanj ärdel rättaordel, Treparlire;geringenföll - hell i onödan, har del visal sig. Men och , och ville ju ha del så, Modera-lerna irodde alt de skulle fåfortsätta an regera ulan . Så blev del ju inie, efter diverse lurer. MenOla och folkpariiei fick del som de planeral och ärju alt gratuleratill della mäsierskap i fiffighei, som så livligt applåderades av den s, k,oberoende liberala pressen. Vi har fått en svag regering, sorn är stark enbarti de liberala redaktörernas ledarspalter. Regeringenföll, och del var illa. Del hade varit lill fördel för landei om regeringensuliii kvar, I de fiesta avseeenden skötte sig trepartiregeringen utmärkt, all manna lamenialioner över regeringsmaktens förfall undertrepartiregeringen var för den skull helt obefogade. Någon särskild form avparlamentarism, som han ville ha del lill, var del ju inle som tillämpadesunder den liden. Men regeringen föll därför att och islutrundan inle kunde gå med pä krav på folkomröstning iaiomkraftsfrågan, irois alt della var en lösning som var angiven i 1976 årsregeringsöverenskommelse. Om man gjorl det hade regeringen suttit kvar. Mennu, när socialdemokraterna härförleden plötsligt gjorde 1970-laleis politiskasaltomortal, var genast beredda an pä nolltid följa efter,Valtaklik, sade Gösia , men han lillade an moderalerna genasi var bereddaall ansluia sig, behövde inie mer än någon timmes kval för allkomma lill insikt om folkomröstningens föriräfnighei. Tänkom del funnils något av denna friska beslutsamhet , Dä hadetrepartiregeringen fortfarande regerat landei i hela folkets iniresse, men dåvar och iniresse att knäcka regeringen siörre. Delvar i sanning en skön sialsmannakonsi! Men,vilket jag började med ati konstatera, regeringsformens bestämmelser visadesig fungera så all även en hell onödig regeringskris kunde lösas. Del är irygglall vela. Ellannal avsnill som behandlas i inledningen gäller lagrädsgranskningen. Vi harinle lagil upp den så ingående den här gången. Del beror inie pä au fråganblivit mindre viklig ulan pä au del föreligger en proposilion, på grundval avell utredningsbetänkande, med ganska genomgripande förslag lill ändringar avlagrådsinstiluiet. När dessa förslag är genomförda hoppas vi all ordningen blirbälire vad gäller lagrådsgranskningen. Mankan konstatera all del inle är tillfredsställande alt lagrädsgranskningenskall vara beroende av om regeringen anser sig ha bråttom eller ej. I åretsproposilionsskörd kan vi t. ex. notera all den ur lagteknisk synpunkt knepigaproposilionen om parissammansalta organ i kommunerna inte varitlagråds-granskad. Propositionsavlämnandetbehandlas i ell särskill avsnitt. Utskottet har förmanat regering efterregering all hålla sig lill de bestämmelser som finns. Del är au märka altuiöver de i riksdagsordningen angivna tidsgränserna finns i riksdagsordningens3 kap. 5 S en allmän anmodan lill regeringen att avlämna sina proposiiioner päsådana lider all anhopning av arbeie hos förebyggs. Riksdagsordningensbestämmelser och konsiitutions-ulskoitels anmärkningar har dock klingat ohördaav regering efter regering. 1är har anhopningen varil om möjligl värre än lidigare, vilket ger enmyckel svär arbetssituation under slutskedet. Folkpartiregeringen har ocksåtillämpat den egendomliga metoden att lägga fram propositionerna i massmediaveckor innan de kommil och dess ledamöter lill hända. Del är väl föratt man i fred velat suga på det man uppfattat som goda karameller. Ingen harkunnat gå i omedelbar polemik, eftersom propositionernas innehåll inte varilkänl för ledamöier. Detta är naturiigtvis ett oskick och en grovsidvördnad genlemol . Men del är kanske inle så förvånande med tankepä den regering vi har. ledamöier har begärt au vi skall skärpa lagstiftningen ompropositionsavlämnandet för alt den vägen få lill slånd en bältre ordning. Delär lällare sagt än gjorl. Vi har redan regler och anvisningar; kruxet är all deinle följs. kan inte gärna hell förbjuda regeringen all lägga frampropositioner vid vissa lider pä året. är det t. o. m. av allmäntiniresse att en proposilion läggs fram även om det är myckel sent. Vadriksdagen kan göra är naluriiglvis all gå in för alt skjuta upp behandlingen avproposiiioner från I.ex. vår lill höst, men inte heller del är enligl minmening någon tillfredsställande lösning. Helst borde varje riksmöie göra renlbord med sina ärenden. Detman kan begära är all tillkommande regeringar verkligen pä etl hell annal sättän hillills bemödar sig om all följa riksdagsordningens anda och mening. Därmedkan ordningen bli bälire än . Bra kommer del hell säkert inte all bli förränvi lägger om arbeiei i pä del säii som jag , senasl , pläderar för. Men del lar lid innan vi utredningsvägen hunnit arbeiafram dessa nya lösningar, och lill dess bör varje regering besinna sill ansvarför att sprida propositionsavlämnandet, inom ramen för de regler som finns.Det är i första hand i allmänhetens iniresse att de beslul som fattarär så noggrant beredda som möjligl. Jag ber all få yrka bifall lill ulskollets skrivning på de punkter somnu är under deball. Granskningav statsrådens tjänsteutövning tn. Granskningsarbelelsomfattning och inriktning, m. m. 4 protokoll 1978/79:130-132 Granskningav statsrådens Ijäns-leutövning m. m. Granskningsarbe-tets omfattning och inriktning, m. m. (vpk): 1 gällande grundlag fastslås: "Konslilulionsulskollel skallgranska staisrådens ijänsieulövning och regeringsärendenas handläggning. "Vidare sägs: '"Del åligger konslilulionsulskollel an när skäl föreliggerlill del, dock minst en gång om årel, meddela vad uiskoilel vid singranskning har funnii förtjäna uppmärksamhel. kan med anledningdärav göra framslällning till regeringen." Jaghar funnii anledning all erinra om vad som i kapillel Konlrollmakien i gällandegrundlag åläggs konstitulionsulskoil, bl. a. för all markeranödvändighelen av en lösning av frågan om partiernas uiskolisre-presenlalion.Del är nödvändigi all alla partier som passerat den gällandefyraprocentsspärren och blivit representerade i får möjlighet alldella i det beredningsarbete som utförs i utskotten. Och del är särskillmoiiverai un alla partier kan delta i granskningsarbeie, som enliglgrundlagen utövas av konslilulionsulskollel. Nuär denna möjlighel inskränkt för kommunisterna genom au partietsförelrädare på suppleaniplals inle har möjlighel all, genom reservationer,framföra andra meningar än utskoUsmajorilelens. Samtidigl somjag framför krilikmoi denna begränsning vill jag framhålla all ulskollets kansli på elloklanderligt säll lagil fram malerial i de frågor som vi från vpk anmäll lillgranskning. Ulskotlel har också möjliggjort en utfrågning i etl av dessaärenden. Min krilik rikiar sig sålunda inie moi ulskollets handläggning avärendena ulan mot en orimlig ordning för utskotlsarbetet, som inle ger allapartier lika möjligheler. Del är nödvändigi all en ändring kommer lill Slånd. Årelsgranskningsbeiänkande är myckel omfattande, vilket inte är onaturligt medtanke på situationen i fråga om regeringsinnehavei. Skälen att granskaregeringen har inle minskat val. Och uiöver den reguljära granskningenhar lillkommii behovet av all granska vissa företeelser i samband medregeringsskiftena. De politiska säregenheter som förekom vid tillkomsten av dennuvarande regeringen får väljarna granska. Redanförra årel fann vi anledning au från vpk fästa uppmärksamhel på följderna av"sidbytet" i fråga om regeringsinnehavet. Medan socialdemokraterna iulskotlel lidigare försvarade del mesta av vad dåvarande regering och statsrådföretog sig, intar de nu rollen av regeringskriiiker. På motsvarande säll förhållerdet sig med de borgerliga partiernas förelrädare, som lidigare levereradeålskillig krilik - främst i detaljfrågor- men som har stor fördragsamhei medstatsrådens sätt att sköta sina fögderiét* Förden konsiilulionella granskningen är del naluriiglvis allvarligt om det ellerde partier som innehar regeringsmakten är så angelägna an försvara regeringensalla ålgärder an den objektiva granskningen och kriliken förträngs. Tvåfrågor, lill vilka vi ålerkommer under särskilda rubriker, har vpk begärt allulskouet särskill skulle granska. Detgäller för del förslå slaisminisier uinämning av sialsräd, vilkagenom aklieinnehav hade bindningar till företagsintressen inom vederbörandes ämnesområden.Försvarsministerns innehav av aktier i mililärinduslriföretag har tilldragitsig särskild uppmärksamhel, men också exempelvis industriministernsaklieinnehav kan vara av iniresse. Detgäller för det andra regeringens kontroll av säkerhetspolisens verksamhet.Flera skäl har funnils all ifrågasätta om verksamheten följer gällandebestämmelser och regeringens kontroll av säpo. Till de faktiska frågeställningarnaålerkommer vi emellerlid längre fram under debatten. Olikalalare från vänslerparliel kommunisterna kommer f ö. all gå in i debalien äveni andra frågor som varil föremål för utskottels granskning. Del gäller bl. a.handläggningen av B3LA-ärendel, som jag för övrigl riktade uppmärksamheten pä isamband med förra årels granskningsdeball. Underdel avsnill som behandlas finns ell ärende som jag vill la upp särskill,nämligen propositionsavlämnandet lill . är någol av enföljetong. påtalar konslilulionsulskollel och delotillfredsställande i att anhopningen av proposiiioner är så stor i slutel avproposilionsliderna all rimliga möjligheler för all granska regeringensförslag knappasl finns. problem uppmärksammades också avarbeisformsulredningen. Problemenhar accenluerals , påpekar konsiiiutionsuiskoitet i år.Redovisad statistik ger belägg för della. Del är ganska märkligt allIrepartiregeringen - som i sä hög grad präglades av handlingsförlamning -likvällyckades åstadkomma en så stor anhopning av proposiiioner ochsista dagen. Jaganser del riktigt att utskottet utsträckt granskningen lill all beröra denakluella silualionen i är. Del är inte oviktigt all se hur delta utvecklatsefter det senaste regeringsskiftet. är del om möjligt bedrövligare ännågonsin. drabbas av folkpartiregeringens flåsande iver attframstå som handlingskraftig. Riksdagsledamöternas möjligheler all granskapropositionerna och väcka motioner har starkt begränsats. Utskottetuttalar all kraftfulla ansträngningar nu måste göras från regeringens sida förall få till slånd en ordning för propositionsavlämnandet som möjliggör enutjämning och en bälire planering av arbele, främsl under vårarna. Idella kan man inslämma. Del ålerslår alt se om resultatet blir bältre ifortsättningen än hillills. Till avsnitten 1-6 harjag,herr lalman, inga särskilda yrkanden. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbe-tets omfattning och inriktning, m. m. Låt mig erinra om att parlamentarismen numera är inskriven igrundlagen. I själva portalparagrafen i grundlagen sägs del att den svenskafolkstyrelsen förverkligas genom ell representativt och parlamentarisktstatsskick. Frän dessa utgångspunkter är del naturiigl all vi i vårl arbeleägnar särskild möda ål parlamentarismen. Jaglycker del är rikligl att här lala om hur parlamentarismen fungerar. Man kansedan ha olika meningar om vilket som är det bäsla sättet for parlamentarismenall fungera. Av anförande fick Jag intrycket alt han för sindel tyckte all minoritetsregeringar var del bäsla Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbelels omfattning och inriktning, m. m. system man kunde ha här ilandei. Andra har andra uppfaUningar på den punkten. Vihar också granskat andra sidor av hur statsråden och regeringen handlagt olikaärenden. Under enskilda punkier skall vi la upp dem. Vi skall belysa deformella och reella inslag av minisierslyre som har förekommil och annal som vifinner vara felakligl ur handläggningssynpunkl. Lyckligivis möler vi sällanrena grundlagsbroll. Med del stora anlal jurisler som finns i kanslihusel voredet också märkligl om det förekom rena grundlagsbrott. Vi skall naturligtvisvara lacksamma for all sådana knappast förekommer. Idetta inlägg skall jag begränsa mig lill all tala om parlameniarisrnensfunklionsmöjligheler. Del är olvivelakligl så alt regeringen föll. delhar ingen kunnat förneka. säger all del skedde pä grund avall folkpariiei och moderalerna inle kunde gå med på krav. Jag hadefakliskl väntal mig all någon frän och skulle gå upp italarstolen och säga att regeringen föll därför att inle kunde instämmai synpunkter. Det är lika naturligt all plädera pä del sättet. Förmin del drar jag därav slutsaisen att del inle räcker med all en regering haren stor majoritet i . Den måste också kunna fungera som en enhet. Del ärenligl min mening en nyttig lärdom, som vi kan dra av årels dechargebelänkande. Vilär få lillfäile alt diskulera minorilelsregeringar i ansluining lill molionersom kommer upp lill behandling . Men del kan inle hjälpas alt jagfick ell intryck av all upphöjde nödvändigheten lill en dygd.Självklart skall vi betrakta som ell fullvärdigt organ, ochsjälvklart är del bra alt en regering inle lider av missriktatpresligelänkande. Men själva kärnan i parlamentarismen är all del skall finnasen harmoni mellan regering och riksdagsmajoritel. En sådan finns inte f n.Regeringen represenierar endasl en minoriiel i . Närvårsessionen är slul får vi väl räkna ul antalel regeringsnederlag och tyngdenav dem. Men i väntan på den slora debatt som vi vät måste föra om delta och omEsse uttryckte folkpartiels mening, vill Jag erinra om ell ord av enlidigare folkpartiledare, nämligen . Efter alt ha lyssnat pådebatten här förslår jag bättre hans maning till de unga folkpartisterna: ! Jag skulle vilja konkretisera så långl all jag säger: Läs KarlSlaaffi Del kan vara nyliigi alt la del av hans synpunkter på parlamentarismensfunklionsmöjligheler, när man nu från folkparlihåll upphöjer den Ekmanska1920-ialsparlamenlarismen med dess tuvhoppning till någol ideal. Konsekvensernaav 1920-lalsparlamentarismen med CG. som galjonsfigur blev myckel lilelav politisk verksamhei och stark inkonsekvens i det politiska handlandet. Låtoss alltså akta oss för all permanenta en minoritelsparlamemarism. Del kanuppstå jiilualioner då man mäsle tolerera en minoritetsregering, men upphöj deninle lill nägol ideal i del svenska samhällei! Fårjag slulligen, herr lalman, säga ännu ell par ord om propositionsavlämnandet.Det är nog värre än vad del har beskrivits i del hisloriska sambandetTalman brukar ibland erinra oss om vad lalmannen sade i början av delta sekel. Jagtror t. o. m. all del var en liberal regering vid den lidpunklen. Men del skallinle drabba den nuvarande regeringen om en av minisiärerna Slaaff inle var såforifiHrdig i sina propositioner. Låi oss la della problem på allvar och inleskylla pä varandra. BERTILFISKESJÖ (c): slog fasl ell par oomlvislliga sanningar i sillanförande. Pariamentarismen är inskriven i grundlagen, framhöll han. Det hållerjag med om. Han sade också att regeringen föll. Även del håller Jag medom. Det var Jag inne på i mitt anförande. Jagkan emellertid inte inse all den omständigheten all regeringen föll ioch för sig skulle vara något brott mot parlamentarismens princip ellerinnebära att man tillämpar något slags ny parlamentarism. Man får näsian del intrycketnär man hör , all om pariamentarism skall tillämpas på etlanständigt, hederiigt och korrekt sätt i enlighet med all doktrin, skall delvara en socialdemokralisk enpartiregering. Någon annan lyp av parlamentarismlycks inle ha någon som helst förslåelse för. Mankan givelvis säga all den minoritelsregering som sitter inle är någonlycklig lösning. Del lycker inle heller jag. Del var helt onödigt att vihamnade i den situationen. Del har jag redovisat lidigare. Vi kunde juforlfarande ha haft en ireparliregering med majorilel i , om delfunnits litet god vilja hos moderater och folkpartister. Men jag vill erinraHilding om att socialdemokraterna ju på etl myckel verksaml sällbidrog lill all den nuvarande regeringen kom till. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetetsomfatining och inriktning, m. m. När man lyssnar till undervisning om parlamentarism,märker man att han drar vissa slutsatser, som han kanske inle borde ha dragitom han hade län sig an höra på vad jag säger, nämligen att del i olika lägenfinns majoriteler resp. minoriteter. Men vad jag ville konstalera var alt delinle är någol fel med en minoritetsregering, som är beredd att lyssna päpariamenlet, så all inleden ena halvan av svenska folkel ständigt blir överkördav den andra halvan. Regeringen skall inle av presligesugenhel till varje prisförsöka stampa igenom sina åsikler ulan bör vara beredd all ta hänsyn lillfierlalei även i pariamenlet och lill en betydande opinion, så all den sloraallmänheten på så säll får sina önskemål tillfredsställda. Dessutom.Hilding , är inte della första gången vi har en minoritelsregering.Del har funnils etl anlal sådana under 1970-lalel, vilka har ställ HildingJohansson ganska nära. Då hörde vi kanske inte precis den diskussion som han nulycks vilja föra. Den enda majorilelsregering som vi har haft pä senare lid varden borgerliga majorilelsregeringen. Ensak är all säga au en minoriielsregering kan ha beiydande fördelar. En annan äralt säga att den ärdel enda och främsta idealet i sammanhanget. Jag vill ändåpåstå all en minoritetsregering är av värde i olika sammanhang. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbelelsomfattning och inriktning, m. m. minoritet kan inte dikterafram en minoriielsregering.