prot · G20961 · 1978-12-31 00:00:00 — Utbildningsministernger i proposilionen såvitt jag förstår förhoppningar om atl åtskilligt av detsom falleral kan vara övergångsfenomen som redan håller på all rätta lill sig.Jag finner i delta belänkande, liksom i etl annat under förra ,uppgifter om atl utbildningsulskollel ej haft möjlighet FritttiUträde tiU vissa utbildningar i högskolan FritttiUträde tiU vissa utbildningar i högskolan att granska de olikaberäkningsmetoderna. Detta är i och för sig otillfredsställande, vilket ocksåEva har påpekat . Men vid behandlingen av en speciell fråga idelta sammanhang här i kammaren i förrgår kunde utbildningsministern hävda allhan icke desto mindre haft rätt, och del är inle omöjligt atl han visar sig fårätt även . Underinga omständigheter kan del förhållandel all det hittillsvarande systemet varitbesväriigl för administratörerna motivera att man skall låta enbödelsyxa falla överdel fria tilllrädet. Universiteten är till för dekunskapssökande och inle för administratörerna. Administratörerna är däremotlill för universiteten. Vi måsle vända på organisationsteorelikernas sedvanligapyramider. Lärare och studenter är stridskrafterna. Reservaniernaanser alt man bör utreda medelstilldelningens teknik. förenadestudentkårer anser all man bör la upp en diskussion om avgränsningen mellan endel av del fria områdets grundläggande kurser och studieförbundens verksamhet.Båda dessa förslag är rikliga och viktiga. Den senare frågan kan komma attbehandlas av folkbildningsulredningen, som lär bli färdig . Ingadrastiska ålgärder bör vidtas innan dessa frågor har utretts. Med dessa ord och i förhoppning om all vad som är räll och riktigt tillslut skall segra yrkar jag bifall till den vid betänkandet fogadereservationen. 1della anförande instämde () och (). () kortgenmäle: Jag kan förslå atl inle har något lill övers föradministratörer inom högskolor och universitet. Det har han dokumenteratlidigare. Jag noterar emellertid alt hans omdöme om denna yrkesgrupp, som dockär nyttig i della sammanhang, var något mildare och inle så oförskämt som dettidigare har varit. Del antecknar jag såsom en förbättring från . GunnarBiörck talar om att cenlermolionen möjligen är mer flexibel än densocialdemokratiska motionen. Del vi här diskuterar är emellertidutskotts-formuleringen kontra reservalionen. Ulskotlsformuleringen står centernoch vi gemensamt för. Detta har lett till yrkandena här - del kan GunnarBiörck observera. Pålal om flexibilitet villjag framhålla all om granskar del förslagsom 1976 framlades av H 75 samt motionerna skall han finna att del där finnsinslag som tyder på all i varje fall vi inle har någonting emot all man har eltså flexibelt system som möjligl. Det finns mänga passager att citera därvidlag,men jag skall inle göra del . Delär en sak att ha flexibilitet inom ramar. Reservanterna vill uppenbarligen haflexibilitet ulan ramar, men vad är del för bevänt med del, när man inte vågaranslå medel så alt denna flexibilitet kan utnyttjas? Ivelalan kommer in. Nilalarom frihet och flexibilitet, men anslår inga medel för all leva upp lilldenna frihet och denna flexibilitet. Hur skulle del vara om ni försökte fåekvationen all gå ihop? GUNNARBIÖRCK i (m) kort genmäle: Jag tackar för del älskvärda omdöme som fällde om migoch milt förbättrade språksinne. Ävenom och socialdemokraterna har förenat sig i elt majoritets-yrkande ikammaren, ell yrkande som jag alltså kommer atl rösta emot, kan man bakom dellaändå finna olika tankegångar uttryckta i de motioner som ligger till grund förutskottets ställningslagande. Del var där jag tillät mig atl spåra ennyansskillnad. var poetisk i sill anförande och citerade . Jag kan för möjligen länka mig all del "kvinnligt veka i mänskosinn" hosChristina Rogestam kan ha haft någon betydelse för centermotionens utformning. FritttiUträde tiU vissa utbildningar i högskolan () kortgenmäle: Det sistaskall jag naturligtvis inle alls kommentera. Jagvill komma tillbaka till det resonemang om flexibilitet som varinne på i sill huvudanförande. Han sade all del kan flnnas olika utformningar ivåra motioner. Men kan studera bakgrundsmaterialet ochförarbetena, där H 75:s belänkande som avlämnades är ett av deviktigaste förarbetena. De låg ju också lill grund för våra ställningstagandensenare, . Jag tycker all del bör vara svårt för GunnarBiörck atl där finna alt vi skulle vara företrädare för en mycket rigid, enmyckel stelbent syn på denna fråga. Tvärtom har vi där på flera punkter markeratatl vi menar alt man skall ge ramar för olika myndigheter och grupper all agerainom. Men vi kan inle avhända oss möjligheten alt här iriksdagen, när vi antar en budget, göra avvägningar mellan olika önskemål inomhögskolan och mellan högskolan och annan utbildning. Del är därför som vi ärmåna om all ha planeringsramar och resursramar. hindrar ju inle att man sedan är flexibel och tillåter stor frihet för deenskilda högskoleenheterna alt förändra satsningen när man märker allsluderandeinlresset varierar mellan olika linjer. Del har vi aldrig motsattoss. Jag är noga med all betona alt det inte finns någon rigiditel på vår sidadärvidlag. Det måsle bli sagt ordentligt, så alt det tränger fram. Vi ärverkligen flexibla påden punkten, men vi måste ju ändå ha ramar all hålla osstill, så all del finns någon fasthet i systemet totalt. Vi kan inle göra envettig avvägning mellan olika bilar av högskoleutbildningen, om man har ensektor där del bara skall rinna ut medel. Menefiersom ni ju har visat bristande förmåga atl tilldela resurser, kan manverkligen fråga: Är ni mer flexibla i del avseendet än vi? FritttiUträde tiU vissa utbildningar i högskolan i (m)kort genmäle: Vi har kommit in på verkligt svåra medicinska problem, nämligenvilka som är mest flexibla eller mest rigida. Jag tycker mig för varjeanförande av finna en ökad flexibilitet, och det kan mannaturligtvis inte annat än glädja sig över. Menjag vill påpeka, eftersom han förut talade om yrkanden, att del inte skullevara så lätt - för mig i varje fall - alt acceptera alt rösta för all riksdagenbeiräffande det fria området med bifall till motionerna 1978/79:57 och 1978/79:121 i denna del förklararatl lidigare beslut om fritt tillträdeskall upphöra att gälla. Två huvudpunkter i högskolepolilik har varit - och är - allöppna högskolan för nya grupper av studerande och atl sprida möjligheterna tillhögskolestudier geografiskt. Därför har vi i med en positiv inställninglill förändringar deltagit i arbetet med atl reformera högskolan. Delär också i den andan vi vill gå vidare. Det gäller att ge högskolan möjlighelalt utvecklas, alt fylla de ramar som riksdagsbesluten och 1977 drog uppmed elt gott innehåll. Det gäller också alt utan prestigefyllda låsningar kunnarätla lill beslut vilkas konsekvenser visar sig vara mindre bra. Dagensdebatt gäller etl sådant beslut, nämligen den komplettering av 1975 årsplanerings- och resurslilldelningssystem som det fria området med tillhörandeventil utgjorde. Kritikenmot tillämpningen av beslutet och konsekvenserna av delta har tilltagit istyrka . Enheterna och regionstyrelserna har pekat pååtskilliga problem i tillämpningen. UHÄ har dessutom tagit upp den principiellafrågan om det fria områdets ställning vid en ivåprocenlig nedskärning avresurserna lill övrig högskoleutbildning. Därtill kommeren tungt vägande inläggfrån den organisation som organiserar en stor del av lärarna på universitet ochhögskolor, nämligen /SR. Organisationen begär i en skrivelse lillutbildningsulskollel att omprövar beslutet om införandel av eltområde med fritt tillträde i högskolan. ClaesElmstedt har i sitt inlägg redovisat både inställning i sakfrågan ochvårt förslag i delta ärende. Jag skall inle upprepa del, men jag vill ta uppytterligare några punkter lill diskussion. har jag fått praktiska erfarenheter av arbetet med all få framberäkningsunderiag för den s. k. ventilansökan från högskoleregion.Förra året, del första som systemet var i kraft, var svårigheterna stora. Delvisade sig all datasystemet inte var upplagt på elt sådant sätt all del klaradeav all leverera de uppgifter som behövdes. I stället fick man på universitetetanvända orimligt lång lid på alt för hand räkna igenom listorna över antaletregistreringar m. m. för alt få elt grepp om antalet anmälda och faktisktnärvarande studerande på den fria sektorn. Situationen försvåradesnaturiigtvis av atl planerings- och resurstilldel- ningssystemei också varhelt nytt. Detta innebar bl. a. för del all man gjorde några - somdel senare visade sig - allvariiga felbedömningar när del gäller möjligheternatill omdisponeringar av befintliga resurser. Man omfördelade resurser från detspärrade området till del fria, trots atl utbildningsplatserna på del spärradeområdet inte var lomma; del fanns närvarande studerande. Det har inneburit attunder förra läsåret ökade det fria området på de spärrade utbildningarnasbekostnad. Ihöstens arbete med venlilframslällningen har vi kunnat notera attutbildningsdepartementet förutsätter alt alla resurser, som kommit det friaområdet till del, även i fortsättningen skall utnyttjas där. Det innebär atl deca 400 årsstudieplatser som överfördes från det spärrade området,huvudsakligen från den tekniska sektorn, lill del fria kommer alt minskamöjligheterna alt erbjuda enstaka kurser på det lekniskt-naturvelenskapligaområdet med motsvarande storieksordning - delta som i storenighet och i alla utbildningssammanhang talar om viklen av en ökad satsning pånaturvetenskap och teknik. Jaghar, herr talman, med den här i och för sig tekniska redovisningen velat pekapå några av de stora problem som tillämpningen av ventilsysiemet fört med sig.Detta, menar jag, är skäl att ändra på konstruktionen och fö fram enklareregler för medelstilldelningen. Del vill ju både majoritet och reservanter iutskottet. Av reservalionen framgår dock inle vilka regler man vill ha. Om detär automatiken som man vill ha tillbaka, hur mycket kommer det i så fall altkosta? Låtmig ge etl annat konkret exempel på hur del kan se ut på enutbildningslinje på del fria området. Del här exemplet är hämtat frånekonomlinjen vid . Planeringsramen för linjen varursprungligen satt lill 290 platser. Genom omdisponeringar har man fött framresurser motsvarande 450 årsstudieplatser. Antalet nyinskrivna var förra hösten770 och innevarande höst 715. De ansvariga för undervisningen pekar på de storasvårigheter man har när del gäller atl fö resurserna att räcka lill, atl fö lagi kompetenta lärare och tillräckligt med lokaler. De tvekar inle alt säga attkvaliteten på undervisningen har sänkts. Situationen är sådan att maninför våren - efter beskedet om slorieken på veniilresursen för Göteborgsuniversitet - måsle överväga all tunna ul undervisningen ytteriigare. Detär viktigt att garantera en utbildningsplats för alla och envar, sägerreservanterna. Men vad är garantin för en utbildningsplats värd om man inleockså är garanterad atl fö en god undervisning? Det värdet är enligl minuppfattning ringa. Det kan inte heller, som /SR påpekar, vara förenligt meden ansvarskännande politik all tillåta vissa utbildningar atl expandera långtutöver gränserna för arbetsmarknadens behov. Detär intressant att konstatera att i reservationen finns ordet kvalitet intenämnt . nämnde det inle heller i sitt anförande. Delbmkar annars vara ell honnörsord som de båda partier som står bakomreservalionen gärna använder i utbildningssammanhang. Anledningen kan ju inte gärna vara all man är omedveten FrUttillträde tiU vissa utbildningar i högskolan Fritttillträde tiU vissa utbildningar i högskolan omden fökliska situationen ute på universitelen; del vore i så fallanmärkningsvärt. Utskottsmajoritetengör en klar beställning till regeringen om atl resurs-lillskoll måsle lill föratt återupprätta kvaliteten på undervisningen. Det bör ske under de närmastebudgetåren i syfte all successivt återställa utbildningens kvalitet. är en viktig del av utskottets ställningstagande. Tyvärr har dendelen kommit litet i skymundan iden något ensidiga pressdeball som förts. Delhär handlar til syvende og sidst om resurser och om vem som skall prioriterabegränsade resurser. Om menar allvar med atl öppna högskolan för nyagrupper, då gäller del all de resurser som ställs till den högre utbildningensförfogande verkligen också kommer dessa grupper lill del. Visst finns delkurser från det fria området även på de mindre högskoleorterna, men i högstbegränsad omfattning. 1 proposition står del alt del fria området ävenframöver skall ha ungefär samma omfattning som lidigare. Den konstruktionen avdet fria området har medfört etl relativt litet utbud på de nya orterna. Om manfortsätter med den här konstruktionen av del fria området och kombinerar delmed automatiken, då skulle del innebära en stark styrning av resurserna lill destora universiteten, och del är en sådan styrning som vi vill undvika. 1pressdebalien har ibland majoritetens förslag framställts som om de kurser somi dag ingår i det fria området skulle las bort från högskolansundervisningsutbud. Så är inte fallet. Dessa kurser skall självfallet finnasoch utbjudas i vanlig ordning inom ramen för högskolornas ekonomiska resurser.Del blir alltså även i fortsättningen möjligt för de studerande all sälla ihopsin egen individuella utbildningslinje. Del påslående som förenadestudentkårer m. fi. gått ul med, innebärande all rekryteringen lill forskarutbildningskulle försvåras enligl majoritetens förslag, är som jag ser det felaktigt.Utbudet av enstaka kurser kommer att finnas även i fortsättningen. Däremotkommer del säkert alt bli flera som väljer atl kombinera sin egen individuellalinje än som varit fallet med det nuvarande systemet. Majoritetensförslag innebär en mjukspärr av högskoleutbildningen. Förslaget icenlermolionen om en resurs på 1-2 milj. kr. per högskoleregion innebär enflexibilitet i systemet, en möjlighet all bättre än anpassa antaletutbildningsplatser efter de sökandes intressen. Jag beratl fö yrka bifall lill utbildningsutskottets förslag i desshelhet. (vpk) kortgenmäle: hela plädering gick i stort sett ut på all delkrävs mer pengar, något som man uppenbarligen inle är beredd all lillslyrka. Jagtycker all del är dystert att inle - och inte heller någonannan för den delen - har berört del som jag pekade på i mittinledningsanförande och som ju inle kan vara obekant för ,eftersom kritiken i det här avseendet bl. a. kommer från institutioner i ,nämligen det faktum alt administrationen har föll svälla ul på utbildningensbekostnad. Det anslagssysiem som man nu har bidrar lill della. Om man vill göraen ompriorilering och om man vill diskutera också frågan om utbildningenskvalitet, varför kan man dä inle länka sig att skära ner på den andra biten? GEORGANDERSSON (s): Jag vill bara avge etl kort vittnesbörd utifrån de erfarenheter vi iUmeå högskolestyrelse har vunnit av systemet med den s. k. fria sektorn. Blandde nackdelar som har förts fram här i debatten vill jag särskilt peka på dengeografiska snedfördelning som systemet lett lill. Det har skett en allvarligomflyttning av resurser från de små högskolorna lill de stora. Eftersom vi inomUmeå högskoleregion har ell förhållandevis litet universitet och småhögskolor, har vi kunnat notera atl resurslillskoitel till den s. k. friasektorn gett relativt små belopp till den norra regionen. högskoleregionhar som systemet med en fri sektor tillämpats fött ca 6 96 avdes. Regionen borde ha fött minst del dubbla föratt kravetpå en någoriunda rimlig regional balans skulle ha kunnat tillgodoses. Delta ärell viktigt skäl lill alt regionsiyrelse enhälligt - märk väl enhälligl -anfört kritik mot det nuvarande systemet med en fri sektor och ställt sig bakomförslaget alt delta skall slopas. Deextra medel som gåli lill den fria seklorn skulle ha kunnai användas för andraändamål där del föreligger stora behov. Jag vill som exempel nämna en snabbareutbyggnad av del lyckade försökei med YTH, yrkesieknisk högskoleutbildning. Etlannat område som man skulle ha kunnai salsa på är enstaka kurser med inriktningmot de yrkesverksammas behov av fort- och vidareutbildning. För alt ge elltredje exempel skulle kanske ytterligare resurser ha kunnai anvisas för alltillgodose det stora behovet av forskningsanknytningsmedel. InomUmeå högskoleregion föreligger starka krav på att fö utveckla nya lokalalinjer. Vi har sådana välmotiverade krav från exempelvis och Luleå.Träleknisk utbildning i har inte kommit till stånd på grund avmedelsbrist. Jagnämner della bara för atl visa vilka problem man upplever med anledning avknapphet på resurser. I det läget framstår existensen av en "fri zon"inom högskolan som ganska orimlig. Jagvill i likhet med också påpeka att studerandeopinionen inte ärentydig i denna fråga. Studenter i och på andra mindre högskoleorter hardragit de rätta slutsatserna av den kvalitetssänkning av utbildningen som delnuvarande systemet har medfört. De samtycker därför till ett avskaffande avdenna ordning. Jag hänvisar återigen till de enhälliga synpunkter som harframförts från högskoleregions styrelse. 1senaste numret av studenttidningen i skriver ledarskribentenföljande: "Jag tror au det är fel alt försvara del fria tilllrädet utanatt försvara ämnen, att upprätthålla nivån och säkra den framlida kompetensen Fritttillträde tiU vissa utbildningar i högskolan FritttiUträde tiU vissa utbildningar i högskolan Till i , som kände en viss trygghet isällskap med studenterna, måslejag alltså fö påpeka alt han inte har allastudenter med sig. Enligtulskollets förslag för regionslyrelserna en särskild resurs att fördela, ochdärmed för man en icke obetydlig flexibilitet. Denna särskilda resurs kan dåanvändas för atl tillgodose angelägna behov även på andra områden än dem som fn. av, skulle jag vilja säga, någon slumpmässig anledning inräknas i det friaområdet. Jag tror avslutningsvis, herr lalman, atl regionslyrelserna skall visasig vara skickade alt göra denna fördelning. Med det yrkar jag bifalltill utskottets hemställan. Låt mig i slutet av debatten mycket kortfattat framföra någrasynpunkter som inle har framförts tidigare under diskussionen. Jag skallförsöka undvika atl upprepa vad som har sagts förut. Jagvill försl vända mig till i och säga två saker lill honom.På en punkt skall jag hålla med honom och på en annan punkt polemisera mothonom. Jag kommer självfallet inle atl diskutera den språkliga kvaliteten påden insändare jag hade i . Den typen av debatter lar jagaldrig i kammarens talarstol. Detär naturligtvis, och kammarens ärade ledamöter,otillfredsställande alt utbildningsulskotlel skall behöva säga att utskottetinle har haft möjlighel alt granska de olika beräkningsmetoderna. Utskottet harhaft lidspress, men del är inte del enda skälet. Del är också så alt anslagssyslemelnär det gäller högskolan är mycket komplicerat. Det är verkligen inle lält allförklara det för de människor som inle sysslar med detta. Så småningomutvecklas rutiner, både bland departementets tjänstemän och bland riksdagensledamöter, för alt bättre än just nu kunna följa beräkningsmetodernas praktiskatillämpning. Jag hoppas atl vi i fortsättningen inte skall behöva göra ensådan deklaration i utbildningsutskottet utan ha bättre möjligheter atl avgöraom beräkningsmetoderna är rikliga eller inle. NärGunnar gör hänvisningar till urgammal universitetstradition och lillinternationella förhållanden, som ell försvar för den fria seklorn, så är delenosaklig bedömning. De internationella jämförelserna kan man endast göra om manlar hänsyn lill alla fakta. Och skall man komma ihåg atl i de allra fiestaländer som vi jämför oss med är tillgången lill högre utbildning spärrad genomtvå olika ting. Antingen för man betala för alt studera vid universitet ochhögskolor, och då är del en ekonomisk spärr i utbildningssystemet, ellerockså, och det är det vanligaste, är det mycket stränga lillträdesregler somgör atl de stora befolkningsgrupperna inle har tillgång tillhögskoleutbildning. Om man lar hänsyn lill våra myckel generösa tillträdes-regleroch till alt vår utbildning vid högskolorna är gratis, kommer man till frågan:Är det möjligl atl under alla omständigheter garantera varje litenmedborgargrupp exakt den utbildning den vill ha på en viss ort? Jag har, herr lalman,efter lång tids arbete i utbildningsulskollel bittra erfarenheter avstuderandegrupper som har kommit lill mig och anklagat oss beslutsfattare föralt vi har tillåtit dem, eller stimulerat dem-de har tolkat del så - all gåigenom utbildningar efter vilka de sedan inte föll något jobb. Kommer kammarensledamöter ihåg hur del var med alla som log en fil. kand. medlitteraturhistoria, sociologi, statskunskap och andra ämnen och inle fick ellarbete efter den examen utan måste skola om sig till praktiska yrken påverkstadsgolvet? I och för sig var det utmärkt atl de fick sådana jobb, men deupplevde del som onödigt atl försl studera vid högskola ochskaffa sig en fil. JörgenUllenhag är nog oförsiktig all tala om ekonomutbildningen. Den är nu fri. Vadgör om den dagen kommer - vilket kan inträffa om vi skullefortsätta med nuvarande system -då del utbildas ekonomer som inle kan fö någonanställning? Dä upplever vi problemen! Jagtror atl del är viktigt atl vi på del här sättet försöker styra utbildningen ilandet, inte spärra den för individerna. Jagvill lill sist säga, herr talman, all jag upplever del beslut som riksdagensnart skall fatta på del sättet alt det blir ytterligt fö människor som inteför tillgång lill utbildning - men de kommer alt kunna riskera alt inte föexakt den utbildning de har tänkt sig. Sedan kan visjälvfallet ha delade meningar om hur många människor del rör sig om. Jag är avden uppfattningen att det är utomordentligt fö. Därför anser jag all den härfrågan har dramatiserats på ell överdrivet sätl. Jag skulle tro alt del är braom vi, när det här beslutet är fallal, kan gå hem var och en till sig ochförsöka dämpa debatten och göra den litet mindre dramatisk än den varithittills. Delfinns en del människor inne i systemet, som just nu håller på atl utbilda siginom den fria sektorn enligt de gamla metoderna. Jag vill då svaraEva , som inle lidigare har fått svar på sin fråga, all vi begär atldepartementet skall lägga fram förslag lill övergångsbestämmelser, så att desom är inne i utbildningssystemet inte skall skadas av de nya bestämmelserna.De skall självfallet fö fullfölja den utbildning som har gett demmöjligheter atl starta. Detär nya studerandegrupper som inte för tillträde till det som utgör detfria området, men jag är helt övertygad om atl de studerandegrupperna -med detutbildningsutbud som i övrigt tillhandahålles dem - kommer atl få en utbildningsom kommer all passa dem och ge dem tillfredsställelse. FrättiUträde tiU vissa utbildningar i högskolan () kortgenmäle: Jag hade inte tänkt gå upp i någon ytterligare replik i den härdebatten, men efiersom vänder sig direkt lill mig måste jag svarahonom. Delär nu inle så enkelt atl man vet atl man för ett arbete om man har gått enspärrad utbildning och vet alt man är osäker om alt fö ell arbete om man hargått en ospärrad utbildning. Vore del så enkelt skulle jag ha rätt slorförståelse för resonemang. Men del är inte lättare atl fö ellarbete om man har gått den spärrade kullurkommunikalionslinjen än om manhar gått igenom den ospärrade ekonomulbildningen. FrättiUträde tiU vissa utbildningar i högskolan Delförhåller sig alltså inle så som hävdar, och alla som sysslar medde här frågorna vet väl all del är oerhört svårt all göra prognoser beiräffandearbetsmarknaden som har någon hållfaslhel. Man skall alllid sträva efter dentypen av prognoser, men man bör lillåla sig all fortsätta ha en friseklor. Ensådan har vi-det villjag påminna om-haft under etl stort anlal år. långltillbaka i tiden, även under socialdemokratiskt regeringsinnehav. Då fanns enautomatik, men principen var densamma, och del är principen som vi fortfarandeslår vakt om. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: