prot · G209131 · 1978-12-31 00:00:00 — Ibilaga 14 redovisas gällande regler, företagna och aviserade ulredningar osv.Är då della tillräckligt? Enligl min mening ger det inte ett klart besked omatt regeringen utövar lillfredsslällande kontroll över säkerhetspolisensverksamhet. Frånvänslerparliel kommunisterna reste vi frågan om lillsäilande av enpariameniarisk uiredning, sammansall av samiliga fem riksdagspartier, för allutreda säkerhetspolisens verksamhet vad gäller åsiktsregistrering, telefonavlyssningoch utlämnande av uppgifter från personregister. Detta krav avvisades avJustitieministern i en frågedebatl i . Säkerhetspolisensverksamhei uppvisar gäng efter annan inslag som slrider mot medborgarnasrättssäkerhet. Medarbetareinom säkerhetspolisen påvisar allvarliga fall av åsiktsregistrering och telefonavlyssning. Pressenoch journalistkåren redovisar stor oro för all vikliga grundvalar förtryckfriheten är i fara genom säkerhetspolisens verksamhei. I böcker och avhandlingardokumenteras säkerhetspolisens övertramp. Andrahändelser belyser också otillfredsställande förhållanden inom säkerhetspolisen. Oronär stor, men regeringen finner inte skäl lill några särskilda ålgärder. Konstitutionsutskottetsställningstaganden är inle godlagbara. Vad utskottet åberopar i fråga omföretagen översyn av registerverksamheten och den kontroll som utövas är inlelillräckliga garantier mot missbruk. Ulskoltel ivingas beiräffandetelefonavlyssningen erkänna alt del är en brisl all del Iryckfrihetsrällsligaanonymitetsskyddet kan åsidosättas genom användning av processuellatvångsmedel. Utskottet anser dock att frågorna på ell lillfredsslällande sättär föremål för översyn. Likaså hänvisas lill en senare molionsbehandling. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenskontroll av säkerhels-polisens verksamhet Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenskontroll av säkerhets-fwlisens verksamhet Konstitulionsuiskotietundviker dock all la ställning till frågan huruvida regeringen utövat enlillfredsslällande kontroll över säkerhetspolisens verksamhet. Ej heller larulskoltel ställning lill om regeringen vidtagit erforderiiga ålgärder medanledning av de missförhållanden som bloiiais. Delta måste anses vara medavseende på den konstitutionella granskningen betydelsefulla frågor. Jagyrkar därför, herr lalman, all utskottets anmälan i denna del läggs tillhandlingarna med följande uttalande: Detär angelägel all förhindra alt säkerhetspolisen i sill register inför uppgifterom medborgares politiska åsikter eller tillämpar metoder som äventyrar andramedborgeriiga rättigheter, t. ex. använder ivångsmedel som sätteranonymitetsskyddet i fara. Mot bakgrund av de förhållanden som framkommit borderegeringen ha vidtagit särskilda ålgärder i syfte alt skärpa kontrollen avsäkerhetspolisens verksamhet i dessa avseenden. Det finns en stark strävan hos vårl folk all det svenska samhälleiskall präglas av öppenhet och skydda den enskilda människanspersonliga integritet. Del innebär också att den enskilde skall vara skyddadmot myndigheisingrepp, exempelvis telefonavlyssning, registrering och liknandeting. Mensamhället mäsle också skydda sig moi de krafter som är eu öppel eller doli holmoi vår svenska demokrali eller mot landets säkerhet, och mot de krafter sombedriver grov brottslig verksamhei, riktad mot medborgare -enskilda eller igrupp. Avde skälen är vi tvungna alt ha ell försvar och även en militärunderrättelsetjänst Vi måste ha en polisorganisation och även en säkerhetspolis.Av naturliga skäl mäsle delar av en sådan verksamhei vara hemliga. Det sägersig.själ vt att del med sädana förutsättningar blir en ömtålig och svär uppgiftatt göra praktiska avvägningar och tillämpningar. Detligger då nära lill hands all både massmedia och vi som politiker engagerar ossdjupt vid minsia antydan om risk all den enskildes rättigheter träds för när.Jag har själv engagerat mig molionsledes i sådana här frågor och även ikonstitulionsuiskotiet, och jag förstår därför myckel väl i just den här frågan. Menlåt mig också peka på alt vårl lagstiftningsarbete under 1970-lalet har varitinriklal på all reda ul de här problemen i syfte att skapa bälire förhållandenför den enskilde. Vi har skaffat oss en ny grundlag, där medborgarensrälligheler har stor plats. Vi har stärkt yttrandefriheten, och våra massmediahar därmed fti siörre insyn. Vihar också flera exempel på hur vi här i har sökl gå till botten medde problem som har uppstått ägnade konsiitutionsulskottelmycken lid ät IB-affaren. Jag vill minnas att vi hade IB-affären uppe på 23ulskollssammanträden . Del inlressania med IB-affären var sombekanl gränsdragningen mellan tryckfrihetslagstiftningen och underrättelseverksamhelen. Vadgäller då dagens deballfråga? Jo, den gäller registrering och telefonavlyssning.Frågan blir då: Har våra myndigheter och har regeringen följl gällande lag? Konslilulionsulskoltelhar tagit del av arbele och iniiiativ - det ärju underdenna som säkerhetspolisen sorterar. Viharnoieratatt man har satt i gång en gallring i registren-en gallringsom välinle var hell slutförd när denna fråga började diskuteras, men den pågår ivarje fall. Manhar vidare lagil iniiiativ i en rad frågor. är i detla falldubbelt inlressanl, eftersom vi där har politiker med somlekmannarepresen-lanler, vilka har full insyn i vad som sker och i deföreskrifter som utfärdas. Konstitutionsutskottetnolerar all JO och JK har granskal . Man har bl. a. granskatBernlleraffären,som log upp. säger själv alt vadsom där kom fram gällde malerial som praktiskt taget hell låg lillbaka iliden. Vad jag vill trycka på är den utveckling som vi har haft under1970-talel, särskill under de senasle åren. Konslilulionsulskollelhar också observerat hur juslilieminislern personligen har gått igenombefinlliga register och haft regelbundna sammanträffanden med polischefen ochandra berörda. Det finns alltså inle nägol skäl lill anmärkning motjustitieministerns handläggning. Vad man därutöver möjligen skulle kunna krävavore att den s. k. tvångsmedelsulredningen hade kunnal tillsättas någollidigare än vad som har skell, och det säger också ulskotlel pä några rader. Mennu riktar inle någon anmärkning mot statsrådet . Han villi slällel alt gör ell ullalande med innebörden all regeringen bör selill all följer gällande lag. Del är,, all slå in öppna dörrar. Enligt vad konslilulionsulskollelkunnal finna följs redan nu gällande lag. Vad är del då som villdärutöver? Vill han någonting annat än vad som ryms i de dunkla orden? Ellervill bara sprida misstankar i största allmänhet mot en del avvåra myndigheters arbele? Jag ber all fl yrka bifall till ulskoiieis skrivning under avsnittet13. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenskontroll av säkerhetspolisens verksamhet Underdetta anförande övertog tredje vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk) kortgenmäle: talar om en stark strävan till öppenhet och skydd förmedborgerliga rälligheler. Men då flr inle säkerhetspolisens egna ålgärder varasådana alt dessa strävanden hotas. nöjer sig lydligen med JK:soch JO:s uppfaltning att de anmälda ärendena var av sä gammall datum all någonsiörre undersökning inle behövde göras. Men kan han gä i god för att liknandeföreteelser inte finns ? påståratt jag sprider misstankar mot säkerhetspolisens 8Riksdagens prolokoll 1978/79:130-132 Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenskontroll av säkerhetspolisens verksamhet Del ärfakliskl säkerhetspolisens egna s, k, affärer som gör att människorna hyserstark misstro mot vad säpo sysslar med. Jag vill erinra om all en av deuppgifter som fanns i tidningsartiklarna med anledning av kommissarie var alt det i registren fanns kvar uppgifterom t, ex, transport avtidningar på järnväg under del transporlförbud som fanns här i landei. Jag villgärna vela om regeringen har konirolleral all personregisler har förslörtseller om sädana uppgifter fortftirande finns kvar. Sedankan naluriiglvis räkna upp hur mänga vidtagna åtgärder,utredningar och konirollinsianser som helst, men han kan inte komma ifrån altsäkerhetspolisens verksamhei kantas av övertramp och tvivelaktiga inslag. Ochdel är della som frågan handlar om. Följer säpo gällande regler? Krävs del enskärpning av reglerna? Hur kan man förbällra rättssäkerheten för medborgarna? Omman vill öka säkerhetspolisens anseende måste också överordnade organ la itumed problemen. Det är delta som jag menar att regeringen inle hargjort pä ettövertygande sätt. Inte ens de aktuella avslöjandena föranledde några särskildaålgärder från regeringens sida. Om inle regeringen begriper att här mäslekontrollen över säpo skärpas, borde åtminstone konsliiulionsuiskolloch kunna säga ifrån. SVEN-ERIKNORDIN (c) kort genmäle: Lät mig nolera alt i sill andra debattinlägg är ylterslförsiktig. Han har utöver Bernllerfallei inle nämni elt enda exempel på sädanaövertramp från säkerhetspolisens sida som han lalar om. Vi måste väl ändå varaöverens om all om man skall kunna vidla någon ålgärd i någon riktning måste mankunna dokumentera del man talar om. Det som har dokumenlerals är inlenägol annat än Bernllerfallei, och där rör del sig inle om någol annal än allgallringen i akterna inte hade fullföljts tillräckligt snabbi. Och del hängerihop med alt det enligl en lidigare lagsliftning var möjligl att behålla sådanauppgifter som del här gäller i akterna . Det är alltsåförklaringen. Vad vi diskulerar är inle all beslula om någon nylagstiftning, ulan vad debatten gäller är granskningen av statsrådensämbetsutövning. Då är bara all notera all regeringen - i det här falletjustitieministern - pä denna punkt har följt gällande regler. Del somintresserar och är bakgrunden till del hela kanske är önskemålom en annan lagsliftning, som innebär andra regler. Men, , dendebatten får vi i så fall ta när dessa nya regler är antagna av ochskall börja tillämpas av myndighelerna. (vpk) kortgenmäle: förvånar mig en aning. Han säger att jag var försiktigi mitt andra inlägg, därför all jag inle upprepade vad jag sade i mitt förstainlägg om en rad övertramp som säkerhetspolisen har gjorl sig skyldig lillunder 1970-lalet. Om del behövs skall jag gärna för läsa upp dessa exempel ännu engång, men Jag lycker all del borde räcka alt jag en Nr 131 gängpekat på dem. Behovet av skärpt kontroll över säkerhetspolisen är hell den () kortgenmäle: känner till hur granskningsarbelel går lill. Han vel Juall vad vi har granskat är vad som hänt under det senasle året. Vi tar inte uppgamla frågor till ny granskning. De exempel som nämnde i sillförsta inlägg uiöver Bernllerfallei var IB-affaren och sjukhusfallei iGöteborg. De fallen har vi lagil upp i elt lidigare granskningsbetänkande ochdiskuterat mycket ingående. Del finns inle skäl att ta upp de frågorna än engäng till dechargedeball. Del är där skillnaden ligger, . Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenskontroll av säkerhetspolisens verksamhet Tredjevice lalmannen anmälde alt anhållil att lill prolokollel fäantecknat all han inle ägde räll lill ytteriigare replik. Eftersom här har lagt ett förslag och framförtsynpunkter pä vår behandling av meddelarskyddel tycker jag att det är väsentligtatt göra några påpekanden, för det är en mycket viklig fråga. Fränden infördes i tryckfrihetsförordningen bestämmelser, som öppetangavs syfta lill alt förstärka del s. k. meddelarskyddel. Enligltryckfrihetsförordningen är del i stor ulsiräckning tillåtet all, oberoende avvad som annars gäller, lämna meddelanden lill bl. a. tidningsredaktion föroffentliggörande i tryckt skrift Denna frihet blev efter slutgiltigabeslul utvidgad och preciserad. Skyddet kom också all omfatta anskaffandeav uppgift för publicering i tryckt skrift Tryckfrihetsförordningens nyalydelse innebar vidare all den krets som var skyldig att iaktta tystnad ommeddelares och författares identitet utvidgades. Villkoren för alt dennatystnadsplikt skulle vika vid vittnesförhör skärptes. Dessutom infördes itryckfrihetsförordningen etl siraffsanklioneral förbud för myndighel och annalallmänt organ alt forska efter anonym författare eller meddelare, närtryckfrihetsförordningen inle tillåter ingripande mot dessa. Nukommer vi i utskottet alt behandla en motion där det har påtalats att skyddei i3 kap, 4 § TF mot myndighets efterforskning är otillräckligt ordförande, . är huvudmotionär, och bakom molionenstår även förelrädare för moderater, och Fråganaktualiserades , då rykten kom ul om att eu lillstånd tilltelefonavlyssning skulle kunna omfatta t, ex. en tidningsredaktions växel. Delintryck som skapades var all stadgandet i tryckfrihetsförordningen bara logsikte på del slag av myndigheisålgärder som innebar att författares ochmeddelares identitet uttryckligen eftersöktes. Däremoi skulleanonymitetsskyddet fritt kunna genombrytas om syftet inle i första hand var allefterforska författares, utgivares eller meddelares identitet Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringenskontroll av säkerhetspolisens verksamhet Vihar tagit upp denna fråga i granskningsbetänkandet, och här finns en utförligredovisning av uttalanden frän justitieminister , dels som svar pä frägaav mig i , dels som svar på skrivelser från Sloratidningars chefredaktörer och förfrågningar från olika pressorganisalio-ner,Jiislilieminislern har, som också här nämnts, under ulskoiieis behandling avfrågan även framiräll munlligl där, SiaisrådelRomanus uppgav i dessa sammanhang alt vid beslul om lelefonavlyssning domstolenmåste väga samhällets intresse av en effekliv brottsutredning mot hänsynen lillden enskildes inlegriiel och andra motstående intressen. vikiigi sådanliniresse varan anonymitetsskyddet enligl tryckfrihetsförordningen inteurholkades. Dessa hänsyn ledde enligl justilieminisierns uppfattning lill alldel i prakliken var uleslulel all ell lidningsförelags växel avlyssnades. SvenRomanus uppgav också all lelefonavlyssning pä en tidningsredaklion inteförekommit som juslilieminisler. Igranskningsbetänkandei återges dessa uttalanden inför konstilulionsul-skolteloch i andra sammanhang. sägs klart ifrån, vilket också Sven-ErikNordin har lalal om, all del är en brisl i del nuvarande regelsyslemel all deliryckfrihetsrällsliga anonymitetsskyddet kan åsidosättas genom användning ivissa fall av processuella tvångsmedel som beslag, husrannsakan ochlelefonavlyssning. Ulskotlel menar i delta sammanhang enhälligl au denuiredning som arbelar med frågan borde ha kommil i gäng lidigare. Denlillsaiies försl i fiol och kom inle i arbele förrän i början av della år. Sininsiällning lill molionen med krav pä ökal rättsskydd i tryckfrihetsförordningenkommer konslilulionsulskollel all redovisa senare i vår. Jagkommenlerar della avsnill därför all jag gärna vill polemisera moi NilsBerndlsons beskrivning, som kunde ge ell intryck av alt konslilulionsul-skoltelinle ägnat denna fråga stor vikl. Tvärtom har sä varil fallel. Och vi haransell del vara oerhört vikiigi all allmänhelens förtroende föranonymitets-skyddel kan upprällhällas. Med della yrkar jag bifalllill ulskoiieis förslag. (vpk): Del som inle var möjligl all framföra i ett genmäle vill jag ändå haframfört lill . Omdet varje är inträffar övertramp och prydligtvarje år efter granskningsbetänkandei avför dem, kan han naturligtvis låtsasatt det inle finns tillräckligt skäl Just nu för att kräva särskilda ålgärder.Men säger ändå inle serien av övertramp under 1970-lalel ? Säger inle dessa händelser alt del finns föreleelser som kan utgöra holmot medborgares rättssäkerhet? Kan del inle ge skäl all kontrollera dels omsäpo följer gällande regler, dels om det finns brister i lagstiftningen somockså behöver ses över? Del var bl. a. detta vi åsyftade, när vi begärde hos regeringen all man skulle lillsätta en parlamentarisk kommission efter dehändelser som avslöjades i slulet av förra årel. Det är della saken handlar om,och del är i del här avseendet vi är kritiska moi all regeringen icke vidlognågra särskilda ålgärder. Låimig också säga lill all visst har det förelagils en seriösprövning och granskning av de olika regler som gäller på iryckfrihelsomrädel,men Jag lycker nog all del finns sä pass mänga oklara punkier om huruvida 1vångsmedlen använls pä ell sådanl säll alt vissa rällssäkerhelsfrågor är i faraatt det borde ha funnils anledning för konstitulionsutskollet all göra etluttalande av det slag som vpk föreslår. SVEN-ERIKNORDIN (c): Del händer ju av och till all vi i våra tidningar och i andra massmediafår ta del av uppgifter om att säkerhetspolisen eller andra myndigheter inlefullgör sina åligganden på elt tillräckligt prydligt säll. Del görsundersökningar, men fördel mesta noterar man all del bara handlar om ryklen. SomJag sade i mill forsla inlägg ärdel emellerlid nalurligi all vi polilikerreagerar inför sådana härsilualioner-vår uppgift ärju all slå vakl om folkelsiniressen. tar sig detta uttryck i molioner, som leder till beslut här ikammaren. Regeringen lillsäHer ulredningar, och antas en nylagstiftning. Delta har undan för undan-del har vi varil överens om-skell iförbättrande rikining. Mendella beiyder ingalunda all jag år slår upp här i kammaren och lyckerall all t är bra som del är, som säger. Han vel mycket väl allJag ställ på reservalionssidan och på krilikersidan när del gäller IB-affären -för all inle lala om Göleborgsaffären, som vi inle fick tillfälle att la framsanningen om, därför alt del krav som minoriteten den gängen hade voteradesbort. sådan här deball kan man naluriiglvis peka på hur många fall som helst ochsäga: Här är del risk för att del begålls övertramp, i del eller delämbelsverkel har man kanske haft en tvivelaktig handläggning - upp sådana tankegångar beiräffande säpo. Men.viär inle här för all göra en granskning av hur olika ämbetsverkharsköttsig, utan vad vi skall syssla med nu-jag upprepardet ännu en gång-äratt granska hur statsråden har skön sig. Del är den uppgiften vi har. och delär della debatten gäller. Vi har inte kunnal finna alt statsråden misskött sig,och av det skälet finns del inle anledning att säga mer än vad utskollel harsagt. Det är fakliskl bara alt läsa innantill. Granskningav staisrådens Ijäns-teuiövning ni. Regeringenskoii-iroll av säkerhetspolisens verksamhet OLLESVENSSON (s): Jag vill bara till säga all när del gäller den fråga somjag diskulerar, frågan om förhållandet mellan tryckfrihetslagstiftningen ochvanlig lagstiftning som reglerar bl. a. tvångsmedlen, så är den av betydligtmer komplicerat slag än som framgår av anförande, där hanuppehåller sig vid enbart säkerhetspolisen. Del är, vågar jag säga. nu på gängelt arbele som lar direkt sikte pä all la bort de spänningar som möjligen kan Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. finnas mellan TE ochvanlig lagsliftning. Del förslag som har lagl fram skulle alltsåinle pä någol sätt föra frågan framåt, och därför yrkar jag avslag pä detförslaget. NILSBERNDTSON (vpk): vill tydligen missförstå del mesta, men delkanske är en vald position. Visst har kritiserat föreleelserunder , del vet jag mycket väl. Vad jag sagt är all han inle förmårall se sambandet mellan de olika händelser som har inträffat. Detsamma gällerför kriliken mot regeringen pä den här punkten. Trols dessa upprepade fall somförekommit under 1970-lalel tar man inle fasta på de hya som tillkommer ochgenomför en verklig granskning av hur lagar efterföljs och hur säkerheten ochkontrollen fungerar. Del är delta som frågan handlar om. SVEN-ERIKNORDIN (c): Om det ärdel saken gäller skulle jag vilja rekommendera motionera i ärendei. Vpk:s motionerande i dessa frågor har emellerlid hitintillsbeställ i alt man har krävt att inriktningen av säpos verksamhet ifortsättningen skall vara den att enbart fascistiska ligors verksamheigranskas. Andra ligors verksamhei vill vpk lydligen inle granska. Kanske ärdelsä, ,all det innerst inne ärjust där skon klämmer i den härdebatten och i det dunkla förslag lill yttrande som ni här har lagl fram. NILSBERNDTSON (vpk): Vad är det som är dunkelt i detla yttrande, ? Jag vel inleom har yttrandet på sin bänk. I yttrandet säger Jag att del ärangelägel alt förhindra att uppgifter om medborgares politiska åsikter införs iregi;>ter, all andra åtgärder som vidtas inte får äventyra medborgeriigarälligheler, all ivångsmedel inte får äventyra anonymitetsskyddet och allregeringen mot bakgrund av händelser som har inträffat borde ha vidtagitsärskilda åtgärder i syfte alt skärpa kontrollen av säkerhetspolisens verksamheti dessa avseenden. Jag kan inle inläsa nägoldunkelt i detla ylirande. Sedan de under avsnittet Regeringens kontroll avsäkerhetspolisens verksamhei anmälda lalarna nu haft ordel övergår kammarenlill att debattera Jäv för statsråd. I denna del av granskningsbetänkandei behandlas förekommande regler omJäv för statsråd mot bakgrund av den debatt som framförallt förekom angåendeslalsråds innehav av aktier i samband med den senaste regeringsbildningen.Skillnaden mellan oss socialdemokrater och de borger- liga ledamölerna som utgörmajorilelen är att vi reservanter inle nöjer oss med all ange vad vi anser varaen lämplig lolkning av reglerna, ulan vi tillåter oss också all i klartextkrilisera regeringsbildarens och en av hans slatsrådskandidalers uppträdandevid folkpartiregeringens snabba födelse. Dennavär kritiska bedömning går hell lillbaka på vad ulskotlel är enigt ombeträffande frågan under vilka förhållanden jäv kan anses föreligga förstatsråd. Därvid har ulgångspunklen varit dels grundlagsregeln i 6 kap. 9 §andra stycket regeringsformen, dels förvaltningslagens jävsregler. Låtmig klart deklarera all även vi socialdemokraier finner det positivt all delbåde vid regeringsskiftet hösten 1976-det gällde dä vissa av statsråden -ochvid del senaste regeringsskiftet, i fiol, lämnades uppgifter lill pressen omslalsrädens aklieinnehav. Vi anser alt del är en fördel om en sådan öppenhetvisas även .' Somkonstateras i beiänkandei är det utskottets enhälliga uppfattning alt del iförsta hand är dä nytt sialsräd lilllräder som tillämpningen av principen omjäv aktualiseras. Enliglregeringsformen utser statsministern övriga statsråd i regeringen. Ansvaret förall statsråd uppfyller kraven pä tjänstens integritet åvilar därför i förstahand statsministern. Del måste, uttalar konstitulionsuiskotiet enhälligt,ankomma på statsministern att innan nyll statsråd utses ta reda på att"inga sådana omständigheter som åsyftas med stadgandet föreligger vidutnämningen". Deltacilal har åtminstone Jag tolkat så att statsministern bör tillse au han inlekallar personer med ekonomiska engagemang, som kan rubba allmänhelensförtroende för de nylilllrädande statsråden. Enandra punkt, som vi alla i utskottet pekar på, är all del självfallet får"förutsättas all en sialsrådskandidal görs uppmärksam pä gällande regleroch själv lämnar erforderliga upplysningar". Sålångl är vi alltså överens inom utskottet. Men vi reservanter är ensamma om aUlåta granskningen fullföljas till en bedömning av hur dessa principer följdesvid regeringsbildning. Därvid tvingas vi konstatera all vad sominiräffade vid kallande och uinämning av statsråd och chef förförsvarsdepartementet är anmärkningsvärt. Valet föll på en person med beiydandeägariniressen i en försvarsindustri. Del kan, understryker vi i reservaiionen,'Törutsälias all statsministern därvid uraktlåt alt skaffa sig kännedom däromoch all stalsrådskandidalen inte själv lämnade några upplysningar om sillaklieinnehav". Vi konstaterar också avslutningsvis att ifrågavarandeaktiepost avyttrades försl sedan förhållandena blivit kända genom pressen. har vi fall klart för oss alt försvarsminisier De Geers aktieri såldes genom en banks noiarialavdelning tillHandelsskoleföreningen, som är en sliftelse. Delhar i pressen ifrågasatts om denna försäljning skell på elt urintegritetssynpunkt betryggande sätt Vi har inte funnii anledning till någotsådant ullalande i reservationen. Givelvis är del dock angelägel all i Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. tn.