prot · G20961 · 1978-12-31 00:00:00 — I den andra meningen, som jag nu har pekat på, slåratl sysselsällningsaspeklerna skall tillmätas slor betydelse vid regeringensställningstaganden - och det är detta som är väldigt viktigt. Omman jämför vad utskottet har sagt och vad socialdemokraterna har sagt dels isin motion, dels i sin reservation, så upplever i varje fall jag del så altskillnaden mellan oss inle kan vara så väldigt stor. Jagber alt fö yrka bifall lill utskottets hemställan både vad gäller punkten 5 ochpunkten 6. BENGTFAGERLUND (s) kort genmäle: Jag citerade samma mening som AlfWennerfors gjorde. Jag konstaterade alt del står atl del är ytterst enförhandlingsfråga mellan de två bolagen. När del gäller Billerud-Uddeholmsförhållande lill staten "ulgår utskottet från att med hänsyn lill lånetssyfte sysselsättningsaspekterna tillmäts slor betydelse vid regeringensställningstaganden". Men då harju redan utskottet sagt all fördelningen ären förhandlingsfråga mellan bolagen, och den skall regeringen inte ta någon somhelst ställning till utan den för bolagen själva förhandla om. Det är detta somär del anmärkningsvärda i sammanhanget, . () kortgenmäle: Jag tror all vi upplever själva orden litet olika. Jag upplever deminle rikligt så. Jag upplever dem på så sätt alt i första hand skall de tvåbolagen resonera om hur fördelningen kan ske, därefter har man all gå lill regeringenoch diskutera saken, och lar regeringen ställning. Nr 61 Egentligen skulle kanske ordet "ytterst" hasiåii i nästamening,såaitdel inle Onsdaeen den hade kunnat bli något missförstånd. () kortgenmäle: Vi skall inle träta om detta. Var och en som läser ulskolletsbetänkande kan säkert tolka in all i della sammanhang har den borgerligautskottsmajoriteten sagt all dessa 600 milj. kr. skall fördelas med t. ex, 200resp, 400 miljoner eller 300-300 miljoner eller vilka siffror som helst. Del ärytterst en förhandlingsfråga mellan de två bolagen och det har inle riksdagennågot att göra med. ALFWENNERFORS (m) kort genmäle: Vilket är det viktiga i den här frågan? Jo, det är naturiigtvis alt mantillvaratar sysselsättningsaspekterna. Del har socialdemokraterna sagt både isin motion och i sin reservalion. Del har också vi sagt i majoriletsyll-randel. Jagtycker liksom all det är della som vi skall fösta största avseendet vid. Om visedan träter om formuleringarna beträffande fördelningen av lånen tycker jaginte har lika slor betydelse, utan huvudsaken är alt de pengar som eventuelltkan ställas i utsikt kommer dessa företag lill del så all de gynnar deanställda. (vpk): Efter hårda kritik mot lånen till såvälBillerud-Uddeholm som Facil borde ha följt ett avslagsyrkande från hans sida.Tyvärr drar han inle konsekvenserna av sin kritik. Frånvänsierpariiei kommunisterna motsatte vi oss 1977 all beviljadesell lån på 600 miljoner, bl. a. därför atl inga förpliktelser i fråga omsysselsättningen krävdes som motprestation. I själva verket förutsattes alllånet skulle användas för au fullfölja planer på minskad sysselsättning inomkoncernen. Sedanlånet beviljades har en företagsfusion mellan skett. 1samband med denna fusion kunde förutses betydande nedskärningar avarbetstillfällena. vill regeringen ha ett bemyndigande all besluta omöverförande lill av en del av del lån som beviljadesUddeholm. Slällningslagandetill denna begäran sker som tydligen planeratbetydande avskedanden i . Händelseförloppet illustrerar med allönskvärd tydlighet hur statliga medel slussas ul lill storföretagen samtidigtsom dessa företag rycker undan arbetstillfällen. Statliga medel användes justför atl minska arbetstillfällena i stället för att skapa arbetstillfällen.Detta faktum ändras inte av all åtgärderna benämnes strukturomvandling. Vifinner det orimligl atl skulle biliäda regeringens förslag. Frågan omstatliga insatser måsle få en helt annan inriktning för att trygga jobben. Jag ber därför, herr talman, atl få yrka avslag påförslaget om bemyndigande för regeringen atl besluta om överförande tillBillerud-Uddeholm AB av det till 1977 beviljade lånet. Närdel gäller förslaget om lån lill så' uppvisar denna affär en radsäregenheter. Jag behöver inte här rekapitulera alla underliga turer innanEleclroluxkoncernen trädde in som ägare. Naturligtvis framställde man åigärdenatl ulan insats ta emot Järnförädling som en ädel handling med syftet all säkrasysselsättningen där. Samspelet mellan regeringen och storfinansen i dennafråga väckle med all rätt stor uppmärksamhet. Överumsbruk, som är ett dotterföretag lill inom , skalldriva Järnförädlings anläggningar i . Denna beskrivning iutskoltsbelänkandet vittnar om hur den kapitalistiska koncentrationsprocessenfortgår. Företaget skall nu ges etl räniefrill avskrivningslån -dvs. irealiteten en gåva-på 70 milj. kr. Den enda motprestation som begärs är all maninle skall avskeda folk förrän länet är helt avskrivet. Sysselsällningssilualioneni är myckel allvarlig. Del har t. o. m. talats om enNorrbottensituation i länet. Men man kan inte rädda jobben genom alt dela ut gåvortill olika slorfinansintressen. Del behövs statliga satsningar som ger nyaarbetstillfällen. delas statliga medel ut på företagens villkor. Jagber, herr tal man. atl fö yrka avslag på förslaget om elt lån lill på70 milj. kr. BENGTFAGERLUND (s): Till vill jag bara säga all vi upplever entvångssituation, och del gör också de fackliga organisationerna. Vår reservalionligger helt i linje med vad de fackliga organisationerna kräver när det gällerUddeholm. NILSBERNDTSON (vpk): har motiverat sill slällningslagande med dentvångssituation som har uppstått, men kvar slår alt den föreslagna åtgärdenicke tryggar jobben. Förelt par dagar sedan förde vi här i kammaren en debatt om situationen iVärmland. Jag skall återge vad en av de socialdemokratiska debattörernapåpekade om della med långivning och bristande garantier. Han sade att han intetrodde all del fanns någon bank häri landet som, om den hade lånat ut så siorabelopp lill etl förelag, skulle vara nöjd m.ed alt vela så litet om vad somskall hända i bolaget. Men det tycks regeringen underiigi nog vara nöjd med.Den kritiken kvarstår, och den gäller i detta ärende. Överläggningen varhärmed slutad. Proposilionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemslällan, 2:o) reservalionen nr 2 avBengt Fageriund m. fl. samt 3:o) det av under överläggningen framställda yrkandel innebärande avslag påproposilionen nr 25 i motsvarande del och molionen nr 123 av Bengi m.fl., och förklarades den förstnämnda proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan NilsBerndtson begärt votering beträffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående arbetsmarknadsutskoitels hemslällan i belänkandet nr16 punkten 5 aniar reservalionen nr 2 av m. fi. rösiar ja, dendel ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit det av NilsBerndlson under överläggningen framställda yrkandet innebärande avslag påpropositionen nr 25 i motsvarande del och motionen nr 123 av Bengl Fageriund m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. DåNils Berndlson begärde rösträkning verkslälldes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifallerarbelsmarknadsulskotlets hemslällan i belänkandelnr 16 punkien 5 rösiar ja, den del ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservalionen nr 2 av Benl Fageriund m. fl. Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. DåBengl begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Proposilioner gavs på dels bifall lill, dels avslag påutskottets hemställan, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan Sedan begärlvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller arbelsmarknadsuiskouels hemställan i belänkandel nr 16 punkten6 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenavslagit utskottets hemslällan. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä NilsBerndtson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resullal: §8 Föredrogs ulbildningsulskoiiets betänkande 1978/79:15 med anledning avpropositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget 1 till slalsbudgelenför budgeiårei 1978/79 såvitt gäller vissa anslag inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan Regeringenhade i proposilionen 1978/79:25 bil. 7(utbildningsdepariemen-let) under punkien14 (s. 59-61) föreslagit all till Extra kurser för utbildningsområdetmed fritt tillträde i högskolan på tilläggsbudget I lill statsbudgeten /79 anvisa ett reservationsanslag av . Idella sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1978/79:57av m. fl. (c), vari yrkais atl beträffande förslagom ändringar i systemet för planering och resursfördelning försann tillträdetill den grundläggande högskoleutbildningen som sin mening gav regeringen lillkänna vad som anförts i motionen, 1978/79:121av m. fl. (s), vari yrkals att som si.i mening gavregeringen lill känna vad som i molionen anförts om utbildningsområdet medfritt tillträde i högskolan och om särskilda medel till regionsiyrelsernasdisposition, och 1978/79:152av m. fl. (vpk), vari yrkats alt under nionde huvudtitelnD5I. Extra resurser för utbildningsområdet med fritt tillträde i högskolan påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgeiårei 1978/ 79 beslutade anvisaetl reservationsanslag av . 1. altriksdagen med bifall till propositionen 1978/79:25 och med avslag på molionen 1978/79:152 lill Extra resurser för utbildningsområdet med fritt lillirädei högskolan på tilläggsbudgel I till slalsbudgelen för budgetåret1978/ 79 anvisade etl reservalionsanslag av , 2. a)atl beträffande fria området med bifall lill motionerna 1978/79:57 och 1978/79:121 i denna del förklarade au tidigare beslut om fritt tillträde till vissa utbildningar i högskolan skulle upphöraatl gälla med utgången av juni månad 1979, b)atl beträffande system för planering m. m. med anledning avmotionerna 1978/79:57 och 1978/79:121 i denna del begärde förslag av regeringeni enlighet med vad utskottet föreslagit. Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan Reservation hade avgivits av (),(), Hans Nyhage (m) och () som anseit attulskollel under 2 bort hemställa allriksdagen skulle avslå motionerna 1978/79:57 och 1978/79:121, Det är en mycket viktig principfråga som nu behandlar.Debatten har också varit livlig i massmedia . Enkeltuttryckt gäller frågan om vi skall ha en tolalspärr lill all högre utbildningeller inle. Frånfolkpartiets sida har vi konsekvent hävdat, alt vi skall behålla delfria tillträde för en betydande del av högskoleutbildningen som vi haft underlång tid. Isamband med högskoleproposilion motionerade m. fl. omavslag på del socialdemokratiska förslaget om införandel av en generellantagningsbegränsning. Då motionerade också om samma sak. Trotsdetta gjorde sedan upp med socialdemokraterna iutbildningsutskottet om atl några nya resurser inte skulle tillförashögskolorna, även om tillströmningen skulle öka mer än väntat. Brutalareuttryckt fattades därmed ett beslut om tolalspärr, även om del ordet inleförekom i utskollstexlen. , och vpk:s representanteri utskottet reserverade sig den gången mot beslutet. Såkom valet och regeringsförhandlingarna. De ledde lill en överenskommelsemellan , och , som fick elt direkt uttryck i 1976års regeringsförklaring. Där hette del alt "ingen tolalspärr får finnasför tillträde till högskoleutbildningen". Denmarkeringen var en betydelsefull framgång för - den eftergift vifick göra i gengäld var att acceptera inrättandet av regionslyrel-serna. Regeringsförklaringenledde lill alt beslut kompletterades på en myckel väsentlig punkt.Folkpartiet, och tog ansvar för atl vi fick elt frittområde av betydande omfattning. Antalet årsstudieplatser inom det fria områdetuppgår innevarande läsår lill drygt 6 protokoll 1978/79:61 Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan 32 000, Antalet individersom studerar inom det fria området är avsevärt större. Tusentals studerande hartack vare della föll den ulbildningsplals de önskar; en plats som de i enlotalspärrad högskola inle skulle ha föll. Förenskilda studerande är del fria området av stort värde. Ingen behörig sökandesom anmält sig kan normalt avvisas från en utbildning som avhögskolestyrelsen har utbjudils som fri. Särskilt för de nya grupper somhögskolan vänder sig lill är detta av slor betydelse. I en öppen högskola, somså långt som möjligt lar hänsyn lill individens efterfrågan, är en fri sektormyckel viktig. För oss liberaler är det självklart all slå vakt om en ordningsom innebär atl man lar största möjliga hänsyn lill individens fria val. Nuär tekniken för medelstilldelning inte bra - del skall erkännas. Den tillkomsom elt kompromissresullal efter förhandlingar mellan de tre icke socialistiskapartierna hösien 1976. Tekniken går dock all förändra. Reglerna kan görasklarare och enklare. Universiteten och högskolorna bör kunna få medlen lidigareoch normalt ulan någon riksdagsprövning. Vihar i elt par lidigare debatter i denna kammare gemensamt från ,och sida försvarat del fria området motsocialdemokratiska attacker. Jag skulle vilja fråga företrädare idenna debatt: Känns det inle mot den bakgrunden litet underiigi all nu göragemensam sak med socialdemokraterna och föreslå ett avskaffande av det mannyligen har försvarat? Det vore också intressant all fö veta, om del ärprincipen som ni i första hand vill åt eller om del är tekniken som ni villförändra. Av en artikel i av den värderade ledamoten avutbildningsulskollel, , för man närmast del intrycket, atl det ären översyn av själva systemet som man vill ål. I del fallet är del ju myckellätt för atl ansluta sig lill folkparti- och moderalreservationen i utskottet,där det just föreslås en sådan översyn. tror jag inte alt del är där skonklämmer. Det är nog själva principen som man ogillar från sida. Det ärnödvändigt all fö elt klarläggande besked i den frågan. Uppgörelsenmellan och socialdemokraterna i utbildningsutskottet har redan blivitföremål för myckel bestämd kritik från en rad olika håll. SFS har protesterat ien skrivelse till ledamöterna i utbildningsutskott. I den säger manbl. a. följande: "Skulle utskottet slutgiltigt besluta bifallacenterpartiets motion medverkar det till atl tusentals människor inle förtillgång lill högre utbildning. SFS anser all en sådan utveckling äroacceptabel och helt oförenlig med de mål som har beslutat skallgälla för den nya högskolan." Menockså på socialdemokratiskt och cenlerhåll har man reagerat motsocialdemokraternas och ställningslagande i utbildningsutskottet.Smålands (s) behandlar spärrfrågan i en ledare den 13 december.Rubriken är: "bra s-beslut om spärrar till högskolan!" Iledaren säger man att det behövs fria intagningar vid högskolorna och att enlotalspärrad högskola knappast är eftersträvansvärd. sägervidare: "En lotalspärrad utbildning förutsätter all det sker ell urvalbland de sökande. Den viktigaste urvalsprincipen heter - ochförmodligen för lång lid framöver - betygen." Medanledning av detta blir min fråga lill socialdemokraterna: det inte påall medverka lill elt syslem, som innebär att betygen för en större roll änlidigare? SmålandsFolkblad slutar sin ledare med att säga: "Socialdemokraterna bör lautskottsbeslutet under omprövning när det blir dags för behandling i riksdagenskammare!" Det är självfallet lält för mig all instämma i den uppmaningen.Lyssnar sedan också en del centerpartister på kritiken inom de egna leden,kanske vi renlav kan fö en majoritet för reservalionen från ochmoderaterna. Jag ber att fö yrka bifall lill den folkparti- och moderalreser-valionsom har som första namn. Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan (vpk): I utbildningsutskottets belänkande nr 15 finns en väsenflig mening som borde ha väglett utskottet när de gick till beslut. Meningen börjar: "En grundtanke i högskolereformen är atl dimensioneringen av högskoleutbildningen skall bestämmas av dels samhällets efterfrågan på utbildade-- ." Detväsentliga här är ordet "samhälle". Vad representerar egentligendetta ord? För mig som kommunist är del självklart alt det är folkmajoritetensbehov -arbetarklassens behov -som då skall sättas främst. För socialdemokrateroch centerpartister i utbildningsutskoltet är ordet liktydigt med näringslivel.De sätter alltså likhetstecken mellan näringsliv och samhälle, helst i enlighetmed del Slrängska ullalandet på , atl vad som är bra för näringslivetär bra för folket. Närriksdagen 1976 fattade beslutet om den nya högskolan slogs det fast, vilketJörgen också har tagit upp, all denna nya högskola inle skullespärras. , , genomförs spärren. kommunisternadeklarerade i samband med beslutet-som vi f ö. var motståndare till-att viprincipiellt sett anser det riktigt med en dimensionering av högskoleutbildningen.Men denna dimensionering skall då grunda sig på folkflertalets behov och intepå kapitalels behov av utbildad arbetskraft. Så länge vi har en kapitalistiskekonomi, så länge anarkin tillåts härja och vi saknar planmässighet, är viinte beredda att gå med på en dimensionering. En spärr i det läget kommer baraalt drabba arbetarklassen ännu hårdare och göra del svårare för nya grupper attsöka sig till högskoleutbildningen. Den sociala snedrekryteringen kommer inteatl brytas, tvärtom. För all snedrekryteringen skall brytas måste man i nulägetöppna högskolan ännu mera. Man måste demokratisera högskolan, demokratiseraanlagningsförfarandel, avskaffa betygen och - inte minst viktigt - förbättradet sludiesociala slödel. I annat fall kommer högskolan atl också ifortsättningen domineras av överklassens barn. Vikunde emellertid inle vare sig då eller nu acceptera alt delta s. k. friatillträde urholkas genom atl man i praktiken sätter upp ekonomiska spärrar.Delta har drabbat inte bara ekonom-, matematiker- och samhällsplanerariin-jernaulan också de övriga utbildningarna. Antalet studerande har ökat FritttiUträde till vissa utbildningar i högskolan som man inle harfött pengar för alt följa upp ökningen. Detta är anledningen till vårt krav imotionen 152 på ytterligare 16,8 milj. kr.-f ö. helt i enlighet med vad UHÄ harberäknat. Samtliga övriga partier avvisar våra krav med den egendomligamoliveringen alt utskottet saknar möjligheter atl granska de olikaberäkningsmetoderna. Om nu ulskollel inle klarar av granskningen avberäkningsmetoderna, kan man ju höra med dem som klarar av del-eller ocksåförman utgå ifrån alt beräkningarna är rikliga. Efter atl ha lästutbildningsutskottets yttrande frågar man sig oroligt vilka beräkningsmetodert/er utskottet tillämpar-eller om del är i total avsaknad av sådana. Tänk omman i samband med t. ex. finansdebalter här i finge höra: Vi klararinte det här med beräkningarna, vi höftar till med några miljoner. Del är ipraktiken vad som har skett. Vadden njugga tilldelningen av resurser till högre utbildning och forskningegentligen inneburit kan man fö besked om vid de olika institutionerna. När detgäller grundutbildningen är en anslagsminskning på 50 96 per studerande och årinle ovanlig. Försl för man etl i absoluta tal mellan 4 96 och 5 96 reduceratbelopp. Sedan tillkommer prisstegringarna, och de harju inle varit små.Därefter kommer då del ökade antalet studerande. Vad innebär en såkrafiigminskning? Jo, ständigt går minskningen ut över de grupper som man medden nya högskolan säger sig vilja nå. Följderna blir t. ex. inställdkvällsundervisning och minskning av materielanslagel - om del över huvud tagelblir pengar över för ändamålet. Nuär den här njugga medelstilldelningen när det gäller undervisningen inle enbarten fråga om försämrade anslag. Det gäller också de metoder som har använts vidmedelstilldelningen, och til sy vende og sidst är del en följd av beslutet omden nya högskolan. Mycketförenklat uttryckt innebar beslutet om H 75 följande. Först tillskapades en radnya byråkratier. Alla konsekvenser av della har vi ännu inle sett, eftersom änvärre saker är alt vänta när regionslyrelserna har slagit ut i all sinadministrativa blom. Därefter ändrades medelslilldelningssysle-met. Från att hagett anslag dels till administrationen, dels lill själva undervisningen - desistnämnda anslagen ingick därtill i automatiken och fick alltså överskridas -har man övergått lill atl ge pengarna i en klump till såväl administration somutbildning. Vad har då detta inneburit? Jo, det har inneburit atladministrationen har fött öka kraftigt på undervisningens bekostnad. Dettafaktum kan i sin tur bero på fiera saker: lidigare eftersatta behov,Parkinsoiis lag, men också på nya uppgifter lill följd av reformen. Vi tyckeratl det är helt orimligt alt beslutet om högskolan på delta sätt skall fö gå utöver undervisningen och dess kvalitet. Omman som socialdemokrater och centerpartister anser alt en prioritering bör ske,kunde man i stället för alt lolalspärra högskolan ånyo ha börjat fundera överdel meningsfulla i all behålla regionslyrelserna. Men denna byråkratiska heligako - i synnerhet för - vågar man uppenbarligen inle röra. Inte hellervågar man ifrågasätta del meningsfulla i nuvarande anslagslilldelningssyslem. Vi påpekade som sagt redan1976 atl man, om man fattar ett beslut, också fårla de ekonomiska konsekvenserna av della. Del vägrar socialdemokrater,folkpartister, centerpartister och moderater alt göra. Man ger högskolan nyauppgifter men dessa för inte kosta något. Meddet anförda yrkar jag bifall till vår motion 152 med krav på ytterligare medel.I den motionen ligger självfallet också all spärrandel av högskolan avvisas. Delär inle bara SFS, dvs. de högskolestuderande, som protesterat mot delta beslut.Också en rad övriga grupper har gjort del. Folkhögskoleeleverna är oroade ochlikaså de vuxenstuderande. En totalspärr kommer därför inte bara alt förvärrasnedrekryteringen ulan också alt strypa den samhällskritiska forskningen viduniversiteten. Socialdemokraternasoch agerande i denna fråga avslöjar i och för sig egentligen något avtomheten i reformen. Vill man verkligen bredda högskolan och se tillsamhälleliga behov, krävs andra reformer än ett fifflande med spärrarna. Vpkförkastar alltså utbildningsuiskoltels förslag och lägger här i kammaren frametl egel förslag. Jag vill framhålla atl vi inle heller anser denfolkpartistiska och moderata reservalionen särskilt tilltalande. Också delförslaget utgår från en individualistisk syn på högskoleutbildningen. Man ärinle heller på den kanten beredd atl söka bryta snedrekryteringen, och ocksåreservalionsförslagel innebär all det fria tillträdet i praktiken blir något aven chimär. I stället för en formell spärr kvarstår resursspärren. Dock kommervi -om vpk-förslagel faller - självfallet atl rösta för denna reservation. Utanför pågår just nu demonstrationer mot del beslut somriksdagen kan vara i förd med atl fatta, och det är många som är oroade. Delfinns ytterligare aspekter på utbildningsutskottets förslag som är mycketoklara. Det gäller exempelvis hur det kommer att gå för dem som studerar pådispens. Hur kommer det vidare alt gå för dem som har läst en 20-poängskurs förnågra år sedan och som sedan kanske gått ut i arbetslivet men vill återupptasina studier? Del är sådana frågor man ställer utanför just nu.Jag tycker alt del krävs besked på dessa punkter.