prot · G209135 · 1978-12-31 00:00:00 — Begreppel miljö kom underkonferensen all deflnieras som den mänskliga miljön. Ocksä fattigdomen och desskonsekvenser inräknades i della begrepp. Under temat Utveckling och miljöföreslog konferensen en rad åtgärder, bl. a. att hänsyn till miljön bör ingåsom en naturlig del i de nationella utvecklingsplanerna, att både i- ochu-länder när de definierar sina utvecklingsmål inle bara lar hänsyn tillbruttonationalprodukten ulan lägger vikl vid sociala faktorer och miljökrav. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Derekommendationer som gav beträffande resursutnyttjande,miljö och utvecklingsstrategier bearbetades senare i och kom såsmåningom alt ligga till grund för riktlinjer för en ny ekonomiskväridsordning. fick ytteriigare ell beslående resultat, UnitedNations Environmenlal Programme, som har lill uppgift all övervaka, samordna,förmedla och initiera frågor inom del internationella miljöområdet. Sverigesamarbetar aktivt med och lämnar, som utskollel redovisar i sittbelänkande, beiydande bidrag lill dess miljöfond. Tidigarepräglades insalser för landsbygdsutveckling ofta av en tro på all en förbättradteknologi av västeriändskt snitt skulle resultera i snabba och beslåendeförbättringar. Dyrköpta erfarenheter har emellertid visat all hänsyn lilllokala förhållanden i myckel högre grad än hillills måste präglabiståndsinsatserna. förespråkar att man bör beakta och avväga samtligaaspekter som kan vara av betydelse för landsbygdens utveckling, dvs. I ell sådant ålgärdsprogram samarbetar SIDA med FAO, och omJag inle är felunderräliad finns del snart också ell länglidspro-gram förinsatser pä detla område, vilket bör ge siörre förutsättningar all fl lillstånd en varaktig förbättring av livsmedelsförsörjningen. Somjag framhöll i början av inlägget har del svenska bisiåndsintressel i hög gradgällt de mänskliga basbehoven i ekologisk belysning. Problemen rör I.ex. deofta knappa skogsresurserna, som används till brännved, vidare markförstöringensom accelererar och öknarna som lägger under sig alll siörre områden. Sverigehar diskuterat dessa frågor med enskilda länder samt med och , Isamarbele med dessa organisationer försökrer SIDA utforma ett handlingsprogramför ekologiska hänsyn i all utvecklingsverksamhet TorslenBengtson redovisade tanke pä en iniernaiionell hushåll-ningsplan förnaturresurserna. Syftet är vällovligt, men erfarenheten visar tyvärr hur svårtdel är alt nå enighet om resursanvändning. Inle ens i vårt egel land är viöverens om hur resurserna skall användas. Regeringen har i olika sammanhangtryckt på nödvändighelen av sparsamhel och hushållning med jordens resurser ochkommer också i forlsällningen att använda många olika kanaler för att nå frammed sill budskap. Icenlermotionen föresläs också inrättandet av ell internationellt ekologisktinstitut. Pä flera håll i världen har del på miljöområdet redan igångsattsvärdefulla forskningsprojekt redovisar flera. Instituten i fråga hari stor utsträckning vart och etl utvecklat sin specialitet En bättre planeringav vär framlid kräver säkert miljöforskning pä många sektorer av fältet, menutskottet anser inte att della bäst lillgodoses genom inrällandel avytteriigare ell internationellt organ med ett så övergripande verksamhetsfältsom molionärerna önskar. Utskottet pekar i stället på möjligheten att delsbältre samordna och utnyttja den nuvarande forskningen, dels stödja miljöforskningi direkt anknytning lill biståndsinsatser. I dessa sammanhang bör kunnafungera som initiativtagare, idégivare och även som uppdragsgivare. Man skall emellertid inleblunda för många skepsis mot långtgående miljökrav fränbiständsgivande i-länder. Man uppfattar ofta kraven som försök alt hållatillbaka industriella utveckling. I viss mån kan också svenskarnabli beskyllda för all tala med kluven lunga. Hur skall våra internationellasträvanden för miljöhänsyn och ekologisk balans bli trovärdiga, då vi i vårteget land varje är öser ut hundratusentals lon gift över våra åkrar och skogar? Denhär redovisningen av internationella insalser pä miljöområdet visaratt regeringen prioriterar dessa åtgärder myckel starkt De också föratten ekologisk gmndsyn präglar det svenska biståndsprogrammet. De förslag ochsynpunkter som lägger fram i sin motion nr 1208 är alltså vältillgodosedda. Underdel närmaste året kommer man all inom FN formulera en strategi för ulvecklingenunder 1980-talel. Utrikesministern underströk aktiva medverkan i detlaarbete genom all slår som finansiär för elt symposium i omsambandei mellan befolkning, miljö och utveckling. Förraåret var överens med oss om all miljösyn och ekologisk balans skulleprägla alla våra biståndsinsatser utan att preciseras som ell mål i sig. Är delmöjligen regeringsskiftet som har ändrat cenlerns uppfattning? formulerades den s. k.basbe-hovsslrategin,som innebär all utvecklingspolitiken i första hand bör inriktaspä all lillgodose de fattigaste folkgruppernas behov av mal, kläder, renlvallen, utbildning, hälsovård och produktiv sysselsättning. Man tog då särskiltupp teknikanpassningsfrågan. Utskottet har framhållitviklen av alt stödja en industrialisering, som utvecklar en arbetsinlensivteknologi, som är anpassad efter villkor och ocksä underslöder enbasbehovsinriklad produktion. Både och viklen av delta. Fråganhur man bäst skall siödja en u-landsanpassad leknik är jusl nu föremål församråd mellan UD, SIDA, u-landsforskningsberedningen och styrelsen för tekniskutveckling. Ulskotlel redovisar också aktiva engagemang iförberedelsearbetet för den om vetenskap och teknik för utvecklingsom kommer all äga rum i . Utskottet redovisar alltså elt flertalmyndigheler, nationellt och internationellt, som arbetar med frågor kringu-landsanpassad leknik och menar alt det inle synes finnas nägol behov av ellsärskill . Jag vill också någol kommentera u-landskvinnornas silualion. Delsvenska biståndet skall inriktas på all hjälpa de fattigaste folkgrupperna i defattigaste länderna. Längst ned på skalan finns oftast u-landskvinnorna. De ärde allra fattigaste, de mest beroende, de som sist får del av utbildning ochandra insatser för framåtskridande. Budgetpropositionen redovisar lyvärr allfl har premierat biståndsinsatser som har syftat lill att förbättrakvinnornas situation. Likaså har endasl i tvä fall kunnat finnaprojekl för finansiering. SIDA har visal pä tre åtgärder där kan bidralill all förbällra u-landskvinnornas situation: Internationelhutvecklingssamarbete m. m. 11 protokoll 1978/79:133-136 Internationelhutvecklingssamarbete m. m. 10. genom all i anda påverkanormsystem och lagsliftning, 11. genom att med konkrela insalser arbeia för attundanröja orättvisor mot kvinnor, 12. genom alt siödja opinionsbildning ochattitydförändring. Enallmänt erkänd oskriven regel äran man påverkarsin omgivning främsl genom allvara en god förebild. Under socialdemokralisk lid har anslag för kvinnoinsalserredovisals under rubriken . hardet åtminstone flu en egen rubrik underSärskilda program: Kvinnor i u-land. Föredraganden pekar i budgetpropositionenpå en myckel väsenllig sak. Han säger: Del är viktigt all delulvecklingsprogram siöder utformas så all del bidrar lill enförbättring av kvinnans situation. - Utrikesministern har ocksä betonatdetla. Jag anser del vara en nyckelmening när del gäller insatser förjämställdhet i . I alllför många fall har vi alllför sent upptäcktall våra insalser överfört våra egna fördomar och könsroller och ibland direktförsämrat kvinnans silualion, gjorl hennes arbete tyngre och gjort henne än merberoende. Samtligapartier här i är rörande eniga om att vär biståndspolitik skallpräglas av ansvar för och hushållning med resurserna. I konsekvens härmed bordealla vara ense om att det land som inle anser all hälften av dess befolkning ären nödvändig och ovärderiig resurs för utveckling - det landei slösar ofantligtmed sina resurser och kommer ohjälpligt all släpa efter. Del ligger myckensanning i talesättet all elt land är precis så utvecklat som dess kvinnor.Jämställdhetsaspeklerna mäsle därför liksom miljöhänsynen genomsyra alla vårabiståndsinsatser. FNhar proklamerat 1979 som del internationella barnäret Man vill pä olika sättfästa uppmärksamheten pä barnens uppväxlvillkor i alla delar av världen. ISverige har regeringen tillsatt en beredningsgmpp under ledning avsocialministern , som skall verka dels för all förbättra barnenssituation i , dels för att skapa ökad förståelse för barnens situation iu-länderna. Sverigesinsalser kanaliseras främsl genom , . I budgetpropositionenföreslås att för nästa budgetär 110 milj. kr. skall anslås lill denna. Sverigehar också lagil iniiiativ lill alt införa etl långsiktigt arbetsprogram för altfondens arbete skall fl säkrare grund. Fonden försökeri sitt arbele främsl attnå barn och mödrar i områden där sjukvård och skolor saknas. Våra insalser blirsä myckel mer nödvändiga med lanke på all ca hälften av de 800 miljonermänniskor som lever under absolut fattigdom är barn. Underen resa för att jusl studera barns villkor i olika delar avväriden fick jag i , i , pä nära håll uppleva vilkenavgörande betydelse för barnets utveckling som ganska blygsamma insatser kanfå. Jag besökte där etl par av de s. k. irolloarskolor som Lutherskavärldsmissionen driver där. På 17 olika ställen i häller man skoladirekt pä trottoaren varje förmiddag för de allra fattigaste barnen, de som harsitt hem på gatan. Pä delta säll kunde man med mycket små resurser lära dessa barn läsa, skrivaoch räkna -ell fint exempel på hjälp lill självhjälp. Genom våra insatser förbarnen bidrar vi i hög grad lill alt barnen i blir en resurs, eninvestering för en bättre framlid och inle en börda för sill land. I alla våra biståndsinsatser gäller all vi måste klara balansgängenmellan rådgivning och förmynderi. Del har alllför visal sig all viinle alls vel bäst, all våra meioder fungerar bra i vissa sammanhang och undervissa fömlsättningar men kan vara hell felakliga och fullständigt förödande iandra. som mollagariändernas prioriteringar skall prägla vårabiståndsinsatser måste vi hävda de av beslulade målen förbiståndspolitiken. Detta bör ske i den kontinueriiga dialogen medmoUagariänderna. Jag har lidigare betonat vikten av medvetenhet i fråga ommiljöhänsyn och ekologisk balans, sparsamhel med resurser liksom jämställdhetmellan män och kvinnor. I alla dessa sammanhang är del nödvändigi alt somledstjärna för samarbetet sätta respekten för andra människors integritet. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. (vpk): Försl ell par ord om del replikskifte som ägde rum tidigare här ikammaren mellan och utrikesminister beiräffande värderingenav olika regimer. Utrikesministern sade därvid att vpk alllid är berett attsiödja regimer, där det sker en vänstervridning av politiken, och dånaluriiglvis ocksä är villigt alt vrida biståndskranen ål vänster, som hanuttryckte det, alltså öka biståndet. Delär alldeles riktigt att del är så, och del förhållandet är grundat på fakta.Under en regim som går åt vänster och där man fär inslag av socialistisktlänkande kommer också den slora delen av landets befolkning att fl det bättre.Exempel pä all resultatet blir detsamma i det motsatta fallet är däremot myckelsvära all hitta. Om en regim går äl höger, betyder del oftast alt de högslställda i del samhälle del gäller flr det bättre, medan den slora massan avfolkel flr del sämre. Man kan ta fram massor av exempel som belyser den ena ochden andra ulvecklingen. Närdet gäller vad som är ambitiösa regimer, som utrikesministern här lalade om, ien liberal anda,är det enligt vär uppfattning alldeles klart alt de mestambitiösa är de som går ät vänster. De leder lill all del blir bältre förfolkels slora massa. Del är hell enkelt en värdering som vi gör i biståndspolitiken,och den stämmer med verkligheten. Del ligger ingen partipolitik i detta, utandel är gmndal på fakta. Jagskall uppehålla mig vid några molioner, som redovisas under punklen 4 iUlskoUsbelänkandel. Det gäller motioner om samarbetet med enskilda länder ochom slöd lill befrielserörelser och andra rörelser, och de har väckts av vpkunder innevarande riksmöie. Jagskall försl uppehålla mig lilel grand vid silualionen i länderna på Arabiskahalvön och i Rödahavsomrädet Vi har lidigare i elt par års tid krävt attDemokratiska , som ligger längst ner i södra delen avArabiska halvön, skall komma i åtnjutande av svenskt bistånd i mera Internationelltutvecklingssamarbete m. m. organiserad form och dessutom skall hjälpa landet med etl betydligt utökat kataslroföistånd. Omman talar om ambitiösa regimer, sä finns det enligt vär mening fä regimer somuppfyller det kravei så bra som den i PDRY, alltså del demokraliska Yemen ellerSydyemen, som det också kallas. Del är elt litet land. Största delen av ytanbestår av öken; är uppodlad mark. Där finns 1,5 miljoner invånare.Efter befrielsen frän del engelska kolonialväldet i slutet av 1960-talel hardet skett en förvånansvärt progressiv och fin utveckling i detla lilla land.Det kan verifieras inte bara av oss utan även av Rädda barnens organisalion,som sedan räll lång lid har arbele pä gång i landei. Del är ett av de fä länderdär bistånd som kom mer dit inle bara stannar i huvudstaden eller i de styrandekretsarna utan verkligen kommer ul pä den väldigt isolerade landsbygden, somofta är utan vägar osv. Rädda barnens hjälpprogram, som har omfattat mödravårdskliniker,barnsjukhus och annat, har trängt långl ut på landsbygden. Samma sak gäller delkataslroföistånd som lidigare har gett och som vi naturligtvis harhälsat med stor tillfredsställelse. Biståndet bestod av veleleveranser,och deharockså nätt ul och blivit fördelade jusl bland dem som bäst behövde dem.Delta har Rädda barnens organisation verifleral i rapporter hemfrån del demokratiska Yemen. Del är alltså en regim som verkligen tar lill varadel slöd och den hjälp som den får, och därför är vårl krav nu som lidigaremycket väl befogat. Vihar krävt alt Demokraliska skall upptas som programlandoch bli föremål för ell mera organiserat bistånd frän , som kan kopplasihop med den planmässiga utbyggnaden av landei. säger ulskotlel alt det inlefinns några fömlsättningar för att diskutera PDRY som programland, och det ärganska konstigt, eftersom det - det har tidigare berörts i debatten-finnsländersom fär åtskilliga miljoner i bistånd, vilka pä etl mycket sämre sättkommer ul lill dem som verkligen behöver hjälp. Vi har pekal pä länder där mankan bevisa att pengarna inle kommer fram och där del därför är motiverat attskära ner biståndet. Då borde man i stället se till, all ell sådanl här landfår hjälp, för där kommer den verkligen till nytta. Uiöverdelta finns det elt akut behov av kalastroföisländtill PDRY. Landet ligger i enregion av väriden som drabbas växelvis av torka med åtföljande missväxt ochrisk för hungersnöd, växelvis av naturkatastrofer i form av väldiga monsunregn,som medför översvämningar och bortspolning av vägar och andra kommunikationersom man med möda har byggt upp. Dessutom förstörs jordbmksmark genomvattenerosion osv. Vi har alltså krävt stöd av kalastrofpengar till PDRY med 25milj. Del är pengar som skulle komma utomordentligt väl till pass. Detär samma sak med dessa kalastrofpengar som med dem Jag nämnde förut. Dentidigare katastrofhjälp som har gett har kanaliserats ul och verkligenkommil lill användning. Det är alliså etl myckel väl motiverat krav, ochförutsättningarna för att la upp PDRY som svenski programland och i första handge del kalastroföistånd är myckel väl underbyggda. När man lalar om detdemokratiska Yemen, som alltså är etl lilel land längst ner på spetsen avArabiska halvön, kan man inte underiäla att någol beröra den akluellahelhelssilualionen i det här området. PDRY är den enda progressiva staten iområdet. Grannländerna runt omkring kännetecknas av reaktionära styrelseskick.Norr om har vi Arabrepubliken eller Nordyemen, som står under slarklinflytande av . Under hela 1970-lalel - även nu i dessa allrasenaste dagar - har del pågåll mer eller mindre omfaltande inbördes strider iden södra delen av landet. Flyktingar kommer över gränsen lill PDRY, ochArabrepubliken - Nordyemen -underslöds aklivi av , som inlevill se några ytteriigare förändringar i del här området Påsamma säll är del österut, räknat frän PDRY. Där ligger , som lidigare stodunder fullständig kontroll - vågar jag påstå - under , där hade gåttin med slora militära styrkor och lagil kontroll över i första hand de rikaoljefälien men även hjälpt de reaktionära härskarna i all slå ner denbefrielserörelse som sedan mänga är arbetat inne i della land, befrielserörelsenPFLO. Där inne fanns del lidigare befriade områden, där man hadeinfört en vettig administration, börjat bygga upp sjukvård och undervisning ochgjort andra sådana nödvändiga sociala investeringar. Allt detla slogsemellertid med hjälp av schahens trupper brutalt ned . Nuhar del, som vi alla vet, hänl en hel del i . Vilka verkningar del kommerall fl i ålerslår all se, men del finns lillräckligt mänga avimperialismens poliser i detla område, framför allt då kanske från ,vilka är villiga att överta kontrollen och motsätta sig en fortsatt progressivutveckling i . Vi har lidigare krävt slöd lill PFLO i , och del kravetkvarstår, eftersom det är samma sak där som när del gäller Demokraliskafolkrepubliken : vi har där en befrielserörelse som vid del här lagelskulle ha varil rättmätiga styresmän i sitt egel land, om inte stormakterna -med i bakgrunden och med användning av framför alll schahens trupper - hadeslagit ner den progressiva utvecklingen i . Vihar begärt ell anslag pä 10 milj. kr. lill humanitär hjälp till PFLO. Denhjälpen kan myckel väl administreras via deras kontor, som finns pä skilda hålli . Del finns således ell slort fiyktingproblem,som ocksä idet härfallel naturligtvis har drabbat Demokratiska , som har Ullla emol mänga flyktingar frän . Händelsernai området hänger naluriiglvis ihop med den slora betydelse som området har somoljeproducenl och med de slora farlederna för oljetransporterna till ochUSA som går förbi Just de här länderna. Del har betytt att roll i områdethar varit myckel markant: man har satsai hårt på sådana regimer som dentidigare i , och man saisar naluriiglvis hän pä att upprätthålla och stöttasädana regimer som den i och den i arabrepubliken . Dellahar självfallet också inverkat på området längre norrut, ellerMellersta Östern, där PLO, palestiniernas befrielserörelse, harkämpat för sina rättigheter, som den dock ännu inle kommil i åtnjutande av. Dellog ju innan vi i del här landei uppmärksam- Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. made att del fanns ellpalestinskt flyktingproblem, eller ell palestinskt nationellt problem, och altdel var elt hell folk som fördrivits från sina gamla bosättningar, där dessamänniskor och deras förfäder hade bott i tusentals är. När staten blev de betraktade som inkräktare, deras jord logs ifrån dem och dedrevs ulanför del landels gränser. Vi flck dä del s. k. palestinskaflykiingproblemei, vilket egenlligen innebär alt en hel nation har drivits ulfrån den plats där den lidigare hårboll. Den nationen har ännu inte fålllillbaka sina nationella räliighelet Ulvecklingen under de senasle månadernaoch del senasle årel har inle pekal i någon mera hoppingivande rikining.Uppgörelsen mellan och har på intet sätt tillvaratagit delpalestinska folkels rälligheler. Del återstår för palestinierna att bli erkändasom en nation, som har rätt lill ell område där palestinierna kan fl betraktasig som bofasta,elt område som de kan se som sill egel hemland. Del är därförfortfarande aktuellt alt kräva stöd till PLO - del palestinska folkelsbefrielseorganisalion -och del är också mycket aktuellt all kräva slöd lill denhumanitära organisaiionen palestinska Röda halvmånen. Allasom har sysslal med dessa frågor känner lill utvecklingen i under desenasle åren, där palestinierna hade fått en lidigare. Del är nu inlelängre någon , utan palestiniernas bosättningar där utsätts ständigt förangrepp både från luften och av marklrupper. Den humanitära situationen ärkatastrofal i många av lägren. Man lider brisl på läkare, man lider brisl påmediciner, man lider brisl på de mest elementära hjälpmedel pä många häll. Detär visseriigen sant, som del slår i ulskoUsbelänkandel, alt har lämnatbetydande ekonomisk hjälp till humanitära insatser, men det behövs mycket mer.Och de krav vi har ställt i vår motion om försl och främsl bidrag lill PLO somorganisation och dessulom till den humanitära organisaiionen palestinska Rödahalvmånen är icke på något sätt överdrivna, utan det är bidrag som är mycketväl motiverade. Detär samma sak här som med de tidigare regimer och rörelser jag har berört Det ärprogressiva rörelser. De når ul lill de folk som verkligen behöver dem ochstannar inle i några slags ledande grupper eller ledande skikt utan kommerfolket lill godo. Jag vill, herr lalman, meddetta yrka bifall lill vär motion 247. Vihar ylleriigare några udda molioner som berör enskilda rörelser, och den förstaav dem är den som begär slöd lill och dess befrielserörelsePolisario. Vi känner lill bakgrunden: När släppte sitt koloniala greppannekterades - orällmäligt och mot alla FN-beslut - av sinagrannländer och Maurelanien, som delade upp landei emellan sig. Sedandess har Polisario fört en myckel framgångsrik kamp emot inkräktarna, och vihar fäll erfara all är berett attdra sig ur konflikten och tillerkänna det västsaha-riska folket dessrättigheter. Hur det går med delta återstår alt se, och hur kommer allställa sig återstår också all se. Men elt faklum är att Polisario har kontrollöver stora områden av och att man har organiseradesamhällsfunktioner i gång. De krav som kan ställas för bistånd till dessarörelser som organisaiioner är alltså uppfyllda, om man nu skall hålla siglill de bisländstekniska krav vi brukar uppställa i sädana här sammanhang. Slora delar av befolkningen har som vanligt i dessa fallfåll la lill flykten naturligtvis, undan marockanska och mauretanska trupper.De finns i stor omfattning i . Även här har naturligtvis kanaliseratshjälp tidigare, men den är otillräcklig och den behöver alltså ökas. Vi har ivår moiion 248 krävt alt en summa av lOmiljonerskallgestill Polisario ihumanitärt bistånd. Det gäller myckel angelägna behov, och del är som sagt äveni della fall garanterat all pengarna kommer fram lill dem som verkligen behöverhjälpen. Jag yrkardärmed bifall till vår motion 248. En motion som rör nere i den indonesiskaövärlden har vi också lidigare haft uppe. Bakgmnden är även här väl känd. ÖstraTimor, som blev självständigt i och med att holländarna släppte sill grepp överdella område, annekterades, emol FN-resolulionen, av den stora grannen ,som har bedrivit myckel hård repression och terror mot befolkningenpä . Befrielserörelsen har upprepade gånger sökt stöd ochhjälp inlernaiionelll. I delta sammanhang har man också pekal på roll,som även diskuterats här i den svenska när vi behandlal frågan om denvapenexport lill som förekommil trots all landei befinner sig i krigmed Frelilin pä . Del aren besvikelse, lyckerjag, allulrikesuiskotiets socialdemokrater inte pä nägol sätt har tagit upp vpk:s kravall man skall tillerkänna Frelilin pä humanitärt bistånd. Del harförekommil konlakler med representanter för Frelilin här i landei. De har ocksåträffat socialdemokraliska förelrädare, och de försäkrar att det finnskanaleroch möjligheler alt föra in hjälpen i landei. Del är myckel välmoiiverai att lämna hjälp i det här fallel, eftersom en FN-resoluiion harfördömt den indonesiska annekteringen av . Del kan inle finnasnågoniing som hindrar all denna hjälp lämnas. Vi har alltså föreslagil alt 10 milj. kr. skall avsättasför en humanitär hjälpinsats till befrielserörelsen på ,och jag vill yrka bifall lill motionen 249. Slutligen några ord om södra . Det är en brautveckling som barsken i södra . Mänga av dereaktionära regimerna där har fäll ge vika, och mänga slaler och folk har fållsin frihet Men fortfarande finns del områden där man inte har nått fram tilldenna nationella frigörelse.