prot · G209108 · 1978-12-31 00:00:00 — Del tror jag hade varit av väsentligt intresse förSveriges säkerhetspolitik framöver. De 430 miljonerna som Per lalar om ligger över huvud tagel inteinom den här femlonårsperioden. Han sparar dem bortåt . Därförlycker jag det är fel alt använda dem i samband med de 600 miljonerna. Vidarevill jag till Per säga att den sittande försvarskommittén väl rimligtvisskall ha någon uppgift. Om man hade bundit upp försvarsbudgelen med SK 38/A 38,hade försvarskommitién inle haft någon uppgift alls kvar. Alla pengar hadevarit uppbundna, och det hade inte funnits någonting att diskutera om. Detfinns även andra projekt i försvaret som kräver mer pengar än just SK 38/A 38.Del har vi tyvärr erfarenhet av. PER (): Visst ligger de i slutet av det här århundradet-det ärju då som de verkliga effekterna på kommer. Men poängen ärjualt vi inie behöver räkna in de 430 miljonerna, om vi ger denlängre övergångstid som en beställning av SK 38 skulle innebära. Alltså kan vitillgodogöra oss de 430 miljonerna . Försvarskommitiénskall ha något att göra, sade försvarsministern. Ja, visst skall den ha någotatl göra! Men vad hert De och hans regering gör är ju all rycka undanmattan för försvarskommitién.Den kan inte pröva frågan om hur vi skall ha delmed den svenska flygindustrin. Utan någon som helst utrikespolitisk analys iden proposition som hänvisar till plockar ni bort den svenskaförmågan att utveckla egna stridsflygplan, vilket har ansetts vara en avgrundvalama tidigare i den svenska säkerhetspolitiken och för trovärdigheten isäkerhetspolitiken runt om i väriden. Kominle, hert försvarsminister, och tala om aU vi skall ge handlingsfrihet åtförsvarsulredningen! Den handlingsfriheten har ni just tagit bort. Jag bestrider påstående att vi skulle ha rivit nerutvecklingskapaciteten totalt i svensk flygindustri. Vad vi har gjort är att vihar lagt fram förslag på den militära sidan och på den civila sidan som skallmöjliggöra för denna industri att fortleva, faslän på en annan nivå och med enannan produktionsinriktning än lidigare. eller senare hade det beslutetmåst fattas i alla fall, men den här regeringen har haft det moraliska modetall lägga fram förslaget . Det kunde ha tagils förut. PER (): Nej, försvarsministern, regeringen har inte anvisat någon annaninriktning för flygindustrin. Ni är det enda parti som inte har anvisatnågonting i det hänseendet. Ni har bara talat löst om studier kring elt A20-plan, vilket alla är medvetna om aldrig någonsin kommer i luften, och ni hartalat löst om studier på eu skolflygplan, som finns atl köpa billigareutomlands, men vad har ni anvisat för inriktning av den svenska flygindustrinsom skulle vara epokgörande? Det har däremot vi från moderata samlingspartietgjort. Vi har anvisat del enda projekt som är förenligt med ett vaklslåendekring den svenska förmågan att utveckla egna stridsflygplan. Sedanhar regeringen talat länge om att man skall satsa på annat inom Saab-Scania.Jag undrar: Hur de 600 milj. kr. som omöjliggjorde SK 38/A 38kommer ni nu att tvingas satsa via industridepartementets huvudtitel? Jagsåg i en tidning från att när några av kommunalråd varuppe på en uppvaktning för regeringen talades det om att induslridepartementetskulle ha iniresse all anslå medel för satsningar inom civil flygprodukiion förall trygga sysselsättningen. Del är naturiigtvis trevligt, men hade del intevarit enklare all anslå exakt samma summa via försvaret och dessutom vinnapoängen att få bibehålla den ur säkerhetspolitisk synvinkel sä intressantaflygindustrin? Omplanerna på ett nytt atlackflygplan Pengarna som vi kommer all salsa på att möjliggöra en övergång tillcivil produklion för är inte bortkastade så till vida att om lyckasmed sina civila projekt - oavsett om det är ett eget civilt projekt eller ettprojekt i samarbete med utländskt flygföretag - kommer de pengarna så småningomatt återgå till statskassan i form av återbetalningar i takt med att planenlevereras. Au få in svensk flyginduslri på en civil utveckling är väl en linjesom är värd en hel del risktagande från statens sida? Dessutom,, har vi inte alls sagt att all utveckling av militära flygplan harstannat. Vi kommer att utveckla i vissa stycken, och vi kommer attföreslå all kommer med förslag till vissa utvecklingsarbeten pä ettskolflygplan med viss attackförmåga. PERUNCKEL (m); Försvarsministern vet lika väl som jag aU en enig flygindu-slrikommilléhar påpekat det räu uppenbara faktum, atl det icke finns en flyginduslri ivärlden som har klarat övergången till civil produktion utan del stöd sommilitära beställningar och militärt utvecklingsarbete ger. Försvarsministernsäger någonting som är intressant; Om lyckas i övergången till civilproduktion - mot de här dåliga oddsen - dä kommer pengarna tillbaka. Ja, kanskedet, och kanske om. Vad vi vet är, att hade pengarna satts in direkl hade vifått ett lyckat flygplan, eU bra flygplan, som hade kunnat upprätthälla styrkani det svenska flygvapnet. Då hade det inte 4 protokoll 1978/79:106-108 Omplanerna på ett nytt attackflygplan varit fråga om några omoch kanske och måhända och mot slutet av . Sedansäger försvarsministern att vi inle skall ta bort all utvecklingskapacitetfrån . Nej, men om vi jämför arbetet med SK A 38 med utvecklingen av eltskolflygplan, så inte blir det myckel kvar av den kvalificerade personal som arbetar på Saab-Scanias utvecklingsavdelning i . Förmodligen ärdel så aU är del bara elt skolflygplan som försvarsministern har att erbjudaden svenska flygindustrin, är det ekonomiskt dumt att satsa på en sådanlösning. Då är det bättre atl köpa utomlands. Per påstående all det inte finns någon flygplansindustri somarbetar utan stöd av militär tillverkning är felaktigt. har en flyginduslrimed många tusen anställda, som inte tillverkar etl enda militärt flygplan. Vimåste ju åsiadkomma ett balanserat försvar . I sin framlagdaperspektivplan har ÖB framhållit att vi måste ha en ny grandplattform, som gåratt utveckla i en jaktversion, en spaningsversion och en attackversion. A 38 ärelt mellansteg. Del skulle ha varit ett bra attackplan, men det ger inte någonmöjlighet till utveckling mot en ny enhetsplaltform för det svenska flygvapnetav den typ som kommer att behövas, om vi skall kunna behållaflygvapnet till en rimlig kostnad. PERUNCKEL (m); Visst behöver vi, herr försvarsminister, en ny grundplattform -del ärjualldeles klart. Vi måste ha någonting för jaktförsvar och spaning i slutet av delhär århundradet. Problemet ärju bara att genom det beslut som regeringen nu hartvingat på oss beträffande SK 38/A 38 så har man ryckt undan förutsättningarnaför alt tillverka denna grandplattform i . återstår bara tvåalternativ. Del ena är all vi köper grundplatlformen från utlandet, och det kanvi naturiigtvis göra med alla de föriuster det kommerall innebära. Det andraalternativet är att vi - och den möjligheten har försvarsministern antytt iannat sammanhang - licenstillverkar en sådan plattform här hemma i Sverige.Utredningar har visat atl det är det absolut dyraste alternativet av allatänkbara. Är det inte lika gott, herr försvarsminister, alterkänna att det billigaste, bästa och säkraste alternativet hade varit attbibehålla handlingsfriheten genom alt beställa SK 38/A 38 och därigenomdessutom ge det svenska försvaret elt utomordentligt bra övergångsplan tilldess vi får den nya enhetsplaliformen. I en diskussion med en framskjuten engelsman fick jag höra följandeargument -jag framför det här, eftersom Per medgav att vi måste haen ny grundplattform: Englandhar gjort bedömningen atl man inle ensam kan la fram en ny grandplatlform, utanman har eått in i etl projekt som heter tillsammans med Västtysklandoch föratt fördela kostnaderna. Anser Per alt en nygrundplaiiform kan tas fram av ensamt, när länder av typen anseratl man bör dela kostnaderna för en sådan plattform pä tre länder? PERUNCKEL (m): Jag erkänner villigt, herr försvarsminister, att jag inte kan göra ensådan bedömning pä stående fot. Men jag kan åtminstone säga en sak, och det äratt om vi skulle vilja gå in i etl samarbete ifall vi skulle komma tillslutsatsen atl vi inte orkar med etl eget projekt, sä måste vi ha någonting atterbjuda i det samarbetet. Del går inte bara atl komma till någol annat land ochsäga; Vi har inte någon kunskap och vi har inga pengar, men vi skulle gärnavilja delta i ert projekt. Försvarsministern vet lika bra somjag att vi underde förulsätiningama inle kommer att få delta i något samarbetsprojekt. Om viinte har någonting att erbjuda av kunskaper och erfarenheter som andraefterfrågar, återstår ingenting annat än att köpa flygplanet utifrån. Detgår inte atl komma förbi att vad försvarsministern och regeringen nu harlyckats åstadkomma är att ni tagit bort handlingsfriheten. Vi tvingas nu altantingen licenstillverka eller atl utifrån köpa det nya flygplan som alla äröverens om att vi behöver mol slutet av 1990-talel. Om det är någonting somockså försvarsministern borde ha uppläckt så är det atl erfarenheterna i andraländer, där man gett sig på den lypen av direklköp från utlandet, inle ärgenomgående goda. Fråga kollegorna i och om försvarsministerntvivlar! Omplanerna på ett nytt attackflygplan Per har själ v erkänt all handlingsfriheten är en chimär när delgäller utvecklandet av en ny grandplattform, som skall kunna användas för bådejakt, spaning och attack. Det är i varje fall den frågan som är dencentrala, om vi skall kunna skapa förutsättningar för ett balanserat försvar idel här landet. Jagerkänner att man kanske kunde ha utvecklat B 38 till ett plan som varanvändbart för attack. Men kostnaderna är svåra att bedöma. En litenserie med stor utvecklingskostnad ger en hög styckekoslnad, och del är tveksamtom det hade varit riktigt att utnyttja försvarspengarna för atl bygga detplanet med de koslnadsförutsättningar som finns. Slutligenvill jag säga till Per atl det inte alls är säkert att vi inte kan bidratill utvecklandet av etl nytt flygplan. Vi kan bidra med kunskaper ommålsökningsteknik, infraröd teknik och elektronik. Vi kan vidare bidra medvapenkunskap. Vi kan förändra planen så att de passar svenska landningsbanor.Vi kan också i viss omfattning ändra deaerodynamiska egenskaperna. Vi haralltså fortfarande mycket au ge i ett samarbete med utlandet för aU utvecklaett plan som passar oss. Omplanerna på ett nytt attackflygplan PER (); Försvarsministerns resonemang skulle hålla om del inle vore så att detekniker som skall göra jobbet kommer alt ha lämnat långt innan dethär projektet blir aktuellt. Det är det som är problemet. De människor somskulle ha arbetat med SK 38/A 38 skulle ha varit garantin för bibehållenhandlingsfrihet. Men den handlingsfriheten tar tillsammans med denövriga folkpartiregeringen bort. Problemet är inte så enkelt att vi bara kansäga att vi har någonting att erbjuda. Det har vi , men del är inle nusamarbetet skall börja. Försvarsministernsäger aU det är en chimär atl vi har handlingsfrihet. Nej, det är inle enchimär att ha den handlingsfriheten alt vi kan välja om vi vill satsa pengarnapå ett eget nytt flygplan eller om vi vill gå in i ett samarbete. kommer vivarken atl kunna gå in i elt samarbete eller satsa pä etl eget flygplan.Försvarsministern måste väl ändå hälla med om atl handlingsfriheten är störreom vi bygger SK 38/A 38 här än annorstädes. Fören liten stund sedan var vi väl överens om all det inte fanns några tveksammakostnader för SK 38/A 38. Kostnaderna definierade vi ganska noggrant lill 600milj. kr., som vi också borde vara överens om hade gått atl spara. Tveksamma kostnader vid utveckling av nya flygplan tycker jag alltidman kan tala om med hänsyn lill våra erfarenheter av . Denhandlingsfrihet Per efterlyser räcker till A 38 och därefter ickelängre. Jag vill vidare påpeka alt även A 38 skulle ha innehållit ca 30 96utländska delar varför det ingalunda var eu helt svenskt plan med heltbibehållen svensk handlingsfrihet. PERUNCKEL (m): Herrialman!Nej, försvarsministern, handlingsfriheten sträckersig bortom A 38, och del ärhela poängen i den här debatten. Vi vill ha kvar handlingsfriheten bl. a. näreunytt jaktflygplan skall lill. A 38 är nödvändigt för att handlingsfrihetenskall finnas. Närdet gäller kostnaderna är det inte riktigt, försvarsministern, att hänvisa tillViggenerfarenheterna. var elt enhetsflygplan och därmed var riskerna förförändringar i det projektet under projektets gäng myckel slörre. Ser man päredovisningen av varifrån kostnadsfördyringarna på Viggenpro-jektel härrördesig finner man ständiga förändringar med hänsyn lill all projektet löpte underså . Det här är ett begränsat projekt. 1 den summa som fanns avsattföre regeringens olycksaliga beslut var anslagna som reservför oföratsedda utgifter. Jag är övertygad om att projektet hade kunnai hållasinom de ramar som den planeringen angav. Jag kan bara slutgiltigt konstatera atl Per och jag är oense omhuruvida möjligheler hade funnits för alt utveckla en ny svensk grandplatlformefter A 38. Jag tror det inte, han tror det lydligen. PERUNCKEL (m): Jag Iror ingeniing, herr försvarsminister, men jag vill ha kvarmöjligheten all undersöka saken vid den lidpunkt då beslutet skall fattas. LarsDe undanröjer den möjligheten. 0/77den svenska officerskåren Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Om den svenska officerskåren Försvarsministern erhöll ordet förattbesvara OlleAulins (m) anmälda fråga, 1978/79:406, och anförde; Herrialman!Olle har- med anledning av en lidningsiniervju - frågal om jag anser attden svenska officerskåren inte är representativ för det svenska folket och attden till typ och värderingar avviker från svenskt mönster i allmänhet. Självklarthyser jag inte någon sådan uppfattning. Vad jag gav uttryck för i den åsyftadeintervjun var all officerarna liksom varje annan yrkesgrapp har vissagemensamma kännetecken som utmärker dem som grupp. Dessa kännetecken gör demförvisso inle vare sig odemokratiska eller åtskilda från "vanligtfolk" - tillsammans bildar de ju folket. All officerare i vissasituationer måste ge order och kräva alt dessa blir åtlyddabetyder inte att de inle skulle kunna vara väl så demokratiska som andra lillsinnelaget. Personligen är jag övertygad om den svenskaofficerskårens lojalitet och demokratiska sinnelag. I tidningsinlervjununderströk jag f ö. kraftigt just de försvarsanställdas lojalitet. Jag anseratt vår officerskår på etl utmärkt sätt utför en svår arbetsuppgift av storbetydelse för vårt samhälles fortbestånd i demokratiska former. Jag tackar försvarsministern för svaret. Del gav en helt annan ochpositiv syn på personalen inom försvaret än vad man kunde få intryck av atlförsvarsministern hade i intervjun i . Avintervjusvar där - i varje fall såsom de har refererats i tidningen - får manuppfattningen att försvarsministern inte lar avstånd från intervjuarenskarakterisering av försvarets personal såsom dominerad av reaktionära majorer.Det har upprört mänga inom officerskären. Somverksam inom försvaret reagerade jag själv mycket negativt på denhär intervjun. kanske överstelöjtnanter anses mindre reaktionära än majorer- vad vet jag? Försvarsministernbör vara medveten om att av befälet i krigsförbanden är värnpliktigtbefäl eller reservbefäl, som är rekryterade från samhällets hela bredd. Dethade väl varit bra att tala om för intervjuaren. Försvarsministern är ju ocksåmedveten om aU vi har ca 16 000 aktiva officerare av olika grader iförsvarsmakten. De kan inle kategoriseras som reaktionära majorer. Del kan inteheller bara vara de 4 300 regementsoffice-rarna som skall bära det namnet. Försvarsministernbör också vara medveten om att utbildningen vid våra officersskolor beaktaralla krav för arbetet som utbildare och förbandsledare som vårt demokratiskasamhälle ställer. Därom vittnar inte minst boken , som ligger lillgrund för utbildningen av befäl inom försvarsmakten. Jagmenar alltså att den bild som intervjun gav av försvarsmakten och dessföreträdare förstärkte den vrångbild av officerskåren som förmedlas avamerikanska filmserier, senast , och som naluriiglvisockså genom sin intervjuteknik, sin frågeställning och sitt ordvalbidrar till alt förslärka. Del är viktigt alt försvarsministern som en avförsvarets främste företrädare tar varje tillfålle i akt alt klart och entydigtförmedla den rälla bilden av försvaret och dess personal. I ett avseende är naturligtvis inle den svenska officerskären heltrepresentativ för svenska folket - det finns inga kvinnor där. Därför skullejag vilja komplettera min fråga till försvarsministern med följande fråga;Bedömer försvarsministern det som positivt för försvaret atl kvinnor ifortsättningen kan rekryteras till officerskåren? I tidningsartikeln återgavs inte frågor och svar i deras helhet. Denaktuella frågan löd på följande sätt: Befäl i det militära beslår av typer somfattar beslut utan samråd och därefter utdelar order som ej får kritiseras.Vore del inte bättre med ett försvar som var mer representativt och som bestodav vanligt folk i stället för reaktionära majorer? Jagansåg då frågan avspegla en total brist på förståelse för militära lydnads-ochdisciplinkrav. I strid måste order bli utförda, oavsett vilkademokratiska arbetsmetoder som tillämpas i samhället i övrigt. All ge och Ivdaorder måste givelvis övas i det militära också i fredstid. Mitt svar blev därföralt försvaret behöver folk som kan klara krigels krav. De kraven är likavärlden över, och det är därför inte förvånande om yrkesmilitärer som gruppkommer att få vissa likheter med varandra oavsett nationalitet. I detta liggeringen bedömning av den svenska officerskärens demokratiska sinnelag, som jaguppfattar som lika gott som andra gruppers. Jaglämnade ingen kommentar till orden "reaktionära majorer", somjaguppfattade som en invektivbetonad eftersläng lill själva frågan. Med anledningav fråga vill jag emellertid understryka atl jag inte allsuppfattar de svenska officerarna som reaktionära. Tvärtom visar de storberedvillighet att anamma nya demokratiska arbetsmetoder på områden där sädanaär möjliga atl införa. Jag lackar ocksåför detta kompletterande svar. Jag inser att försvarsministern har den häruppfattningen. Vad jag framhöll var atl det är nödvändigt att la varjetillfälle i akt alt bemöta den vrångbild som ges just genom intervjuarensordval i . Jagfick inte svar på min fråga om representativiteten när det gäller kvinnor iförsvaret. Det kanske jag kan få i nästa replik. Jag är mycket belåten med all vi nu släpper in kvinnor påbefälstjänsler i första hand i flygvapnet, och jag avvaktar med iniresse denutredning som pågår angående möjligheler alt få befattningskarriärer öppnadeäven i marinen och armén. OlleAulins fråga bygger på elt svar somjag gav i en lidningsiniervju med nästanenbart ledande frågor. Den publicerades inte förtån eflerintervjun, vilket gjorde alt jag inte granskade den med den omsorg som jagborde ha gjort när den hastigt upplästes för mig i telefon. Jag hade delvisglömt bort själva intervjun. Jag erkänner alt det var en brist. Jag skall iframtiden se till att granska sådana artiklar noggrannare. OLLEAULIN (m); Tack för beskedet! Också när del gäller kvinnor i försvaret ärintervjusvaret som del redovisas lilel märkligt: "Kvinnor i stridandeförband -jag kan inte tänka mig det. Tjejer är för fina för det", sägerman i all försvarsministern har sagt. Jag tror inte på detta. Menom det nu är så att intervjusvaret redovisats på ett felaktigt sätt, då bör mandementera det så att vi får den rätta bilden. Detvar ju en kvinna som stod för intervjun, och hennes frågor var provocerande -och okunniga också, förmodligen. Förhoppningsvis kommer en rekrytering avkvinnor till försvaret att öka kunskaperna om hur försvaret verkligen ser utoch hur dess personalkår verkar och fungerar. 1kustartilleriet är man duktig på det här. Man har en rekryteringskampanj därman försöker komma till rälla med alla vanföreställningar om officerskären. Omdu har den här killen som ideal, då skall du inte söka jobb hos oss, säger manpå en affisch med . Nej, officerskåren består verkligen inle avstenhårda, reaktionära gaphalsar, som brukar personifiera. Tvärtom- det är vanligt folk med samhällsanda och demokratiska värderingar. Det ärvärdefullt alt den här frågestunden bidragit till att upplysa om del. Jag vill bara lämna den kompletterande upplysningen alt mitt svar varatt alla kvinnor som är aktiva inom försvarsmakten måsle vara beredda atlförsvara den plats där de själva befinner sig, eftersom det är mycket svårt attdefiniera vad som är stridande och icke stridande förband. Här föreliggeralltså en misstolkning av intervjuaren. Jag sade alltså att Omde ekonomiska villkoren för skyddsrumsbyggen kvinnor måste vara bereddaatt försvara den plats de befinner sig på, och del innebär all de kan bliinbegripna i strider i alla möjliga olika situationer. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om de ekoiiomiska villkoren för skyddsrumsbyggen Försvarsministern erhöll ordet för attbesvara Per () anmälda fråga, 1978/79:416, och anförde: Per har frågat om jag avseratt föreslå ändringar i civilförsvarslagen för alt undanröja vissa påtaladeölägenheter av alt nya regler för finansiering av skyddsrum tillämpas efter den30 . Denya reglerna för finansiering av skyddsrum innebär i korthet alt staten betalarersättning till dem som anordnar skyddsram i nya anläggningar och byggnader somhar påbörjats efler . För anläggningar och byggnader som harpåbörjats före denna dag gäller alt fastighetsägarna själva får bekostaskyddsrammen med undanlag av skyddsrum i flerfamiljshus som uppförs med stöd avstatliga bostadslån. I sistnämnda fall står staten för kostnaderna. Jagvill framhålla att inemot hälften av alla skyddsrum byggs i sådanaflerfamiljshus och således redan nu bekostas av statsmedel. Med hänsyn tilldella och til] atl sä kort lid återstår tills de nya reglerna helt börjartillämpas anser jag inte att frågan kan ha den betydelse för sysselsättningenunder au några särskilda ålgärder behöver vidtas. OSKARLINDKVIST (s); Frågan är ställd av Per . 1 dennes frånvaro har jag ombetts atlföra fram synpunkier på del problem som aktualiserats. Jag vill dock försttacka försvarsministern för svarei. Delär riktigt atl riksdagsbeslutet innebär all kostnaderna för skyddsrummen eflerden Ijuli 1979 kommerall finansieras med statliga medel. Frän detta datumupphör skyldigheten atl till staten betala skyddsrumsavgift. Sålångt är allt gott och väl. Men ger problemen sig lill känna. Ombyggnadsförelaget påbörjas före gäller nuvarande oförmånligaregler. Detta kan innebära - med lanke pä de snabbt stigande byggkostnadernaär risken för det påtaglig - all vissa byggnadsföretag senareläggs . Så allvariig är kostnadsutvecklingen inom bostadsproduktionenalt varje chans all åsiadkomma lägre produktionskostnader måste tas till vara.Ju mer vi närmar oss kommande halvårsskifte, desto slörre orsak har vi allkänna oro beträffande startandet av nya byggföretag. Detär en kostnadsfråga om ett byggnadsföretag fördröjs beroende pä en gynnsammarefinansiering efler ett visst datum. I sin tur kan det också medförasysselsäiiningssvårigheter för byggnadsarbetarna . Del ärdessa förutsedda svårigheter som Per ville undanröja med frågan tillförsvarsministern. Avdel lämnade svarei kan vi ulläsa alt en kort lid återstår lill den 1 juli- del visste vi förut -, alt frågan inte kan ha sådan betydelse försysselsättningen alt särskilda åtgärder är behövliga och atl försvarsministernväljer passivitet i stället för att, om än så lilel, visa prov pä handlingskraft. Delåterstår , herr lalman, att pä riksdagsnivå fundera över vilka möjligheterdet finns att ta etl iniiialiv i frågans riktning. Arbetsformerna ger utrymmeför sädana initiativ. Åtgärden skall dä sikta lill all flytta framikraftträdandet av de nya, förmånligare reglerna så all de kan fungeraomedelbart efter ett beslut i . För bostadsbyggandets ochbostads-byggarnas skull och med hänsyn lill jakten pä kostnader på bostadsmarknadenhoppas jag att de övriga partierna ställer upp. Därför kommer visocialdemokrater att pröva föratsäiiningarna för etl riksdagsinitiativ i dennafråga.