prot · G209164 · 1978-12-31 00:00:00 — ansluter sig lill detförslaget - som ju innebär en allvariig kritik mol Nr 164regeringsförslaget. Kollektivtrafiken måste rustas upp. i går med i och hörde de mycket allvariiga invändningar somframfördes frän lokaltrafikföretagen. All länkbar fantasi behövs för atlutveckla nya och effektivare trafiksystem inom kollektivtrafikområdet. Dä villni rusta ner kollektivtrafiken i de stora tätorterna. Del är inle fråga omnägot slags ensidig lolkning av KOLT. KOLT är entydig. KOLT vill att ocksätätorternas trafik skall fö etl ökat stöd, precis som den allmänna, meraregionala busstrafiken fär etl stöd, genom det beslut vi fattade i Qol. Men,, det är genom de konkreta förslag som utskottet nu lägger fram,om nya bidrag lill kollektivtrafiken i tätorter, som det blir en nytrafikpolitik. Sedan kan man komma med allmänna uttalanden om attkollektivtrafik är bra. Men om man ingenting gör och i själva verket rustar nertätorternas kollektivtrafik, som ni föreslär, betyder det Ju att man sätter ossi ett utomordenligt besvärligt läge. ger egentligen under myckelyvigt tal sin egen regering en rejäl bakläxa. () kortgenmäle: hoppas tydligen atl regeringen inte skall uppläcka någrastörre förändringar av propositionen i de mänga tillkännagivandena. ären allvariig anklagelse mot departementstjänsiemännen, som jag verkligen hoppasinte kommer att visa sig vara berättigad. Skulleexempelvis frågan om förekomsten av enskilda vägar, som är helt negligerad ipropositionen, vara helt betydelselös när det gäller den framlida vägpoliliken?Skulle förbättrat stalsbidrag till kollektivtrafiken i tätort varabetydelselöst för de tätorter där man sysslar med att försöka byggabussterminaler, ordna kollektivfiler för busstrafik osv.? Skulle del varalikgiltigt för länshuvudmännen att det fastställs riktlinjer för vilkaersättningar de skall betala till SJ när de vill använda SJ:s tjänster för attbygga upp sitt system för kollektiva transporter i regionerna? Skulle del varalikgiltigt för periodkortsresenärerna ute i landet om de får använda sinaperiodkort när de åker på SJ, vilket de inte för ? Alltdetla är tillkännagivanden och åtgärder som inte pä något sätt harlillgodosetts i propositionen. Men hoppas alt man i departementetinte skall upptäcka all delta är någol väsentligt. Jag hoppas atl hansförhoppning inte blir infriad. HerrDanell tyckte au det var olämpligt aU jag Jämförde de 2-3 miljarder som delskulle kosta atl upprusta glesbygdsnätei med de årliga investeringarna påvägnätet. Låt mig då la en annan Jämförelse. Dessa 2-3 miljarder motsvararungefär hälften av vad elt kärnkraftverk kostar. Jag tror att båtnaden förSverige är betydligt slörre om vi använder pengarna i glesbygden än om vibygger etl nytt kärnkraftverk som ökar centraliseringsiendenserna i vårtsamhälle. () kortgenmäle: Beträffande den räkneleksom använde sig av, så finner Jagdet inte olämpligt alt göra jämförelser mellan 2-3 miljarder och andrakostnader - u-hjälp, vägpengar, kärnkraftverk eller vad del kan vara -förattvisa storieksordningen. Menjagtyckerdeiäranmärkningsvärtallman tar ett förslagsom innebär direkta budgetbelastningar på ganska kort sikt på ett par tremiljarder. I sä fall bör man visa hur detta skall kunna finansieras. Jag troralltså atl del blir en föriamning av hela SJ:s verksamhet i brist pä pengar, omman skulle gå på denna linje. Vidarevill jag återkomma lill frågan om marknadsekonomins principer, som jag intehann med i den förra repliken. Visst innebär satsningen pä etl strukturbolagatt man fjärmar sig frän marknadsekonomins principer. Del häller jag med om,och där ger Jag räu. Därför beklagar Jag att gick påden linjen. Det innebär dessulom ett utökat krångel, eftersom vi nu för både enkollektivtrafikberedning och slrukturbolag som i väsentliga avseenden har sammauppgifter. Jag lycker därför alt det är angeläget alt man reder ut skillnadenmellan dessa båda och redogör för hur de skall arbeta i framliden föratt inteskapa alltför myckel krångel. Det är nog med bekymmer för dem som har nya idéeroch kan ny teknik utan att vi utvecklar kolleklivtrafiksystem . Detvarju meningen att vi skulle förenkla för dem och inle försvåra, vilket kan bliresultatet av de beslul som fattas med både slrukturbolag och enkolleklivirafikberedning. Belräffandevår högre ambilionsnivå i fråga om den fortsatta vägplaneringen innebär ju detnågonting helt annat än atl späda på budgeten med ytteriigare 75 miljonerutöver regeringens förslag, en tanke som inte är främmande försedan han ändrat uppfaUning och anser aU anslaget skall vara 175miljoner i stället för 100 miljoner. Jag lycker detta är anmärkningsvärt, ochdärför harjag berört del här. Tillsist villjag säga beträffande frågan om kollektivtrafiken atijag lycker att detär oändligt angeläget alt kommunikationsministern nu tar till vara möjlighetenall reda ut hur regeringen kommer att gripa sig an ulskollets beställning närdet gäller kolleklivtrafikutredningens förslag. Del har ju framkommit här auman uppenbariigen tycker att del råder en rad oklarheter på den här punkten.Men vi som varit med om alt formulera ulskottsbetänkandet tycker icke all detråder några oklarheter. Vi har skrivit mycket klart alt det inte är fråga omsalsningar enbart på stora tätorter utan om en kollektivirafiksaisningsominnebär all slatsmaklerna skall vara neutrala när det gäller att ge bidrag fören utbyggnad av kollektivtrafiken på olika säU. Vari ligger oklarheterna? Detmåste vi ju reda ut, innan vi avslutar den här debalten. (vpk) kortgenmäle: Försl vill jag säga till , eftersom Jag glömde det imitl förra inlägg, aU vi är helt överens om att proposiiionen är dålig när detgäller de handikappade. Del har vi också framhållh lidigare. Men vi menar auäven ulskottsbetänkandet är dåligt i det här avseendet. svarade inte på min frågaom vad utskotiet menar när man, i samband med att man lalar om atl trafikenskall utformas för atl tillgodose de handikappades behov genom en anpassning avfärdmedlen osv., skriver atl della skall ske med utgångspunkt i vad som kanvara skäligt med tanke på förhållanden av fordonsleknisk, Irafikteknisk ochekonomisk natur. Vad menar utskottet med det? Är det att man skall vararestriktiv mol de handikappade? Del var detjag frågade om.Jag lyckeralt han skall tala om vad som ligger bakom de här orden. Sedanvilljag vända mig till och säga att det ärsjälvklart -minargumentering har heller inte gått ut på något annat - att man inom vissaområden i det här landei måsle ha också landsvägstrafik, eftersomkollekliv-trafiken inte kan ersätta bilismen fullt ul. Men det förhållandelfårju inle innebära alt man rustar ner den kollektiva trafiken inom de områdendär en komplettering med landsvägstrafik är nödvändig. Exempelvis närdet gällerjärnvägsnätet råder det på den här punkten oklarheter, och i del avseendetinstämmer vi i kriiik både mot propositionen och mot ulskottsbetänkandet.Här är ingenting klart utsagt. Det är allså väldigl diffust. Med tanke päresonemanget om att man skall utforma irafikjjolitiken i samverkan och undermarknadsmässiga former blir slutsatsen all den kollektiva trafiken i dessaområden kommeratt hell ersättas av landsvägstrafik-en dålig sådan, vad jag kanförstå. Menhela mitl resonemang handlar om den kollektiva trafiken kontra privatbilismen istort. Man kan inte fortsätta atl ha den 80-proceniiga privatbilism som AnilhaBondestam talal om i tidningsinlervjuer och i andra sammanhang och samtidigtförvänta sig att talet om en kraftig utbyggnad av kollektivtrafiken skallframstå som trovärdigt. De som resonerar på det sättet talar mot bättrevetande. Varken samhällsekonomiska eller ekologiska hänsynstaganden blir Jutillgodosedda med en sådan planering. Det är hell orimligt. Om vi fortsätterentrafikpolitik som bygger på det resonemanget, då spränger vi bäde de ekonomiskaoch de ekologiska ramarna. Man mäste välja ett av alternativen. () kortgenmäle: Del omdöme som Jag vill ge och är: Niser inte ser skogen för bara träd. lyckerattjagsträckt mig väldigt långt när jag i 20-ialel fall gällmed på tillkännagivanden. Men,,jag sägersom Jag sadetidigare,attdessa tillkännagivanden-in te alla, del vill jag också säga t illRune - består till slor del av okynnestillkännagivanden. Och vem harskapat förvirring hos svenska folket - eller Jag? Har inteBertil skapat förvirring när han först gått ul och sagt i pressenalt nedläggningshotet mot vissa järnvägslinjer har avvärjts och sedan har stöttregeringspropositionens förslag om ett riksnät och orf) att man förutsäiiningslöstskall pröva vilka bandelar som skall ingå i det och for vilka persontrafikenskall överföras lill landsväg? Det är förvirring i sin prydpo! säger atl delär litet annorlunda atl säga Ja till att etl antal miljoner plussas på än attsom säga ja till höjd ambitionsnivå för det fortsatta vägbyggandet.Men skillnaden är den, alt en tidigareläggning av ålgärder som kan varanödvändiga när vissa behov uppstår innebär en lösning på kort sikt, men det nihar salsal pä innebär en långsiktig inteckning av budgeten . Jaglyckeratt gjorde en bra reträtt här. Det hedrar honom, för detgår inle alt satsa.bara på järnvägstrafiken - i så fall måste vi bygga utjärnvägsnätet. sade vidare att man inte skall rusta ner. Dethåller jag med om. Men vad är det då man skall rusta upp? Jo, man skall medtillgängliga resurser rusta upp för atl få en god trafikstandard somlillgodoser alla medborgare, vare sig det gäller glesbygd eller tätort, och manskall göra delta lill kostnader som är samhällsekonomiskt försvarbara. Tillsist: Jag måsle säga, herr talman, att den här debatten är något förvirrandeocksä för mig när jag hör vad som här förs fram. lalar om attJag använt elt yvigt tal, men när man lyssnar lill honom finner man alt bakomhans ordsvall om principer ligger ytterst ambitionen att fö gefolkpartiregeringen en knäpp på näsan. Det har han deklarerat inför helasvenska folkel. Stolla ord med grumliga avsikter -det är facit av hela hansuppträdande. De som arbetar inom trafiken är inte effektiva. Ett slag mol allaSJ-anställda! - Så tolkar mitl inledningsanförande om etteffektivare resursutnyttjande. Enav grundstenarna i propositionen - och, , det har utskottet isin helhel ställt sig bakom - är atl trafikapparaten bör utnyttjas effektivaregenom utökad och samordnad planering och genom trafik i samverkan mellan olikairafikförelag och trafikmedel i stället för det seklorslänkande som blivitföljden av beslul. Alt trafiken trots detta beslut har kunnatupprätthållas på eu relativt tillfredsställande satt beror bl. a. på den godaoch yrkeskunniga arbetskraft som SJ besitter. De förslag som finns ipropositionen avser Just alt ge den kunniga personalen möjlighet att fö arbetai elt framtidsinriktat transportföretag, som regeringen vill satsa på. Eller,för alt uttrycka det enkelt: Del finns en mängd lomma platser pä tågen. All delfinns tomma platser beror inte på all personalen utför sitt arbete ineffektivt,ulan det beror på alt priserna är för höga. Det var vad jag sade i mittinledningsanförande. Närdel gäller järnvägen tar vidare upp tvä enligt hans mening väsentligaullalanden av utskottet, som Jag inte bara anser märkliga utan som faktisktinte går att förena med den funktion som ell affärsdrivande verk har och denansvars- och besluisfördelning som råder mellan regeringen och underställdaverk. Det ena gälleratt regeringen skall utarbeta rikllinjer för ersättningentill SJ efter överläggningar med SJ. Hur skall sädana överläggningar gå till?Del andra gäller att rabatlförsök skall göras i styckegodstrafl-ken,en trafiksom utförs på grundval av särskilda avtal mellan SJ och avlastarna,varvid SJ f n. kan rabatlera i den utsträckning man anser Regeringen kaninte gärna lägga sig i elt affärsverks avtalsverksamhet. Enligtett brev av lill ledarsidan i fårregeringen bakläxa pä 20 punkler. I dessa 20 punkler har han räknat in depunkter där utskottet anslutit sig till regeringsförslagel. Lät mig nämnanågra: Bälire samarbete mellan destatliga trafikverken. En långsiktiginvesteringsplan för SJ. En gemensam taxa för tåg-och bussresor. Nedläggningshotet molvissa järnvägslinjer avvärjs. Desärskilda bidragen lill ersättningslrafiken för inte upphöra efler . Fortsatt upprustning avinlandsbanan. Handikappanpassningav kollektivtrafiken med hänsyn till tätortstrafiken. Enparlamentarisk utredning för att se över forsknings- och utvecklingsverksamheteninom transportområdet. Menpä en väsenilig punkt har han rätt: Regeringens förslag till hamnlag avslås,eftersom socialdemokraterna har sprungit ifrån sill eget förslag. Låtmig fortsälta med att exemplifiera vad övriga tillkännagivanden, som herrarZachrisson och anser förändra hela propositionen, i verkligheteninnehåller. Närdet gäller målsättningen för trafikpolitiken vill utskottet inledningsvissärskill understryka vad som anförts i propositionen, nämligen att detgenerella målet för samhällets trafikpolitik skall vara "all erbjudamedborgarna och näringslivel i landets olika delaren tillfredsställandetrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader". Vaddetta innebär i fråga om hänsynstaganden till andra samhällsområden finns välutvecklat i proposiiionen. Trols detla staplar utskottet de goda tårtornaovanpå varandra. "Del är enligtutskottet också angelägel atl trafikpolitiken utformas inom de av samhälletuppställda ramarna och under marknadsmässiga former samt under beaktande avregionalpoliliska förutsättningar." Sedan tillgodoses centernoch socialdemokraterna. "Vidare är detviktigt all trafikpolitiken läggs fast bl. a. mot bakgrund av samhällets regional- ochsysselsältningspolitiska mäl och all den samordning av trafik-, regional- ochsysselsättningspolitik som sker ytteriigare utvecklas." Säför socialdemokraterna en helt egen skrivning pä slutet. Enligt utskottet är"etl väsentligt mål för trafikpolitiken ocksä atl bidra till att utjämnade skillnader i socialt och ekonomiskt hänseende som kan finnas mellan olikaregioner och människor. Trafikpolitiken måste vidare ges en sådan utformningatl skador pä miljön och trafikolyckor begränsas." Tydligarekan vad som menas med tillkännagivanden kanske inle uttryckas. ondgör sigöver att jag inte är missnöjd med de tillkänna- 6 protokoll 1978/79:164-165 givanden som utskottet hargjort. Som Jag har exemplifierat innehåller tillkännagivandena iblandexakl detsamma som proposiiionen, men med ännu fler ord, och del ärju ingentingatt bekymra sig för. Sedanfinns det några tillkännagivanden som i sig är bra. Problemet är bara att devisar inkonsekvens och kostar pengar - mycket pengar. Låt mig som exempel påinkonsekvens och överbud ta frågan om de framtida invesleringarna. Härframhåller ulskotlei viklen av all SJ erhåller ökade resurser för all bygga ulkapaciteten och förbättra servicen. Detta skall gälla både på kort sikt ochlängre sikt. - Under intryck av den gångna vintern skall förbättringar avdriftsäkerheten under vinierförhållanden prioriteras - både i fråga omnärtrafiken i storstadsområdena och i fråga om fjärrtrafiken. Rabattförsöket-som skall genomföras för all ett bättre resursutnyttjande skall uppnås - villutskottet möta med tidigareläggning av investeringarna. Detrafiksvaga banorna skall rustas upp snabbare än vad regeringen har förordat. Eltnytt dubbelspär skall byggas i . Sedan vill man ha rabatlförsök igodstrafiken. Vägplaneringenskall utgå från högre ambitionsnivåer när det gäller byggnadsanslagen. Särskildvikt skall läggas vid de enskilda vägarna. När del gäller den kollektivatätortstrafiken krävs åtgärder som för läng tid kommer att inleckna en slor delav budgetutrymmet. Ulskotleihar alltså radat upp det ena resurskrävande objektet efter det andra ulanordning och ulan prioritering. ansluter man sig till en trafikpolitiksom tar sikte pä elt effektivare utnyttjande av de resurser som redan finns ochsom förutsätter prioriteringar mellan olika nya investeringar. Detta går inleihop. Varifrån skall pengarna tas till de nya, oprioriterade invesleringarna? Låtmig i detta sammanhang, som fiera talare före mig gjort, särskilt la uppbidragen till kollektiv trafik i tätort. KOLT:s förslag har åtskilliga år pänacken, och åtskilligt har hänt sedan betänkandel presenterades. a. harriksdagen lagt fast nya principer för den lokala och regionala kollektivapersontrafiken och idet sammanhanget ocksä för ett nylt bidragssystem. Del nyabidraget ger förutsättningar för en fortsatt utveckling av den kollektivatrafiken såväl pä landsbygden som i tätorterna. Sedan KOLT presenterade sittbetänkande harockså i slatsbidragsgivningen lill den kommunala väg-och gaiuhushällningen lagt in projekt som gynnar den kollektiva trafiken. Längsde statliga vägarna har vidare successivt byggt ut busshållplatsermed medel frän anslaget Byggande av statliga vägar. Äveni ett annat avseende har utvecklingen hunnit i kapp KOLT:s förslag, och delgäller forskningsområdet. Flera av de FoU-områden som KOLT angeti har iväsentliga delar blivit föremål för tillämpad forskning, bl. a. genomtrafikforskningsdelegationens försorg. NORDKOLT är ett exempel. Statenbidrar också ekonomiskt till en försöksverksamhet i med ett nyttbussysiem. I proposiiionen föresläs ytterligare medel för forskningen päkollektivtrafikområdel. Skiljelinjenmellan regeringens uppfattning och utskottets tycks gå i fråga om hur ellbidragssystem lill kollektivtrafiken skall se ul. Flera motionärer förordarhell enkell all KOLT:s förslag i denna del genomförs. Ulskotlei begär ettbidragssystem som lar fasla på inriktningen i KOLT:s förslag. Oklarheten,, består i att utskotlsbetänkandet ger intryck alt det egentligeninte är KOLT:s inriktning på bidragen som man vill ha utan en högrebidragsnivå. Jag ifrågasätter inle att del kan behövas ytterligare ekonomisktstöd av olika slag till tätortstrafiken, men Jag menar att KOLT:s förslag ikvarvarande del inte är tillräckligt generellt föratt tillgodose behoven iolika kommuner i landet. Vidare måsle man vara klar över de långsikligakonsekvenserna av alt införa ytterligare ett nylt bidragssystem. Vihar redan etl bidragssystem för lokal och regional trafik. Men prioriteringar ochbidragsnivåer kan alltid diskuteras. Regeringen har i den avvägningen ansettdet mer angeläget att möjliggöra lågprissatsningar på SJ och att ge dehandikappade förbättrade resemöjligheier. Underdella anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: Kommunikationsministern berörde min artikel i , därjag i elt20-lal punkler framhöll hur har förändral regeringspropositionen.Sanningen är den, all sedan den här artikeln publicerades har punkterna blivitännu fler. Artikeln var föranledd av en ryktesspridning frånkommunikationsdepartementet om att allting var väl beställt. Mendet är faktiskt så, Anilha , alt tillkännagivanden inte äruttryck för samhörighet med proposiiionen utan de är uttryck för au riksdagenhar en annan åsikt. Sedan säger -Jag noterar att i varje fallnågon frän konstilulionsutskoltet är här - att tillkännagivandeninte är någol au bekymra sig om. Det ärell ytterst anmärkningsvärt påstående. Elttiotal år i och regeringsarbele har lärt mig att det hörtill pariamenlarismens spelregler all se skrivelser och tillkännagivanden lillregeringen från som exceptionella och förpliktande ålgärder. Sä långthar emellertid regeringsförfallel gäll, alt en regeringsmedlem i medlitet glättad nonchalans låtsas som om nästan 30-talet tillkännagivandenföranledda av en och samma proposition bara är en piruett, bara anteckningar imarginalen. Delsägs ibland atl kommunikationsministern är opolitisk. Om det är sant bordekänsligheten för vad pariameniarismen kräver av en regeringsmedlem vara ännustörre. Det hör faktiskt till respekten för , statsrådet ,att hederligt erkänna ett nederlag. Propositionen om trafikpolitiken är ettsådant nederlag. I sakfråga efter sakfråga har oppositionen i ändratregeringsförslaget. Del gäller målsättningen för trafikpolitiken, järnvägensframlida uppgift, kollektivtrafiken, vägpoliliken, forskningsarbetet,inriktning av hamnplaneringen osv. Det finns knappast ett avsnitt som slipperhelskinnat undan. Del helt unika i har inträffat altsocialdemokrater, centerpartister och moderater gör detta gemensami, och sälåtsas kommunikationsministern som om della bara är en marginell händelse,något som skulle kunna tänkas göra litet grand då och då. Alla mednågon riksdagserfarenhet vet att det som hänt med trafikproposi-lionen är hellenastående. Så skall det verkligen inle normalt gå lill. Men det har varilnödvändigt för all ge landet en vettig trafikpolitik. () kortgenmäle: När det gäller godsirafiken har reagerat mol del nuvaranderabaltsysiemei, och det ar en av anledningarna till atl vi i eutillkännagivande har sagl att man bör se över själva taxesysiemet. SJ:srabattsysiem gyn nar stora kunder och missgynnar i motsvarande mån de småkunderna, som i regel är koncentrerade lill glesbygdsområdena. De får nämligeninga rabatter. Det är de som har stora sändningar som kan förhandla sig tillrabatter. Jagvill ha ett SJ-system som mer liknar postens. Där vet man au kostar såoch så mycket alt befordra, oavsett om det rör sig om ett stort eller etl litetförelag. Jaghar inte ondgjort mig över statsrådets reaktion pä de många tillkännagivandena,och del vill Jag styrka genom att citera de meningar i mitl huvudanförande somberör detla. Jag sade: "Kommunikationsministern har ju för övrigt redanmed klädsam förnöjsamhet uttryckt sin stora tillfredsställelse över atlutskottet har gjort sä många förbättringar." Lilet längre fram sade Jag:"Del förhällandet att kommunikationsministern uttryckt sä stortillfredsställelse över dessa ca 25 tillkännagivanden visarju också atl honvarit väl medveten om hur ofullbordad hennes trafikproposition varit." Statsrådetsade att hon inte kan förstå hur det kan vara möjligt att bestämma riktlinjerför hur länshuvudmännen skall kunna ersätta SJ för uinytljandet av desstjänster. Jag tycker all detta är mycket beklagligt. Som den vänsälla själ Jagär skall jag gärna stå lill tjänst med en del råd. Ge SJ i uppdrag att ta redapå vad en vagnkilomeler kostar och att ta reda på den företagsekonomiskakostnaden för transport av en person en viss sträcka på tåg. Dä har man denföretagsekonomiska bilden fastställd. Som Jag lidigare redovisat kan man, sedanman har fött fram dessa kostnader, dra följande sluisatser-och återgår jagtill mitt huvudanförande: "Eftersom del strikta kostnadsansvaret för deskilda trafikgrenarna i och med dagens trafikbeslut upphävs, finner delockså rimligt att regeringen i de fall då della bedöms samhällsekonomisktfördelaktigt - något som torde vara regeln -skall kunna sälta dessa taxor lägreän självkostnaden beräknad pä angivet sätt." Detla harjag alltså sagli huvudanförandet. använder detla tillvägagängssätl kommer del inte att finnas någrastörre svårigheter atl, om den goda viljan finns, kunna utarbeta lämpligarikllinjer. () kortgenmäle: Jag bad kommunikationsministern att tala om på vilken punkt man intehar förställ i kanslihuset vad utskottet vill ha när det gäller bidragssystemetför kollekiivtrafikanläggningar. Jag vill dä, efler den fråga som AnilhaBondestam har ställt, säga att del framgår ordagrant av utskottsbetänkandet altdet förslag vi har begärt alt få under nästa skall ha en inriktningsom i stort följer kolleklivtrafikutredningens förslag men att dess innehåll iövrigt skall följa de uppräknade molionerna. Tvä stycken innan utskottet sägerdetta, som slutkläm, anförs atl man vill ha bidrag till bussgator ochbusshållplatser, spärtrafik både över och underjord. Mail vill ha en särskildplanerings- och urvalsordning för alt klara av delta, och sannolikt mäste detutarbetas en mer generell stödform. - Det säger utskottet. Vadär det då för oklarheter som återstår? Kommunikationsministern säger allutskottet bara är ute efler att få mer pengar och att det inte alls är fråga ominriktningen av bidragen. Jag kan inte begripa delta.