prot · G209166 · 1978-12-31 00:00:00 — Meningenmed den nya läroplanen skall självfallet vara alt den skall ge oss en bättre skola. Den skall syfta till att varje elev garanteras en maximal utveckling. Den skall garantera en likvärdig utbildning över hela vårt land. Dess mål och riktlinjer skall gälla för hela den samlad skoldagen i såväl lektioner som fria aktiviteter. Den skall tillgodose kravet på goda basfärdig heter hos alla elever. Den skall garantera att eleverna bibringas kunskaper. Den skall medverka till att eleverna fostras till samarbete och samverkan med 98 andra. Den skall lägga en fast grund för våraungdomar att bygga på för Idagfattar vi beslut om innehållet i och riktlinjerna för den nya läroplanen. Dessmål och intentioner skall nu förverkligas. Det ankommer på oss alla att efterbästa förmåga med ansvar gentemot den unga generationen medverka till att en iordets rätta bemärkelse bättre skola blir förverkligad. () kort genmäle: Det var en våldsam salva som avfyrade. Den riktades intebara mot sådant som socialdemokratin ensam står för utan även mot sådant somsocialdemokratin, och har varit och även nu är överens ombehövs för att vi skall nå en positiv skolutveckling. Jag förstår att detirriterar , men del är ju så att det föreligger envärdegemenskap-särskilt mellan socialdemokratin, och centern-sommoderaterna har malt sig ur genom att i principiellt vikliga frågor gå en annanväg. Detär inte så, , att jag förlöjligar arbetsglädje och arbetsro iskolan. Det är mycket viktiga ting. Men det är litet löjligt att i ,för det var en alt-sats i en motion som jag citerade, ställa yrkanden om attarbetsglädje skall prägla skolans arbetsmiljö. Hurgärna vi än tillönskar skolanarbetsglädje, så gardet faktiskt inte att fatta den typen av beslut iriksdagen, i varje fall inte om man menar att det skall ha något som helstgenomslag ute i verkligheten - det kräver helt andra åtgärder. Manförändrar heller inte verkligheten genom att tjata om ålgärdsprogram. Det ärlämpligare all konstruktivt, punkt efter punkt, tala om vad det är man står föreller att vara så konstruktiv att man följer vårt förslag alt nu tillföraskolan ytterligare resurser, så att fler vuxna kan vara med och förbättraarbetsmiljön under lektioner, raster och hållimmar. HerrNyhage försökte göra gällande att socialdemokratin inte riktigt står upp förkunskaper. Kunskaperärochharalltid varit mycket viktiga, vilket jag har sagttidigare. Det är nästan genant att behöva tala om att kunskaper är viktiga iskolan. Men vi måste kunna diskutera vilka kunskaper som är viktigast och hurskolans innehåll och arbetssätt skall förändras så att eleverna kan skaffa sigde bestående och aktiva kunskaper som de behöver i sitt kommande vuxenliv. Detär bättre alt konstruktivt diskutera detta än att anklaga varandra för att intetillräckligt värdera kunskaperna. Men om tänker fortsätta dendebatten, tycker jag att han skall klargöra i vilket socialdemokratisktdokument del står att socialdemokratin inte tycker att det är viktigt medkunskaper. Upp till bevis på den punkten, ! () kortgenmäle: När man lyssnar på Hans Nyhage får man ett intryck av alt det är mycketstora skillnader mellan utskottsbetänkande och reservationer. Så är nu ickefallet. Det måste ge ett förvirrande intryck på den som först har läst dettamaterial och sedan lyssnat lill Hans Nyhage - det stämmer ju inte. Låtmig upprepa vad jag har sagt i dagens debatt, nämligen att detåtgärdsprogram som kräver i en reservation till betänkandet egentligeninte är något annat än ett inslag i det läroplansarbete som har pågått och somvi ser resultatet av. Jag förstår inte vad det är som Hans Nyhage menarskiljer utskott och reservanter åt. Moderaternaharalltid krävt kvalitet i skolväsendet,sade Hans Nyhage. Är del någon som intehar gjort det? Jag bestrider på det bestämdaste att det finns någon möjlighetför Hans Nyhage att i detta avseende mejsla ut sitt parti gentemot t. ex.centerpartiet. Men vi har kanske olika syn på vägarna till målet. Vi menar attdet finns andra värden som också måste vägas in än färdigheterna läsa, skrivaoch räkna. De är de grundläggande, de mest betydelsefulla - det har vi ocksåsagt - men för att kunna använda dem på ett vettigt sätt krävs det ocksåkännedom om vad som händer och sker omkring oss. Det är vad vi har menat när vihar talat om delar i detta läroplansarbete. Beträffandevardagsfärdigheterna, som tas upp i en annan reservation, var jag överens om att det egentligen är en Slrid om påvensskägg. Jag upprepar här alt den som läser innantill och jämför reservationenstext med utskottets måste göra det för att hitta någon skillnad.Om Hans Nyhage nu - vilket han antydde - menar att momenten i dessavardagsfärdigheter skall sammanföras och bilda ett ämne, har han, i varje fallfrån vår synpunkt, helt och hållet missförstått vardagskunskapernas fllosofi.Styrkan i den ligger i att vardagskunskaperna kommer in som moment i olikaämnen och inte skjuls åt sidan och behandlas i en klump. Om vardagskunskapernaskulle bilda ett ämne, vore tanken bakom dem fullständigt förfelad. BeträffandeB-språken tror jag att det är viktigt att konstatera vad uiskoitet harsagt,nämligen att den resurs som utgår till allernativkurserna även iforisätiningen skall utgå lill resp. ämne. Allrasist vill jag ta upp religionsämnet och utrymmet för detta. Ett av motiven föratt utöka samhällsundervisningsdelen med var all ge utrymme förreligionsundervisning. Dessutom är den centermotion som tog upp fortbildning avlärare i just religionskunskap bifallen. Det ämnei tillhör kanske inte delallra enklaste att undervisa i. Förstevice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättandekl. () kortgenmäle: Föratt spara tid vill jag instämma i vad sadebeträffande kunskaperna i skolan och bara tillägga att ett av huvudmålen förläroplansarbetet här i vår har varit just att ge kunskapsinhämtandet så storplats som möjligt. Närdet sedan gäller reservationen 15 om gemensam kursplan för orienteringsämnenvill jag säga att jag personligen upplever del som en fördel altorienteringsämnena kan integreras med varandra i undervisningssituationen. Jagkan inte heller se alt det blir till nackdel för dessa ämnen att de får engemensam kursbeskrivning i mål och huvudmoment. denregeln är, som jag har sagt, religionskunskapsämnet till följd av attdet skall kunna friläggas i de fall där elev har befriats från undervisning iämnet religionskunskap. HansNyhage vill ha frivilliga bibelstudier införda i den timplanebundnaundervisningen på låg- och mellanstadiet enligt ett rullande schema. Till deltavilljag säga alt ärett läromedel i skolan . Enligt det förslag vi nubehandlar skall den stå i centrum för studiet av den svenska kristnatraditionen under den ordinarie undervisningstiden. Det är alltså meningen attBibeln skall bli ett läromedel som verkligen används i skolan då alla elever har möjlighet all fö delta i undervisningen.Dessutom finns utrymme för frivilliga bibelstudiegruppers arbete under tidenför fria aktiviteter. Jag är inte helt säker på att ämnet skulle få ett fördelaktigtarbetsklimat, om tiden för andra ämnen ständigt skulle naggas i kanten tillförmån för bibelstudierna, som skulle vara fallet enligt planen på ett rullandeschema. Därför har utskottet avstyrkt detta förslag. Även om jag personligenkan ha stor förståelse för de önskningar som finns närdet gällerbibelsludieundervisning i skolan trorjag ändå all de möjligheter som stårskolan till buds på bästa sätt tillgodoser behovet. () kortgenmäle: Hans Nyhage har tagit upp några honnörsord från den moderatautbildningspolitiken och då framför allt ordet nivågruppering. Det är enkvarleva från den parallellskola som förmodligen både han och jag har upplevt.Ordet nivågruppering kom olyckligtvis också med i SIA-beslutet. Det beroddenaturiigtvis på alt vi då hade en jämviktsriksdag och att man ville undvikalottning. Därför stod det i beslutet att man får tillämpa nivågruppering underhögst en termin. Det är alldeles givet att moderata krafter ute i landet lardetta som utgångspunkt för att i så stor utsträckning som möjligt också användadenna nivågruppering. Manhar forskat ganska myckel på detta område. Jag behöver inte alls ta upp denforskning som görs i . I t. ex. har man satsat ganska mycketpengar på detta, föratt inte tala om hur det är i , ett land som jag förstårstår Hans Nyhage ganska nära. 1 har man kommit fram till rekommendationerom alt inte nivågruppera, därför att gruppen som helhet inte vinner någontingpå en sådan åtgärd. Alternativkurserna ärju en typ av nivågruppering - det kanvi inte komma ifrån. Där har bedrivits motsvarande forskning framför allt iSverige , och den visar att det finns en överiappning mellansärskild och allmän kurs som bara ger uttryck för att man väljer efter socialaförhållanden. Jag tycker nog att man skall ta bort alternativkursernaockså i engelska och matematik men att resursen skall finnas kvar för att manpå ett mer flexibelt sätt skall kunna arbeta med elever som har olika behov. Tillsist kom han fram till alt de högpresterande eleverna behöver stöd ochstimulans. Det är vanligt att man talar om det bland de moderata. Och jaghåller med om att de behöver stöd och stimulans, precis som alla andra som gåri skolan behöver det. Men jag är inte så säker på att Hans Nyhage och jag tänkerpå samma sak när vi talar om stöd och stimulans. Jag tror att han tänker på enspeciell form av gruppdelning där de begåvade, högpresterande som han kallardem, skall gå för sig medan de lågpresterande går för sig. Då blir min fråga:Skall vi satsa ytteriigare medel på de högpresterande? Jagkan bara som exempel visa vad vi satsar på eleverna från iskolan fram till fullständig yrkesutbildning. En vanlig elev som går pågymnasiet kostar ca ,, medan en högpresterande elev, som utövergymnasium också får eftergymnasial utbildning - en läkare, tandläkare elleradjunkt - kostar samhället . Det här är en fråga om fördelning. Skallvi ge ännu mera pengar lill de högpresterande? HANS NYHAGE (m) kortgenmäle: 1 mitt anförande redovisade jag mycket omsorgsfullt vad ett stort antalrapporter av skilda slag hade visat, nämligen en oroande utveckling på en radskilda områden; inte minst gällde detta också studieresultat allt högre upp ivårt skolsystem. Jaganförde att det är nödvändigt att vi tar fasta på den typen av rapporter ochinte enbart nonchalerar dem. Vi måste vidta åtgärder för alt försökakomma till rätta med de, som jag sade, alltmer ökande negativa tendenserna påskolans område. Jaghar inte hävdat att del finns någon som vill alt vi inte skall förmedlakunskaper i våra skolor. Jag tvingas bara konstatera att såsom vi arbetat underen lång följd av år , har kunskaperna kommit att naggas i kanten i alltförstor utsträckning. Jag kan alltså inte - det är jag övertygad om, - i någon socialdemokratisk skrivelse finna belägg för att maninte vill slå vakt om kunskaperna. Del är vad erfarenheten visar oss som göratt vi måste reagera. Vi har en unik chans nu när vi antar en ny läroplan. nämnde en värdegemenskap med och folkpartiet.Utskottsbehandlingen resulterade i 12 socialdemokratiska reservationer och 12moderata reservationer. Jag undrar då återigen var någonstans gränsen förisolering går. TillClaes Elmstedt vill jag säga att vi på skilda sätt har redovisat vad vi menarmed kvalitetsbegreppet. Låt mig bara nämna några saker: basfärdigheter,betyg,alternativakurser, timantalet på tillvalet, tillvalets konstruktion. Detta är någraexempel. Närdet gäller vardagskunskaper sade jag uttryckligen att vi menar att de skallkomma in fortlöpande i utbildningen men att det därtill behövs en särskild samordningav vissa moment som är gemensamma för alla. Närdel gäller nivågrupperingen, som var inne på, sade jag att jagtycker att det är en lek med ord, erkände det själv: De somhårdast agerar mot en nivågruppering accepterar den i viss omfattning. Särskildastödåtgärder för att stimulera och vidareutveckla de högpresterandeförutsätter rimligen inte alt de måste arbeta i särskilda grupper. Sådanaåtgärder kan sättas in på annat sätt. När det gällerbibelkunskapen tror jag att vet att det finns åtskilliga grupper i vårtsamhälle som menar att den sidan av vår utbildning Nr 166 harhamnat på efterkälken. gäller det enligt vår mening att försöka Tisdaeenden c jj,: () kortgenmäle: Jag vill rikta ett tack till för erkännandet att det intefinns någonting i de socialdemokratiska dokumenten som utsäger att socialdemokraternainte slår vakt om kunskapen. Det var nyttiga ord som nog flera skulle behövafälla. Jag vill gärna tacka för detta. Attdet sedan är problem i skolan med bristande kunskaper, utslagning och socialaproblem av olika slag är vi alla medvetna om. Jag inledde också mitt anförandemed detta. Det gjorde jag även när vi hade SlA-debatten 1976. Och jag var en avdem som 1970 log upp detta i en motion med kravet att skulletillsättas. Attdet är problem både på kunskapssidan och med elevernas sociala utvecklingkänner vi faktiskt till allihop. Det är medlen för hur vi skall förändra ochförbättra situationen som vi träter om. CLAESELMSTEDT (c) kort genmäle: började sin senaste replik med att tala om att det varit enoroande utveckling, att kunskaperna naggats i kanten osv. Ja visst, detta harvi tagit del av. Men de problemen har inte precis kommit . De har dykt uppsedan flera år tillbaka. Vihar också ifrån vårt håll här i påtalat dessaförhållanden och föreslagit ändringar framför allt beträffande undervisningsmetoderför att försöka råda bot på de här problemen. Närherr Nyhage räknar upp vad det är hos som garanterar kvalitetenräknar han upp baskunskaper och basfärdigheter, möjligheter till tillval osv.Men del finns ingenting hos oss som pekar i någon annan riktning. Vi haralltihop det här i vår partimolion. Därhar vi dessutom föreslagit någonting som sedan anammats i både propositionenoch utskottet, nämligen möjligheten till fördjupning i vissa ämnen ochämneskombinationer för att på det sättet ge ökade möjligheter åt elever medolika intresseinriktningaratt skaffa sig mer kunskaper i de ämnen som liggerderas intressen nära. Vikräver också i motionen exempelvis att det under inga omständigheter får blimindre tid tillmätt för svenska och matematik framöver, en linje som ocksåpropositionen och utskottet gått på. Detta är också garantier för kvalitet iutbildningen, som det alltså inte råder några delade meningarom mellanmoderaterna och oss. Och jag har litet svårt att förstå varför man skallförsöka måla upp de skillnader som inte finns. () kort genmäle: Jag håller med Hans Nyhage om att bibelkunskapen här i landet lämnaråtskilligt övrigt att önska. Men jag tycker också - i likhet med vad jaguppfattat som utskottets mening - att den bristen skall avhjälpas i förstahand under den ordinarie undervisningstiden. Propositionens ord om att Bibelnskall stå i centrum för undervisningen i det aktuella avsnittet tycker jagpekar i den riktningen. Och jag hoppas att detta kommer att kunna fölverkligas.Därutöver finns möjligheten till frivilliga studiegrupper för friaaktiviteter. ÅKEGILLSTRÖM (s) kort genmäle: Det är på ett par punkter som jag måste be alt Hans Nyhage preciserarsig. Hantalade om några som agerade hårdast för nivågruppering. Jag måste säga att jaginte blev riktigt klok på vilka han menade. Om han på något sätl menade attsocialdemokraterna gör på delta sätt måste det vara en fullständigmissuppfattning. Den jag har hört agera hårdast för nivågruppering ärju en f d.skolminister som funnits här i kammaren alldeles . Menden andra frågan är ännu mer intressant. Jag antog all Hans Nyhage menade attde högpresterande skulle fö bilda en särskild grupp för att på del sättettillgodoses på speciellt sätt med undervisning. Men säger alldet skall ske på annat säll. Det kan man naluriiglvis säga väldigt lätt. Menjag har inte hört något annat sätl uttryckas från moderat håll än justsärskiljande av elever som har bättre utrustning för alt ta emot undervisning. Därförmåste jag fö fråga: Vilket annat sätt har Hans Nyhage tänkt sig att undervisahögpresterande på till skillnad från de elever som är låt oss kalla detnormalpresterande eller svagpresterande? Jag hör aldrig någon moderat la ordet"svagpresterande" i sin mun. Del skulle vara intressant att höra vadman vill göra för dem. HANS NYHAGE (m) kortgenmäle: Jag sade, , att det säkert inte går att läsa i någotsocialdemokratiskt dokument att man vill avskaffa kunskaperna. Jag skulle viljase det parti som i sitt skolpolitiska program skriver in att man vill avskaffakunskaperi Däremot hävdar jag med bestämdhet att utbildningspolitiken undersocialdemokratisk ledning har lett till klara försämringar i kunskapshänseende. ClaesElmstedt invände att rapporterna inte har kommit in . Det var precis vad jagsade; vi har fortlöpande fått rapporter om att utvecklingen påskolans område inte i alla avseenden är bra. NärClaes Elmstedt sedan hänvisade till de exempel jag räknade upp på områden inomskolan där vi kräver större kvalitet kan jag kort och gott säga: Vi har vidupprepade tillfällen, i parlimotioner och i andra sammanhang, redovisat vårasynpunkter. Jag nöjer mig därför nu med att hänvisa till det. Läs t. ex. våratvå senaste partimotioner på skolans område! TillÅke : Jag sade alt de som hårdast arbetar emot nivågrupperingen ocksåaccepterar den. Därför är det en munnens lek med ord. Vad är det annat än ennivågruppering när man talar om att man vill ge särskilda resurser för allindela eleverna i olika grupper, som ni vill göra som ersättning Man måste vara konsekvent. Är man emot nivågrupperingskall man vara del i alla avseenden, och man skall inte försöka smyga med vaddet verkligen rör sig om. Beträffandede svagpresterande eleverna torde moderata samlingspartiet i minst lika höggrad som något annat parti ha hävdat att det verkligen gälleratl slå vakt omdem och bevaka deras intressen - det kan inte ifrågasättas. Dehögpresterande eleverna menar vi i alltför hög grad hamnar vid sidan om. Delämnas att sköta sig själva med den bakomliggande tanken: De är så bra, så deklarar sig ändå. Vi tycker det är allvariigt med den typen av resonemang. Debör också fö särskild stimulans och bli föremål för särskilda stödåtgärder. Påvilket sätt delta skall ske, om de skall delas upp i speciella grupper eller omdel skall ske inom den ordinarie undervisningens ram, kan vi lämna därhän.Huvudsaken är att vi i vårt resonemang inte glömmer bort den gruppen elever. Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat au han inte ägde rätt liMytteriigare replik. Herrtalman!Också jag vill i korthet uttrycka min förvåning över vad Hans Nyhage hade altsaga både i sitt inledningsanförande och i replikerna. Det verkar som om haninte har läst propositionen och knappast har hört på vad som har sagts här.Rapporterna t. ex. är i myckel stor utsträckning utgångspunkten förpropositionsarbetet. Inte minst har vi fast oss vid och tagit som utgångspunkten sammanfattning av en rad vikliga rapporter som har gjorts i pedagogiskanämndens årsredogörelse. Jagvill understryka vad som har framhävts av flera av de föregående talarna, attdagens debatt präglas av en bred uppslutning om skolans centrala uppgift somkunskapsförmedlare. Det är också en av huvudpunkterna i läroplansförslaget. Ettbifall till propositionen kommer att medföra au skolarbetet i ännu störreutsträckning kan inriktas mot kunskapsträning, särskilt vad gällergrundläggande färdigheter. Mennu vill Hans Nyhage alltså ha ytterligare åtgärder för all stärka skolanskunskapsförmedlande roll. Jag menar naluriiglvis inte alls alt den utvecklingenskulle vara avslutad; jag betonade också att arbetet måste gå vidare. Men vilkavidare åtgärder nu och är det som Hans Nyhage syftar på? I moderaternasmotion och reservation kan jag inte finna dem och inte heller i det upprop ipressen som här apostroferades. Låtmig bara på en punkt erinra om att den moderata partimotionen innehöll ettyrkande om att man skulle minska tiden för tillvalet. Den minskningen skulle hagått ut över bl. a. det viktiga språkprogrammet. Jag har svårt att förstå hurett sådant förslag kan rubriceras såsom en åtgärd för kvalitativ upprustning avskolan. Det är klokt av att de nu har gått ifrån det kravet ochansluter sig till det förslag som vi från början framlade i propositionen,nämligen ett bibehållet antal timmar för tillvalet. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar, HANSNYHAGE (m) kort genmäle: Statsrådet uttalade förvåning över mitt inledande anförande, ivilket jag redogjorde för rapporter av skilda slag och anförde att vi måste tatillbörlig hänsyn till vad de rapporterna hade att säga. Jag tycker nog att detär förvånande all statsrådet fann det förvånande att jag redovisade dessarapporter. StatsrådetRodhe fann det också förvånande att vi ville stärka skolans kunskapsområde - såföll faktiskt orden - och frågade vilka åtgärder som vi vill vidta för attstärka skolans kunskaper . I ett antal reservationer har vi redovisatdetta. Det är bara att läsa innantill. Närdet gäl ler vår syn på tillvalet och språken är det ändå ofrånkomligt att vivillkorade ett minskat timtal mot ett bibehållande av alternativkurserna. Närvi inte fick gehör för det synsättet, ansåg vi del angeläget att slå vakt omden ytteriigare limmen. Det var inte någon form av reträtt utan en renkonsekvens all våra önskemål inte kunde tillgodoses. Jag är naturligtvis gladöver all vi kunde fö majoritet bakom kravet på 11 limmar på lillvalssi-dan. Så här dagarna efter pingsiuppehållet debatterar vi och skall om någratimmar besluta om läroplan förgrundskolan. Såsom underlag har vi regeringensproposition och de många motionerna. Läroplanen ärett viktigt dokument som isin tillämpning kommer all beröra många ungdomar, föräldrar och skolfolk -ja,hela vårt samhälle. Bådenär del gäller och när del gäller läroplanen kan man fråga sig hur myckelden nya läroplanens tillämpning kommeratt märkas i skolan. Man har sysslat såmycket, kanske för mycket, med del rent organisatoriska men för litet med deverkliga grundproblemen i skolan. Förhållandelpå skolans område är mer problematiskt än när en gångtillsattes. Jag skall inte instämma i del, men jag skall ändå citera vad jag ifredags läste i , Under den stort uppslagna rubriken "Missbruk,självmord och självmordsförsök bland barn och ungdom ökar. Fascistiskatendenser breder ut sig, passivitet och normlöshet präglar stora delar av samhället. Skolanär ett fiasko. Det är både myndigheter och organisationer som gruppentalat med överens om. Uislagningen i skolorna har ökat kraftigt." Detär en arbetsgrupp inom socialförvaltningen i som har lagt fram dennarapport. lämnade av eleverna i ett rektorsområde årskurs 9 medstreck i betyg. Av I 000 elever som går ut är 150 redan utslagna,och minst lika många är på väg all bli del genom sina dåliga betyg. Skolanborde satsa mer på alt ge ungdomarna normer. Detta är någonting somspeglar samhällsutvecklingen i stort. klandraskolan när samhället i stort brottas med sådana här problem. Därmed är jag innepå del som jag nu särskilt vill aktualisera, nämligen detta med normer. Jaghar i motioner aktualiserat detta att skolan behöver fostran ochnormer. Jag är inte likgiltig för de andra frågeställningarna. Jag har fem egnaungdomar , så jag vet en hel del om skolan och utbildningen. Men defrågorna har andra kommenterat här . Vihar alla firat , som är en sed, och då skulle man kunna räkna meden positiv syn på de kristna frågorna. Hurudan inställningen är iutbildningsutskottel vittnar detta belänkande om. Del är ganska många motionersom aktualiserar de kristna livsåskådningsfrågorna. Del är särskilt del somfinns i reservationerna 2 och 3 som jag vill nämna något om. Därtalas det om normerna och fostran i skolan. Jag tänker på den skrift vi harföll. Skolan skall fostra. Del är en ganska fin uppställning, men om man frågarvar normerna finns skall man finna alt de saknas. Delärskada på en så fin sakatt man missade det som är så viktigt. Vilkanormer är det vi skall ge åt eleverna?