prot · G20921 · 1978-12-31 00:00:00 — 1det delbetänkande som sysselsättningsutredningen har lagl fram föreslås enkraftig förstärkning av del regionalpolitiska slödel till industrin och denprivata tjänstesektorn. När det gäller det regionalpolitiskasysselsättnings-stödet föreslås en höjning i de sysselsätlningssvagaste delarnaav landei. I de svagaste områdena skall företag kunna få upp till 130 000 kr.pä för varje beslående nettoökning av antalet årsarbetare. uppgårdet stödel lill . Prövningen av vilka företag som skall fästöd föreslås bli utvidgad. Bevakningenmåste vara noggrann, så alt stöd inle lämnas som betyder överfiyttning avsysselsättningsproblem från en ort lill en annan. Lokaliseringslånensutvidgning och den nya typen av avskrivningslån kommer att vara av storbetydelse för den regionala balansens del och för sysselsättningen regionernaemellan. Etthandlingsprogram för en decentralisering av statlig verksamhet kan också kommaatl få stor och avgörande betydelse för större rättvisa mellan olika regionersmöjligheter all få nya arbetstillfällen. Viktigtär all kommuner, som ligger utanför de nuvarande stödområdena, skallkunna placeras in i stödområdessystemel, t. ex. länsdelar med ullalade ochlångsikliga sysselsällningsproblem. Möjlighelernaför regeringen atl gå in med regionalpolitiskt slöd på en ort som drabbas avakuta sysselsätlningssvårigheler vid t. ex. en företagsnedläg-gelse skallfinnas kvar. Den decentraliserade beslutsrätten för när delgäller avskrivnings- och lokaliseringslån vid investeringar upp lill 5 milj.kr. bör innebära snabbare beslut och mindre byråkrati, vilket välkomnas. Deförstärkta regionalpolitiska insatserna kommeratt kräva en ökning av deekonomiska resurserna i dagens penningvärde med 636 milj. kr. eller från 984till 1 620 milj. kr. För bör regionalpoliliska insatser kunnamedföra all den negativa befolkningsutvecklingen kan brytas. Länet har också iår som elt av de få länen i landet minskal sin befolkning med 316personer. Alla kommuner i länet utom haren minskning av invånarantalet. Länethar stora konjunkturkänsliga indusirier, som behöver kompletteras med små ochmedelstora företag. Karlskrona-och Sölvesborgsvarven har både specialinriktad och annorlunda produktion, somstatsmakterna bör slå vakt om. Den sneda åldersstrukturen i länet är en följdav atl högre utbildning saknas. En ökad högskoleutbildning inomhögskoleregionens ram är nödvändig och viktig för länet. har länetföriorat 3 000 industrijobb, och Kariskrona kommun har den klart sämstabefolkningsutvecklingen bland landets primära centra. Karlskronabör lämpa sig utomordentligt väl för utflyttning av central statligförvaltning, t. ex. vid lokalisering av den centrala som planeras. Sedan1950-lalet har förlorat ca 5 000 sysselsättningstillfällen genomindragning av personal vid marinen, och länet har aldrig fått någonkompensation för denna föriorade statliga verksamhet. Iförsvarets fredsorganisationsutrednings slutbetänkande föreslås ytteriigare enminskning med 140 årsarbeten vid de militära förbanden i Kariskrona fram till1980. Sammantagetbör delta väga mycket tungt i vågskålen när regeringen beslutar om var dencentrala arbete bör placeras, eller när annan statligverksamhet skall utlokaliseras. Ensatsning på forskning, vetenskap och teknisk utveckling, ett långsiktigtnäringspolitiskt program, bör lillsammans med regional- och arbelsmarknadspolitiskaåtgärder skapa förutsättningar för en sund ekonomisk utveckling för vårt land.Därför är det så viktigt med en marknadsekonomi som ger vårt näringslivförutsättningar att utvecklas och atl fä ny fart pä svensk ekonomi. Engod ekonomi för värt land är en nödvändig förutsättning för all klara alla deangelägna behov vi har och kommeraii möta underde närmaste åren, t. ex.ungdomsarbetslösheten som vi kommer all ha kvar framöver,äldreomsorgen inför 1980-lalet, barnomsorgen, en mänskligare hälso- ochsjukvård med konlinuilei i vården, en förnyelse av arbetslivet, en utbyggdinternationell solidaritel, en ökad satsning på de handikappades rätt tillarbete och ell fullvärdigt liv. Enliberal minoritetsregering vill fortsätta all verka för den inriktning avpolitiken som förenar en marknadsekonomi med social omsorg och rättvisa, somharen klar gräns mol socialism och konservatism och arbetar för bredasamförståndslösningar i alla de viktiga frågor som ligger framför oss. Sverigeoch människorna i vårt land, herr talman, är inte nu betjänta av enkonfrontationspolitik för atl från parlilakiisk synpunkt söka strid om defrågor som man egentligen inte har så olika uppfattning om. Det kan skapamisstro mot politiken och mol demokratins mål och mening. I den pågående debatten har det talals mycket om konjunklurrapporteroch ekonomiska trender m. m. Jag vill söka se den politiska och ekonomiskautvecklingen utifrån den vanlige medborgarens vardagssyn-punki, medborgaren sominte har stora kunskaper i statistik och ekonomiska teorier men som uppleversåväl som regeringens beslut mycket påtagligt i sin vardagsvärld.Jag väljer då all tala uiifrån norrbottningens situation. Detsägs att vi har en uppåtgående konjunktur och atl vi kan vänta en lyckosamutveckling för vårt näringsliv och för landei som helhet. Delta måste förnorrbottningen te sig som ett hån, som en grov cynism. Blundar regering ochriksdag hell för vår situation, frågar han sig. Norrbotien,ett län med ca 260 000 innevånare, har 23 000-24 000 människor utanförden normala produktionen, dvs. de är aniingen öppet arbetslösa - 7 392 - ellersysselsatta i tillfälliga beredskapsarbeten, omskolning-eller någon typ avtillfälliga utbildningskurser. beräknar alt situationen undervintern skall ytterligare förvärras sä alt man uppnår siffran 25 000 eller mer.Del betyder atl 10 96 av den totala befolkningen slår utanför det normalaarbetslivet. Det är inget fel på beredskapsarbete ellerarbetsmarknadsutbildning. Men för långsiktiga lösningar krävs såmycket mer än arbelsmarknadspolitiska insatser. Förungdomen är situationen närmast olidlig. Del finns praktiskt tagel inle ettenda jobb atl få för de nylilllrädande på arbetsmarknaden utanför denoffentliga sektorn. Anställningsstopp råder nästan överallt, och förelagenminskar anlalel anslällda genom s. k. naturlig avgång, dvs. den som går ipension eller slutar av annan anledning tar sitt jobb med sig. Någon ersättarebehövs inle. T. o. m. möjligheten all få ett jobb i annan del av landet ärstängd. Ingen vill ge dem jobb där heller. Länsarbetsnämndeni sökte 25 aspiranter för utbildning tillarbetsförmedlare. 1 030 sökande anmälde sig till de 25 platserna, en utmärktillustration lill lägel på arbetsmarknaden. Det är mol denna bakgrund inteförvånande om människorna och särskilt ungdomen ser med misstänksamhet ochförakt på storpralande politiker, som inte kan åstadkomma någon förbättring påarbetsmarknaden och som inte kan ge dem någoi hopp för framliden. Situationeni Norrbollen kan ytterligare illustreras med några siffror. Vid NJA - numeraSSAB-Luleå-verken - har borlål 1 000 jobb försvunniii stället för de 2 300/ya jobb utlovat, och beslutadeinvesteringar vid innebär friställning av ytteriigare ca 500 personer. LKABhar genom anställningsstopp gjort sig av med tusentalsanslällda. När man nu startar planeringen för återgången lill en nära normalproduktion, inleds den med krav på friställning av yllerligare 1 000 anslällda. ASSIhar tagit nedläggnings- och ombyggnadsbeslul som torde innebära alt borlål 400personer friställs. Vattenfalldrar ner antalet anslällda med flera hundra, på grund avstatsmakternas energipolitiska beslut. Småindustrin,som ju för sin existens till stor del är beroende av de stora basindustrierna,har minskal personalstyrkan med merän 1 000 personer. Bostadsbyggandethar dragits ner drastiskt, och industri- och anläggnings-investeringar ärpraktiskt taget obefintliga. Arbetslösheten inom byggnads-arbelarkåren är 20-3096. Inserslatsmakterna verkligen hur katastrofal situationen är i '' Sysselsäitningssituaiioneni har varit svår sedan fiera årtionden. Den privala industrin har istor utsträckning svikit länet, och staten har genom , NJA och fåttsvara för driften av de stora basindustrierna. Den socialdemokratiska regeringenutformade i mitten på 1960-talei en lokaliserings- och regionalpolitik somunder åren gett flera lusen nya jobb i länet, särskilt genom användandei avinvesteringsfonderna som fött Bulien-Kanlhal, , ASEA och LM altetablera filialföretag. Mendessa insatser har inte räckt till, därför att den fortgående rationaliseringen,främst i skogsbruket, skapat än fler nya arbetslösa. /70 gick därförden socialdemokratiska regeringen in fören kraftig utbyggnad av de statligaförelagen. Genom dessa investeringar skapades av1970-lalet ca 4 000 nya jobb i de statliga industrierna, vilket fick en starksmittningseffekl lill följd inom länels näringsliv i övrigt. Optimismenåtervände, och länets befolkningssiffror vände uppåt av starkulflyltning. Närden borgerliga regeringen lillirädde var antalet personer utanför den ordinariearbetsmarknaden i länet under 15 000. Siffran är ca 24 000 och beräknasbli mer än 25 000 . borgeriigt regerande har alltså gett10 000-11 000 nya arbetslösa. Och utflyttningen har salt ny fart. Hur har då detta gåtttill? Naturligtvis har den svaga internationella konjunkturenbetytt en del, all påstå något annat vore fel. Men en stor del av misslyckandetmåste skyllas på regeringens handlande eller brist på handlande. Man har inle gjort klart för sig problemensomfattning. Därför har försöken lill åtgärder kommii alt likna försök att dämmavårfloden genom att bygga dammar med tändstickor. Man har tillsatt den s. k.Norrboltensdelegaiionen och ell investmentbolag. Därom är väl bara att sägaalt detta har gett en del resultat, med de små medel som stått lill förfogande.Men man borde vara klar över att man inte löser gigantiska problemgenom nyodling av myrar i , norrom , eller genom får-och geiavel. De stora basindustrierna i är statliga,och regeringens ovilja och oförmåga att handskas med dem har varit olyckliga.Statsförelag har inte fått klara direktiv av regeringen atl expandera för atlskapa sysselsättning och inte heller fått nödigt kapital fördetta. Oviljan attgå in och ta ansvar har visat sig olycklig. har i alll väsentligtfinansierats av statsmedel, men staten lar inte sitt ägaransvar och planeraroch ser till alt snabbt genomföra nödiga investeringar för ökad sysselsältning.LKAB har tillåtits alt föra en tämligen oansvarig politik och har blivit en ovilligare och senfärdigare investerare än deprivata företagen. Den socialdemokratiska lokaliserings- ochregionalpolitiken har ständigt angripits av , som sagt sig vilja gådjärvare fram. Man hade därför anledning vänta sig alt trepariiregeringenskulle bedriva en synnerligen intensiv regionalpolitik. Men utfördaundersökningar visar att så inte varil fallet. Tvärtom har regionalpolitikenoch lokaliseringsansträngningarna nästan helt upphört sedan kom iregeringsställning. Mest ödesdiger har regeringens kolartro på alt enändrad konjunktur skall rädda oss varil, tron på att man inte skall på någotsätt planera utan bara lita lill näringslivets förmåga atl klara allt, bara del bra villkor. Rädslan för planering och påverkan på industrin har varitsärskilt ödesdiger i Norrbollen, där ju staten direkt är arbetsgivare till treav fyra industrisyssel-salla. Sedankan man naturligtvis säga; Del är lätt atl kritisera, men vad kan man iverkligheten göra? Regeringen och särskilt dess försvarare i Norrbotien sägerju ofta; Aldrig har någon regering satsat så myckel på som denna.Del är sant lill en del, men med vissa väsentliga ändringar. Aldrig har någonregering varil tvungen atl satsa så mycket på arbetsmarknadsåtgärder som denna,därför alt den så grymt försummat näringspolitiken - det är en riktigare formulering.Det har satsals enorma summor på åtgärder för att lösa sysselsättningsproblemenför stunden. Enbart beredskapsarbeten under innevarande höst- och vintersäsongkommer alt kosta betydligt över en miljard. Men många frågar sig: Är della denvettigaste åtgärden? Finns det ingen annan väg atl gå? Arbetarrörelsenhar anvisat en annan väg. Vi socialdemokrater har här i riksdagenframlagt en mängd förslag om andra åtgärder för atl klara Norrbottenssysselsättningsproblem. Den fackliga rörelsen har utfört ett intensivt arbete i sammaavseende. gick i samarbete medsex fackförbund ul med en mängd detaljerade förslag för utveckling,krav som vi i partidistrikt är helt överens med dem om. Jag skallgärna servera de förslagen i kort sammandrag lill regeringen. Utvecklasnabbi de norrbottniska basindustrierna, som alla är statliga, till störrelönsamhet, främst genom en högre grad av vidareförädling. Gå in och la ansvarför och tillse atl man där inle lar årtionden på sig att förverkligalöftet om 2 300 nya jobb vid Luleåverken. På kort sikt innebär det att man nusaisar på en myckel större utbyggnad av valsverken än som planeras. Det finns utvecklingsmöjligheter för både iLuleå och på annat håll bara man är beredd alt investera /;;/ i stället för attvänta tills alla andra investerat färdigt och tagit hand om marknaden. Se tillatt integrera malm- och stålindustrin i första hand i Norrbotien, där ju statenär ägare till båda. Ställpengar till förfogande för alt göra företaget rationellt och lönsamt,och gör det . Tillse atl gmvbolaget inte får lösa sina kortsiktiga problemgenom atl bara bryta ut de bästa klumparna nu och lämna resten pä ett sätt somleder lill alt gruvan måste läggas ner om några är. Satsa några av miljardernapå att bygga om och förstärka så atl vi kan få vettigare malmfrakter.Satsa på ny produktion vid inom bl. a. konslgödselindustrin, men sök ocksåfö till stånd nya industrier som bygger på den stora kunskap om malm ochmalmbrytning som finns i malmfälten. Sådana industrier kan bli värdefullaexportföretag. Och för en annan malm-och mineralpolitik som satsar på brytningoch prospektering efter nya , bl. a. legeringsmetaller, i länet. Tillsealt inte får lägga ner en industrienhet i som är klart lönsam,åtminstone inle innan man skaffat annan industri i stället. Tillse att dennödvändiga och mycket riktiga investering som gör i Karisborgomedelbart följs upp med en utbyggnad i vidareförädlingsledel. Eljest lederinvesteringen bara till att bortåt 200 jobb försvinner. Tillse över huvud tagetatl de statliga företagen i länet ökar sin vidareförädling maximalt. GörStatsföretag till elt expansivt förelag i stället för lill ett räddhågal ochineffektivt. söker kontakt med den mindre industrin i länet och söker att isamverkan och samarbeie utveckla länets industri. Stimulera småindustrin lilloffensiva insatser, bl. a. genom en aktiv regionalpolitik. Menförst och främst: Var medveten om de jättestora problemen och om behovet avsnara och enorma insatser om inle en hel landsända skall ödeläggas. Dessakrav eller råd - hur ni vill se det - kan naturligtvis anses riktade lill denförra trepartiregeringen eftersom del värdess arbete jag skildrade. Vi har nuen ny regering, som tagit över ansvaret. Den skall förstås dömas efter sinagärningar och inte . Jag hoppas på det bästa, även omjag i likhet medkyrkofadern känner mig frestad all säga: Jag tror! Herre, hjälp min otro! befolkningkräver nu handling, kräver snabba och målmed- 8 protokoll 1978/79:21-22 Förändringav antalet suppleanter i vissa utskott velna åtgärder och intebara ord och smärtlindring för stunden. Del är ell observandum för varje såvälavsutten som nykommen regering. Norrbollen får inle läggas ned - del måste varaparollen. På förslag av andre vice lalmannen beslöts attkammarens förhandlingar skulle fortsättas . §4 Förändring av antalet suppleanter i vissa utskott Jagfår meddela att fyllnadsval lill utskott kommer all ske vid morgondagenssammanträde. Enligtlill kammaren inkommet protokollsuldrag har valberedningen föreslagit allanlalel suppleanter i trafik- och jordbruksutskotten skall utökas frän 17 lill18, i finans- och socialutskotten från 16 till 17 samt i försvarsutskoliel från15 till 16. Vidareföreslås att anlalel suppleanter i lagutskottet minskas från 17 lill 16. Jaghemställer atl antalet suppleanter i trafik- och jordbruksutskotten bestämslill 18, i finans- och socialutskotten till 17 saml i försvars- ochlagulskoilen till 16. § 5 Upplästes följande lill kammaren inkomna ansökningar; Härmedanhåller jag om tjänstledighet på grund av barnsbörd fr. o. m. framtill juluppehållet (med ev. föriängning). Härmedanhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet fr. o. m. den 7 november 1978fram lill juluppehållet för all ingå i den svenska FN-delegationen i New York.Stockholm Kammaren biföll dessaansökningar. Andrevice talmannen anmälde all följande ersättare skulle inträda i stället förresp. ledamöier under deras ledighet från riksdagsmannauppdragen, nämligen () förBarbro och {c) för . §6 Anmäldes och bordlades Skrivelse 1978/79:17 med redogörelse för verksamheten inomEuroparådets minister-kommitlé §7 Meddelande om frågor Meddelades all följandefrågor framställts 1978/79:71av Benil () lill kommunikationsministern om förslag lill riksdagenom ny trafikpolitik: Till skillnad frän den borgerligakoalitionsregeringens regeringsförklaringar och 1978 innehåller denfolkparlistiska regeringsförklaringen inte elt ord om trafikpolitiken. Jag villmed anledning därav fråga kommunikationsministern: Harregeringen för avsikt alt under årel förelägga proposilion om nytrafikpolitik, och om så är fallet, vilka huvudfrågor kommer propositionen altomfatta? 1978/79:72 av GöstaAndersson (c) till industriministern om äigärder för all tryggasysselsättningen inom glasindustrin; Den glasindustrins framtid har enavgörande betydelse för många människor och samhällen, inte minst i län.Från vissa håll har hävdats att glasindustrins framtid skulle tryggas genom atlUpsala-Ekeby och Orreforsgruppen gick samman i en stor glaskoncern.Förhandlingarna mellan dessa båda företag har dock visat atl en fusion inleskulle bli någon garanti för atl alla jobb säkrades inom glasindustrin. harplanerna på denna storfusion spruckit. Inte heller det nya lägel ger några godagarantier för framtiden. De anställdas stora oro är därför befogad. Densenaste tidens olika turer i agerandet mellan de båda slora glasföre-lagen harvisat på brister i företagsledningarnas förmåga alt på ett handlingskraftigtsätt lösa glasindustrins framtidsproblem. Del är därför angeläget atl samhälletnu aktivt medverkar till all säkra jobben och tryggheten för de anställda inomglasindustrin. Av dessa skäl vill jagfråga industriministern: Vilkainitiativ avser industriministern att la för alt trygga jobben inom denmanuella glasindustrin? 1978/79:73av (vpk) lill utbildningsministern om arbetsmiljön i skolorna: Imånga skolor bryts det mot arbetsmiljölagen eller mol yrkesinspeklio- Det harframkommit i en undersökning av yrkesinspektionen från skolor i Västerbotten.Arbetsmiljön är både farlig och dålig. Det kan vara elektriska skyddsjordningarsom är strömförande eller lyftanordningar och kompressorer som inte blivitbesiktade. Liknande förhållanden har uppmärksammats i Värmlandsskolor, ochförmodligen är situationen liknande över hela landet. Vilkaåtgärder ämnar statsrådet vidta för atl ändra dessa missförhållanden? 1978/79:74 av (vpk) till utbildningsministern om efterfrågan på vidareutbildning ochvuxenutbildning: Det är inte de lågutbildade som efterfrågar ochgenomgår vidareutbildning och vuxenutbildning - det är de redan högutbildade.Ungdomar med högutbildade föräldrar studerar längre än barn med lågutbildadeföräldrar. Utbildningsnivån är också sämre på landsbygden än i städerna. Dessafakta har redovisats i en levnadsnivåundersökning från statistiskacentralbyrån. Vilkaåtgärder ämnar statsrådet vidta med anledning av dessa förhållanden? 1978/79:75av () till industriministern om gruvindustrin i : har meddelat att de planerar attminska antalet anslällda framför alll i med drygt 200 tjänstemänoch 170 arbetare. atl skära ned lill hälften planerad utveckling i företaget,vilket allvariigl påverkar framlidsulvecklingen och legotillverkningen. Medanledning av detta besked vill jag till industriministern ställa följandefråga; Övervägerregeringen några initiativ med anledning av besked om planeradeavskedanden och nedskärningar av planerad utveckling av gmvinduslrin iVästerbollen? 1978/79:76av () till arbetsmarknadsministern om lokaliseringen av dencentrala arbele; Avser regeringen all lokalisera centrala stiftelsenför skyddat arbele till Kariskrona? §8 Kammaren åtskildes .