prot · G20955 · 1978-12-31 00:00:00 — Del enda rälta vore rimligtvis atl införastudielön för alla studerande . Då skulle man komma till rälla med deorättvisor som finns när det gäller hela det studiesociala systemet och göradet möjligt för 18-19-åringarall siudera på gymnasiet. Det är också ett förslagsom vpk har väckt - studielön för alla - och som övrigapartier har avstyrkt. Jag yrkar bifall lill motion nr 107. Jag yrkar också bifall tillmotionerna nr 1 och 109 som behandlas i arbelsmarknadsutskotlets betänkande nr15. Den ekonomiska politiken m. m. Underdella anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. ()kort genmäle: Jag hade först inte tänkt bemöta anförande, men det var inlebara utomordentligt cyniskt när del gällde synen på flerbamsfa-miljerna, detvar också direkt okunnigt. a. att flerbarnsfamiljerna - desom har barn nr 3,4 eller 5 - var så utomordentligt fö att dem kunde manlydligen ge blanka katten i. Jag kan informera Inga Lanlz om atl det är ungefär400 000 barn här i som är barn nr 3, 4 och 5 i en barnaskara i åldrarnaupp lill . Jag lycker också att det är väldigi egendomligt att säga att omdel handlar om många barn som är barn nr 3, 4 eller 5 i en familj, då skall manbry sig om dem, men handlar det om få barn, då skall man inte tänka på derasfamiljers ekonomiski besvärliga situation. IngaLantz sade också atl del bäsla sättet atl siödja dessa lilet slörre familjer varatt bygga ul barnomsorgen. Jag tror inte all är så okunnig som honvill framstå här. Jag tror all hon utomordentligt väl vet hur svårt det är förmånga av de familjer som har många småbarn alt utnyttja den kommunalabarnomsorgen. Är det så all båda föräldrarna vill förvärvsarbeta, då måste de iallmänhet själva ordna med barntillsynen och själva bekosta en ersällare. OmInga Lantz hade tittat på de tablåer jag visade, så skulle hon ha funnii atldet av dem utomordentligt väl framgick atl ingenting var kvar av hustrunsinkomsl för att betala en barnomsorg. Denekonomiska poUtiken m. m. Jag skulle vilja all också Inga Lanlz tänkte om iden här frågan. Det är inte i första hand fråga om befolkningssituationen i dethär sammanhanget, utan del är fråga om att bereda någon lättnad fören gruppfamiljer som hardei ytterst bekymmersamt. INGALANTZ (vpk) kort genmäle: Nej, jag menade verkligen inte alt vara cynisk. Men vpk har lagl framell helt annat förslag, ett förslag som läcker in alla barn. Del förslaget gåröver alla andra partiers förslag, och det går mycket över det förslag sommoderaierna har lagl fram. Jag tycker atl det vore bättre att siödja detförslag som läcker in alla barn. Moderaierna har ett förslag som omfattar 2 460kr., och vi ligger i vårt förslag på . Del är alltsåen väsenlligskillnad mellan dessa belopp. Vivet ju all moderaierna i andra sammanhang har gått emot en utbyggnad avbarnomsorgen. I exempelvis min hemkommun reserverar man sig väldigi ofta motförslag om färdigställande av barnstugor. Elt förslag som i stor ulslräckningskulle garaniera en höjning av barnfamiljernas ekonomiska standard är förslagetom alt ta bon momsen på maten. Det är också eu förslag somjag tyckeralt manborde stödja. F. ö. borde man givetvis också arbeta för en hell annanskatlepolitik. Menom man direkt jämför de olika förslag till barnbidrag som vi har att diskuterahär i kammaren , så är del bara att konstalera atl vpk har del förslag sommest värnar om alla barnfamiljer, alltså även dem som har ett femte barn ifamiljen. Om man vill förbättra för just den gruppen av familjer, vore detenligl min mening enklare alt siödja vpk:s förslag. INGEGERDTROEDSSON (m) kort genmäle: Jag vill bara säga alt del ärutomordentligt lätt all lova runt, om man inte har ansvaret för den ekonomiskasituation som vårt land befinner sig i. Bara den barnbidragshöjning som IngaLanlz och vpk föreslår skulle kosla 500 milj. kr. mer per budgetår. Vi vetockså alt borttagandet av momsen på alla livsmedel verkligen inte skulle gynnai första hand dem som bäst behöver en lättnad, men en sådan ålgärd skulle däremoikosta utomordentligt mycket. INGA (vpk) kortgenmäle: Del är inte obekant atl vpk har en hell annan syn på den ekonomiskapolitiken än vad samtliga andra partier här i kammaren har och framför allt enannan syn än vad har. Vpk harju en hell annan syn påfördelningspolitiken. Och det finns pengar i del svenska samhällel, något somockså moderatema vet mycket väl. Ta som exempel de 44 miljarder som man i årger i gåvor, subventioner och olika former av krediter till företagen. Detfinns alltså pengar för att finansiera bl. a. elt höjt barnbidrag, som är välmotiverat med tanke på den ekonomiska politik som den borgeriiga regeringenförde man salt i regeringsställning. RUNEGUSTAVSSON (c): Under den debatt som pågått här i kammaren har denekonomiska politiken och skatterna dominerat. Helt naturligt har den ekonomiskautvecklingen och skatternas utformning elt avgörande infiytande påmöjligheterna atl utveckla socialpolitiken. I detla arbete intar hell naturiigtde familjepolitiska frågorna en betydelsefull roll. Somframgår av reservationen I har vi anslutit oss till regeringens förslag om höjningav barnbidragen. Det förslag som framlagts står i överensstämmelse med dehöjningar som vi diskuterade . Diskussionenom vilket utrymme som finns tillgängligt, ja, om del över huvud laget finnsnågot utrymme för en ökning av den privata konsumtionen, har både här ikammaren och ulanför varil livlig bland både politiker och ekonomer.Bedömningarna från ekonomema har varil ganska samstämmiga om alt den svenskaekonomin inle tål denna påspädning, vare sig den som folkpartiregeringenföreslår i propositionen genom marginalskallesänkningar på dryga miljarden,ännu slörre marginalskatle-sänkningsförslag eller det förslag somsocialdemokraterna och vpk presenterade. En påspädning av köpkraften kan föallvariiga konsekvenser. En ny infialionsbrasa skulle kunna tändas. Vadbetyder då detta från socialpolitiska synpunkter? Helt naturiigt vore del frånbarnfamiljernas synpunkt mycket ogynnsamt. Del drabbar vidare människor medlåga inkomster hårt. Aui delta läge föra fram marginalskallesänkningar som en stor och väsenllig frågaär, menar jag, från socialpolitisk synpunkt mycket otillfredsställande.Barnfamiljerna är sannerligen inte betjänta även infiationsvåg med stigandepriser. Genomcenterns siarka motstånd till della har vi fött fram en halvering avfolkparliförslaget. Vi har därmed lyckats pressa ner marginalskattesänkningenlill halva beloppet. Del är bra, men från familjepolitisk och socialpolitisksynpunkt i slorl hade det varit bättre om skatteutskotlel helt hade följtcentermotionen. Jag hävdar detta dels med utgångspunkt i, som jag nämnde, enöverhängande inflationsrisk, dels med hänsyn till de stora sociala områden därsatsningar måsle komma lill stånd. Då har vi inle råd atl göra marginalskatiejusteringar.Del är inle detta som är det väsentligaste. Kommunernahar stora kostnadskrävande uppgifter framför sig, del vet vi. En av dessa ärbarnomsorgen. Är vi överens om att arbeta på alt fullfölja detbarnomsorgsprogram som lagts fast, så är det också viktigt alt vi inte blundarför de ekonomiska frågeställningarna. Det är vikligl att vi ser lill altförutsättningarna också skapas. Här kommer den kommunala skalteutjämningen inpå ett avgörande sätt. Denandra stora frågan är äldreomsorgen. Vi kan inte blunda inför dessa gigantiskauppgifter. Dessa verksamheter måste vara med när vi diskuterar skatternasstorlek och vilken modell som skall ligga till gmnd för skatleuttaget. Den andra fråga som vikommii in på även är befolkningsuiveck- Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. //?. lingen.Jag kan inte dela de uppfattningar som för fram och de somförs fram i reservation. Min uppfattning är all en positivbefokningsulveckling i vårt land i första hand sammanhänger med våramöjligheter all skapa ell bam- och familjevänligt samhälle. Det harjag vidolika tillfällen deklarerat i denna kammare. Jaghade inte tillfälle atl gå in i deball. Menjagseraii är här i kammaren , och jag vill därför la upp elt resonemang somfördes här i samband med en frågestund. Jag lycker atl del var något av ellslag under bältet. Jag är glad atl kunna lägga saken lill rätta. då; ställde jag en fråga till den dåvarandestatsministern om han var beredd alt göra en ny översyn avbefolkningsutvecklingen i vårt land. Han ansåg uppenbarligen inte saken vara avden vikl all den angick en statsminister. Då blev det den dåvarandesocialminislern som besvarade den. Jagvill säga atl det finns en arbetsfördelning -och den fanns på denliden också - för hur frågor besvaras. Den arbetsfördelningen gäller även omdel är i som ställer frågorna. Jagtog vidare initiativet lill den undersökning som SCB skall göra. Efter dendiskussion som vi hade här tillsatte vi också en arbetsgrupp i departementelsom skulle jobba med de familjepolitiska frågorna. Jag vet all man fortsätteratl arbeta med frågorna i syfte atl komma fram lill vissa samlande lösningar påproblemen. Menän en gång: Del är inte bara ekonomiska frågor som kommer in i bilden. Vi harockså frågan om barnomsorgen. Vi har de långa arbetstiderna och dubbelarbetetsom spelar en avgörande roll. Vid olika tillfällen har vi föu höraatl del är många som ställer sig frågan om del är räll att skaffa fler barnlill världen, när man vet atl miljoner av väridens barn sväller. För många ärdel också en fråga om atl våga sätta barn lill en värld som man upplever hotasav krig, sväll och miljöförstöring och där myckel våld härjar. Jaganser atl det är väldigt viktigt atl fö många av dessa frågeställningarklarlagda i den undersökning som är på gäng. Jag tror att vi på det sättetså småningom skall kunna vidta de åtgärder som är nödvändiga. I varje fall förvi vetskap om vilka områden vi i första hand behöver göra insaiser på. Jagförmodar alt det blir ett ganska brett register som vi för ägna oss ål ifortsättningen. Med detla ber jag all fö yrka bifall till reservalionen 1 isocialutskottets belänkande och i övrigt lill utskottets betänkande. ()kort genmäle: sade all del viktigaste av alll är att skapa ett barn-och familjevänligt samhälle. Jag håller helt med om att barn behövervärme, harmoni, omtanke och en god miljö. Del är utomordentligt viktiga saker.Men, , del är nu en gång så att det är inget som barn kan levaav. Barn behöver också nog så påtagliga saker som mat, kläder, skor och husrum. Om det finns fiera barn i en familj, så innebär delofta all en av makarna måsle avstå från sin inkomsl för att kunna ta hand ombarnen. Vidare kan föräldrarna inle leva av glädjen aU ha barn; barnen kan änmindre leva av denna föräldrarnas glädje. strök med rätta underdel bekymmersamma ekonomiska läge som vi befinner oss i. Jag hoppas att RuneGusiavsson och av det skall dra slutsatsen atl det krävs all viinriktar det utrymme som finns för reformer på de allra angelägnaste ändamålen. OmRune Gustav.sson såg den lablå jag visade här i kammaren, vet han också atlfamiljer som har fyra eller fem barn måsle ha orimligl höga inkomsier för altkunna kravla sig över existensminimum. Det är väl, , ändå inleett led i ett barn- och familjevänligt samhälle atl aniingen bara de föräldrarsom har mycket goda inkomster skall ha råd all skaffa sig ell fjärde ellerfemte barn eller också - om föräldrarna inte har goda inkomsier - standarden idessa familjer skall bli orimligt låg. Därförtrorjag all vi alla måste tänka om och försöka finna vägaratt inrikta desociala insatserna så, alt också flerbarnsfamiljerna för sin sociala rättvisa. Den ekonomiska politiken m. m. GUNNARBIÖRCK i (m) kort genmäle; Jag vill försäkra atl det inle var av någon vanvördnadvare sig mot eller mot själv som jag formulerademig på del sätt som jag gjorde. Jag vill emellertid peka på att denbefolkningsutveckling som vi har i vårt land f n. innebär alt vi harfölt en nedgång i födelsefrekvensen från 114 500 lill 93 000 barn . Dennautveckling har fortsatt i precis samma tempo ännu efter det atl jagställde min fråga och efter del alt besvarade den med att delnog skulle ordna sig genom atl vi skulle skapa ett familjevänligt samhälle. Dessa förhållanden gör att jag anser - liksom jag dågjorde - befolkningsfrågan vara lika viktig som andra långsikliga ödesfrågor ivårt land, däribland t. ex. energifrågan. Jag ansåg alt båda dessaangelägenheter var av sådan övergripande natur, alt frågor om dessa i förstahand skulle ställas lill siaisministern. () kortgenmäle: Till vill jag säga alt om vi är överens om atl viskall salsa på de mest angelägna reformerna och på de människor som har detsämst ställt, är de förslag om marginalskallesänkningar som fram hell missriktade. Jag vill då hänvisa lill den motion som centernväckt och som utgår från det förhållandet att den tunga skattebördan utgörs avkommunalskatterna. Jag tror att det är från den utgångspunkten vi måsle arbeta. TillGunnar i vill jag säga alt vi är överens om att befolkningsfråganär myckel allvariig. Jag är dock övertygad om atl det när vi för del avresultatet av SCB-undersökningen kommer atl visa sig att del är Denekonomiska politiken m. m. hellandra frågeställningar som är väsentliga och atl vi inte löser dem genom enbarten viss form av barnbidrag, som föreslås från moderat håll, utan endasl genommånga olika insaiser. Sådana kan vi inte genomföra på elt år eller två. INGEGERDTROEDSSON (m) kort genmäle; Jag tror inle, , att man skall blanda inmarginalskatteskalorna i detla sammanhang. En sänkning av skatteskalorna behövsav helt andra skäl än för alt underlätta för barnfamiljerna. Den behövs för attvi skall kunna hålla igen på prisutvecklingen och för all vi skall kunna ökavår konkurrensförmåga, och det är sådanl som kommer alla hushåll till del. Menvad som alldeles påtagligt behövs är specialinsatser jusl för de störrefamiljerna för att de skall kunna fö en rimlig standard och för att man i dessaockså skall fö förbättrade möjligheter lill förvärvsarbete. GUNNARBIÖRCK i (m) kort genmäle: Jag vill mycket gärna bli och vara överens med , och jagsätter därför värde på alt han var ense med mig om att det gäller en allvariigfråga. Jag kan även vara överens med honom om atl man naturligtvis inte löserbefolkningsfrågan genom atl införa elt tillägg lill barnbidragen. På bäggedessa punkter har vi alltså samma uppfattning. Jagvill dock framhålla alt den moderata motionen och den moderata reservalionen,som sagt i sitt huvudanförande, för betraktas som ett förstasteg och som den första viljeyttringen i konkreta termer från ledamöier avriksdagen i denna fråga. RUNEGUSTAVSSON (c) kort genmäle: Jag vill säga till fördelningsfrågorna är mycket viktiga. Där har vi olika uppfattningar. Delsom eftersträvar, eller i varje fall säger sig eftersträva,kommer hon inteatl nå med del förslag till skatteomläggning som finns imoderatmoiionen. Det kanske är synd atl störa idyllen mellan de båda förutvarandesocial- och hälsovårdsministrarna i den diskussion som de för. Men vi måste juåtergå lill lalariisian. Jagvill för min del konstatera all barnfamiljerna har drabbats svårt under denborgerliga regimen. De har fått känna på siora prisstegringar. De har föttkänna på vad den Bohmanska svångremspoliliken betytt. De har fött sin ekonomiurgröpt. Jag tvekar inle alt säga atl det är barnfamiljerna som drabbatshårdast av alt vi 1976 fick en borgerlig regering. Densom erinrar sig de diskussioner som vi hade i åren 1971-1976 i frågaom familjepoliliken kommer med all säkerhet i håg hur de borgerliga partiernadå framträdde. Dels var det vanligt att och krävdeindexreglerade barnbidrag. Kravei på sådana försvann när man satte sig påtaburetterna och började regera. folkpartieti regeringsställning inte längre håller på indexregleringen och atlcenterpartiet slutit upp på dess sida. Jag har ingen anledning atl beklagadetla, men noterar det som elt faktum. Enundersökning som gjordes visar att barnfamiljerna inteförlorat på alt barnbidragen inte varil indexreglerade. De har höjts efter handulan indexreglering. Ettav de stora slagnumren i de borgerligas agitation före det förra valet varkravei på elt vårdnadsbidrag. Om delta finns det inle elt ord i dagens borgerligareservationer. Jag vet inle om man skall notera detta som en ändraduppfattning, men jag antar alt det bara är en tillfällig historia. Till vårenlär väl både moderata samlingspartiet och återkomma med krav påett vårdnadsbidrag. Det kan ju finnas väljare som fortfarande kan tänkas tro påderas vallöften, och då kan det ju vara lämpligt alt ta fram den gamlakatalogen igen. Detfinns naturligtvis ett slarki argument mot vårdnadsbidragen, och del är altlandels ekonomi under den borgerliga regeringsperioden så i grunden försämratsalt det inle finns möjlighel atl realisera denna reform. Men jag är inle säkerpå att man i motionstiderna 1979 kommer atl la någon speciell hänsyn tillekonomin. Visocialdemokrater väckte vid höslriksdagens början en molion med krav på ellengängsbidrag med . Del skulle tjäna både somstimulans åt ekonomin och som en kompensation till barnfamiljerna för denförsämring de fött vidkännas i sin ekonomi. Mengenom den manöver som de borgeriiga partierna gjorde blev det omöjligt attgenomföra del förslagel. Man blockerade helt vägarna för ett beslut i utskottenoch därmed också i . Delär ett bevis på den maktfullkomlighet som det borgeriiga blocket visade och sombarnfamiljerna dyrt fick belala. Istället fick en proposition om en barnbidragshöjning med , omårel eller räknat per dag . Genomalt de borgerliga inte kunnal ena sig om en gemensam linje i utskottet harsocialdemokraterna kommit att bilda majoritet. Och vi föreslår en mer ändubbelt så stor höjning som regeringen, nämligen . Dennasumma rubbar inle de ekonomiska cirklarna. I finansutskottets betänkande slårman fast att det finns utrymme både för barnbidragshöjningar och för en sänkningav marginalskatterna. Närman sedan i skatleulskoltet behandlar marginalskatterna har dessa bara sänktsmed hälften av vad regeringen föreslagit. Då blirju motiveringen för enbarnbidragshöjning med . ännu slörre och mer aktuell. Omjag bara elt ögonblick skall snudda vid skattepolitiken, kan jag konstatera altdel som betecknade som en av de viktigaste frågorna för folkpartieti regeringsställning -en sänkning av marginalskatten - så gott som stannade påpapperet. Del var vackert tänkt, men i politiken räcker det inte bara medvackra tankar, utan vad som behövs är resultat. Idet sammanhanget kanske jagockså kan slå fast atl centerpartisternas tal om Denekonomiska poUtiken //?. Denekonomiska politiken m. m. nödvändighetenav en kommunalskattesänkning blev det heller ingenting av med. Det blev med denprecis som med de indexreglerade barnbidragen och vårdnadsbidragen: de tåldeinte den kalla verkligheten. har svikit både dem som partiet lovatsänkt kommunalskatt och dem som partiet lovat bidrag till barnens vårdnad. sade i en replik lill atl för var fortfarandeen kommunalskattesänkning en stor och vikiig angelägenhet, men när hadeen chans att genomföra en sådan lillsammans med socialdemokraterna, då svekcentern. Jag vet inte om är någonting atl tro på. Vad centerpartietsäger och hur del handlar är två olika saker som aldrig går ihop. berörde i sitt tal också frågan om ekonomernas inställning lill denekonomiska politiken. Han sade att finanser egentligen inte tål atlman realiserar sådana förslag som höjda barnbidrag och sänkta marginalskatter. Detär klart aU man kan ha delade meningar om var gränsen skall gå och hur mycketman kan sänka skatterna eller hur myckel man kan höja barnbidragen. Menfinansutskotiet, som är utskott för den finansiella politiken, harklart uttalat atl det finns utrymme över för båda de här punkterna. Men låt oss lala om denverklighet som råder . Barnfamiljernaär pressade av dyrtiden och av de svårigheter som de borgerligas politikmedfört för dem. Detvar många barnfamiljer som medverkade till atl de borgeriiga fördes fram tillmakten , men de har grymt svikits av den regim som de förde fram lillkanslihuset. De blir säkert inte glada över den text de kan läsa imittenpartiernas reservaiion. På några fö rader avverkas de problem som möterbarnfamiljerna : del är "angelägel atl möjligt förstärkabarnfamiljernas ekonomi. Detta är motiverat både för att ge barnfamiljernakompensation för de prishöjningar som skett och för alt öka barnfamiljernaskonsumtionsulrymme." Del är alll vad och orkatmed att prestera när de skulle bemöta majoriielsskrivningen i utskotlet. Men65 öres barnbidragshöjning är verkligen inga krafttag alt skryta med.Om man lar i betraktande atl baslivsmedlen, som ju utgör barnfamiljernasväsentliga kost, har stigit kraftigt och att även priserna på kläder, skor ochalll vad man behöver köpa till barnen gått i höjden, framstår denbarnbidragshöjningsom och står bakom närmast somgenerande lilen. Den betyder knappast ens en kompensation för prishöjningarnaoch är absolut ingenling som ökar barnfamiljernas konsumtionsulrymme. 1kvällens Rapport meddelade man au uppgörelse träffats med handeln om atlpriserna skall höjas med en viss procent. I samband med jordbruksuppgörelsen,som kommer fram på nyåret, kommer mjölken alt höjas med per liter.Köttet höjs med , osv. Denna höjning drabbar alla konsumenter, menbarnfamiljerna, som är slora mjölkkonsumenter, drabbas hårdare än andra. Det ärsannerligen inle mycket som man bjuder barnfa- miljerna,när man vill höja barnbidragen med ! Jagförslår atl del inte är lämpligt med några mer omfatlande skrivningar ireservationen - del är bällre all dra en tystnadens slöja över de borgeriigaspolitik gentemot barnfamiljerna. Moderaternadäremot har lagl ul texten ganska utföriigt. De harju också eU förslag somavviker från de andra partiernas, nämligen differentierade barnbidrag alllefter familjernas storiek, precis som man har i en del andra länder, bl. a. iFrankrike. Jagvill med anledning av vad sade gärna underslryka atlfierbarnsfamiljerna onekligen har problem, slörre problem än de familjer somhar ell mindre antal barn. Det finns ingen anledning all inte erkänna detla.Det är problem som vi naturiigtvis måsle försöka komma lill rätta med. Menden motivering som moderata samlingspartiet anför är att de av bl. a.befolkningspolitiska skäl skulle vilja ha till slånd denna ändring. Socialutskottetgenomförde en hearing i befolkningsfrågan. Man kan, enligt mittförmenande, inte av den hearingen dra slutsatsen att ett differentieratbarnbidrag skulle påverka befolkningsstatistiken i posiliv riktning. Sverigeuppvisar i stort sett samma bild som andra utvecklade industriländer, dvs. enobenägenhet att ha många barn i familjerna. Omdel skulle vara så att barnbidragens storiek påverkar benägenheten all ha flerbarn i familjerna, är det recept som moderata samlingspartiet anvisar inle pånågot säll tillräckligt. Familjerna skulle ju fö . mindre för de tvåförsta barnen, medan man skulle fö . merän miilenpartiernas förslag fördel tredje barnet. Menom man följer det socialdemokraliska förslagel, skulle del för entvåbarnsfamilj innebära . mer än vad föreslår. Entrebarnsfamilj skulle enligt del socialdemokratiska förslaget fö . mer äni moderalernas förslag. Försl när man för en fembarnsfamilj skulle moderalernasförslag väga över något. Men hur många familjer i vårt land har fem eller flerbarn? Manskall inte heller stirra sig blind på de differentierade barnbidragen och troall de är lösningen på befolkningsproblemen eller på barnfamiljernas problemöver huvud taget. Myckethänger på hur del är med den kommunala barntillsynen. Och jag vet attmoderaterna inte varit särskilt ivriga förespråkare fören uibyggnad avbarnomsorgen, inte heller för all kvinnorna skall gå ul på arbetsmarknaden. Tvärtomförde i valrörelsen en agitation där de förordade införande avvårdnadsbidrag,som skulle ha gynnat de bällre situerade genom alt hustrun i defamiljerna stannade hemma. Däremotägnade inle något särskill stort intresse ål de ensamståendemödrarna, som tvingas att förvärvsarbeta för sitt uppehälles skull och sommånga gånger har svårt med passningen av sitt barn. De utgör också en viktigkategori i vårt samhälle.