prot · G20955 · 1978-12-31 00:00:00 — Det skall inlevara så, att människor skall ställas inför alternativet flytta, byt jobb ellerbli arbetslös, och della inte därför att samhällel Ijänar på det, utan därföratl några aktieägare har räknal ut att så blir det mest lönsamt. Men denborgerliga diskussionen om arbetskraftens ökade röriighet harjust delta sommål, att man skall kunna flytta arbetskraften dit där den ger mest vinsl ålförelagens ägare. Denutpräglade klasslinjen i den borgerliga politiken framträder på alla områden.Den kan inle döljas genom ett par tior till barnfamiljer ochpensionärer. Linjen fortsatt kapitalmakt över hela näringslivet är liktydigtmed atl vi bäddar för nya kriser. Den ekonomiska politiken måste sältas in iett längre perspektiv. Åtgärder som sätts in skall inle bara vara kortsiktiga.De måste syfta till alt dämpa verkningarna av kommande kriser och bana vägenfören slutlig övergång lill en planerad hushållning, där kriser ocharbetslöshet blir okända begrepp. I ett samhälle som av med dessrelalivi utvecklade och komplicerade produktionsapparat ropar ekonomin eftersamordning och planering, efter samarbete för gemensamma mål, efter omsorgsfullhushållning med människor och naturtillgångar, medan kapitalismen som systemverkar efter rakt motsatta principer. Därav kriser och arbelslöshel, socialutslagning, resursslöseri, miljöförstöring. Därav den kapitalistiska politikensvanmäktighel och folkflertalets maktlöshet inför samhällsutvecklingen. Denborgeriiga politiken, oavsett om den genomförs i lappning eller iandra versioner av borgerlighet, leder inte framåt. Den ställer inte upp någrasamhälleliga mål. Den är perspektivlös, och den går ut på att bevaraklassorätlvisorna. En politik som ulgår från en socialistisk samhällssyn gerett bättre perspektiv på framliden, en framtid där fördelningen av produktionenblir räUvis, där räuen till arbele blir tillgodosedd. En sådan politikståralltid på lönearbetarnas sida mol storfinans och borgeriig överhet. gäller det atl bekämpa arbetslösheten. Det räcker inle med att dölja den.Del räcker inte med alt skyffia in arbetslösheten i AMS-kvarnen, ulan delgäller all skapa ordentliga jobb. Del är orimligl att byggnadsarbetare får gåarbetslösa samlidigt som bostadsköerna växer och barnstugebristen är Denekonomiska politiken m. m. Denekoriomiska politiken m. tn. skriande.Del är orimligt alt så många ungdomar får gå arbetslösa samlidigt som derasinsaiser snabbi kan sällas in i en rad olika seklorer: för en bällre sjukvård,för en bällre äldreomsorg, för att förstörda miljöer skall åiersiäl-las. gäller det alt sätta in krafttag för att spara energi. Detta är, utövertrafikpolitiska skäl, en huvudanledning lill alt det kollekliva trafiknätelmåste rustas upp och byggas ul. Därför krävs en mängd arbete medenergibesparande åtgärder för åleranvändning av energi, för bättre isolering,men även lor att få fram förnyelsebara energikällor. är - lillsammans meden omläggning av industristrukturen till en ökad förädling och till en planeradhushållning- grundvillkor för alt kärnkraften skall göras obehövlig.Kärnkraften måste bekämpas. Den är en dyr och fariig energikälla, som medförcentralism och kontroll över medborgare, som medför ökade risker för spridningav kärnvapen och som medför ytterligare beroende av och andraimperialistiska stormakter. Vi har sagt del lidigare och del förtjänar allupprepas här : Vi kommunister kommer konsekvent atl rösta mot varjeförslag om uibyggnad av kärnkraften, oavsell vilken regering som lägger framell sådanl förslag. Vi kommer också alt kämpa för all medborgarna i enfolkomröstning skall få säga sitt nej lill denna energikälla. gäller det att stoppa försämringen av lönlagarnas ekonomiska villkor. Vikräver därför en rättvis skattepolitik, som gynnar dem med låga inkomster. Vikräver ordentliga förbättringar för pensionärer och barnfamiljer. Vi stårdärför konsekvent för en politik som ställer folkfiertalets väl före enskildakapitalägares vinster, och det har vi också redovisai i debatten här . Folkpartiregeringenhar och tidigare visal alt den är beredd atl genomföra en rakt motsattpolitik, även om man i valrörelsen använde andra och vackrare ord. Vi ställeren annan politik mol folkpartiregeringens och den tidigare borgeriigaregeringens politik - nämligen en radikal arbetarpolitik, vars huvudlinje äratl angripa kapitalägarnas makt över ekonomin, därför atl den planlöshet ochmisshushållning som följer av denna makt är oacceptabel för folkflertalet. KERSTISWARTZ (fp); Den del av stimulanspaketet som behandlas i socialutskottet rör fråganom förhöjning av barnbidragen. .Regeringen föreslog i sin proposition enhöjning av barnbidraget med . , medan utskottels majoritet harstannat för alt föreslå kammaren en höjning med . Detla kan naturligtvislyckas behjärlansvärt om man ser saken enbari ur barnfamiljernas synpunkt. Vihar dock valt all bedöma saken i relation lill regeringens hela förslag lillstimulansåtgärder. Det ärju fakiiski frågan om elt stimulanspaket och inteenbari fråga om att ge barnfamiljerna ett extra bidrag. Delkanske dock är på sin plals med en korl redovisning av hur stödel lillbarnfamiljerna har ökal . 1 detla stöd ingår ju inte barabarnbidragen utan också bostadsbidrag och föräldrapenning m. m. Låt mig ta några siffror. 1970 var barnbidraget . Med regeringens förslag kommer det an vara 4 420 kr.Det är nästan en tredubbling på de här nio åren. Sedan inträdde iregeringen har också barnbidragen höjts tvä gånger, nämligen den 1 juli 1977med . Bostadsbidragen för barnfamiljernahar under samma lidsperiod höjts från . Förutom dessa ökningar av del ekonomiskastödet har andra reformer genomförts som förbättrar förhållandena för barnfamiljerna. Enliglfolkpartiets mening ärdet viktigt att gå vidare på den inslagna vägen. Au vidock inle nu kan godta den höjning som utskottets majoritet har stannat förberor på atl den nu diskuterade höjningen hell enkelt måste ses i relation lillstimulanspaketet. Frågan om barnfamiljernas standard bör avvägas i budgeten ochtotalt vägas mol andra angelägna reformer. Nuhar diskussionen i socialutskottet inte enbart handlal om storleken påhöjningen av barnbidraget. Vi har också haft atl la ställning lill en hell nyprincip, nämligen moderata samlingspartiets förslag all ett förhöjt barnbidragskall utgå fr. o. m. det tredje barnet. Vi har tidigare i utskottet i årdiskuterat befolkningsfrågan. Vi hörde också en mängd experter: Den bild somslutligen avtecknade sig var atl frågan är myckel besväriig och all svareningalunda är givna. Därför har också föll i uppdragalt genom en särskild undersökning försöka få fram orsakerna till nedgången inativiteten. Alt innan den undersökningen är klar besluta om ett specielll slödtill familjer med mer än två barn anser jag inte att man bör göra. Somutskotlet har kunnat konstatera, och som jag tidigare nämnt, är svarenpå frågan säkert inie så enkla. Del är därför naturiigt all man väntar med ettslällningslagande i frågan om vilka åtgärder vi skall vidla på grund av ettsjunkande födelsetal i . Jag yrkar därför bifalltill utskoltels förslag i denna del. Denhöjning av barnbidragen som skall besluta om är en vikiigsocialpolitisk ålgärd inom sliniulanspaketet. Den höjning som regeringen har föreslagitinnebären ökning av barnbidragen med . Del innebär alt barnbidragensrealvärde återställs till den nivå, där de låg efter den senasle höjningen, ochockså någon standardökning för barnfamiljerna. Jag vill också återigenunderslryka att della är tredje gången sedan kom med i regeringensom barnbidragen höjs. Folkpartiregeringen har lagt fram elt ekonomiskistimulanspaket som vi som representerar i socialutskottet anservara väl avvägt. Jag vill därför yrka bifall lill den av och centerpartietframlagda reservationen i socialutskottets betänkande nr 21. Denekonomiska politiken m. m. Många flerbarnsfamiljer i vårt land lever under knappa förhållanden,även om de på papperet har hyggliga - eller t. o. m. mycket hyggliga -inkomster. En anledning är att också barnfamiljer med två föräldrar men en endainkomst i princip ungkarisbeskauas. Denekonomiska poUtiken m. m. s.k. hemmamakeavdraget är skatten lika hög vare sig del är en, två eller sex, sjusom skall leva på inkomsten. Flerbarnsfamiljerna har inle tillräckligtkompenserats för detta. Ocksåbostadsbidragens konstruktion lämnar en hel del övrigi alt önska.Maximibeloppen är visserligen högre ju fler barn som finns i familjen, menavirappningen börjar vid en och samma inkomst - . - helloberoende av barnantal. Del innebär att bostadsbidragen inte bara börjartrappas av ulan också kan vara helt avtrappade i fierbarnsfamiljerna redaninnan existensminimum har uppnåtts. Jagskall, herr lalman, med en tablå på TV-skärmen försöka visa hur prekärfierbarnsfamiljernas ekonomiska siluation i själva verket är. Tablån byggerinte på några godtyckliga värderingar av skälig standard utan på denormalbelopp för existensminimum som enhälligt antog 1976.Normalbeloppet är fören enbarnsfamilj 205 96 av basbeloppet i december årelföre och stiger av basbeloppet för varje ytteriigare barn. Till detlakommer skäliga bostadskostnader med avdrag för bostadstillägg, dvs. i stortselt kostnaden för ytteriigare 0,5 rum per barn. Jag har här räknal med en hyramotsvarande den övre hyresgräns för vilken fullt bostadsbidrag ulgår. Tablånsförsta kolumn visar vilken inkomsl som krävs 1979 för atl en barnfamilj med eninkomst skall nå över existensminimum med de förutsättningar som jag lidigarehar angivit. Tablån visar atl enbarnsfamiljen behöver . ibruttoinkomst, tvåbarnsfamiljen , trebarnsfa-miljen ,fyrabarnsfamiljen . Låtoss ett lilet ögonblick slanna upp vid denna tablå. Den visar nämligen ocksåall marginaleffekterna för en fyrabarnsfamilj är i hela inkomsiskikieimellan O och , om hänsyn las lill möjligheten alt erhålla socialbidragoch alt begära existensminimum hos skattemyndigheten saml lill reglerna föravtrappning av bostadsbidragen. För en fembarnsfamilj är marginaleffekterna påsamma sätt ungefär 100 96 mellan O och . Idessa breda skikt kan således ingen inkomstökning, stor eller lilen, förbättrafamiljens standard. Försl vid högre inkomsier än så kan dessa familjer nå enstandard som något överstiger existensminimum. Detla torde visa atl möjlighetenalt förbättra den ekonomiska situationen för flerbarnsfamiljer genomytterligare behovsprövade bostadsbidrag eller andra bidrag som trappas av ellerbeskattas redan är uttömda. Tablånsandra kolumn visar att ju flera barn som finns i familjen, desto större blirdet inkomstiillskott som krävs för varje ytterligare barn. Detta visa-- alltförtydligt alt reglerna för skatter och bostadsbidrag inte kan sägas behandla allabarn lika. Nukanske någon av kammarens ärade ledamöier menar all dessa normalbelopp förexistensminimum skulle vara tilltagna i överkant. Jag vill då påpeka atlbeloppen är lägre än de förbehållsbelopp för sin egen och familjens försörjningsom kammarens majoritet fastställde i går när det gäller underhållsskyldiga ochbetydligt myckel lägre än de förbehållsbelopp som socialdemokraternareserverade sig för. Jagkan hell korl nämna atl med de förbehållsbelopp som socialdemokraterna i gårröstade för skulle en fyrabarnsfamilj behöva en inkomst på nära . förall undvika "risken för social utslagning". Jagsäger inte det här för all vara ironisk, tvärtom. Men det visar utmärkt väl hurihåliga begrepp som höginkomsttagare och låginkomsttagare är, som har singlatomkring här i kammaren tidigare under skalledebalten, om man inle samlidigt tarhänsyn lill försörjningsbördan. Hurgårdeidåombåda föräldrarna skulle förvärvsarbeta? Låt mig först slå fast all samhälletsutan jämförelse slörsla ekonomiska stöd till barnfamiljerna, densubventionerade kommunala barnomsorgen, bara sällan kan utnyttjas av debarnfamiljer som har flera små barn. Förvärvsarbetar båda föräldrarna i ensådan familj, får de i stor utsträckning själva ordna med och belalabarnlillsynen. Tilldel kommer all behållningen av andra makens- i allmänhet husimns-förvärvsarbete är lägre ju fler barn som finns i familjen. Jag skall påkammarens skärm visa en lablå för all belysa också detla. Förulsätlningarna ärdesamma som i den förra tablån, dvs. de skalleregler och regler förbosiadsbidrag som torde komma att gälla 1979. Jag har antagit alt mannen hargenomsnittlig industriarbetarlön, . efter avdrag för resor, ochhustrun på motsvarande säll . Avuppställningen framgår behållningen av hustruns förvärvsarbete efter skatt ochbortfallande bostadsbidrag. Den visar att ju fier barn del är i familjen, destomindre blir behållningen av detta förvärvsarbete. Behållningen av de 52 000kronorna blir ungefär 50 96 högre i den familj som saknar barn än ifembarnsfamiljen. Isjälva verkei blir behållningen av hustruns förvärvsarbete ändå mindre än vaduppställningen visar, dels därför att inga som helst barntillsynskosinader ärmedräknade, dels därför alt tre-, fyra- och fembarnsfamiljen, om den förfogaröver endast en inkomst, hade varit berättigad till existensminimum, dvs. tillextra avdrag för nedsatt skalleförmåga. Tarman hänsyn lill del, visar del sig atl behållningen av hustruns 52 000 kr.fortfarande blir nära . i enbarnsfamiljen men bara 15 000 iirebarnsfamiljen, knappt 9 0{X) i fyrabarnsfamiljen och noll i fembarnsfamiljen.1 själva verkei blir den inte ens noll i fembarnsfamiljen. Den blir minus 2 000kr., men begär familjen existensminimum så blir nettoinkomsten av hustrunsförvärvsarbete noll. Och har-låt mig än en gång påpeka delta-inga som helstbarntillsynskosinader medräknats. Tablåernavisar, herr talman, bara alltför väl all hur de här familjerna än bär sig åtsaknar de möjlighel atl av egen kraft förbättra sin standard eller all ordnamed barnlillsynen om båda föräldrarna vill förvärvsarbeta. Jag har medtablåerna sÖkt objektivt visa 1. del sociall hellotillfredsställande i alt så många fierbarnsfamiljer skall leva under såutomordentligt knappa förhållanden, 2. del hell otillfredsställande iatt bara de flerbarnsfamiljer som har myckel höga inkomster har en möjlighetall kravla sig över existensminimum. Denekonomiska politiken m. rn. Denekonomiska politiken m. m. 3.det hell otillfredsställande iall den valfrihet mellan hem och förvärvsarbete, som i övriga sammanhang sålidelsefullt och med rälla förespråkas, i så stor utsträckning skall varafierbarnsfamiljerna förmenad, 4.det hell otillfredsställande iatl en familj skall behöva öka sina inkomster med allt högre belopp för varjeyllerligare barn i familjen. Jagär, herr talman, utomordentligt väl medveten om atl ekonomin inte är alll. Deallra flesia föräldrar är beredda atl avslå från åtskillig materiell standardför glädjen alt ha barn. Men vi kommer ändå inte ifrån atl standarden - intebara för föräldrarna utan också för barnen - kan bli och ofta är orimligt hånpressad i många flerbarnsfamiljer. Detmåste också - för att citera socialutskottels enhälliga betänkande ibefolkningsfrågan från - "vara en självklar målsättning altmänniskor inle på grund av brisler i det svenska samhället skall behöva avståfrån barn som de egentligen vill ha". Samma enhälliga socialutskott slogockså fast "att regeringen utan dröjsmål bör överväga vilka åtgärder som-utöver den planerade undersökningen av orsakerna lill födelseminskningen -börvidtas med anledning av den oroande befolkningsutvecklingen". Regeringenhar ännu inte vidtagit någon sådan åtgärd. Från moderat sida har vi därför myckel begränsat, men dock första litel sleg föreslagit en flerbarnstilläggutöver barnbidragshöjningen näsla år. Vårt förslag innebär atl barnbidragetgenerellt höjs med . per barn och år från den 1 januarioch att studiebidragen höjs i motsvarande mån. Del innebär en reell förbättringav bidragen med 4,5 96 då de senast höjdes. Därutöverföreslår vi ett särskilt flerbarnstillägg med 4(X) kr. för varje barn utöverdet andra. Merkostnadernaför vän förslag i förhållande lill propositionen är utomordentligt begränsade,ca 6 milj. kr. för hell budgeiår. Skulle man däremot föreslå generellahöjningar med ytteriigare . för alla barn skulle kostnaderna belöpa siglill nära 800 milj. kr. Vihar, herr talman, velal visa atl det går au förbättra den ekonomiskasituationen för flerbarnsfamiljerna till en samhällsekonomiskt ringa kostnad,bara viljan finns. Men finns viljan? Läser man socialutskottets nu aktuellabetänkande tycks beslutsamhetens friska hy från betänkandet ha ersattsav - inle eftertankens kränka blekhet - utan av en rädsla att göra någontingnu. Mansäger all resultatet av den undersökning som åberopades i befolkningsbetänkandetfrån ännu inte har redovisats och fortsätter: "Utskottet anserdärför inte att det nu ulan närmare kännedom om vad som avhåller människor frånall skaffa sig flera barn finns anledning stanna för en sådan linje sominnefattas i motionsförslagei då det gäller det direkia ekonomiska stödet lillbarnfamiljer." De"åtgärder utan dröjsmål" som utskoitei efteriysle tycks haflugit all väridens väg. Och, herr talman, jag upprepar delta: Del är ickeenbart - inte ens främst - befolkningspolitiska skäl som ligger bakom vårtförslag, det är rem sociala skäl. Det är nödvändigheten alt i en knapp ekonomimer än söka koncentrera utrymmet för reformer lill dem som allra bäst Del behövs inga som helst ytterligare undersökningar - det hoppas jag alljag visal myckel klart med mina tablåer- för an påvisa det hellotillfredsställande och hell oacceptabla i många av våra flerbarnsfamiljerssituation. Vårtförslag innebär ingen slutlig lösning, endasl ett första steg. Skall ocksåflerbarnsföräldrar få större möjlighet alt välja mellan hem- och förvärvsarbetekrävs naturligtvis också andra slags insaiser. Inte minst angeläget är - ulöveren vårdnadsersälining - räu till avdrag för nödvändiga och styrkta barntillsynskosinader,liksom införandet av en räll att räkna ATP-år för vård av egna småbarn. Ocksåbostadsbidragens konstruktion, inte minst avirappningsreg-lerna, bör snarasises över. Vårtförslag, som återfinns i reservationen 2, är således ingen slutlig lösning,endast en första början. måsle man faktiskt börja när del gäller atlförbättra fierbarnsfamiljernas alltför länge eftersatta situation. Meddetla ber jag au få yrka bifall till reservationen 2 i socialutskottetsbetänkande /79:21. Denekonomiska poUtiken m. m. INGA (vpk); Vpk föreslår en kraftigare höjning av barnbidragen än de andrapartierna. Vpk föreslår att barnbidraget skall höjas med . per barn ochår till . per barn och år. Det är alltså nästan dubbelt så mycket somsocialdemokraterna föreslår och ännu mer, om man jämför med vad regeringenföreslår. Delta är en höjning som är hell moliverad och hell nödvändig attgöra. Denekonomiska politik som fördes av den lidigare borgerliga regeringen och som nuföljs upp av den folkpartisliska minoritetsregeringen har drabbatbarnfamiljerna hårt. De senaste årens ideliga prishöjningar på både dagligvaroroch bostäder har försämrat barnfamiljernas ekonomi och lett till en sänktstandard. De borgerliga partierna berömmer sig av atl ha fört en politik somminskat inflationen underdel . Men det är inte till mycken glädjeför lönarbetarna, eftersom lönerna ännu mer än tidigare släpar efterprisutvecklingen. Regeringens oförmåga och ovilja att bryta infiationen hargjort att vpk föreslagit atl barnbidragen skall knytas tillbasbeloppet och indexregleras för att i någon mån ge barnfamiljernakompensation för den dyrtid som vi länge haft. Huvudskälet till vårt förslagäralt barnbidragets värde ständigt urholkas av prishöjningarna, att fierbarnsfamiljernasinkomster ofta är låga och atl del relativt låga konsumtionsulrymmel blirmindre, om bidragen inte görs värdebeständiga. Viställer alltså igen förslaget atl barnbidragen skall utgå med 25 96 avbasbeloppet, och det gör ett barnbidrag på . per barn och år. Reallöner och levnadsstandard har sänkts för vanligainkomsttagare. Och detta är en direkt följd av regeringens ekonomiska politik.1977 t. ex. innebar en sänkt levnadsstandard för många människor. Då minskadekonsumtionen för detaljhandeln, och försäljningssiffrorna gick ner. Människormed små inkomster tvingades minska sina inköp även av livsmedel och andranödvändiga dagligvaror. 13 protokoll 1978/79:54-55 Denekonomiska poUtiken m. m. låginkomsttagare,barnfamiljer och pensionärer. Den s. k. svångremspoliliken för dessa grupperhar verkligen varil effekiiv, och den var det i synnerhet . Denprivala konsumtionen sjönk med 0,8 96, och konsumtionen avlivsmedel-del tyckerjag är mycket allvarligt-sjönk . Delhar sagts att 1978 har varil ett sett ur prishöjningssynpunki. Mendet beror alldeles på vad man menar med en lugn prisutveckling. Det beror ju påvad man jämför med, menar jag. Om man jämför med prisutveckling kan1978 års betecknas som lugnare, men om man jämför med löneutvecklingen, vilketmåste vara del rikliga, eftersom lönerna är avgörande för den s. k.köpkraften, måsle man konstatera alt det även - och detärju kvar av årel - varii en negativ prisutveckling. Sammanlagtunder har den allmänna prisnivån i konsumentledetstigit . Fördelningen innebär att priserna på dagligvaror stigit med4,och priserna på livsmedel något mer - med 4,3 96. Men priserna på desubventionerade baslivsmedlen, där mjölk, ost, kött och fläsk ochcharkuterivaror i övrigt ingår, har från årets början stigit med i genomsnitt8,. Det här ärsiffror från statens pris- och kartellnämnd. Även om åretsprishöjningar är mindre än föregående års, så måsle årets prishöjningar ses isamband med löneuppgörelsen , som gav mellan 2,5 och eller ungefären hundralapp . Och ännu sämre blir förstås ekonomin för många -specielll då för barnfamiljerna - om man ser på den reallönesänkning somlöntagarna drabbades av . Somjag sade lidigare drabbas förstås inkomsttagare och barnfamiljer hårdast avregeringens politik. Därför föreslår vpk en kompensation med ett betydligthögre barnbidrag än vad andra partier gör. Med delta yrkar jag bifalltill motionerna 5, 108 och 151 från vpk. Moderaiernahar försöki sig på en ny variant av barnbidragen, men jämfört med vad vpkföreslår ligger man under. Dessulom blir förslag ett slag iluften, eftersom del faktiskt är mycket få familjer som har tre eller fyra barnoch ännu färre som har fem. Det finns uträkningar på alt barnantalet efter tioårs äktenskap för de allra flesta ligger på 1,2 barn per familj. Omman är ute efter att stimulera barnafödandet - som jag förslår att fruTroedsson var - finns del ju andra och mycket bällre åtgärder au vidta. ex. bygga ut barnomsorgen så au alla barn får plats på daghem, men del gårju emot. Jämförman förslag med vpk;s barnbidragsförslag - som jag har gjort desenaste minuterna - för t. ex. en trebarnsfamilj finner man att vpk-förslageiligger hundralappen högre. Jag lycker i så fall alt del vore bättre au moderaiernastödde vpk-förslagel om en kraftigare höjning generellt av barnbidraget om mannu vill värna om större barnfamiljer. Eller också kan man siödja vpk-kravet"bon med moms på maten". Det skulle verkligen hjälpa de slorabarnfamiljernas ekonomi alt bli bättre. Sedanskulle jag vilja ställa en fråga till utskottets talesman, och jag förmodar attdet är . Man talar i betänkandet om ett "ökatkonsumiionsstöd". Jag skulle vilja veta vad man menar med del och om manhar diskuterat de orden. Är det nya TV-apparaler, frysboxar ellerslereoanläggningar som man vill stimulera köp av för all ge kapitalägarnaslörre vinsl? Eller är del en annan sorls konsumtion man vill slimulera? Jagskulle gärna vilja ha lite kommentarer av i den frågan. Jagskulle också vilja vela varför ulskotlet avsiyrker en indexreglering, som jagtycker är en hell naturlig ålgärd. Därefterskall jag be att fö gå in något på vad som behandlas isocialförsäkringsulskolteis betänkande. I motionen 107 från vpk, som behandlasi della betänkande, föreslår vi att siudiepenningen höjs till . permånad, i konsekvens med höjningen av barnbidraget. Del är högre än vadsamtligaandrapartierföreslår. i studiebidrag permånad, och regeringen föreslår alt man skall höja det till . per månad.Det menar vi är alldeles för litel.