prot · G209101 · 1978-12-31 00:00:00 — har frågal mig vilka ålgärder regeringen ämnar vidtaföratt förhindra en nedläggning av Nordarmatur i och vilka planer man harför atl möta det läge som skulle uppslå vid en verkställd nedläggning. Saab-ScaniasNordarmaiurdivision tillverkar bl. a. armatur i och föravsättning inom pappers- och cellulosaindustrin, varvsindustrin och energisektorn.Efterfrågan på produkterna har varit svag . Enligt vad förelageluppger är tillverkningen olönsam och kapacitetsutnytl-jandei mycket lågt bådevid Lundfabriken och vid Linköpingsfabriken, som är den slörre och modernare avde två. Företaget har därför beslutat att successivt flytta tillverkningen avventiler från till . Denna åtgärd berör två tredjedelar avLundfabrikens 140 anställda. utreds återstoden av tillverkningen, som avserbromsulruslning till rälsfordon. Enligl vad jag har erfarit beräknas ingauppsägningar komma all ske vid Lundfabriken , oavsett vad sombeslutas om produktionen av bromsutrustning. Vad som sedan sker är det förtidigt alt uttala sig om. Strukturförändringarav det här slaget är enligl min uppfattning etl ofrånkomligt inslag inäringslivet, men självfallet måste förändringarnas negativa konsekvenser förde anställda mildras så långt det är möjligt. Det går ännu inte att säga vilkaarbelsmarknadspolitiska eller andra åtgärder som eventuellt kommer att behövasi det här fallet. ställer sin fråga mot bakgrund av vad han påslår vara "den redanallvariigt försvagade industriella basen för ekonomi och sysselsättning inomLunds kommun". Detkan därför finnas skäl att påpeka alt medan industrisysselsäitningen i landetminskat har den i faktiskt ökat . JÖRNSVENSSON (vpk): Jag har alltså ställt en fråga om vad regeringen avser atl göra medanledning av del hotande läget vid Nordarmatur. Industriministern svarar intepå min fråga ulan lalar om andra saker. hade jag i och för sig inte väntatatt han skulle svara på frågan, eftersom han ju ingenting har att bjuda. Vadhan säger - och kunde sagt betydligt kortare - är i klartext att regeringeninle avser alt göra någonting. Och den har ingenting gjon. Det äruttytt: 1 råder de gamla manchesteriiberala reglerna somutgångspunkt och riktpunkt för industripolitiken. Sedansäger industriministern: "Enligt vad företaget uppger är tillverk ningen olönsam-- ." Enligt vad fackklubben uppger, , är Meddet är tydligen så all i hämtar industriministern sina informationeruteslutande från företagarsidan. 1 är det uppenbarligenockså så atl råder del olika uppfattningar mellan å ena sidan kapitalägarna ochå andra sidan de anställda gäller vad kapitalägarna påslår. Industriministernkan knappast tydligare visa oss här i kammaren vems man han är i dettasammanhang. Vad kapitalet gör är oundvikligt, ödesbestämt, bör ickeifrågasättas. Industriministernhar alltså ingenting att erbjuda. Han säger att man senare får ta ställningtill vad som eventuellt kan komma atl behövas. Och ändå medger han att härfinns elt strukturproblem som kommer att beröra drygt hundratalet människor. Dåborde det väl ändå vara ett rimligt krav på en regering - även om den baraagerar från rent socialpolitiska utgångspunkter och struntar i alt ifrågasättadel industripolitiska sammanhanget, att ifrågasätta företagels uppgifter - altden lade upp en beredskapsplan för vad som evenluelll kan komma att hända, närregeringen nu uppenbarligen inte vill förhindra en nedläggning och inte ansersig böra ifrågasätta den. Men inte ens det kan industriministern säga någontingkonkret om. Detföranleder min sista slutsats inför detta skäligen hopplösa och improduktivasvar: I sitter regeringen och väntar på förelagensdispositioner och saknar varje form av politisk framförhållning. Otn åtgärder för att förhindra nedläggning av Nordarmatur i I vpk:s skall lydligen en marxistisk ideologi lösa allaproblem. Något konkret fick vi som vanligt inte höra av . Möjligenhade jag väntat mig att , som var närvarande vid den debatt vinyss förde om i , skulle ha observerat atl problemen iLinköping, den andra stad där Nordarmatur bedriver tillverkning av ventiler, ärväsentligt allvariigare än i . Möjligen skulle han också, när han åberoparfacket, ha uppmärksammat alt fackklubbarna i har skrivit till oss ochframfört helt andra uppfattningar än facket i . (vpk): Industriministern vill nu föra över debatten på ett ämne som denegentligen inte handlar om, nämligen hur industripolitiken skulle se ut fränmarxistisk utgångspunkt. Med anledning av regeringens beklämmande och passivaproposition om den allmänna industripolitiken, vars innehåll läckte ul i innan ledamöter fått ta del av den, får vi tillfälle alt föradenna mer principiella debatt. Den kan knappast föras mot bakgrund av detkonkreta fallet Nordarmatur. Där gäller den fråga jag ställt: Vad avserregeringen atl göra för att förhindra att en produktion som enligt fackklubbensuppfattning är lönsam skall läggas ner? Eftervad jag inhämtat kan de lönsamhetskalkyler som förelaget påstår sig bygga sittställningstagande pä i högsta grad ifrågasättas. Resultatet beror pä hur manräknar; om man uteslutande räknar med en strikt företagsekonomisk lönsamhetbegränsad lill en speciell avdelning eller om man tar med större delar av dentotala kalkylen i beräkningen. handlar också i det här sammanhanget om au en lillverkning som på väldiglkort sikt har dåliga förutsättningar kan le sig lönsam om den flyttas över lillannan ort, utan atl del för den skull blir några nya jobb i , för detblir del med all säkerhet inte. Om man i stället formulerat frågan så här:Skall eU företag som Nordarmatur ha skyldighet atl föra en långsiktig ochansvarsfull industripolitik, att reinvestera då man slitit ned utrustningen ochtagit ut de vinsler som blivit möjliga genom denna hantering eller skall de fålov alt säga aU lönsamheten i fortsättningen kommer au bli så dålig att de villge sig därifrån? Det är denna typ av kortsiktig, jag vill näsian sägaparasitisk, rovriddarmentalitet som breder ut sig inom industrin, och som vimåste motverka. Etl perspektiv med dessa begränsade synpunkier får inle förekomma. Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Om åtgärdermot ungdomsarbetslösheten ArbetsmarknadsministernROLF WIRTHÉN erhöll ordet för att i ett sammanhang besvara deks ()anmälda fråga, 1978/79:386, delsBörje () anmälda fråga, 1978/79:391, tillstatsministern, och anförde: har frågat mig vilka ålgärder som planeras inomarbetsmarknadsdepartementets område för att förbättra ungdomarnasarbetsmarknadssituation. Hon har vidare frågat om jag numera är beredd attstödja socialdemokraternas förslag lill ålgärder mol ungdomsarbetslösheten. Statsministernhar vidare för besvarande överlämnat en fråga lill mig av omvilka ålgärder regeringen avser vidta för alt nedbringa ungdomsarbetslösheten.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Enliglstatistiska centralbyråns arbetskraftsundersökningar var 46 000 ungdomar under25 år arbetslösa . Det innebar en kraftig uppgång från decemberoch viss ökning även i jämförelse med . Februarisiatisliken, sompublicerades , visar en kraftig nedgång i antalet arbetslösa, som nuuppgår till 33 000. har en begränsad uppgång skell i antalet ungdomari beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning, men bilden är dock entydig.Det har skett en klar förbättring av arbetsmarknadsläget under den senasiemånaden. Detta understryks av alt de kvarstående lediga platserna har ökat med50 % från 29 000 föreit år sedan till 45 000 . För industrinsdel har antalet kvarstående lediga platser fördubblats och utgör nu drygt 8000. Denslutsats jag drar av denna statistik är all en fortgående förbättring avarbetsmarknadsläget kan förväntas. Del finns dock anledning påpeka all vi inleskall dra alltför långtgående slutsatser utifrån enskilda månadssiffror, varesig de visar en förbättring eller en försämring av läget. Det är utvecklingenunder några månader som ger underlag för slutsatser om mer definitiva trender. Trotsnedgången i ungdomsarbetslösheten under den senaste månaden slår en alldelesför stor grupp ungdomar utan arbete på öppna marknaden. Våra insatser för atlmotverka ungdomsarbetslösheten måste således ligga på en fortsatt hög nivå.Redan i september 1978 beslutade regeringen om en rad åtgärder för att möta enstigande ungdomsarbetslöshet. Således vidgades utbildningsmöjligheterna inomgymnasieskolan, inom den kommunala vuxenutbildningen och inomarbetsmarknadsutbildningen. Förmånliga statsbidrag beslutades lill kommuner,landsting, statliga myndigheter, organisationer och förelag som ordnadeberedskapsarbete för ungdomar. Hela denna åigärdsarsenal gäller under hela år1979. Föratt möjliggöra en expansion av insatserna och då i första hand antaletberedskapsarbeten beslutade regeringen att tillföra AMS ytteriigaredrygl 600 milj. kr. Vidare har beslui lagils om yiierligare vidgning avgymnasieskolans kapaciiel. Inomregeringskansliet pågår nu ett arbete kring ålgärder inför hösien. Del berör ihög grad skolans möjligheter all la emot och attrahera ungdomar. SkolministerRodhe har aviserat en rad åtgärder inom gymnasieskolans ram. Dessa åtgärderligger i linje med vad SÖ och AMS föreslagit i gemensam skrivelse den 16februari och med de förslag som lagts fram i andra sammanhang. a. kommer SÖalt få rätt atl öka antalet årselevplalser med 10 000 utöver vad somföreslagits i budgetpropositionen. Det är regeringens förhoppning att månad kunna presentera ett samlat åigärdspro-gram molungdomsarbetslösheten. Jag ber atlfå lacka arbelsmarknadsminisiern för svarei. Jagställde den här frågan som frågade skolministernvilka ålgärder hon ämnade föreslå inom skolans ram för all komma lill rälla medden besvärliga silualionen för ungdomarna. fick sitt svar itorsdags, och hon kunde gliidja sig åt elt ganska positivt svar.Skolministern hade ined öppna ögon gått igenom den socialdemokratiska motionenoch funnit att flera av de förslag som vi förde fram där var posiliva, och honlovade att regeringen skulle gä in pä dem. Tyvärr kanjag inle säga altarbetsmarknadsministern är lika öppen mot de förslag som vi har fört fram nuoch lidigare här i . Vihar ju här i kammaren talat ganska ofta om ungdomsarbetslösheten, och arbetsmarknadsministernhar vid ett flertal lillfällen lovat kraftfulla ålgärder. En del förslag ochålgärder har han också genomfört - det vill jag gärna säga. Men tyvärr har detinte varit tillräckligt. Vi vet alla att många ungdomar är arbetslösa.Många går i beredskapsarbeten eller har andra kortsiktiga lösningar på sinsysselsättningssiiualion. Detär bakgrunden till den ganska ovanliga situationen alt ocharbetsmarknadsstyrelsen gemensamt vände sig till regeringen med krav pååtgärder när just behandlar budgetpropositionen frånregeringen. Detta hör ju inte till vanligheten, men det beror på au man frånSÖ:s och AMS:s sida konstaterar att man med den nuvarande politiken inte harmöjligheter att uppfylla den s. k. ungdomsgarantin. Vi har inte arbete,praktik eller utbildning au erbjuda alla ungdomar. Bådearbetsmarknadsministern och jag vet atl de arbetslösa ungdomarna far väldigtilla. Vi vet att många av dem hamnar i en ganska hopplös passivitet, som desjälva egentligen avskyr. Vi vet att många av dem tappar förtroendet förvuxenvärlden, för arbetsförmedling och politiker. Vi vet också att en del av dearbetslösa ungdomarna tyvärr hamnar i en mycket besvärlig situation med riskför missbruk och kriminalitet. Mintid är strax slut. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern, som i svaretsäger att regeringen den här månaden kommer med elt förslag om ålgärder motungdomsarbetslösheten: Blir del någonting som de ungdomar som är arbetslösa nui vår kan dra nytta av? Eller är det bara åtgärder ? Och kommerarbetsmarknadsministern atl på allvar och positivt pröva de förslag tillåtgärder som vi från socialdemokratiskt håll så mänga gånger tidigareföreslagit och fått nej lill vid riksdagsbehandlingen, t. ex. förslaget ompraktikrätl för ungdomar som behöver praktik i sin utbildning? Kommer våraförslag att finnas med i regeringens paket? Jag ber ocksåatl få tacka för svaret. Allatorde vara överens om au ungdomsarbetslösheten utgör elt av vårtsamhälles svåraste problem. Den har under hela 1970-talel legal på en hög nivå;på den högsta nivån emellertid i början av 1970-talei. Men om man ser pä trendeni utvecklingen finner man att det varit en ökning av både antalet arbetslösaungdomar och den tid de går arbetslösa - detta alltså oavsett konjunkluriäge. Dettagör att man måste ta ungdomsarbetslösheten på verkligt allvar och ta tillsädana grepp att ungdomarna på ett bältre sätt för fäste på arbetsmarknaden.Det är rätt förödande atl ungdomarnas första kontakt med arbetslivet blir en längrearbetslöshetsperiod, som leder lill passivitet och stora risker för en socialulslagning som kommuner och landsting sedan får möta. Vipolitiker har länge talat om att del är slöseri med mänskliga och ekonomiskaresurser atl folk går arbetslösa. När det gäller den offentliga sektorn såkommer den att växa. Den har sina bristområden, och utbildningskapaciteten ochden offentliga sektorns behov stämmer lilel si och så. Här har vi all resonerafram bältre lösningar, så att vi inle behöver ha både brist på arbetskraft ocharbetslösa. Del är onödigt. Delär nalurliglvis också viktigt atl få fart på näringslivel. Därvid är de små ochmedelstora företagen mycket viktiga. Jag hoppas för min del alt de regionalautvecklingsfonderna framöver kommerall fäordentliga tillskott,så all de kangöra kraftfulla insatser. Undertrepartiregeringens tid diskuterades det att knyta arbetsförmedlare direkt tillSHIO och LRF, eftersom de har myckel breda kontaktytor gentemot den mindreföretagsamheten. Men vi har inle - i varje fall inte än så länge - sett någonvilja från folkpartiregeringens sida alt tillmötesgå del förslaget. Jag trorför min del alt det måsle till en hel del okonventionella insatser om vi skallfå resultat när del gäller all bekämpa ungdomsarbetslösheten. Omåtgärder mot i tngdomsarbetslös -heten Först vill jag än en gång erinra om atl det ändå är en ganska dramatiskförbättring i februarisiffrorna i förhållande till januari. Där ser vi intebara en nedgång i antalet ungdomar som är arbetslösa med mer än en Oärdedel,ulan också - och det är kanske det mest gliidjande i den statistik som vi nukan avläsa - en klar uppgång i antalet lediga arbeten. Del lättar naturligtvistrycket för ungdomarna och ger nya möjligheler för förmedlingarna alt hjälpadem lill arbeten på den ordinarie arbeismarknaden. är vi nu liksom lidigare lyhörda för de konkrela ochkonstruktiva förslag som kan komma frän socialdemokratin. Jag har sagt det helaliden som jag har haft del här ansvaret, och jag har också i flera fallresonerat med om atl ta upp förslag som kommit från densocialdemokraliska sidan. Men får man etl intryck av all en sådan lyhördhet skullesaknas, och del föranleder mig att något se på vad det är som skiljersocialdemokraternas motion från del jag här har framfört som representant förregeringen. Del är, , väldigl marginella saker. Jag kan intese all vi på någon enda väsentlig punkt skulle ha avvisat sådana förslag somjag vill betrakta som konstruktiva. Vi har haft en del olika uppfattningar omresurstilldelningen, och det ligger i sakens natur att man från oppositionenssida gärna bjuder över. Framställningenfrån AMS och SÖ kom strax efter det au regeringen via skolministern hade getibesked om flera av de punkier som SÖ och AMS tog upp; det var alltså frågor somredan var under behandling i regeringskretsen. Slutligenvill jag säga till att AMS må använda sina tjänster på bästa ochmest effektiva sätt. Jag tror alt arbetsmarknadsministern i sitt första inlägg gjorde rällnär han sade alt man kanske inie skall fästaförstor vikt vid siffrorna just denaktuella månaden. Vi vet tyvärr alt det tidigare blev en kraftig uppgång frånen lägre andel arbetslösa ungdomar. Viär nog eniga om atl den situation som vi har är väldigl oroande, med nästanen hel årskull ungdomar utanför vad vi brukar kalla den reguljäraarbeismarknaden: 33 000 arbetslösa, många i beredskapsarbete, många iarbetsmarknadsutbildning. Vi vet alt 9 000 fler ungdomar än lidigare lämnargrundskolan . Det behövs alltså åtgärder för att klara den situation som vistår inför . Arbetsmarknadsministernsäger att han liksom lidigare är lyhörd för socialdemokratiska förslag, mentyvärr måste jag konstatera au den lyhördheten som tidigare,precis som , har tagit sig uttrycket att arbetsmarknadsministern förringarvåra förslag och säger alt de är marginella. Jaghar aldrig påstått att de enskilda socialdemokratiska förslagen skulle innebäranågon garanti för alt alla ungdomar skulle få arbete, praktik eller utbildning,men vi har lagt fram en rad olika, konkrela förslag som lillsammantagna skulleha förbättrat situationen, som för enskilda ungdomar kunde ha inneburit alt deinte hade varit arbetslösa som . Somarbetsmarknadsministern nämnde har vi en annan inställning när del gällerarbetsförmedlingens resurser. Vi har krävt att de ungdomar som behöver praktikför sin utbildning skall ha laglig rätt till sådan. Vi har krävt en radålgärder för att förbättra beredskapsarbetena. Vi har också, som jag nämndeförut, haft många förslag när del gäller utbildningssidan, och vi kan nu glädjaoss ål all skolministern säger ja lill en del av dem. Jag hade hoppats all viskulle kunna få samma positiva besked från arbetsmarknadsministern, och jaghoppas atl del kommer senare under månaden. Det är rätt täta kontakter mellan arbetsmarknadsministern och AMS. Omarbetsmarknadsministern vill att AMS skall ha en god kontakt med SHIO och LRF,så alt de kan göra goda insatser för atl få nya jobb i näringslivel, tror jagatl det är skäl att han lalar med AMS om den saken. kommer våren ochsommaren. Då finns det goda möjligheter att skapa många nya arbetstillfällen ijord- och skogsbruket för arbetslös ungdom. Dethar ju också visat sig att beredskapsjobben i näringslivel i många fall ledertill fasta anställningar. Statensungdomsråd har i en enhällig skrivelse lill arbetsmarknadsministern gett etlanlal förslag. Jag vet att ungdomsrådet ivrigt väntar på svar, och vi fårhoppas au del kommer positiva svar framöver. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om åtgärder för attfrämja sysselsättningen i Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1978/79:390, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd att med hänsyn tillsysselsättningssituationen i medverka till atl statliga och kommunalabeställningar av elektriska kraftöverföringsprodukier lidigare-läggs lill ASEAi . Arbetsmarknadsstyrelsenfår lägga ul beställningar-s. k. rådrumsbeställningar-av förnödenheter, sombehövs i statlig verksamhet, hos industriföretag som varslat om friställningav anställda i större omfattning på grund av definitiv eller tillfälligdriftinskränkning. Om ASEA i anser sig behöva industribeställningarföratt undvika friställningar bör förelaget alltså i första hand vända sig tilllänsarbetsnämnden. Upplysningsvisvill jag meddela att regeringen har beslutat att höja ramen förrådrumsbeställningar med 20 milj. kr. till 50 milj. kr. för innevarande budgetår. Om åtgärder JÖr att främja sysselsättningen i Jag ber altfå tacka statsrådet för svaret. Ludvikakommun i Väslerbergslagen hör till de Bergslagskommuner som just nu är myckelilla ställda när det gäller sysselsättning. Något av bakgrundenhärtill framgår av följande. Inomverkstadsindustrin i kommunen har det skell en rad negativaförändringar. Flera företag har på grund av minskad orderingång avskedat folk.Andra har permitleral för längre eller kortare perioder. Några förelag hartvingats gå i konkurs på grund av dålig orderingång, vilket har fåttarbetslöshet som följd. Inom små och medelstora företag har ett 80-talanställda förlorat sina arbeten av dessa orsaker. Mängaföretag har fått företagsulbildningsstöd för att slippa permiltera. Ensammanställning från arbetsförmedlingen inom den region som omfattar Ludvikaoch kommuner visaratt mellan 25 och 30 företag har erhållitutbildningsbidrag för omkring 1 700 arbetstagare. Antalet utbildningstimmarvarierar mellan företagen frän som mest lill 60 limmar somminsl. Enmyckel stor del av de förlorade arbetstillfällena beror pä den naturligaavgången. Vid kommunens största företag, , har inga permitteringar ägt rum,men ändå har antalet anställda minskat med omkring 180 personer.Från lill uppgick minskningen till hela630 anställda. Därtillkommer situationen vid våra gruvor. Gruvdriften i kommer sannoliktalt upphöra och i Håksberg . Arbetsstyrkan iGrängesberg kommer sannolikt att minskas med 300personer. ASEAhar fått en stor order lill senarelagd, och man vet ju ingeniing omutvecklingen i detta land. Det kan betyda att ytterligare arbetstillfällen 7 protokoll 1978/79:98-101 Om åtgärder för att främja sysselsättningen i Detta är alltsåanledningen lill min fråga. Detär i och för sig glädjande att ramen fördes, k. rådrumsbeställningarna har ökatmed 20 milj. kr., men min kompletterande fråga blir: Måste det lill ett varselinnan man kan ta upp överläggningar med länsarbetsnämnden? Utvecklingen i kan varken eller jag göra någontingåt. Däremot kan regeringen ställa resurser lill förfogande för alt hjälpa till,om problem skulle uppstå. I det avseendet måsle man naturligtvis följa deregler som gäller, och dem har jag redovisat i milt svar. , som i så många andra län, finns det nalurliglvis åtskilligaproblem när det gäller arbetsmarknadsläget. Men jag lycker ändå alt det även idetta sammanhang kan vara av värde alt peka på den uppgång i antalet ledigaplatser som vi kan notera också i . Från januari till februarihar det i stort sett skell en fördubbling. Jag säger här liksom i mittföregående svar atl vi naturligtvis inte får tillmäta en enstaka månadsmätningför stor betydelse, men den är ändå värd au notera. Det är ytteriigare etltecken på att konjunkturen går uppåt och all del också gäller arbetsmarknadeni . Det är bara alt notera att arbetsmarknadsläget även i kommun ärytterst besvärande för ungdomen. fanns det iLudvikadislriktet 358 arbetslösa ungdomar . hade vi 347personer i beredskapsarbete. Delär klart att vetskapen att konjunkturcykeln för den elektrotekniska industrinligger efter den övriga industriutvecklingen har mycket storbetydelse när företaget skall ta ställning till hur det skall förfara medanledning av den uppskjutna, stora ordern, som alltså gäller 700 miljoner. Denarbetslösa ungdomen är inte hjälpt om inte företaget snabbt får nya order, såatt det kan sätta folk i arbete, dels de som är anställda, dels de someventuellt skulle kunna anställas. Det är pä den punkten som man har skäl altefterfråga direkta åtgärder från regeringen. Eftersom här efterlyste åtgärder från regeringens sida,kanjag påpeka att det i en proposition som vi har framlagt förriksdagen föresläs åtskilliga saker, viktiga ting, för kommun. Jagtänker framför allt på satsningen på indusirihoiell och industrilokaler. Densatsningen ger en möjlighet atl differentiera arbetsmarknaden i kommunen, somhittills kanske har haft elt något för ensidigt näringsliv. Del är alltså förall hjälpa till att bredda arbetsmarknaden i kommunen som dessa åtgärderföreslås. När det har gällt arbetsmarknaden i kommun har gruvorna variten betydande part. En annan part, som i viss mån har verkat i utjämnande syfte,har varit ASEA med sin elektrotekniska industri. Med hänsyn lill gruvornasnuvarande situation vad det gäller möjligheterna att sysselsätta folk är detklart att betydelsen av att den andra stora faktorn på arbetsmarknaden, denelektrotekniska industrin, kan hållas intakt är mycket stor. Och det ärnalurliglvis orsaken till min fråga i detta fall. Överiiiggningenvar härmed slutad. Om åtgärder för att främja sysselsättningen i §8 Om åtgärder för att främja sysselsättningen i Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1978/79:347,och anförde: har frågal mig vilka åtgärder regeringen har vidtagiteller ämnar vidtaga i anledning av den framställning som Värmlandsdelegationenövertämnat till regeringen .