prot · G20927 · 1978-12-31 00:00:00 — Möjligheten att ge smärtlindring med avancerade metoder undernatten finns bara vid de stora kvinnoklinikerna. rapport som lade fram kan man läsa; "En ökadanvändning av paracervikalblockad och epiduralanestesi kräver förändringar iorganisationen, kompletlering av personalens utbildning och en ökning av vissapersonalgrupper på många förlossningsavdelningar. Kraven i dessa avseendenberor till stor del på vilka metoder man vill salsa på och vilkapersonalresurser som redan finns." Jag tror atl del är en bild som stämmerganska väl med verkligheten. Undersökningarnavisar all praktiskt tagel alla kvinnor upplever smärta under föriossningen, ochkonstigt vore del annars. Men smärtorna har inle bara en fysiologisk grund. Omkvinnan är rädd alt föda eller om graviditeten är oönskad, blir förlossningenofta en svår upplevelse för henne. Den psykoprofylaktiska metoden, som byggerpä kunskap om föriossningsför-loppet med avslappning och andningsövningar,menar vi i vpk borde erbjudas alla gravida kvinnor, eftersom den metoden kan geen bra psykologisk smärtlindring. Vpk lycker atl den metoden skall ses som enalternaliv till övriga effektiva smärllindringsmeioder. Merresurser måste också anslås lill forskning för atl utveckla och utvärdera nyametoder inom förlossningsvärden. Brislenpå läkare och annan personal har varit en av orsakerna lill allriksdagsbeslutet inle har kunnal förverkligas. Därför måste bristenpå läkare försvinna och alla kategorier av personal finnas tillgängliga dygnetmnt på förlossningsavdelningarna. Vid fördelningen av läkartjänster måsie dennadel inom sjukvården få de resurser som är nödvändiga för atl kvinnors rätt tilleffektiv smärtlindring skall kunna garanteras. finns också erfarenheter, bl. a. från , som visar att manhar tilldelats de läkartjänster för förlossning som man har begärt, men sedanhar dessa läkartjänster gått in i annan sjukvårdsverksamhet och alltså intekommit föriossningsavdelningarna lill godo. Det är också en sak som måsteuppmärksammas och elt felaktigt sätt atl hantera tilldelningen avläkarresurser. läroplan som gäller för barnmorskor heter det atl barnmorskorna nu förkunskap om och kunnighet i olika metoder för smärtlindring. Inga formellahinder föreligger för atl barnmorskorna skall få ulföra vissa arbetsmoment, omde har utbildning i dessa. Alt låta barnmorskorna få administrera och ge vissaformer av smärtlindring är nödvändigt så länge del inle finns tillräckligt medläkare på föriossningsavdelningarna - under fömlsälining alt barnmorskorna harutbildning för detta. Kravet påförbättrad smärtlindring vid föriossning innebär ökade krav på förbättringav hela mödrahälsovården. I debatten om smärtlindring måsle inle bara demedicinska synpunkterna ulan också de sociala, psykologiska och pedagogiskaaspekterna beaktas. Senareårs forskningar kring det späda barnets beteende och hälsa har kunnat påvisaatt en mängd psykiska och sociala faktorer hos föräldrarna kommer atl fåbelydelse för barnets somatiska hälsa och psykiska utveckling under mycket längtid. Enkvinnas upplevelse av sin första graviditet och förlossning är starkt beroendeav hur hon psykiskt förbereder sig för förlossningen och moder-skapel. Redanlidigi under graviditeten kan man urskilja riskgrupper bland förslföderskorna.Genom ell större slöd på ett lidigare stadium av graviditeten skulle man kunnabespara dessa kvinnor en smärtsam och ångestfylld föriossning. Vänielidenoch förlossningen är en period som innebär utomordentligt slora omvälvningarför kvinnan. Kvinnans psykiska hälsa har stor betydelse i detta sammanhang.Forskningsarbeten som belyser denna problemalik har lagts fram av bl. a. GustavJonsson, och . Enligt Uddenbergsundersökning visar del sig all ungefär var femte kvinna har så stora psykiskaproblem att de direkl kommer alt avspegla sig i hennes relation lill barnet.Mödrarnas inställning lill graviditet och föräldraskap speglar direkl derasförhållande lill sina egna mödrar och dessas inställning. Negativa känslorinför föräldraskapel övergår alltså från mor lill dotter. Man kan redan undergraviditeten urskilja vilka barn som får svårare uppväxtförhållanden än andra. Forskningsrapporteroch klinisk erfarenhet visar också all mänga kroppsliga sjukdomstillstånd hossmå barn har sin orsak i psykosociala förhållanden i familjen. Kunskapernaom hur olika faktorer påverkar barnet under fosleriiden har ökats myckel snabbiunderde senaste årtiondena. Man kan också ganska ofta läsa om sådanl itidningarna. Denna ökade kunskap har ställt nya krav på mödrahälsovården. Tillmödrahälsovårdsverksamheien har kopplatsenmödraun-dervisningsprogram, där man för undervisning om graviditetens ochförioss-ningens normala förlopp, näringsfrågor m. m. I denna undervisningdeltar föräldrarna till ca 40 96 av de nyfödda barnen. Men som i många andrasammanhang visar det sig, enligl en undersökning av Wendela ,ait de somgick på mödraundervisning var äldre kvinnor, som hade högre skolunderbyggnadoch högre inkomsier. De var också i slörre utsträckning gifta och hade planeratsina gravidileier. Del var alltså en i fiera avseenden socialt privilegieradgrupp som dellog i de kurser som anordnas för alla blivande mödrar, WendelaLundh säger: "Dethär förvånar ingen som känner lill hur del brukar vara med kursdellagande. Mannår de aktiva och de redan någoriunda trygga och de som är vana vid alt la ininformaiion och kunskap via kurser. När jag frågade unga flickor som inledeltagit i mödraundervisning om orsaken, svarade flera alt de vänlat på kallelse frän barnmorskan eller alt de flyttat under graviditeten och därförkommit för sent lill kurserna. Det är alltså vikligt all man följer upp pårespekti ve mödravårdscenlral, särskilt när det gäller de all ra yngstakvinnorna," Denmödrahälsovård vi har tar i mycket ringa ulslräckning hänsyn lill mödrarnaspsykosociala förhållanden. Orsakerna till det är alt mödrahälsovården ärslarki medicinskt inriktad - man väger, man mäter och man lar prover, Dessulomfinns det för lite personal, och personalens lidsbrisl spelar också in. Vpkmenar att den nuvarande mödrahälsovårdens verksamhel måste breddas genom enökad satsning på menialhygieniska frågor, och nya metoder för mödrahälsovårdenmåste prövas. Andra led i strävan att åstadkomma bättre mödrahälsovård är atldenna ges beredskap för atl kunna ge kvinnor psykisk och social hjälp, all manökar personaltätheten så att utrymme finns för samtal mellan läkare och gravidakvinnor saml mellan barnmorskor och gravida kvinnor. Psykologer och kuratorermåste finnas pä varje mödravårdscentral och pä varje förlossningsavdelning. Jag yrkarbifall lill vpk-molionerna 725 och 242, (vpk): Jag vill beröra en annan vpk-motion som behandlas i socialutskottelsbelänkande nr 8. Det gäller slopandet av 21-dagarsregeln i utomlänsavtalet förförlossningsvård utanför det egna sjukvårdsområdet. är enreglering av kostnaden för den som av olika skäl tvingas söka sjukvård utanfördet egna . Kostnaden kan för den enskilde uppgå lill avsevärdabelopp, beroende pä den behandling som getts, då de avgifter som debilerasmotsvarar de verkliga kosinaderna. Delborde numera vara självklart all de som drabbas av sjukdom och behöver vårdkostnadsmässigl skall behandlas lika oavsett var de är bosatta och var värdenges. Därför är utomlänsavtalet otidsenligt och utgör med sina bestämmelser endel av vår byråkrati, som är mogen fören avskaffande. Men vår molion rör enbartförlossningsvärden, och jag skall begränsa mig lill den delen. Vidandra sjukdomar ger utomlänsavtalet ett visst skydd mot oskäliga kosinader, meni fråga om förlossningsvården gäller andra regler. Gravid kvinnas rätt atlerhålla kostnadsfri förlossningsvård pä sjukhus som inte lillhör del egnasjukvårdsområdet upphör före beräknad förlossning. Vi ser detta som endiskriminering av kvinnorna, dels genom att förlossningsvärd inte jämställsmed annan akutsjukvård, dels genom all de tvingas till en isolering som kan blilängre än . Det gäller ju inte bara den gravida kvinnan ulan helafamiljen. Nuhänvisas i belänkandet till den förändring som skett ulomlänsavtal,där texten ändrats i förhällande lill avtal. Ändringen beslår i att"sociala och humanitära skäl", som förut gällde för räll lillersättning 1977, har ändrats lill "särskilda skäl" 1978, Del är svårtatl gradera förbättringen i den nya skrivningen - den är i så fall hårfin, Islällel kan den exemplifiering som ges avtal tolkas som enskärpning, då osäkerhet skapas om vad"särskilda skäl" utöver de exempel som ges i avtalet kan innebära.Del gäller också den skrivning som sägeratl förresa före beräknadförlossningsdag bör normall inle betalningsförbindelse utfärdas, 1övrigt är informationen till de blivande mödrarna bristfällig när del gäller debegränsningar som finns och som innebär alt man i första hand skall föda sittbarn inom det egna sjuk vårdsområdet, om man inle vill riskera alt själv fä Slåför kosinaderna. God tro räknas inte som särskilda skäl för ersättning. Jagkan inte heller se uiskotteis skrivning atl del för förlossningsvärden bl. a.krävs en omfattande organisatorisk planering som en godtagbar motivering - detföds ju för fö barn i dagens , sägs del - för atl sjukvårdshuvudmännenjust på detta vårdområde skriver in särskilda begränsningar i del ekonomiskaansvaret för utomlänsvärd. Delframgår inle heller av skrivningen om utskottet förväntar sig att delulomlänsavtal som f n. ligger för beredning inom Landstingsförbundetkommer atl innehålla ett slopande av 21-dagarsregeln och jämställaförlossningsvård med annan akutvård, även om utskottet säger sig principielltvara posilivt lill delta. Uiskoilel nöjer sig med alt notera atl frågandiskuterats inom och att Landstingsförbundetgjort en undersökning av omfallningen av den förlossningsvärd som sker utanfördel egna sjukvårdsområdet saml inhämtat sjukvårdshuvudmännens synpunkter påuiomlänsavialets bestämmelser om förlossningsvård och möjligheten au slopagällande begränsningar. Det hade varil lämpligt all utskottet vid behandlingenav motionerna i stället framfört en bestämd uppfallning och inte bara räknatmed en generös inställning från sjukvårdshuvudmännen i denna fråga. Med della, herr lalman,yrkar jag bifall till vpk-motionen 721. Herrialman!Bakgrunden lill molion 1081 om förbätirade konlakler mellan föräldrar och barni förlossningsvården är en del undersökningar som har gjons både i ochi . I den svenska undersökningen, som leds av tvä läkare från , har man jobbat med tvä grupper. I den ena har varje mamma efterförlossningen fåll behålla barnet på sin mage innan den sedvanligaundersökningen av barnet har gjoris. Gruppen har också haft vad som kallasrooming-in, dvs. mammorna har fält skola barnen själva under BB-iiden. I denandra gruppen fick mammorna hålla i sina barn först efter det all densedvanliga undersökningen gjoris. Rooming-in var inte aktuell i den gruppen. Manhar kunnal konstatera märkbara skillnader mellan de båda grupperna både i frågaom relationerna mellan barn och moder och i fråga om barnens ulveckling. Mammornai den första gruppen, som man kan kalla kontaktgmppen, har ammat sina barn längreoch givit dem nattmäl ulan alt uppleva del som besvärande. De harockså väntat något längre med au gå lillbaka till sina jobb, I den andragruppen - den ulan en omedelbar kontakt med barnen - har mammorna tyckt allnattmålen varil tröttande, de har givit nalimål och ammat kortarelid. Barneni kontaktgruppen började också sova iegei rum tidigare, vilket ärett tecken påsjälvständighet baserad på en grundläggande trygghet. De barnen har också haften tidigare grovmoiorisk ulveckling liksom en lidigare språklig ulveckling, liknande undersökning i , i vilken mödrar frän ingick, har mankunnat konstatera kraftiga skillnader i fråga om anlalel misshandelsfall. 1kontakigruppen fanns en misshandelsfall bland 50 kvinnor, och i den gmpp därmammorna inle haft konlakl med barnen under deras första minuter fanns sexmisshandelsfall av 50, Medandra ord är barnets första ögonblick och dagar i livet av stor betydelse förbåde mor och barn för att minska riskerna för dåliga relationer emellan dem.Därtill tyckerjag atl när vi kvinnor nu föder sä fö barn under värt liv, såskulle vi åtminstone kunna fö njuta av de ögonblick som den första kontaktenmed barnen innebär. Jag lycker vidare alt man bör salsa på förändringar sominle kostar pengar utan tvärtom på sikl sparar pengar. Jagär inle säker på all socialuiskoiiet kände lill de två undersökningar som jagnämnt. Hänvisningen till barnomsorgsgruppen är fakiiski inle relevant, därföratl i den omnämns inte rooming-in och inle heller kontakterna under livetsförslå minuter. Men vissl har barnomsorgsgmppens förslag i övrigt betydelse förföräldrarna. Jagtänker inte yrka bifall lill min molion men får väl återkomma vid ett annattillfälle. Ävenbelräffande utskottets uttalande om 21 -dagarsregeln skulle jag också viljasäga några ord. Jag beklagar atl landstingen ännu inte har löst denna fråga ochvill hävda alt regeln all gravida kvinnor inle kan fä förlossningsvård i annatlandsiing än sill eget före förlossningen är elt ullryck för en grovförmyndarmenialiiei och ell djupl diskriminerande synsätt. Vi hindrarexempelvis inle någon skåning all åka skidor i , trots atl risken förbenbrott är ganska stor och sjukvård måsle ges utanför hemlandstinget ihändelse av olycka. Men man kan hindra kvinnor från alt under en och en halvmånad lämna sill hemlän. Kvinnor betalar också skall och har liksom män rälllill sjukvård i alla akullägen. posiliva saker har hänt. har börjat arbetet med ettnyll ulomlänsavtal förär 1979, och förhoppningsvis kommer man atl lösaproblemen. Utskoiteihar skrivit positivare än , och det skriver också all del förväntarsig generösa beslämmelser i del nya utomlänsavtalet. Jag skulle vilja säga attdet inie behövs någon generositet, det är kort och gott jämställdhet som krävs. Jag yrkar inle på denna punkt bifall lill vare sig motionen ellerulskollels hemställan och yrkar inle heller avslag. Frågan om smärtlindring vid förlossning har diskuterats iriksdagen sedan socialutskoitei angav målsättningen: smärtlindring vidföriossning är ell rimligl krav som varje kvinna som så önskar skall fåuppfyllt. 1 det belänkandel redovisade man de hinder som fanns för atl delmålet skulle kunna förverkligas och de åtgärder som från samhällets sida -främst då från sjukvårdshuvudmännens sida - borde vidlas för an åstadkommaresultat i den rikining som utskottet angav. Sedanhar frågan kommit tillbaka prakliskl taget under varje riksdag, och det kanockså konstateras all ulvecklingen gått i räll riktning, dvs. antalet kvinnorsom beretts möjlighel till smärtlindring har ökat. Ulskotletfinner del emellertid angeläget atl understryka alt det inte är nöjt med derådande förhållandena. Sedan utskottet i ett belänkande 1976/77 angett altsocialstyrelsen borde redovisa ulvecklingen och planerna när del gällersmärtlindring vid förlossning har nu gjort en kartläggning avförhållandena. Denna visar att del råder ojämnhet i olika delar av landei och iolika delar av sjukvårdsområdena. framhöll emellertid all denbedömer atl del finns goda förutsättningar för alt man skall kunna uppnå det1971 angivna målet. påpekar också all del rån brist påkvalificerade läkare med utbildning i obsteirik och anesiesi samt brist påbarnmorskor med utbildning för atl kunna ge en effektiv smärtlindring. Mansäger all uibildningen nu har nått en sådan omfattning att man bör kunna avdelastörre resurser lill detta område. Utskoitei understryker delta med orden;"Utskotlet upprepar med skärpa vad utskoitei tidigare uttalat, nämligenatt det är nödvändigt att man ger åtgärder för atl bereda kvinnorna möjlighellill smärtlindring vid föriossning hög prioritet. Utskottet förutsätter att mansåväl inom ulbildningssektorn som inom hälso- och sjukvården ägnar frågan omåtgärder för alt bereda kvinnorna möjlighel lill smärtlindring vid förlossningsärskild uppmärksamhet." Meratydligt kan man inte ange hur utskoitei ser på frågan. Vi har ansett an det ären vikiig fråga och atl den bör ges hög prioritet när del gäller bådeutbildning och personaltillsätlning. Del är nu huvudmännens uppgift att klaraden saken. har man haft pä sig. Förhållandena har blivit bättre, mende är inle tillfredsställande - jag är helt enig med på den punkten.Med en bättre tillgång lill personal av alla kategorier kan också en del av dekrav som rest i sin motion tillgodoses. Jag förutsätter nämligen attsocialstyrelsen med klara uttalande i bakgrunden är skärpl i sinuppmärksamhel när det gäller denna för kvinnorna sä vitala fråga. Jagvill vidare bara ge en rekommendation lill . Jag har också tidigaregjort detta, men jag upprepar den än en gång; Bevaka landstingen så att delever upp till det principbeslut som en gäng antagit. exempelvis hur man i har anvisat läkartjänster tillandra uppgifter än all ge smärtlindring vid föriossning. Jag vill understrykaall del på den nivån finns en verklig insats att göra för alla politiskapartier. Jagär också övertygad om alt landstingen numera sedan tillgången på utbildadpersonal har förbättrats är mera lyhörda än lidigare fören opinion i frågan.Men del gäller också att landstingen ger en hög prioritet ål detta område. Deträcker inle bara med hårda skrivningar från socialuiskoiiet, eftersom del ärute i landstingen som avgörandena sker. Sedan kan man naturligtvis önska attbesluten skall effektueras så fort som möjligl, men har, som också fruLanlz påpekade, bl. a. bristen på läkare medfört all del varit svårt atl klaradessa problem. är i alla fall förhållandena bällre i delta avseende, ochdärför bör inte del skälet kunna åberopas. Förlossningsvårdenutanför det egna sjukvårdsområdet regleras, som beskrivit, i euulomlänsavtal som träffas mellan landslingen. Avtalet gäller för förlossningarsom sker minst före beräknad tid. Dä särskilda skäl kan åberopasbetalar hemlandstinget kostnaderna för föriossningsvärden. I det nyaulomlänsavtal som träffats 1978 har, som också tidigare redovisats här,generösare bestämmelser inforts. Men man har inom ocksådiskuterat ell slopande av ireveckorsregeln. Hillills har emellertid ingetbeslut i den riktningen fattats. Man har gjort en enkät till landstingen förall fö deras synpunkter på möjligheterna alt slopa begränsningarna. Vadresultatet härav blir vei vi inteännu, men del är möjligl alt delta avtal inlelängre kommer atl behöva diskuteras här i . Jag vill betona att vi harkommunal självstyrelse i vårt land och all del är landslingen som beslämmer pädetta område. Atl skulle gå över huvudet på landstingen och fattabeslut kan jag inte vara med om atl godkänna. Slutligenbara några ord till . Eftersom hon inte hade något yrkande,behöver jag kanske inle bemöta henne. Jag vill bara säga, all om hennes egenregering lägger fram det förslag som barnomsorgsgruppen har kommit fram lill,finns del en möjlighel all nå del av önskade resuliatei. Jag ber au fö yrka bifalllill utskoltels förslag. Också jag hoppas all den nu sillande liberala minoriieisre-geringenlägger fram förslag om den föräldraulbildning, som var utlovad i 1976 årsregeringsdeklaration. har i snart lio års lid arbetat fören allmänföräldraulbildning, och vi har äntligen fått andra partier all sluta upp bakomden tanken. Men det är inte föräldraulbildning som krävs i motionen, ulan därframförs ganska små krav som det inte kostar pengar all lillgodose. Det gällerexempelvis att mödrarna skall få behålla sina barn efterföriossningen och all mödrarna skall få sköta sina barn under BB-tiden. Dettakommeratlspara pengar för landstingen, vilket innebär att man inle kommer allbehöva ha lika mycket personal som . Det är det som krävs i motionen, och delframhålls också uttryckligen i denna. Jag beklagar atl utskottet inle har tagitfasta på detta. INGA (vpk): Man kan väl erkänna all skrivningen i socialulskollels belänkande nr 8är positiv, som den tekniska termen lyder, men det har den varit under mångaår. De positiva skrivningar som berömmer sig av har inte hjälptde kvinnor som har om under sina förlossningar. Närdel sedan gäller bevakningen i följer vpk upp frågan också där, menprecis som här i är det alldeles för få vpk-are i för atlman skall få genomslagskraft för kravei alt kvinnorna skall garanteras rättentill smärtlindring. säger att man kan konstatera att utvecklingen har gått i rätt riklningnär det gäller tillgången på smärtlindring. Men i den lägesrapport som harkommii från står det atl utvecklingen hargått relativt långsamtoch all resurserna är ojämnt fördelade över landet. Jag tycker alltså atl GöranKarlsson har fel, när han säger alt utvecklingen har gäll i rätt riklning.Delta visar också de siffror som finns på delta område. fär effekiivsmärtlindring- i vissa län . Enligt villhälften av kvinnorna ha effekiiv smärtlindring. Del är det tal man realisiisklräknar med. Enskilda forskningsrapporter visar all av kvinnorna behövereffektiv smärtlindring. Jämförman I "; eller eller , finner man all del är alldeles förstor differens. För atl komma lill rälta med delta felaktiga förhållande måsteman räcka vpk inte bara halva handen ulan hela handen när det gäller atl skrivapositivt om våra molioner. De åtgärder som vi där föreslär behövs för an rällatill förhållandet. 1belänkandel sägs all läkare finns all tillgå nu förtiden. Del rådde ju bristlidigare. Då kan man fråga sig: Varför är del fortfarande så illa beställt medmöjligheterna för kvinnor att få effektiv smärtlindring? Ibelänkandel anförs också atl del nu finns goda förutsättningar för all manskall kunna nådet mål försmärtlindringsom man uttalade sig . Sedanskickar man med en brasklapp; "inom samhällsekonomiska ramar". Då kanman undra om kvinnorna verkligen färden rätt som del sades all deskulle fä. För an man skall kunna garaniera kvinnorna den rätten krävs altriksdagen bifaller de vpk-motioner som har väckts i denna fråga. (vpk): säger att man inom landstingen har diskuierai dennafråga, och del är naiuriigivis bra all man diskuierar ell slopande av dennagräns. Han vill inle vara med om an man beslutar över huvudet på landstingen.Men det är inte .vad vi begär i vår motion. Vi begäran man i detta hus visar envilja atl undanröja orättvisan. Underen följd av'år har antalet förlossningsenheter reducerats betänkligt underprotester från kvinnorna. Senast har vi sett i pressen hur kvinnor iVäsiernorriand uppvaktade sin kommun för att få behålla en BB-avdelning. Nedläggningarnahar resulterat i all avstånden lill förlossningsavdelningarna förlängs. 15-20mil är ingen ovanlighet. Del kan också få lill följdan kommunikationerna tillföriossningsavdelningen inom det egna sjukvårdsområdet blir sämre änkommunikationerna lill en avdelning som ligger utanför. Dä blir utomlänsavtaletännu otympligare och ännu mer oförsvarbart. Men tydligen kan man ulan atl fådåligt samvete ha överseende med denna ojämlikhet i fråga om sjukvård förkvinnor. Ävenom det var som talade för utskoitei, villjag påminna om atlfrågan om elt slopande av uiomlänsavialets beslämmelser är eu gammaltfolkpartikrav. Men när nu har kommit i regeringsställning, ärdeilakrav lydligen inle lika intressant. 1 varje fall har folkpartisternas moliondenna gång inte utmynnat i en reservaiion lill belänkandel. GÖRANKARLSSON (s): Det kan ju länkas att folkpartisterna tagit intryck av vad ulskotlethar skrivit. De uppgifter som har lämnats visar all utomlänsavtalet är bältre fn. än det var tidigare, och inom diskuteras elt eventuelltslopande av del. Sädana skäl måste vara vägande. Man kan väl ändå inle säga helt blint bara skall yrka bifall till en motion, när frågan i praktiken nukommit i ett annat läge. Jag vill understryka all del fanns en reservationförra året men alt den inte finns med den här gängen. Jag har ingenting emolall uiskoilel är enigl. Jo, all skall besluta om ett avtal som gällerlandstingen. Men måste väl förslå att när vi nu har kommunalsjälvstyrelse finns det all anledning att slå vakt om den och låta landstingensjälva avgöra frågan. Bilda däremoi gärna opinion där förer åsikt-del harjagingenting emot.