prot · G20926 · 1978-12-31 00:00:00 — Föratl förhindra all en än slörre del av koncernens verksamhet drogs utomlandsfick statligt stöd för alt etablera sig i . stöd fickAlgots under regionalpolitisk mask. Villkoret för stödet var all 1 000arbetstillfällen skulle skapas vid fabriker i bl. a. , ochSkellefteå. Staten satsade för denna ulfäslelse 72 milj. kr. Sommest blev det 650 arbeten vid fabrikerna. Algolsledningens inlresse för var måttligt. Förelagen, som drevs med stora statliga bidrag,skulle visas olönsamma för all ge koncernen mera bidrag. Förelagens affärer,som gjoris trassliga, ledde lill att förelagen införiivades med del statligalekoförelagel Eiser. Men nederiagspoliliken mol harfortsatt. Varslen om nedläggning av fabrikerna i och är nufakium. Norsjöfabrikerna skall få en respit på ytterligare ell och elt halvtår, enligt ett pressmeddelande frän industridepartementet. Sömmerskornavid har inle passivt funnit sig i all en asocial företagspolitikdriver ul dem i arbelslöshel. De har själva lagil initiativ till studier i huren alternativ produktion kan se ut som kan rädda sysselsättningen vidfabrikerna. De har själva medverkat lill en omfattande stödrörele i form av enstödkommitlé för . Och många opinionsyttringar visar alt deras kamphar elt breu förankrat stöd. Derasförslag lill alternaliv produktion innebär bl. a. alt arbetskläder som krävs ien statlig, eller landstingskommunal verksamhet skall produceras inomlandet och på . De har också utvecklat de vettiga ochpraktiska baskläder som går under beteckningen . Trots dessagenomtänkta och realistiska alternativ för produktion kvarstårnedläggningshoten. En del av sömmerskornas förslag ämnar enligl uppgiftEiserledningen förverkliga i andra av sina företag. Nedläggningenav måste stoppas. Grunden fören nedläggning är dåligäven ur en strikts, k. förelagsekonomisk synvinkel, med lanke på deproduktionsförslag som finns. Ur regionalpolitisk synvinkel vore en nedläggningett ytterligare hårt slag mot orter där arbetslösheten inle minst bland kvinnorredan är värre än pä de flesta andra håll. Sett ur de arbelandes synvinkel voreen nedläggning katastrofal. Induslri- och regionalpolitik får inle skötas pådet sättet alt människor först får löften, arbele, förhoppningar Tisdagen den 7 november1978 och sedan skändligen sviksdärför all profiten inte blivit vad företagsledningen hoppals på. Del är intekoncernledningensjobb som står pä spel. Den spelar med andras möjlighet lillförsörjning. Regeringen får inte låta nedläggningsplanerna verkställas. Detskulle vara ett slag mot de orter del handlar om. Molbakgrund av det anförda vill jag lill industriministern slälla följande fråga; Vilkaäigärder avser regeringen all vidta för all säkra jobben vid i , och ? 1978/79:68 av TommyFranzén (vpk) lill industriministern om varvs framlid: Indusirisysselsällningen i Slorsiockholmsregionenhar under 1960- och 1970-lalen minskat betydligt. 1973 ställde dåvarande FCOSlockholm frågan: "Blir en region utan arbetare? "Svaret kan vara svårt atl fastställa, men med den ulveckling som regionen haftunder de tvä föreligger en viss risk all sä blir fallet. Finnbodavarv - en av de än sä länge kvarvarande industriarbeisplaiserna -har ca 500anställda. Deras framtid är oviss dä Svenska Varv nu förklarat att de villlägga ner varv. Länsstyrelseni hargjort en utredning angående varv. Denna ulredningvisade atl för regionen ärdet nödvändigl atl finns kvar, delta frånbåde induslrisysselsätlnings- och servicesynpunkt. För indusirisysselsällningeni regionen skulle en nedläggning av få stora konsekvenser. Del är dåinle bara som berörs, utan också alla de som utför s. k. legoarbelenoch liknande för varvets räkning. Somservice för sjöfarten i och har också en storbelydelse. Del gäller även för reparationsarbeten och för snabba insatser vidt. ex. lan k fartygsolyckor i skärgården eller lill havs. Andrauppgifter än rena fartygsarbeten bör också kunna föriäggas till . Mångasådana exempel anges också i ulredning. NärSvenska Varv nu vill lägga ner varv anges dålig lönsamhet som orsak.Elt statligt förelag kan och får emellertid ej ta enbart s. k.företagsekonomiska hänsyn, även om vi lever i en kapitalistisk ekonomi. Delsamhälleliga ansvaret måsle uppfyllas utifrån en total samhällsekonomisk syn.En nedläggning av varv skulle främst för Slorsiockholmsregionen fösvåra samhälleliga konsekvenser. Medanledning av avsikt att lägga ner varv villjag frågainduslriminislern följande: Avserregeringen alt vidtaga åtgärder som garanterar varvs framlid? 1978/79:69av (vpk) till bosladsministern om åtgärder för atl bevara områdenav betydelse för det röriiga friluftslivet: Ersiavik, som huvudsakligen ligger i kommun,är elt av mest uppskattade och frekventeradefriluftsområden. Området som har 2 miljoner besök är en omistligtillgång för röriiga friluftsliv. Sedanflera år kämpar kommun en bitter och av alll att döma ojämn kamp medöverstelöjtnanten, fideikommissarien och miljonären af Peiersens pä Ersiaviksom vill öppna grusiäkl pä Ersiavik 25:1 och 25:32, dvs. i hjärtat av detErsiavik som ijänar som friluftsområde för en stor del avStockholmsregionen. Nackakommun motsatte sig givelvis enhälligt planerna pä en naiurför-slörandegrusiäkl. och aviserade dock atl man ämnade gesiu tillstånd. Elt avslag skulle bli alltför kostsamt, menade man. Dettagjorde all kommun, mot vpk:s protester, slöt ell avtal med af Peiersens,i vilket denne garanterades viss begränsad grusiäkl, och gjorde olikaeftergifter i fråga om kommunens planering. kommun lovade gå in ochekonomiski bidra lill skötseln av ägor-om denne "nöjde"sig med 1 milj. kr. i "skadestånd" för att han genom elt statligtavslag på läklframställan hindrades från all försiöra Ersiavik. Ärendethar sedan behandlats av regeringsrätten utan atl någon ändring åstadkommits idet. Del kan inte vara rimligt att Ersiavik skall räddas genom för kommunenförnedrande överenskommelser med af Peiersens. Det är dessulom osäkert om detens på den vägen är möjligl att komma överens. Dåborde del vara självklan att staten hell enkelt går in och avgör den här frågangenom expropriation av Ersiavik med hänvisning lill nalurvårdsin-tressena. Enmolion om ulredning av möjligheten lill expropriation väcktes i Nackakommunfullmäktige av vpk. Den fick stöd av socialdemokraterna men fälldes avden borgeriiga majoriteten. Ändå klargjordes det vid behandlingen av motionenatt inga juridiska hinder förelåg för expropriation. Jag vill mot dennabakgrund ställa följande fråga lill bostadsministern: Ärbostadsminislern beredd all vidta åtgärder för all rädda det här nämnda områdeioch andra för det röriiga friluftslivet betydelsefulla områden ifrånnaturförslörande ingrepp? § 27 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställls 1978/79:94av (vpk) till utbildningsministern om åtgärder för all trygga defria teatergruppernas verksamhet: De fria grupperna har under en rad år brottats medsvåra ekonomiska problem. irols all de ställ för en alll större del avlandets kulturulbud, dess förnyelse och inriktning på nya grupper i samhällel.Nu senast har Skånska teatern tvingats varsla sina 29 medlemmar om uppsägning.Efter en par år med svära ekonomiska problem Ivingas den kanske lägga ner sinverksamhel. Silualionen /80 är alt döma av anslagsframställning,där de fria grupperna ånyo sätts på svältkost, illavarslande. Medhänvisning till del anförda vill jag till uibildningsminisiern ställa följandeft"äga: Vilkaåtgärder avser uibildningsminisiern all vidta för atl trygga de fria gruppernasexistens och utvecklingsmöjligheler,och avser utbildningsministern atlomedelbart medge yllerligare bidrag lill Skånska lealern? 1978/79:95 av Karl-ErikSvartbeig (s) lill sialsrädet om statsbidragssystemet förgrundskolan: Vid riksdagsbehandlingen av propositionen1977/78:85 om nytt statsbidrag lill m. m. anförde jag altkommunerna i enligl gjorda beräkningar skulle få ca 30 milj.kr. mindre i statsbidrag efter del nya statsbidragssystemet. Statsrådet "att vi inom departementet har klarat ut de beräkningar somGöteborgs förortskommuner gjort. Vi har konstaterat atl man, jag vill minnas påsex eller sju punkter, räknat fel.- vi har ickefunnit anledning, i varje fall inte ännu, alt överväga någon revidering av detstatsbidragssystem som nu skall fana beslui om." Troisdåvarande skolminislerns påslående om felräkningar visar del sig vidbudgelarbelet , all en rad kommuner gör avsevärda bidragsförlusierjämfört med . kan ijänsigöra som exempel. Vidöverläggningar med en represenianl från den 29 september 1978rekommenderades kommunen all räkna upp veckoiimpri-sernaiill2 183,2 380,3 191resp. Samiidigi presenterades Kommun-forbundets cirkulär från den 27sepiember, vari rekommenderades all lilläggsbidragei skulle uppräknas från7,3", lill 11 ','.,. Härefter kunde konsulteras, trots uppräkningen, attneiiokostnadsökningen jämfört med fortfarande låg på ca 3,5 milj. kr. För vidkommandesynes differensen i huvudsak bero på all behovelav tilläggsbidrag i verkligheten skulle vara . Medhänvisning till del anförda vill jag fråga: Vilkaomedelbara åtgärder avser statsrådet vidtaga för alt undanröja bristerna i delnya statsbidragssystemet för ? 1978/79:96av {s) lill jordbruksministern om sysselsättningen inom skogsbrukei; Vart fjärde skogsarbetarjobb hos domänverket iNorrbotten och skall rationaliseras bort, enligt uppgifter som päsenaste lid förekommit i massmedia. framhåller att effektiveringav verksamheten är nödvändig men alt personalminskningar kommer all ske genomnaturlig avgång. Dessa propåer har skapat djup oro bland skogsarbetare.Fackliga organisationer har kraftfullt protesterat. Skogsnäringen är huvudnäringi mänga inlandskommuner i och , varför oron spritt sigäven till kommunalt ansvariga. Moldenna bakgrund hemställer jag om att få slälla följande fråga lilljordbruksministern: Vadämnar statsrådet göra för att säkerställa nuvarande sysselsältningsnivå inomskogsbrukei? 1978/79:97av (vpk) till utbildningsministern om del planeradegaragebyggei under Riksplan: Utgrävningarna vid gamla fortsätter.Samtidigt hopar sig både de kulturpolitiska och de trafikpolitiska argumentenmot an bygga ett garage under Riksplan. Jag vill därför ställa följande fråga; Kommerregeringen alt framlägga proposilion som innebär an besluiei om all byggagarage under Riksplan rivs upp? 1978/79:98 av EvaHjelmsiröm (vpk) lill induslriminislern om sysselsätlningen vid iArvika, m. m.; äreil hårt drabbal län fränsysselsäliningssynpunkl. Del senasle exemplei är all Elecirolux efteröverlagandel av Husqvarnakoncernen avser all avveckla yllerligare 200arbetstillfällen vid Ero-Frys i . En sådan avveckling kommer atl drabbakommunen synnerligen hårt. Samlidigt redovisar Elecirolux en omfattande vinstunder förra verksamhetsåret. Husqvarna har därtill tidigare fåll siora statligaslöd för au bygga ul anläggningarna i . Eleclroluxkoncernenär nu hell dominerande i inom kyl-frysom-rådei -ell fakium som kan föallvarliga konsekvenser inom bostadssektorn m. m. Elecirolux dominerande ställningkan också fä återverkningar på andra orter i landet. Enligl förelaget påverkasinte sysselsäiiningslägei i kommun nämnvärt genom avvecklingen av 200arbelslillfällen. sådant cyniski resonemang kan inle accepieras. Delslammer inie heller med fakta. Mot bakgrund av ovanslående hemställer jag all tillindustriministern få slälla följande fråga: Vilkaåtgärder avser induslriminislern atl vidta för att rädda jobben vid Ero-Frysoch vad avser induslriminislern an göra ät monopoliseringen inom denna sektorav kapitalvaruindustrin? 1978/79:99av () till utrikesministern om svenskl initiativ för atl klariäggasaknade cyprioiers öde; Undernu pågående FN-session diskuteras Cypernfrågan. Enrälivis lösning på della problem borde av samtal, medlingsförsökoch resolutioner av olika slag komma lill slånd. De 100 000-tals flyktingar somivingas leva i primitivabarackläger under otålig väntan på att få återvändatill sina hem aren mänsklig tragedi. För barnen som för växa upp under dessaförhållanden kan del få allvariiga konsekvenser, om inte en lösning snartåsladkommes. Enannan följd av krigshändelserna på är de tusentals personer somfortfarande saknas. Enligt grekcyprioliska källor finns dokumenterade bevis föralt många av de över 2 000 försvunna grekcyprioterna finns i livet. På turkisksida uppges också många vara saknade. Deras familjer och anhöriga får leva i enolidlig ovisshet och nervpress. Det måste vara elt berättigat humanitärt kravatl de får veta sina anförvanters öde. Sverigehar i många olika sammanhang hävdat de små nationernas räll och de förtrycktamänniskornas mänskliga rättigheter. Även i denna fråga, som borde kunna lösasoberoende av det slora problemet om framlid, måste värt land vara enpådrivande kraft för atl få klarhet om de försvunna cypriolernas öde. Jag villdärför ställa följande fråga till utrikesministern: Vilkaåtgärder ämnar regeringen vidtaga i inlernalionella organ för atl påskynda ellklarläggande av de försvunna cypriolernas öde? 1978/79:100 av MarianneStålberg {s) lill utbildningsministern om överförande av frilids- ochungdomsledarutbildningen till folkhögskolan: beslulade på grundval avförslag i budgetpropositionen atl all fritids- och ungdomsledarutbildning fr.o. m. skall överföras till folkhögskolan. 1 flera fallinnebärdetta en överförande från primärkommunal lill landstingskommunalhuvudman. I budgetpropositionen utlovade utbildningsministern också atl senareåterkomma lill med förslag om bl. a. formerna för överförandet till stödför erforderliga lokala beslut. Medanledning av atl budgelarbelet i landsiing och primärkommuner nu i det närmastehunnit avslutas utan all regeringens kompletterande förslag redovisalsframställs följande fråga: Närtänker statsrådet lägga fram kompletterande förslag i anslutning lill beslutetom överförande av fritids- och ungdomsledarutbildningen till folkhögskolan fr.o. m. den ? § 28 Kammaren åtskildeskl. den In fidem -, .