prot · G20944 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag delar denna uppfattning och anserdärför att det obligatoriska medlemskapet i siuderandesammanslutningar böravskaffas." Men vågar utbildningsministernuppenbarligen inte längre stå för de orden. Riksdagenfattade i stor enighet beslutet om att avskaffa obligatoriet i samband med dennya högskolereformen. Del var väl i stort sett den fråga man var mest överensom. Skälen var naturiigtvis inte bara rent principiella, även om de var dentyngst vägande faktorn. Ett annat skäl var att reformeringen avhögskoleutbildningen gjorde del omöjligt att bibehålla det obligatoriskamedlemskapet utan alt samlidigt utvidga det till atl omfatta ännu fler grupperav studerande. Och har vi en rad högskolor därstuderandesammanslutningarna är frivilliga, och del fungerar alldeles utmärkt.Situationen är alltså sådan att vissa studerande är tvångsanslutna,andra inte. Visstfinns det problem med ett avskaffande, det erkänner jag också. Men problemen ärpå intet sätt olösliga. Det har också alla de utredningar som stött och blöttfrågan under hela 1970-talel visat. Vadfrågan gäller är atl det kostar pengar att avveckla obligatoriet. Detsäger också utbildningsministern i sitt svar. Självfallet skall de studerandessociala förmåner inte försämras, och det innebär att stat, kommun och landstingmåste ta över funktioner som sköts av kårerna. Men det ärju inte hellermer än riktigt. Det är orimligt att kårerna t. ex. skall behöva driva daghembara för atl kommunerna inte bygger ut daghemsverksamheten i tillräckligomfattning. Enavveckling av kårobligaloriet innebär också att den kategorisering som i när det gäller de studerande skulle försvinna, och det är Vikommunister anser att en anslutning till ett politiskt parti, enintresseorganisation eller annan förening måsle bygga på fri villighet och egenaktivitet, eftersom del är enda garantin för en demokratisk utveckling inomorganisationen. Men jag kan konstatera att för utbildningsministem är demokratiuppenbarligen en kostnadsfråga - en fråga om pengar och ingenting annat. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. Nej, sä enkelt är det faktiskt inte! Det är inte så alt jag nu i ochför sig älskar obligatoriet mer än jag gjorde för ell par år sedan. Men det är,som jag redan sagt, inte bara fråga om alt principiellt ta avstånd från ochavskaffa obligatoriet. Det är också fråga om att hitta vägar som gör delmöjligt för studenterna att bevara sitt kårpolitiska och fackliga inflyiande. nya högskolan har de fackliga organisationerna kommit in i så gott som allahögskoleorgan. Det har vi varit överens om, och det är en bra ulveckling. Attdå medverka till en lösning som rycker undan gmnden för studenternasmöjligheter all hävda sina intressen har jag inle betraktat som möjligl. Tilldel kommer alla de sociala och andra åtaganden som man har. Jag tänker påstuderandehälsovården med 17 läkare, 15 kuratorer, 15 sköterskor och 5psykologer anställda, motionsidrotten med ett 30-tal anslällda och den fackligaverksamheten med kanske ett 50-tal anställda. Därtill kommer det förhållandetatt det finns hus som ägs av kårer och nationer - framför allt i ochLund - med taxeringsvärden på ungefär 65 milj. kr. Obligalorieberedningen har icke kunnat hitta en vägatl avskaffa obligatoriet och ändå ge garaniier för att de socialafunktionerna kan bevaras och att de studerandes fackliga och kårpolitiskainflytande kan säkras. Då harjag tyckt all det är rimligl att gå tillbaka tillriksdagen och säga att det här har vi inte kunnat klara. Då förde praktiskaskälen väga tyngre än den princip som också jag har anslutit mig till. (vpk): Utbildningsministern glider undan den principiella frågeställningen. Detär självklart att det finns vägar som gör det möjligt att avvecklakärobligatoriet. Poängen är - det sade jag också lidigare - att det kostarpengar för statsmaktema i första hand men också för kommuner och landsting. Närdet gäller studerandehälsovården, som utbildningsministern tog upp, skulle mankunna inrätta en företagshälsovård för alla dem som är verksamma på varjehögskola. Daghemmen bör rimligen kommunaliseras liksom studentbostäderna. Tilldet krävs då statsbidrag i olika former. Det krävs naturiigtvis också altstatsbidrag utgår till de frivilliga kårer som vi anser skall finnas i enframlid för att det skall bli möjligt för dem atl driva sin verksamhet. Men tillbaka till huvudfrågan: Anser verkligenutbildningsministern att det är förenligt med demokratiska principer att ha entvångsanslulning av individer lill en förening, en facklig organisation elleren intresseorganisation? Är tvångsanslulning något som är förenligt med dedemokratiska principer som skall gälla i vårt land? Jag vidhåller alt förutbildningsministern är demokrati en fråga om pengar. Det är klart att demokrati också är en fråga om pengar. Det är vi noginom nästan alla sektorer överens om - att det krävs resurser också för att manskall kunna bedriva ett demokratiskt arbete. Fråganom en kommunalisering av studentbostäderna har sysslatmed . Det är i och för sig en mycket svårlöst fråga, men jag tror att manså småningom skall kunna komma lill ett resultat. Vadjag sagt är atl mol varandra står å ena sidan principen om att man inte bör haett obligatorium och å andra sidan kraven på att man skall kunna säkerställa destuderandes fackliga och kärpolitiska inflytande och klara de siudiesocialaåtaganden som man har. Det är detta som man inle har kunnat klara ul. Jaglycker att man också skall se lill hur verksamheien faktiskt fungerar fördestuderande. Detta obligatorium ärju inte livslångt. Det gäller under de år somman vistas vid universiteten. Ofta har man det problemet att man arbetar medfrågor som först nästa generation för ta över. Det är inte säkert atl detalltid är så lätt att hitta studenter som vill jobba osjälviskt för nästageneration. Jag vill inte gärna medverka till alt rycka undan grunden för destuderandes faktiska inflytande på universiteten och högskolorna. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Det har lagts fram förslag om hur studerandeinflytandet skall kunnasäkerställas också vid ett avskaffande av kårobligatoriet. Det har t. o. m.lagts flera förslag. Utbildningsministern kan ta del av bl. a. vårt. Detfinns alltså möjligheter alt avskaffa obligatoriet. Och det finns f ö. en rad frivilliga kårer som inte har tvångsanslutning av medlemmarna, ochde är inte utestängda från inflytande över sin egen utbildning - även omjagtycker att det kunde bli betydligt större än , men det är en annan fråga. Jag sade i mitt svar alt det inte för vara bara ett formelltavskaffande av obligatoriet. Det måsle ju också vara elt reellt avskaffande-och det har man inte lyckats prestera någon modell för som de studerandes egnaföreträdare har kunnat acceptera. Jagtror det är väldigt viktigt, när vi utvidgar inflytandet för de stora fackligaorganisationerna, atl inle beröva de studerande möjligheten atl ha motsvarandeinflytande. Det betraktar jag som en mycket viktig angelägenhet. Nuför tillfälle att pröva detta när jag anmäler frågan ibudgetpropositionen. Och jag är inte säker på att alla har precis samma syn pådetta som . Men del får vi ju se under vårtiksdagen. (vpk): Jag kan hålla med utbildningsministern om au del skall vara inle baraett formellt utan ett reellt avskaffande. En brist bl. a. på den här punktenfanns det i den första obligatorieutredningen, där man avskaffade obligatorietformellt men bibehöll del reellt genom att bibehålla uttaxeringsrätten. Utbildningsministernsäger att vi kommer atl få ta ställning till den här frågan under våren.Förhoppningsvis kommer , som i stor enighet log beslut om ettavskaffande, att vidhålla den uppfattningen. Jag hoppas alt regeringen är ensamom att vilja bibehålla denna odemokratiska ordning. Jag tror att när riksdr'gen förra gången log ställning levde de flestaav den här kammarens ledamöter i samma tro som jag, nämligen alt det medekonomiska insatser från statens sida skulle vara möjligl alt klara frågan. har visat är atl del icke är sä lält atl lösa den. Ochmed den kännedom jag har om ledamöterna av denna riksdag trorjag alt de kommeralt pröva frågan fördomsfritt och sakligt. EVAHJELMSTRÖM (vpk); har presenterat tre alternaliv som skulle kunnautvecklas och i och för sig även förändras. Men det fanns ingenling i dem somsade alt det var omöjligt att avskaffa kårobligaloriet. Herrialman!Ulredningen har förvisso presenterat modellerdär man klarar au avskaffaobligatoriet men inte där man gör det och klarar de andra uppgiftersom jag pekat på. Och del är alldeles entydigt så att de studerandesförelrädare inle har kunnat acceptera någon av modellerna. Detta är realiteterna. Överiäggningenvar härmed slulad. Omökade anvisningsmöjligheter för bostadsförmedlingarna § 6 Om ökadeanvisningsmöjligheter för bostadsförmedlingarna BosladsministernBIRGIT erhöll ordet för atl besvara () den 23november anmälda fråga, 1978/79:169, och anförde: har frågat mig om jag vill redogöra för dethiltillsvarande arbetet på ell förslag om anvisningsrätt e. d. för bostäder ochför de nuvarande intentionerna beträffande det fortsatta arbetet. Somjag redovisade i ett svar till och den 7 mars1978 pågår ett arbele med dessa frågor inom . Syftet med dettaarbele är alltjämt att ge bostadsförmedlingarna bättre möjligheter alt hävda debosiadssökandes rätt. Arbetet bedrivs nu med den inriktningen att ett förslagskall föreläggas under detta . 2 protokoll 1978/79:445 0/77Ökade anvisningsmöjligheter för bostadsförmedlingarna Jag lackarstatsrådet för svarei. Eftersomvi socialdemokrater här i så enträget har drivit kravet på enkommunal anvisningsrätt känner vi desto större besvikelse över den långsammahandläggningen. Vi har haft kravei uppe i både 1977 och 1978. Deborgerliga ledamöterna har i kraft av sin gemensamma majoritet avvisat våraförslag. Vi kan inte förstå denna passivitet. BirgitFriggebo har i olika sammanhang aviserat elt förslag om anvisnings-rätt. Förstagången det uppmärksammades var vid en debatt i den 7 november 1977.Enligt Östgöten yttrade följande; "Efter jullägger regeringen fram en proposition som kommer atl göra det svårare förfastighetsägarna alt avvisa bosladssökande, som kommer tillbostadsförmedlingen". Delvarju en glad nyhet. Men det kom inget förslag om anvisningsrätt efter julen.Del föranledde en ny socialdemokratisk motion till årets riksdag. iär gjorde elt framträdande i i samband med eninterpellationsdebalt. I en replik som ordagrant återges ur riksdagsprotokolletheter det; "Arbetet med departementspromemorian pågår för fulll.Inrikiningen på arbelel är att del skall leda lill en lagstiftning som kanträda i kraft ." Motbakgrund av detla nya löfte frän bosladsministern avstyrkte den borgeriigamajoriteten i civilutskottet en ny socialdemokralisk molion - den avslogssedermera också av de borgerliga i kammaren-jusl med markeringen atl det skullekomma eU förslag med ikraftlrädande . Isiu nu lämnade svar säger bosladsministern; "Arbetet bedrivs nu med deninriktningen atl ett förslag skall föreläggas under detta . "Hur detla nya löfte kommer alt uppfyllas är naturligtvis beroende av vilketpris sätter pä sin egen trovärdighet. I varje fall kommer vifrän socialdemokralisk sida inle att släppa bostadsministern ur sikte förtändet föreligger elt förslag till . Den fråga vi nu diskuierar är mycket viktig. I den slora bostadsdebattvi hade på den socialdemokraliska partikongressen anlogs ell bostadspolitisktprogram med en förnyelse av vårt krav i om anvisningsrätt.Jag beklagar att de borgeriiga regeringarnas - och enkanneriigen då BirgitFriggebos - passivitet och förhalning när del gäller den kommunalaanvisningsrätten givit upphov till ytterligare problem på bostadsmarknaden. Överiäggningenvar härmed slutad. § 7 Om planerna på ettråvaruavtal med , m. m. Industriministern erhöll ordet för alt ielt sammanhang besvara dels (), dels tredje vice talmannen () anmälda frågor, 1978/79:153 resp. 156, bådafrågorna framställda till statsministern, och anförde: frågat statsministern följande: Vill statsministern antingenbekräfta eller dementera de rykten som cirkulerar belräffande ett eventuelltråvaruavtal med och om detta avtal i så fall är bindande? Om avtalet bekräftas, vilkaåtgärder avser dä statsministern atl vidta för alt sysselsättningen i Värmlandinte skall äventyras lill följd av en ökad export av skogsråvara? harställt följande fråga lill statsministern: Finnsett avtal omfattande leverans av skogsråvara från till upprättat? Omsä är fallet, vilka garaniier kommer då att lämnas för alt de svenska sågverkenoch den svenska massaindustrin inte behöver friställa anställda på grund avråvarubrist? Frågorna har överiämnatslill mig. Jag besvarar dem i ett sammanhang. Förhandlingarpågår f n. mellan den och den norska regeringen om ettsamarbeie på industri- och energiområdena. Tillgrund för samarbetet avses ligga vissa allmänna riktlinjer som skall komma tilluttryck i ett avtal mellan regeringarna om samarbete på industri-ochenergiområdena. Inom ramen för detla allmänna samarbetsavtal diskuteras vidaretre särskilda avtal, nämligen ett avtal om genomförande av det s. k.Volvoavialel, ett avtal om långsiktiga leveranser av råolja och oljeprodukterfrån till och ett avtal om svensk-norsk handel med virke. Diskussionernaom ett virkesavial gäller således en beståndsdel i ett eventuellt avialskomplexom samarbeie länderna emellan på industri- och energiområdena. Medhänsyn till pågående förhandlingar vill jag inte nu gå in på enskildheterna iavialskomplexet. Vadgäller ett eventuellt virkesavtal vill jag dock erinra om att det sedan längeförekommer en netloexport av virke från till . Jagvill vidare betona alt förhandlingarna från regeringens sida förs i starktmedvetande om skogsråvarans belydelse för skogsindustrin och för sysselsättningeni berörda landsändar. Omplanerna på ett råvaruavtal med , m. mi Försl ett täck till industriministern för det här svaret. Det endalilla positiva som finns alt hämta däri finns i de fyra sista raderna. Å andrasidan vore del faktiskt förvånansvärt, ja, rent sensationellt om man frånregeringens sida skulle ha en annan inställning än den som kom till uttryck ide .sista raderna i svarei. Omplanerna på ett råvaruavtal med , m. m. Jagvill börja med atl hänvisa till den oro som råder i mitt hemlän ochsom tagit sig uttryck i två skrivelser: dels en skrivelse från till Värmlandsdelegalionen, dels en skrivelse som delegationensedan genom landshövding sänt till statsminister . Oronförstärktes faktiskt i går, då rikspressen i stort uppslagna artiklar tog uppVolvoavtalet och man i kunde läsa följande: "Olje-ochtimmeravialen är i princip klara, endast smärre saker återstår att reda ul. Timmerleveransernaavses främst ske från och där export ägl rum lillNorge." sägs i ett uttalande i samma tidning atl gränshandeln med virke inte avsesbli stoppad men atl del knappasl är möjligt atl gå längre. Förreindustriministern . Åsling gav det beskedet i attvad det är fråga om är en helt normal gränshandel. Vad menas då med en normalgränshandel? Närjag ställde min fråga till statsministern var del närmasl för att försökabringa någon klarhet i vad som verkligen slår skrivet i det avtalsutkast somväl ändå måsle finnas. Det bör vara klart för var och en atl en styrdrävaruexport till en kvantitet som överstiger vad som är gällande måslebedömas som helt orealistisk med tanke på den råvarusituation som vi har ochsom vi sannolikt för leva med under ålskiliga är framåt. Vi kan inleförse våra indusirier med skogsråvara, och det är klart atl de som arbetar inomskogsnäringen - framför alll i elt gränslän som - nu är allvarligtoroade. Vemskall leverera ytteriigare sågtimmer till ? Vilka ytterligare sågverkutöver dem som redan upphört skulle ivingas slå igen? Detta är frågor sommänniskorna med all rätt ställer sig efter alla de uppgifter som de två senasledygnen har valsal runt framför allt i massmedia. Tredjevice talmannen (): Jag vill lacka induslriminislern för svarei. Jag är kritisk mol attvirkesleveranserna har tagits in i della Volvoavtal, men jag är självklartmedveten om att skälet härtill var de första förhandlingarna som fördes.Egentligen riktar vi kanske kritiken mot fel person, när vi riktar den molindustriminister . Industriministernsförelrädare gjorde i går en förtjänstfull insats på trämarknaden i Karistad.Han fick också ta del av den oro som finns hos träfolk i för atl endel av Volvoavialel utgörs av rävaruexport lill . Ingen av oss vill hindraett vanligt gränshandelsutbyte mellan och - allra minst vi sombor i gränstrakterna - men del är inte fråga om detta här. Den virkesmängd somnämnts ligger långt över vad vi har möjligheter att exportera, om vi skall hanågon sysselsältning kvar vid våra sågverk. Påuppdrag äv i och gjordes 1974 en utredning, som visade alt den tolala förbrukningen vid allaVärmlands sågverk var , alltså något överhälften av den mängd som nämns när det gäller exporten lill . Dentotala förbrukningen vid alla var perår. Den mängd som nämnts skulle alltså uigöra en sjundedel av den tolalaförbrukningen vid sågverken. Det är en alldeles fantastisk mängd, somskogsfolket också ansåg vara omöjlig att klara. Hurhar man då kommii fram till denna mängd? Del har uppgi vits i pressen att denmotsvarar genomsnittet för de senaste tio årens virkesexport till . Menunder dessa år skedde de stora slormfällningarna och de våldsamma"tvångsavverkningarna". Detta gör att den angivna mängden är orimligthög i dagens läge. Jag skulle vilja fråga industriministern: regeringenverkligen försäkrat sig om atl det finns möjlighet att uppfylla denna kvot omelt avtal tecknas? Om detta, som industriministern säger, blir en beståndsdel iett kommande avtal, kommer avtalet dä atl över huvud taget kunna uppfyllas ochär del bindande? Den sista delen av min fråga är verkligen aktuell i dagensläge, när vi vet vad som är på väg att hända i . Hur skall man klarasysselsättningen, om en stor del av råvaran skickas bort? Omplanerna på ett råvaruavtal med , m. m. Lät mig kort understryka än en gång alt regeringen är mycket välmedvelen om den oro som förefinns päskilda håll. Vi har tagit del av fakta ochsynpunkler frän olika intressenter - f ö. inom parentes sagt inle enbart fränVärmland, för delta eventuella avtal har en vidare innebörd och gränsen tillNorge är lång. De uppgifter och de lilet panikartade förnimmelser som tydligenpå sina håll har kommit till uttryck förefaller mig dess bällre intevälgrundade. Mer än delta vill jag inte säga. Såsom jag framhölli mitl svar rör det sig här om ett stort avtalskomplex, som är underförhandling mellan regeringarna. Del skulle inte gagna saken, omjag kommenteradeolika förljudanden i pressen. Skall jag lolka industriministern på det sättet att det som har ståttall läsa i vår rikspress de senasle dagarna är mer eller mindre helt gripet urluften? Är det så statsrådet betygsätter det som i går och står alt läsai bl. Statsrådetlalar här om elt avtalskomplex, som omfattar handel med både olja och virke.Jag anser alt talet om ett byte av skogsråvara mot olja inte kan vara eltvettigt resonemang. Jag förutsätter atl om skall leverera olja tillSverige, är det fråga om olja som man i inte själv har behov av för detegna landets förbrukning. Men av svensk skogsråvara finns det däremot ingetöverskoll alt exportera. 1973års skogsutredning talade t. o. m. om behovet av en ökad imporl av råvara tillskogsindustrin, därför atl vi i vårt land tillåtit en så kraftig Omplanerna på ett råvaruavtal ined , m. m. uibyggnad av industrin attråvaran inle räcker. Vi har haft brist , trots atl vi har haft enlågkonjunktur, och jag frågar industriministern; Hur skall det se ut när vi,som vi alla hoppas, får en uppgång i konjunkturen och såväl sågverk sommassainduslri kommer alt köra för högtryck? Tredjevice talmannen (): Jag respekterar industriministerns förklaring att han inte vill gådjupare in i avtalet i del här lägel, men samiidigi hoppas jag altindustriministern verkligen känner att det är oro bakom de frågor som ställlsav oss från gränstrakterna. Industriministern talade om panikartade uttryck.Jag tycker att det är förståeligt att man använder sådana uttryck. Devärmländska sågverken, som har något över 2 000 anslällda, kör med 75-procenligkapacitei. riskerar de alt försättas i en situation där de måste fråga sig;Hur mycket råvara kommer att försvinna? Del är klart att man där känner oroefter de tidningsuppgifter som cirkulerat . Vi vet atlVänerskogs Billingsforssäg kommer att stå stilla ell långt tag därföratl det saknas råvara, och jag skulle kunna fortsätta alt räkna upp liknandeexempel från gränstrakterna. Dåärdet förklariigt om stämningen blir panikartad, och jag upprepar all del varvärdefullt att den tidigare industriministern fick del av de stämningar sområdde vid trämarknaden i . Jag hoppas alt vi i någon mån har kunnalspegla den oron här i debauen. I så fall tycker jag atl debatten har fyllt enuppgift, och personligen hoppas jag alt del inte skall ges några bindandelöften om att råvara skall levereras i större ulslräckning än vad den normalaöppna gränshandeln tillåter. Vi hoppasju atl inom mycket korl lid de förhandlingar som förs skallleda till resultat som kan publiceras. I avvaktan pä det vidhåller jag attsaken icke gagnas genom alt man går djupare in i dessa ting. Vidarevill jag bara säga till atl jag har inle gjort någon belygsättningav den svenska pressen när jag sade atl jag inle är beredd alt nu kommenteraolika förljudanden. GUNNAROLSSON (s): Låt mig ställa en kort avslutande fråga till statsrådet: medverka till att avtal sluts innan man har gjort en ordentliginventering av vår råvarusituation? Det ärju den inventeringen man måste ha ibotlen för atl över huvud taget kunna tänka sig en export av skogsråvara utöverden som förekommer . Jag kan inte inse atl vi inle har elt alldeles tillräckligtkunskapsmalerial om råvarusituationen för au vara medvetna om vilka resultatsom från svensk sida bör eftersträvas i dessa förhandlingar. Allra sist: Hur ligger tidsschemat? När kan man tänkas få ett konkretbesked, så att man kan stilla den oro som finns framför alll i gränslänen ochsom och jag försökt ge uttryck för här? Båda statsministrarna har vid upprepade tillfällen tillkännagivit siktar lill atl kunna tillkännage resultatet. Överläggningenvar härmed slutad. ömlokaliseringen av patent- och registreringsverkets bolagsbyrå § 8 Omlokaliseringen av patent- och registreringsverkets bolagsbyrå HandelsministernHÄDAR erhöll ordet för atl besvara ()anmäldafråga, 1978/79:152, till arbetsmarknadsministern, och anförde: har frägal arbetsmarknadsministern om han är beredd atlmedverka lill atl lidigare beslut att omlokalisera patenl-ochregistreringsverkets bolagsbyrä lill genomförs och på sä vis avvisaeventuella försök alt upphöra med den redan påbörjade lokaliseringen. Arbetetinom regeringen är så fördelat atl det är jag som skall svara pä frågan. Decenlraliseringsulredningenhar begärt hos regeringen att statskontoret skall fä i uppdrag atl jämsides meden annan översyn av bolagsbyräns rutiner uireda ett alternaliv som kan innebäraatl en del av bolagsbyråns arbetsuppgifter decentraliseras tilllänsstyrelserna. Deceniraliseringsulredningensförslag remissbehandlas f n. Remissvaren skall vara inne iår. Försl därefter kan jag ta ställning till om förslaget skall leda lill någonålgärd. Jagkan här säga att jag anser atl den form för decentralisering av statligverksamhet som ulredningen föreslår är en principiellt riktig form. Vad manönskar är all fiytta ul statliga funktioner till regional nivå och inte helaämbetsverk. Genom en sådan ordning kommer besluten alt fattas närmare dem somär direkl berörda. Del är principiellt tilltalande. En refiexion som manemellertid måste göra är alt förslaget från decenlraliseringsulredningen i dethär fallet kommer mycket sent med lanke på all en successiv omlokali-seringredan har påbörjats samt alt viss personal har anställts och lokaler haranskaffats i . Manmåste i detla som i liknande fall ta stor hänsyn lill de berörda personernas,dvs.