prot · G209126 · 1978-12-31 00:00:00 — . . och inga varuhus eller affärer i närheten .. . Hemma blir Jag ocksåorolig ... känner mig liksom tom.. .då hjälper det om Jag går tillcentrum, jag går alltid och handlar tvä gånger om da'n ... jag har ju inte såmycket annal all göra.-Andra veckan på kolonin liksom lossnade det.. .jagupptäckte naturen, började komma i kontakt med folk ... jag hade verkligenroligt!" Dettauttalande belyser också andra sidor av kvaliteten i alternativa semeslerforrneroch då speciellt av den här typen. Enkollekliv familjesemester kan ges olika uiformning. Stugbyar, sommargårdar ochtältläger är olika möjligheler för inkvartering. Sammansättningen på etl sådantkollektiv kan vara olika. Del har visal sig vara en fördel om kolleklivet haren gemensam bas att utgå ifrån. Ett bostadsområde eller kvarter kan varautgångspunkten. Eu daghem, fritidshem eller fritidsgård med barn, föräldrar ochpersonal är också sådana naturliga enheter som kan vara bas för enfamiljekoloni. Medlemmar i föreningar och anställda vid en arbetsplats medfamiljer är andra grupper. Invandrare är en annan viktig målgrupp. Antillsammans med sina landsmän bo i etl kollektiv kan stärka både den kulturellaoch den språkliga samhörigheten. Del är viktigt, inle minst för barnen. Attinvandrare och svenskar från ett bostadsområde ingår i etl semesterkollektiv ären annan möjlighel som prövats med framgång. Kollektiva semesterformer förfamiljer behövs - som alternativ till detkommersiella semesterutbudet - som alternativ lill detraditionella barnkoloniinstitutionerna och sommarhemsplaceringar - som förebyggande social verksamhetoch slöd till barnfamiljer. Vpkmenar att kommunerna måste fä störte möjligheter att anordna olika former avkollektiv semesterverksamhet så alt fler människor kan delta i bl. Det finns därför anledning att pröva frågan omstatsbidrag till kommunerna för denna verksamhet. Jag yrkar att motionerna 716, 2134, 797, 1639, 1827 och 717 bifalles. () kortgenmäle: Jag uppfattar fråga till mig som en retorisk fråga; jagutgår ifrån att lika väl som Jag vet vad beslöt 1976. Detvar det Jag utgick ifrån när Jag talade om full behovsläckning - del uttrycketanvänds alltså i beslut. Omdet är sä att inle vet vad som avsågs med full behovstäckning skalljag tala om det. Det betyder att man planerar med utgångspunkt i barn tillförvärvsarbetande föräldrar, barn lill studerande föräldrar och barn medsärskilda behov. Del var i den meningen som Jag använde uttrycket. IVARNORDBERG (s) kort genmäle: Del var i princip samma fråga som ställde till mig. Jag kanbara instämma i del svar som gav. Men låt mig göra enkomplettering av detta svar. Förett parti som aldrig behöver ställas till svars inför väljarna för brutnalöften är det enkelt att sälta upp vilka mål som helst. Men för partier somkänner ansvar för att genomföra de löften som ges är det viktigt att det ärrealistiska målsättningar som ställs upp. Del som har beslutat påförslag frän den socialdemokraliska regeringen, nämligen att vi under entioårsperiod skall uppnå full behovstäckning i den mening som angav, innebär en utbyggnadstakt som tar hänsyn till kommunernasmöjligheter alt planera den här utbyggnaden, de ekonomiska förutsättningarnaatt klara den och möjligheterna att tillgodose det behov av personal somuppstår för all klara en väl utbyggd och god omsorg om barnen. INGA (vpk) kortgenmäle: Jag konstaterar att både och socialdemokraterna har en hellannan syn på behovet av barnomsorg än vpk. Vi menar att alla barn skall ha rälllill en bra och avgiftsfri barnomsorgsplats, därför att barnen behöver del. Deövriga partierna utgår snävt från kvinnornas förvärvsfrekvens - för det är detman räknar med när man ule i kommunerna gör upp barnomsorgsplanerna. Det äralltså en klar skillnad mellan vpk och övriga partier i synen på barns behov idenna fråga. Jag förmodar all det också i viss utsträckning är ideologisktbetingat. IvarNordberg säger i praktiken att vi inle har råd att salsa pä barnen. Därför fårman göra de prioriteringar man gör. Jag noterar bara all vi har en helt annanideologisk utgångspunkt när det gäller barns behov och målsättningen medbarnomsorgsuibyggnaden. IVARNORDBERG (s) kort genmäle: Jag vill påslå att de ideologiska skillnaderna mellan oss när detgäller viljan att ta hand om barnen på ett bra sätt sanneriigen inte är stora.Det är när det gäller de praktiska bedömningarna av möjligheterna all genomföraen utbyggnad av barnomsorgen som vi skiljer oss. Jag upprepar vad jag tidigaresade: En parti som aldrig riskerar att ställas till ansvar för all ha svikitlöften kan ge vilka löften som helst. Vad vi ha r sagt är att man genom de planer som härhar redovisats skall nå full behovstäckning . Men detinnebär sannerligen inte, , att det efter 1985-1986 kommer att rådastillestånd vad gäller samhällets insalser för en ylteriigare förbättring avbarnomsorgen. INGA (vpk) kortgenmäle: Om viljan hade funnits att ordna det bra för barnen, så hade man ocksåkunnat göra det. De ekonomiska resurserna för det finns och har funnits i vårtsamhälle. Framför allt har de funnits under de som socialdemokraternainnehaft regeringsmakten. Om alltså bl. a. hade haft den rättaviljan, så hade man kunnat klara utbyggnaden av barnomsorgen. Delär intressant att nolera att socialdemokraterna backar när del gällerkommunernas ekonomiska möjligheter och stöder de krav som vpk har fört fram,nämligen att kommunerna måste få erforderiiga resurser för utbyggnaden avbarnomsorgen. Vi menar också att det måste till en lagstiftning på området,eftersom den goda viljan hos kommunalpolitikerna enligt vår mening inte finnssä länge det saknas pengar. En lagstiftning om en planmässig utbyggnad avbarnomsorgen skall inte syfta lill den fulla behovstäckning somsocialdemokraterna och avser, utan till den behovstäckning som vpksäger skall gälla, nämligen alla barns rätt lill en bra och avgiftsfribarnomsorgsplats. Jagförstår inte heller hur man skall klara det kommande utbyggnadsbehovet ens medden snäva beräkning.sgrund där man bara tar med de förvärvsarbetande mödrarna.Det rör sig i alla fall om 1 miljon barnomsorgs- platser under denärmaste åren. Skall man klara den bilen, så behövs det helt Nr126 andralag när del gäller ekonomi och lagstiftning samt framför alll när det Qnsdaeenden gäller utbildning avpersonal. Talmannenanmälde att anhållit att till prolokollel få Barnomsorsm m anlecknat att han inle ägde rätt till ylteriigare replik. Beiräffande socialutskottetsbetänkande nr 28, som behandlas, har redan eu par talare poängterat denenighet som har rått under utskottsbehandlingen, trols att det finns så mångareservationer. Jag vill alliså understryka den enighet som har rått. Ibelänkandet behandlas inledningsvis bidrag till social hemhjälp och färdtjänst.I vpk-motionen 716, som berörde, pekas på de svårigheter somförvärvsarbetande föräldrar, särskilt ensamföräldrar, råkar ut för närderasbarn är sjuka. Det är riktigt som sägs, att såväl barn som föräldrar behöverkänna trygghet vid barns sjukdom. Ett av kraven i motionen torde blitillgodosett genom regeringens förslag om utökning av antalet ledighetsdagarför vård av sjukt barn. Det innebär inte att kommunala dagbarnvårdare blir överflödigai framtiden. Tvärtom måste det ske en utbyggnad på det området. Men elt utökatantal ledighetsdagar måste underiätta för såväl föräldrar och barn som kommuneratt klara situationen när barnen är sjuka. Färdtjänstentas upp i vpk-motionen 2134. När det gäller införande av regler som innebärdiskriminerande bestämmelser vill jag hänvisa till vad utskottet sagt i sittbelänkande 1978/79:2. Det sägs klart ifrån att bestämmelser som uppfattas somdiskriminerande för den som är i behov av färdtjänst ej får förekomma. Utskottetförulsalle att tillämpningsföreskrifter skulle bidra lilldella. Regeringen gav i uppdrag att isamråd med göra en översyn av anvisningarna förstatsbidraget. Ulskouet anser i likhet med socialministern all ett enkeltutformat regelsystem bör tillämpas för att kommunerna skall ha en betydandefrihet att utforma färdtjänsten efter sina egna lokala behov. Riksfärdtjänslenlas upp i samma motion. Regeringen föreslår nu att en sådan inrättas på försök,och del förslaget kommer vi all få la ställning till här ikammaren. Huvudpartenav beiänkandei ägnas barnomsorgen. talare har redan framhållit att godbarnomsorg är något som alla strävar efter i vårt samhälle. Om det vittnar välbåde det budgetavsnitt som berör området i fråga och en rad motioner. Utskottethar också poängterat att enigheten är stor. Tillbetänkandei har som sagts avgivits sju reservalioner, och dessulom finns detvpk-molioner med ganska långtgående krav. Efter överiäggningar mellan dåvaranderegeringen och 1975 fick vi en överenskommelse om etlutbyggnadprogram. Det har redan berörts så pass ingående av etl par talare altJag inte behöver gå vidare in på det. ylteriigare strykas underalt man kom fram lill del programmet mot bakgrund av vad som kunde ansespraktiskt möjligl. Programmet sträcker sig fram t. o.m. Ilikhet med de socialdemokratiska reservanterna framhåller utskotismajoriteienviklen av att de förhandlingar som skall tas upp med om en planför fortsatt utbyggnad drivs med sådan intensitet att och ivarje fall under nästa kan ta ställning till en plan för senare delenav tioårsperioden. Försina behovsberäkningar bör kommunerna kunna få hjälp med planeringsunderiag avden planeringsgrupp med representanter från ,. och LO som har uppdraget att på grundval avde praktiska erfarenheterna förbättra underlaget. Såpositivt som alla partier nu ser på utbyggnaden av barnomsorgen - och en brabarnomsorg - bör vi kunna utgå ifrån att i ett kommande utbyggnadsförslag alltänkbar hänsyn tas till barns och föräldrars behov mot bakgrund av vad som kanvara praktiskt möjligt att förverkliga. Desocialdemokratiska reservanterna vill också anslå 50 milj. kr. i reservationsanslaglill särskilda insalser. Yrkandet avser framför allt personalförstärkningar.Liknande yrkanden har tidigare framförts i motioner från socialdemokraterna. Utskoltsmajoritetenpåpekar all slatsbidragsbestämmelserna är så utformade att kommunerna harmöjlighel alt minska antalet barn i en grupp. Anledningen till det torde varade skäl som åberopas av motionärerna. Nämnas bör också den promemoria rörandevissa kvalitetsfrågor inom barnomsorgen som inom kortlägger fram och som vi bör kunna ha rätt slora förväntningar på. Medanledning av moderatreservalionen 3 vill jag säga all utskottet harunderstiTikit viklen av att kommunerna får behålla en stor självständighet närdel gäller barnomsorgsverksamhelen. Det är klart all det finns viss begränsningi reglerna för slatsbidragsgivning, men det har skelt en översyn inomregeringskansliet vad gäller principerna för statsbidrag lill daghem m. m., bl.a. i vad män dessa skall vara beroende av särskilda normer för lokalytor. Härbehandlas också normer för personaltäthet och gruppstorlek. Moderatreservalionen4 lar upp frågan om krav på objekliviiel och allsidighet i förskolansverksamhet. Här hänvisar utskollsmajoritelen till den grundliga redovisning avförskolans inre arbele som gavs i utskottels betänkande 1978/79:1, och jag villläsa in i protokollet de tre punkter som utskottet anförde den gången: Förskolan bör sträva efter att i samarbete med föräldrarna ge varje barnbästa möjliga betingelser för att rikt och mångsidigt utveckla sina känslo- ochtankemässiga tillgångar. 2.Förskolan kan därigenom lägga grunden till att barnet utvecklas till en öppenhänsynsfull människa med förmåga till inlevelse och till samverkan med andra, istånd att komma fram till egna omdömen och problemlösningar. 3.Förskolan bör hos barnet lägga grunden till en vilja att söka och användakunskap för att förbättra såväl egna som andras levnadsvillkor." Jagvill också nämna den skrift som den i det betänkandet nämnda normgruppen nu harlagt fram - Skolan skall fostra. Den vänder sig också lill vuxna ibarnomsorgen. Centerpartietoch tar i reservationen 5 upp hemspråkslräning-en i förskolan. Ipropositionen föreslås alt anslaget lill denna höjs till 22 milj. kr. och attsåväl sexåringar som femåringar skall få del av den. Fråganom uiökad hemspråksträning behandlades även under föregående år. begäran uttalade också att del fanns anledning attöverväga vad som ylteriigare kunde göras för att få lill stånd en utökadverksamhei. får vi med femåringarna, och dessulom har regeringen på grund avriksdagens uttalande beslutat bemyndiga socialministern alt tillkalla enkommitté med uppdrag att kartlägga språksituationen för invandrarbarn iförskoleåldern och föreslå åtgärder. Man skall se över hela frågan, skapaklarhet i rätlen lill hemspråkslräning och undersöka möjlighelerna att tryggatillgången på tvåspråkig personal. Denna fråga är så svår alt det är ytterstviktigt att den förbereds omsorgsfullt men också snabbt. Reservationen6, avgiven av de socialdemokraliska representanterna i utskottet, berör bidragtill ferievislelse för barn. Medel har anslagits ur allmänna arvsfonden förförsöksverksamhet för barn under sommarioven. En översyn kommer att göras avformerna för bidragsgivningen från fonden, och man har all anledning förutsättaatt den leder fram lill ell förslag. Utskottet har heller inte ansett skälföreligga för nya specialdestinerade bidrag - ett krav som förs fram ivpk-motionen och som Inga Lanlz utvecklade vidare i sitt anförande här. Beträffandemotionsyrkandet om en samlad plan för upprustning av sommar- och lägergårdarpekar utskottet på den möjlighel som finns alt få medel ur allmänna arvsfonden.Vidare påpekar utskottet all genomförandel av en sådan upprustningsplan ärberoende av vilka medel som kan ställas lill förfogande avarbetsmarknadsstyrelsen, och det är därför knappast möjligt att upprätta ensamlad plan. Med detla yrkar jag bifall till vad utskottet har hemställt och därmedavslag pä reservationerna och de motionsyrkanden som har yrkatbifall till. INGA (vpk) kortgenmäle: Jag noterar att samtliga ledamöter från socialuiskoltel pekar pä ennästan total enighet mellan olika partier när del gäller barnomsorgen. Jagnoterar också att inte protesterade mot detta och därmed tydligenär överens med om deras inrikining av barnomsorgen. Lars-OveHagberg kommer senare i debatten alt ta upp frågan om färdtjänsten, och jagavstår därför frän att kommentera vad sade härom. Jag är förvånad över inom inle är mer bekymrad över frågan ombarnvårdarverksamheten - man lycker tydligen inte att den är någol problem. Manhänvisar lill all föräldraförsäkringen har byggts ut, och del är rikligl. Men ipropositionen sägs också all della inle får las till intäkt för attbarnvårdarverksamheten inte byggs ul. Dessutom skall de dagar som man nu fårräcka till så mycket annal. Den dåligt utbyggda barnvårdarverksamheten ärfakliskl ell problem, i första hand för barnen och föräldrarna men också förkommunerna. Verksamheten är underdimensionerad, den räcker inle lill. Mångaföräldrar ställer sig inte ens i kö när deras barn blir sjuka, därför att devet alt de inle har en chans att få hjälp. Och framför allt är detta elloacceptabelt förhållande för barn . De har i praktiken ingen somhelst möjlighet att få hjälp av barnvårdare. Det är svårt att rekryterabarnvårdare ule i kommunerna, och del behövs ett specialdestinerai bidrag fördenna verksamhei, helt enkelt etl statsbidrag. Bygger man ut barnomsorgen måsteman naluriiglvis bygga ut även denna verksamhet. Det ena är en förutsättningför det andra. För att det skall fungera när barn är sjuka - och barn ärfaktiskt sjuka ibland - skall denna verksamhet finnas, och den skall bakas ihopmed den totala synen på barnen och barnens behov och ses som etl sammanhang närdel gäller barnomsorgen. Jagär lilel förvånad över den beky mmerslöshet som visar när detgäller barnvårdarnas verksamhei och möjlighelerna för föräldrar alt få hjälpnär de har sjuka barn. KARINANDERSSON (c) kort genmäle: I mitt inlägg noterade Jag de förbättringar som har skell när delgäller hemspråksträningen för invandrarbarnen i förskolan. Det är myckel braall man har höjt statsbidraget med 12 milj. kr. och all del utgår också förfemåringar. Jag motiverade också varför det är så viktigt att man gerhemspråkslräning lill de små barnen, så Jag skall inte upprepa del. säger att delta är en så viktigoch svår fråga att den behöver utredas. Jag håller verkligen med om att detaren viklig fråga, och jag tror också all den behöver utredas föratt man skallkunna komma fram lill en långsikligt bra lösning. Jag vill hävda all dennafråga inle är så svår när det gäller den föreslagna förändringen avslatsbidragsbestämmelserna att man inle skulle kunna genomföra en sådanförändring i avvaktan på all komma fram lill de slutgiltiga lösningarna. Jaglycker del är en räll enkel förändring som föreslås, och den kunde ha inneburitsnabba förbättringar för de många invandrarbarnen. () kortgenmäle: Del är i och för sig riktigt att del föreligger en rätt storsamslämmighel i fråga om önskemålet om den fortsalla utbyggnaden avbarnomsorgen mellan ulskollets skrivning och den skrivning som återfinns ireservaiionen. Men det är två mycket väsentliga skillnader som föreligger. Denena skillnaden är all vi från socialdemokraternas sida vill ge elt klart beskedlill kommunerna om att vi är beredda all öka statsmakternas ekonomiska slöd tillkommunernas utbyggnad av barnomsorgen, med upp lill avkostnaderna, och en första ålgärd är all öka statsbidraget från den 1juli 1980. Den klara viljan bör rimligen ge uttryck för. Denandra stora skillnaden är att det i budgetpropositionen inte sägs särskillmyckel om de fortsatta förhandlingarna med . Det står där allsocialministern har för avsikt att uppta förhandlingar med . Jaggjorde i milt inledningsanförande en redovisning av viktiga och väsentligapunkter som bör beaklas i de förhandlingarna. Det är punkier som i och för sigåterkommer både i vår reservalion och i utskottets skrivning, men del är enväsentlig skillnad mellan utskottsmajoriteten och oss. Vi anser att dessafrågor är så viktiga att bör ge regeringen detta till känna, men detintresset har alltså icke utskottsmajoriteten. Del finns, med erfarenhet avriksdagens arbele tidigare, starka skäl för alt verkligen gör ensådan markering om vad som bör beaktas i de förhandlingarna. () kortgenmäle: tycker att jag ser för nonchalant på barnvårdarverksamheten.Jag tror att jag i mitt anförande sade alt dagbarnvårdare kommer inte att bliöverflödiga i framliden och att del är viktigt att kommunerna bygger ut denverksamheten, och del slår Jag för. Men man kan inle bortse från attförbättringarna när det gäller föräldraförsäkringen kommeratt bidra till enstörre trygghet förföräldrarna och även underlätta för kommunerna i de svårasituationer som kan uppstå när del gäller sjuka barn. Jagvet all frågan om hemspråkslräning för invandrarbarnen är en hjärtefråga förKarin , och jag respekterar det. Jag tror alt den frågan är enhjärtefråga för väldigl många människor, men jag lycker ändå inle all delskulle behöva göra så myckel i fråga om lidsutdräkl all man väntar på resultatet av den översyn sompågår innan man diskuterar ändringar i systemeti det häravseendel. Jag vill också skjuta in att del kanske är möjligl all mani översynen också kan få med en undersökning av huruvida del görs någoniingväsentligt för att lära invandrarbarnens föräldrar all förstå vikten av att manlalar med sitt barn. Del är f ö. någonting som vi svenskar också behöver läraoss. Del poängteras mer och mer hur viktigl del är att man börjar all lala medsill barn så snart det är föll, så att barnet lär sig att känna igenföräldrarnasröslerochsåait det växer in i språket. Den frågan harockså en stor betydelse när del gäller hemspråket. IvarNordberg betonade att det föreligger ivå skillnader mellan utskottets skrivningoch det som anförts i den socialdemokratiska reservationen. Som harsagts också av kommer vi när del gäller den ena skillnaden, densom avser de ekonomiska aspekterna, att senare få la ställning lill den frågan.Den andra skillnaden som påtalade gällde förhandlingarna medKommunförbundet och frågan om huruvida del har talats om sådana ibudgetförslaget - sade att detta inte hade berörts iutskottsbetänkandet, men där har frågan behandlals. Jag säga att del väl ändåär någonting självklart alt om vi en gång har fatlat etl beslut om en utbyggnadunder en tioårsperiod, sä måste det, när en femårsperiod är slut, finnas etlnytt program alt arbeta efter. Vi torde kunna förutsätta att regeringen taransvaret för alt överläggningar kommer lill slånd, så att vi när nästafemårsperiod börjar är klara all gå in i ulbyggnadspro-grammet för denperioden. Jag lycker att budgetpropositionen andas etl mycket stort ansvar ochen myckel stor ambition när del gäller utbyggnaden av barnomsorgen. KARINANDERSSON (c) kort genmäle: I och för sig är vi väl när del gäller det Jag talat om här, dvs.hemspråksträningen för invandrarbarnen, räll överens i själva sakfrågan. KerstiSwartz inlägg gav ju också uttryck för del. KerstiSwariz log även upp frågan om att det är viktigl att invandrarför-äldrarnalalar med sina barn och alt invandrarbarnen pä den vägen skulle kunna uppnå enstörre språkförståelse i sill egel modersmål. Men det är ju så att riksdageninte kan besluta om att invandrarföräldrarna skall tala med sina barn, även omman i och för sig genom föräldrautbildning och annat kan ta upp den frågan meddem såväl som med svenska föräldrar. kan däremot besluta om hur manfördelar anslagen så att de kommer också de små barnen lill godo, och det ärdärför Jag har drivit frågan här. Jagtolkar emellertid inlägg som ett slöd för uppfattningen all vi såsnabbi som möjligt bör försöka lösa denna fråga, och jag hoppas attsocialministern kommer att verifiera delta i sitt inlägg. INGALANTZ (vpk) kort genmäle: sade i sitt första inlägg att alla partier ser positivtpå frågan om utbyggnad av barnomsorgen. Då är det bara att beklaga att depraktiska förutsättningarna för all förverkliga denna posiliva syn päbarnomsorgen inte finns. Det fallas nämligen många bilar för att kunnaförverkliga en utbyggnad, bl. a. när det gäller frågor som sammanhänger medekonomi, personal, lagstiftning och markreservalioner för all över huvud lagetfå plats med en utbyggd barnomsorg. Det behövs alltså resurser. Om man nu harinställningen att barnvårdarverksamheten är viklig, vilket säger,vore det Ju naturiigl att bifalla den motion som vi väcker. Skall man kunnabygga ut barnvårdarverksamheten på samma säll som övrig verksamhet inombarnomsorgen, så behövs del resurser. Jag har inte kommenterat frågan omhemspråkslräningen, men del blir tillfälle för att senaredebattera den med , liksom frågan om färdtjänsten med Lars-OveHagberg. () kortgenmäle: Jag vill bara säga till Inga Lanlz all vi kan alla ha önskningar som ärhur långt gående som helst, och Jag tror säkert att vi har sådana önskningarlilel var, men vi kommer aldrig ifrån an vi måste la hänsyn lill de resurser vihar lill vårl förfogande. Del gäller alltså pengar, vilket också har poängterats av andra idebatten. Tyvärr är det så alt enbart lagstiftning inle ger några pengar. Regeringen föreslär all statsbidragen lill barnomsorgen ökas från 2,6till för nästa budgetär. Det är den största ökningennågonsin på della område, och den tillstyrks av eu enhälligt utskott. Del visarall familjepoliliken och barnomsorgen är elt område som alla partier läggerstor vikt vid. Regeringenbeslöt om de höjningar av statsbidrag till barnomsorgen som görsärligen med hänsyn till löneutvecklingen. Beslutet innebär att statsbidragentill daghem höjs med , till . per plats och år. Statsbidragentill fritidshem höjs från . till , och grundbidraget tillfamiljedaghem från . per plats och år. Tillfamiljedaghem utgår därutöver statsbidrag av bruttokostnaderna.Bidraget till hemspråkslräning höjs från 2 100 till 2 250 per barn som deltar ihemspråkslräning. Avbetydelse för barnomsorgsuibyggnaden är också det förslag om ell nyltskatleutjämningssystem till kommunerna som regeringen har förelagtriksdagen i en proposition.