prot · G20950 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:50 §1 Jusierades protokollet för . ömupprustning av föreningslivets läger- och sommargårdar § 2 Om upprustning avföreningslivets läger- och sommargårdar Socialministern erhöll ordet för aUbesvara () anmälda inlerpellation, 1978/79:83,och anförde: harställt flera frågor till mig med anledning av altregeringen i sepiember 1977 uppdrog ät socialslyrelsen att upprätta enupprustningsplan för sommar- och lägergårdar. undrar hur mångaprojekt som har redovisals vid den kommunala inventeringen, i hur många fallupprustning har kommii till slånd saml om jag är beredd alt medverka till enfullständigare inventering av läger-, kurs- och sommargårdar. Motbakgrund av eu förslag års barnstugeuiredning i betänkandet Barnssommar (SOU 1975:94) gav regeringen socialslyrelsen i uppdragatt upprätta en uppmstningsplan för lägergårdar och sommargårdar. Upprättandetav planen skulle ske i samråd med och företrädare förkommuner och organisationer. Föratt göra del möjligt att börja rusta upp gårdarnaföreskrevs att planen skulle överiämnas lillarbetsmarknadsstyrelsen för att ingå i dess objektreserv. Socialstyrelsenöveriämnade inom fastställd tid till en länsvisfördelad och angelägenhetsgraderad upprustningsplan. Redan när styrelsen skrevlill kommunerna upplystes de om atl planen kunde kompletteras till den 1 mars1978. Denkompletterade planen som har överlämnats till arbetsmarknadsstyrelsenomfattade sammanlagt 355 olika uppmstningsobjekt lill en total kostnad av drygt146 milj. kr. Av dessa har 155 objekt till en sammanlagd kostnad av drygt 85milj. tagits in i objektreserven. Beslut har fattats om att 2objekt till en kostnad av ca 1,5 milj. kr. skall rustas upp. Enligt min meningfinns det anledning atl avvakta utfallet av eventuella ytteriigareupprustningar innan ställning tas till en ytteriigareinventering av olika gårdar. Slutligen vill jag erinra om att allmännaarvsfonden står öppen för ansökningar om bidrag för ny- och ombyggnad avanläggningar för barn- och ungdomsverksamhet. 6 proiokoll 1978/79:49-50 0/77upprustning av föreningslivets läger- och sommargårdar Jag lycker altstatsrådets svar var i sin form rakt pä sak, och jag ber alt fö tacka försvaren på mina tre frågor. Förslagelom en upprustningsplan för sommar- och lägergärdar var ett resullat avbarnstugeutredningens slutbetänkande som kom 1975, Barns sommar. Idén fick ettgoll mottagande från samtliga remissinstanser, och därför hoppades vi att detskulle bli en snabb reaktion frän regeringens sida. Meningenvar också närmast att det folkrörelsedrivna ungdomsarbetet skulle ges möjlighetatt berika våra barns och ungdomars fritidsverksamhet i en aktiv och posilivfrilidsmiljö . Dennaarbetsform för ett aktivt ungdomsarbete intresserar folkrörelser medungdomsarbete, och därmed också i hög grad , som här ser sinchans att bl. a. i alkoholfri fritidsmiljö göra en insats. Detta skallnaturligtvis ske vid sidan om och i samverkan med andra ungdomsorganisationer,ty alla goda krafter behövs för att skapa en meningsfull fritidsmiljö för vårungdom. 1881kunde godtemplarrörelsen inviga sin första samlingslokal. Det var i efter del att lOGT-rörelsen hade instiftats i landet. Rörelsen kan nästaår fira sitt 100-årsjubileum. i var landels första profanasamlingslokal. kunde man redovisa över 700 fasligheter medsamlingslokaler i vårt land. Det var sålunda en snabb expansion på dettaområde. Fråganom fritidsanläggningar av annan typ aktualiserades också myckel snabbi, ochredan före utbrott hade man inom nykterhetsrörelsenskaffat sig frilidsområden och byggde s. k. sommarhem för gemensammafritidsaktiviteter. Under1920- och 1930-talen var del en verkligt bred aktivitet på området, och ettstort antal sommarhem byggdes i snabb takt. har ca150 anläggningar av skilda slag. Många av dem har en avancerad utmstning, ochman bedriver en omfattande verksamhet där. Detär mol den bakgrunden som man från den centrala organisaiionsled-ningen -fastighetsförvaltningen för , varsordförande jag är - ser så positivi på förslaget om möjlighel lill samhälleligtslöd även för upprustning av fastigheter som har alt göra med verksamhet inomdet här området. Dessutomfinns det ett stort antal ordenshus. Folkets hus och bygdegårdar som med ennågot ändrad utrustning mycket väl skulle kunna användas för de aktiviteter somförslaget vill stimulera. Lätmig också få konstatera alt det inom kyrkan och frikyrkan, ja, inom helafolkrörelsekollekiivei finns ett otal fastighetsbildningar inom detta område.Sålunda har vi en stor samhällsresurs som kan förräntas i för denna typav verksamhel positivt förebyggande ungdomsarbete. Viden interpellationsdebalt med dåvarande statsrådet uttalade jagglädje över initiativet alt upprätta en uppmstningsplan, men jag var kritiskmot den utredningstid som kommunerna tilldelals. då om inventeringen och deberäknade upprustningskostnaderna skulle få riktig belysning och om inle eltstort antal objekt skulle förbli oredovisade. Tyvärr måste jag konstalera aujag har besannats på denna punkl, detta trols de siffror som socialministern har redovisat: 355 objekt med en total kostnadsvolym på 146 miljoner. Uppskattningsvisomfattar detla kanske bara en Oärdedel eller en tredjedel av del lolala antaletobjekt som egentligen berörs. Mininterpellation får ses mol bakgrunden att jag hade anledning att förmoda atlnågon större aktivitet inle hade skett pä områdei. Summa summarum; 2 objektskall enligt beslut upprustas, 153 objekt har tagits in i den s. k.beredskapsreserven och 200 ärenden står så alt säga på väntelistan. Omjagdessutom räknar med alla de inventeringsobjekt som inte har fått sin chansankomma med i invenieringsomgången,däslårdet klart all vi bärbar ensamhällsuppgift av ganska stor omfattning. Låt mig avsluta med attställa några följdfrågor. Fördet första; Kanjag uppfatta statsrådets svar så, alt del är hans mening ande153 objekt som finns i objektreserven skall omfattas av den kommande vinternsaktuella igångsättningsarbete, eller kommer det att ta innan dessa 153objekt har bearbetats? Hur skall vi i så fall bearbeta dessa, innan vikommit i gång med verksamheten? Fördet andra: Har de lokalägande parterna, alltså de fastigheisförvallandeenheterna ute i regionerna, fått besked av om att de nuhar uppförts på den s. k. beredskapsreserven? Har de i så fall blivitunderrättade om sin turordning? Det är enligt min mening väsentligt att de färinformation, så att de kan planera för den kommande upprustningen. Fördel tredje: När jag fått veta att endast 2 objekt av de anmälda 355 ärklara för igångsättning, då förstårjag statsrådets tvekan atl ultala atlhan vill medverka lill en mer genomträngande och ingående inventering, men fårjag ändock uppfatta statsrådets svar som ixisitivt så lill vida att han insernödvändigheten av att åtminstone inom en inte alltför avlägsen framlid medverkatill att en mer fullsländig inventering kommer lill stånd? Fördelfjärde: Statsrådet hänvisar till allmänna arvsfonden. Vi som sysslar med de härfrågorna har prövat den vägen och funnit att det inte är så läu att forceraalla de normer som gäller i det sammanhanget. Del vore värdefullt för denkommande handläggningen om statsrådet ville närmare precisera möjligheternalill bidrag genom arvsfonden ur den aspekten att man den vägen kan få hjälp allklara upprustningen av de objekt som man inom beredskaps- och objektplanen inteklarar av. Sommar-, läger- och kursgårdar ligger i allmänhet ulanför kommunenscentrala delar, och det ärju en fördel. De ligger där i utkanten vid enskogsbacke eller vid elt sjöomräde, och verksamheten har högsäsong under någrafö veckor eller under vår-, sommar- och höstmånaderna. harman ju också på många håll i förebyggande syfte skaffat sig motionsanläggningaroch kombinerar detta med övrig fritidsverksamhet, men den härsommarverksamheien för barn skulle utan tvivel vara ett bra komplement. Skallalltså arvsfonden kunna bidra med upprustning av realslandardkaraktär, som delsades i socialslyrel- 0/77upprustning av föreningslivets läger- och sommargårdar 0/77upprustning av föreningslivets läger- och sommargårdar sens skrivelse tillkommunerna beträffande inventeringen, t. ex. indragning av eleklricelet,vatten- och avloppsanläggningar, telefon o. d.? Jag är inte säker pä attallmänna arvsfonden står lill förfogande i dessa fall. OVEKARLSSON (s): Alla barn har behov av en sommarmiljö som ger dem möjligheter tillstimulerande fritidsverksamhet. För alt på elt bra sätt klara delta, anser jagatt man bör dra nytta av de erfarenheter som folkrörelserna och derasföreningsliv har. Det finns många organisalioner som har läger- ochsommargårdar, där det bedrivs verksamhet. Inom föreningslivet har man i dag-ochsjälv harjag erfarenhet som tidigare aktiv inom Unga örnar-stora svårigheteratl bedriva sommarverksamhel, men dagens deball måste koncentreras tillbekymren med läger- och sommargårdar. Många läger- och sommargårdar har efterhand blivit hårt nedslitna som del uppstått krav på en allmän höjningav standarden. Dessa krav kommer från flera håll, inle bara och inte heller iförsta hand från lägerdeliagare och lägerledare utan frän myndigheternassida-och del med all räll. Kraven på bältre standard när del gällerköksutrymmen, hygienutrymmen m. m. är naluriiga, men de medför samlidigt kravpå investeringar. Därför tyckerjag alt initiativet att inventera och upprättaupprustningsplaner för sommar- och lägergärdar är bra. Skall elt sådant härinitiativ ge resullat behövs emellertid ytterligare åtgärder. Pengar måsteslällas lill förfogande och elt visst driflbidrag måste även garanteras, så altde organisationer som äger gårdarna och där skall bedriva verksamhel tror sigkunna klara driften efter det att en upprustning gjorts. Inte minst det löpandeunderhållet kan vara besväriigt alt klara, och man kan bekymra sig över hur manskall kunna gå i land med del. Mångaorganisationer kan klara en upprustning av en läger- och sommar-gård, men dedrar sig för atl ulföra de behövliga åtgärderna på grund av osäkerhet omhuruvida de skall klara driften. En uppmsining av läger- och fritidsgårdarskulle sanneriigen vara utmärkt som beredskapsarbete, men skall det bliönskvärda resultat i form av äigärder behövs ett sådant stöd att denorganisation som äger anläggningen kan driva den utan alltför höga kostnader.Man måste också kunna klara del koniinueriiga underhållet, ty annars nötsanläggningen ned med nya krav på stora invesleringar som följd, och även härmåsle samhällel i sä fall vara med och belala. Jaglycker att vi skulle kunna vara överens om atl det för barn behövssommarverksamhet med karaktär av läger- och koloniverksamhel. Men då erfordrasatl det finns sommar- och lägergårdar som kan användas för verksamheien. Vidarekrävs alt samhället är berett att siödja verksamheten. Det billigaste stödel ärdå en satsning på den verksamhet som bedrivs av folkrörelsernas organisationer.Men del behövs stöd för alt rusta upp gårdarna, varvid stödet måsle vara såutformat alt underhållet inle blir eftersatt. Låt mig först instämma i vad interpellanten och även harsagt om värdet av organisationernas sommarverksamhet. Jag kan också instämma iden skildring som gav av betydelsen av folkrörelsernas satsningunder på att bygga egna lokaler. Vi har samma uppfattning om värdetav att det finns tillgäng lill aktiviteter för barn pä sommaren, både ifolkrörelsernas regi och i regi. Vi kan också konstatera all vi allafäster vissa förhoppningar vid det initiativ som togs av barnstugeutredningen. Närdel nu gäller läget I978-I979 ärdet, som framgår av milt svar,ingen brist på objekt, utan det finns en rad sådana i reserven. Det störstabehovet jusl nu är därför inle alt leta fram ytterligare objekt. Det som vi iförsta hand får hoppas på är all kunna förverkliga dessa objekt eller i varjefall en del av dem. Men självfallel kan det dämtöver finnas lokala behov, ochjag vill därför säga till interpellanten att han, om han har uppgift om någotobjekt som inle kom med vare sig i den första inventeringen eller i dekompletteringar som gjordes , naturligtvis är oförhindrad attpresenlera dem. Vi får då se vad vi kan göra ål dem. Lälmig vidare svara på de direkia ytterligare frågor som ställde.Den första frågan var om arbetet pä de 153 objekt som finns i reserven kommeri gäng . Svarei är att det beror på sysselsättningsläget. Meningen meddenna reserv ärju atl den skall kunna las i anspråk om del uppslårarbetslöshet. Därför kan man inte besvara den frågan . Denandra frågan var om de berörda organisationerna har fått besked om humvidaderas objekt finns med i reserven. Jag kan inte svara på om de har fått någonsärskild skrivelse om del, men eftersom det är fråga om offenlliga uppgifterhar naturligtvis var och en som är intresserad av saken möjlighel att la redapå hur det ligger till. Fördel iredje frågade om jag anser alt det är nödvändigt med enytterligare inventering av nya objekt. Svaret på det ligger i del somjag redanhar sagt, nämligen att vi nu för avvakta utfallet under den kommande vintern.Sedan får vi ta ställning till om den metod för alt få fram en upprustning avfritidsanläggningar som vi lalar om över huvud taget är lämplig. Denfjärde frågan gällide, såvida jag uppfattade den rätt, om jag ville preciseraallmänna arvsfondens möjligheter att medverka i upprustning av läger- ochsommargårdar. Vid beviljandet av bidrag frän allmänna arvsfonden följer vivissa regler, som har utvecklats steg för steg genom praxis. Självfallet finnsdet möjlighet att i lakl med nya erfarenheter och nya behov något förändradenna praxis. Jag är inle beredd alt nu göra några allmänna uttalanden utövervadjag här har sagt, utan en sådan utveckling av allmänna arvsfondens politikfår ske vid behandlingen av de ansökningar som kommer in. Slutligenvill jag upplysa , som i huvudsak kom in på frågor som inte gällerupprustningen av läger- och sommargårdar ulan driften av 0/77upprustning av föreningslivets läger- och sommargårdar 0/77upprustning av föreningslivets läger- och sommargårdar dessa, om att jag påmåndag kommer att svara på en interpellation som mera handlar om stöd till denlöpande verksamheten i sådana sammanhang. THUREJADESTIG (s): Jag ber alt få tacka statsrådet för de här kompletterande uppgifterna.Jag känner nog alt vi bärs av en gemensam vilja att hitta former för atl lösade här frågorna även pä sikl. Jagnoterar också med tacksamhet möjligheten att belräffande de objekt som inteär anmälda men som ur folkrörelsesynpunkl kan anses vara angelägna ta upp endialog med statsrådet och därmed kunna aktualisera dem och att det alltså inteär ett stopp med den nu angivna ärendemängden. Altarvsfonden har sina begränsningar är jag också medveten om, men med ledning avvad statsrådet har antytt både i sitt första svar och i det kompletterandesvarei ser jag det som möjligt att ta upp åtminstone smärre ärenden. Delsom jag kanske tycker är viktigare än någonting annat är emellertid atl vikänner till omfattningen av den här frågan. De nu kända kosinaderna ärberäknade lill ca 150 milj. kr., och del är trots allt en rätt lung börda ilandels ekonomi. Jag vågar påstå att summan egentligen skulle kunna dubbleras,om man fick lill stånd en heltäckande inventering, vilket jag tycker egentligenär en brist alt vi inte har- om man nu vill alt den här verksamheten närdetgäller barns sommarvistelse skall täcka hela landet. Jagär medveten om att en sådan här upprustningsinsats kräver mer långsiktigplanering, perspektiv åtminstone. Vi har en mall när del gällerupprustning av allmänna samlingslokaler, vars anslagsramar är alltför snäva,det ärjag helt på del klara med, men själva idén finns där faktiskt som grundför hur man mer långsiktigt, låt oss säga under en fem- eller tioårsperiod,skulle kunna arbeta sig igenom en sådan upprustning. Dettyckerjag skulle vara ett skäl för socialminislern atl se över denna fråga ochifrågasätta om det inte är bättre atl ha en flerårigt program upprättat för denhär folkrörelsedrivna verksamhetsdelen, som är anpassat lill kommunernassociala planer när del gäller barns sommar, med andra ord alt vi för en merlångsiktig planering. Beredskapsobjektsplanenär bra, men den är också så au säga konjunkturhoppande. Jag instämmer i stort sett i vad socialminislern sade om atl del inlebehöver inventeras fram ytteriigare objekt, utan man borde undersöka vilkaåtgärder som kan behöva vidtas för att fä i gång de objekt som harinventerats fram. Som socialministern nämnde har 355 objekt inventerats fram,men del är bara två som har kunnal sällas i gång. Del borde ge anledning altundersöka varför resultatet inte blivit bältre. En sådan undersökning bordevara angelägen så all upprustningsarbetel kommer till stånd, och man borde takontakt med de kommuner och organisationer som har tagil fram objekt och föklart för sig varför de inle har kunnat Jaglalade mest om driften av anläggningarna i mitl förra inlägg, och det gjordejag utifrån den omständigheten att drift och invesleringar hör ihop. Del bordevara glädjande för socialminislern alt organisationerna undersöker möjlighetenatt klara driften, innan man kör i gång och investerar, för kan man inte klaradriften blir del svårigheter. En stor investering får ju direkt utslag pädriften. Därför är det många som drar sig för alt göra investeringar, innan manvet att man har möjlighet att på sikl klara den verksamhet som man skallbedriva på läger- och sommargårdar. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om denkommunala barnomsorgen SocialministernGABRIEL erhöll ordet för alt i elt sammanhang besvara dels GretheLundblads (s) den 27 oklober anmälda interpellation, 1978/79:61, dels IngaLantz (vpk) anmälda inlerpellation, 1978/79:64, och anförde; har frågat mig vilka åtgärder regeringen länker förordaför alt den planerade utbyggnaden av barnomsorgen fram lill 1981 inte skallfördröjas ute i kommunerna av ekonomiska skäl. Vidare har Grelhe Lundbladfrågal mig om regeringen tänker förhindra en planerad nedbanining avutbildningen av förskollärare och i stället göra förstärkta utbildningsinsatsersamt vilka kvalitetsförbättringar regeringen tänker förorda i förebyggandebarnavård och barnomsorgen inför det internationella . IngaLanlz har frågat mig om regeringen länker föreslå att staten skall övertakosinaderna för barnomsorgen, om jag är beredd att medverka till normer vidnybebyggelse som innebär alt mark motsvarande 10 m per barn avsätts förbarnomsorgens behov, om regeringen kommer att vidta åtgärder för attöverinskrivningen vid barnstugorna skall slopas och om jag anser att nuvarandenormer för beräkning av lekytor resp. avdelningsytor vid barnstugorna ärrimliga. Vidare har Inga Lanlz frågat mig om regeringen är beredd att ökakapaciteten för utbildning av förskollärare. Jagavser, efter samråd med statsrådet , som inom regeringen är ansvarigför förskollärarutbildningen, atl besvara frågorna i ett sammanhang. Jagvill inledningsvis peka på att barnomsorgen är en lagfäst uppgift medskyldighet för kommunerna alt svara för en planmässig utbyggnad. hari nära nog total enighet lagl fast målet alt alla barn med förvärvsarbetandeoch studerande föräldrar samt barn med behov av särskilt stöd för sinulveckling skall kunna beredas plals inom den kommunala barnomsorgen i mittenav 1980-lalel. har vidare ställt sig bakom en överenskommelse somhösten 1975 träffades mellan den dåvarande regeringen och om en första ulbygg- 0/77den kommunala barnomsorgen skulle 100 000daghemsplatser och 50 000 fritidshemsplatser börja byggas. Med användande avtumregeln att byggnadstiden i genomsnitt uppgick lill ell år skulledessaplatser kunna tas i bruk , o. m. Under periodenfömlsanes vidare en uibyggnad av familjedaghemmen enligt den bedömning somgjordes lokalt i varje kommun. Uibyggnadsprogrammet byggde på dåvaranderegeringens och Svenska kommunförbiindets gemensamma överväganden om vad somkunde vara praktiskt möjligl atl förverkliga . Föratt ge kommunerna ekonomiska möjligheter atl genomföra utbyggnaden ingickvidare i överenskommelsen elt nytt statsbidragssystem för barnomsorgen. Det nyastatsbidragssystemet, som trädde i kraft , innebar en kraftigförstärkning av bidragen lill den kommunala barnomsorgen. Bidragen har vidaregjorts värdebesländiga genom anknytning till löneutvecklingen för anslällda ioffenllig tjänst. I en särskild protokollsanteckning till överenskommelsenförbehöll sig rätten alt påkalla nya överläggningar omstatsbidragen, om genom statsmakternas beslut väsentliga ändringar inträdde ide förutsättningar som låg till grund för överenskommelsen. Sådanaöveriäggningar har inte påkallats av . Vidarehar överenskommelser träffats mellan regeringen å ena sidan och och å andra sidan om kommunernas ochlandstingskommunernas ekonomi. Den senasle överenskommelsen träffades i juni1978 och avser dels den kommunala volymutvecklingen , delsde finansiella förutsättningarna för kommuner och landstingskommuner år 1979.Parterna har enats om atl riktpunkten för kommunerna skall vara enkonsumtionsökning om . Parterna är ocksåense om atl inom denna ram skall bl. a. utbyggnaden av barnomsorgenprioriteras. En utbyggnad av barnomsorgen enligl det överenskomna programmetryms väl inom den angivna volymökningen. Dämtöver har regeringen förbundit sigalt tillskjuta eu särskilt statsbidrag om totalt ca 980 milj. kr. lill kommuneroch landstingskommuner . Sammanfattningsviskan således konstateras atl kommunernas ekonomi i sig inte utgör något hinderför en utbyggnad enligt överenskommelsen, förutsatt atl kommunerna följerrekommendationen att priorilera barnomsorgsulbyggnaden, vilket då självfalletmåste ske på bekostnad av förbättringar inom andra i och för sig angelägnasamhällssektorer. Kommunernasnuvarande planer för ulbyggnaden visar att byggandet av daghemsplatser ligger i nivå med den överenskomna ulbyggnaden underdessa . Byggandet av daghem , platser som alltså skalltillkomma 1980 och 1981, ligger emellertid enligl planerna drygt 10 000 platserunder överenskommelsen för de båda åren. Detta är, som jag framhöll i svarei päen fråga av för ell par veckor sedan här i kammaren, oroande.Jag förklarade också dä atl jag hade för avsikt alt ta upp diskussioner medSvenska kommunförbundet Min utgångspunkt vid dessa överläggningar, som påbörjats,är alt del är nödvändigt att den av i samförstånd med uttalade målsättningen om barnomsorgens uibyggnad uppfylls. Föratl nå ett sådant resullat kan det bli nödvändigt alt diskulera hur enskildakommuner har levt upp lill det åtagande gjort som representantför kommunerna. Avsvaret följer atl regeringen står fast vid såväl överenskommelsen med om barnomsorgens utbyggnad som beslut omifrågavarande statsbidrags storlek. Enöversyn av reglerna för statsbidragsgivningen pågår inomregeringskansliet. I anslutning härtill behandlas också frågan om statliganormer för personaltäthet och gruppstorlekar m, m. inom den kommunalabarnomsorgen. Arbelel bedrivs med sikte på att ett förslag skall föreliggaunder . I avvaktan härpå ärjaginte beredd atl ta ställning i dessa frågor. Närdel gäller anlalel elever pä förskollärariinjen liksom övriga frågor sompåverkar statens utgifter kommer regeringen atl redovisa sina ställningstagandeni budgetpropositionen . Fråganom särskilda normer för markreservalion för barnomsorgens behov har varilföremål för övervägande i olika sammanhang. har därviduttalat all det följer av kommunens ställning som huvudman för den fysiska planeringenatl den skall se till att markresurser för skilda behov skall tillgodoses inomkommunen. Jag utgår från all della beaklas vid utarbetande och fastställande avstadsplaner. Jag vill gärna lacka socialministern för svarei. Tyvärr var det intenågot särskilt upplysande svar jag fick på de frågor jag ställt. Egentligen ärdel precis som i regeringsdeklarationen. De första tre sidorna i svaret ärnämligen endasl en beskrivning av vad redan vet - återstår alltså s.4. Jag hoppas atl det bakom denna disposition av svaret ligger en sirävan atlta några hemliga godbitar med lill denna deball. Annars är det verkligen ettmagen svar utan antydan om någon julklapp till barn.