prot · G209152 · 1978-12-31 00:00:00 — Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller konstitutionsulskotlets hemslällan i betänkandet nr 35 mom. 11röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 3 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposiiionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 252 Nej - 46 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels motionen nr 2467 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller konstilutionsulskottels hemställan i belänkandet nr 35 mom. 13röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2467 av m. fl. Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 283 Nej - 14 Propositionergavspå bifall till dels utskotlels hemställan, dels reservationen nr 4 av AndersBjörck och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller konsliiutionsulskoiteis hemslällan i betänkandet nr 35 mom. 14röstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 4 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då AndersBjörck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 252 Nej - 46 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskotlets hemställan, dels del av överiäggningen framställda yrkandet, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller konstitutionsutskoltets hemställan i betänkandetnr 35 mom. 18 och 19 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit del av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsBerndlson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 284 Nej - 13 Utskottets hemställan bifölls. 1978/79:35 med anledningav elt i propositionen 1978/79:111 om ålgärder mot krångel och onödigbyråkrati m. m. framlagt förslag lill lag om ändring i lagen (1977:20) omTV-övervakning 1978/79:21 med anledningav elt i propositionen 1978/79:111 om åtgärder mot krångel och onödigbyråkrati m. m. framlagt förslag lill lag om ändring i utsökningslagen 0877:3)s. 1) Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemslälll. §16 Kravet på barnomsorgsplaner Föredrogs socialutskottets betänkande 1978/79:40med anledning av viss del av proposiiionen 1978/79:111 om ålgärder mol krångeloch onödig byråkrati m. m. I propositionen 1978/79:111 om ålgärder mol krångeloch onödig byråkrati m. m. hade regeringen () såvittproposiiionen hänvisats till socialutskottet (bil. 4 delvis) föreslagitriksdagen atl delsanta vid proposiiionen fogat förslag till lag om ändring i livsmedelslagen(1971:511), delsgodkänna de riktlinjer för bidrag till kommunernas barnomsorg som föredragandestatsrådet förordat. I delta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1978/79:2449av () och ()- denna motion hade remitterats tillkonstilulionsutskoltet och sedermera överlämnats till socialutskottet. 1978/79:2460 av m. fl. (m), varihemställts att skulle 1. hos regeringen anhålla om förslag syftande tillavskaffande av nuvarande specificerade krav på barnomsorgsplaner i kommunerna, 2. anta vid motionen fogat förslag till lag om ändringi barnavårdslagen, 3. anta vid motionen fogat förslag till lag om ändringi stadgan för barnavårdsanstalter, och 1978/79:2465av m. fl. (c) såvitt nu var i fråga (yrkandet 1. atl skulle anta det vid proposiiionenfogade förslaget lill lag om ändring i livsmedelslagen (1971:511), 2. atl godkände de riktlinjer för bidragtill kommunernas barnomsorg som föredragande statsrådet förordat, 3. belräffande nytt statsbidragssystem förbarnomsorgen alt skulle avslå motionen 1978/79:2465, yrkandet 7, 4. belräffande avskaffande av nuvarande specificeradekrav på barnomsorgsplaner all skulle avslå motionen 1978/79:2460,yrkandet 1, 5. belräffande vissa lagändringar rörande tillsynenöver förskolor och fritidshem att skulle avslå motionen 1978/79:2460,yrkandena 2 och 3, 6. beträffande tilläggsdirektiv lill 1978 årssemesterkommitlé alt skulle avslå motionen 1978/79:2449. Reservationhade avgivils beträffande avskaffande av nuvarande specificerade krav påbarnomsorgsplaner av () och () som anseu atlutskottet under 4 bort hemställa altriksdagen med anledning av motionen 1978/79:2460, yrkandet 1, som sin meninggav regeringen till känna vad reservanterna anfört. KARLLEUCHOVIUS (m): Till socialutskottets betänkande 1978/79:40 om åtgärder mol krångel ochonödig byråkrati vad avser frågor som rör barnomsorg har fogals en reservationav de moderata utskotlsledamöterna. Reservationenaren uppföljning av och anslutersig lill det förslag som bl. a. lagts fram avstatskontrollkommittén angående kommunernas barnomsorgsplaner m. m. Även iparlimotionen 2460 av m. fl. har det framförts förslag syftandelill elt avskaffande av nuvarande krav på specificerade barnomsorgsplaner ikommunerna. Motionärerna vill vidare öka kommunernas självständighet när detgäller tillsynen över förskolor och fritidshem. Vireservanter delar hell motionärernas synpunkter, och vi menar att del i principborde vara varje kommun obelaget alt i enlighet med sina egna förutsättningarplanera utbyggnaden av barnomsorgen utan central styrning och utan centralspecificering av planeringen. Även om vi reservanter tror atl ett avskaffandeav barnomsorgsplanerna inte kan göras utan att en ingående utredning avförutsättningarna sker, menar vi all delta bör kunna genomföras relativtsnabbi. bör alltså redan nu hos regeringen hemställa om atl enskyndsam utredning och förslag syftande till avskaffande av nuvarandespecificerade krav på barnomsorgsplaner i kommunerna bör ske. Jag ber med detta bara atl fö yrkabifall lill den till detta betänkande fogade reservationen av de moderataledamöterna i utskottet. KERSTISWARTZ (fp): När del gäller barnomsorgen vet vi att tillgången i de allra flestakommuner är otillräcklig. Vi vet också att den press som i någon mån utövatsfaktiskt har varit nödvändig i många fall. , som KariLeuchovius hänvisade lill, framhåller all först när det kraftigasteulbyggnadsskedel har passerat kan det finnas förutsättningar för alt övergålill oreglerat planeringsförfarande, och del ställer sig även ulskottsmajoriletenbakom. Frågan för då prövas på nytt. Reservanternaframhåller atl en utredning bör kunna genomföras snabbt. Eftersom del ännudröjer ganska lång lid innan vi har föu full behovsläckning i fråga ombarnomsorgen så har vi knappast nu behov av all hemställa om skyndsam utredningoch förslag syftande fill eU avskaffande av nuvarande specificerade krav påbarnomsorgsplaner i kommunerna. Jag yrkar bifall lill socialutskottels hemslällan och avslag påreservationen. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels ulskollets hemställan, dels reservationen av KariLeuchovius och , och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 40 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KarlLeuchovius begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 242 Nej - 49 Mom. 5 och 6 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 8Riksdagens protokoll 1978/79:152 §17 Trafiksignaler för gående Föredrogs trafikulskottels belänkande 1978/79:25med anledning av propositionen 1978/79:111 om åtgärder mot krångel och onödigbyråkrati m.m. såvitt avser avsnittet 3.1 om trafiksignaler för gående i bil. 5(). I propositionen 1978/79:111 bil. 5() hade regeringen, efter föredragning avkommunikationsministern , berett tillfälle atl tadel av vad som i propositionen anförts om trafiksignaler för gående,innebärande alt den särskilda straffsanktionen för överträdelse av förbudet atlgå mot rött ljus skulle upphävas. altriksdagen med anledning av propositionen 1978/79:111 såvitt nu var i fråga somsin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört om Irafiksignaler förgående, innebärande alt påföljden för överträdelse av förbudet all gå mot röttljus inte skulle slopas. Reservation hade avgivits av (), (), (), i (c), WiggoKomstedt (m) och () som ansett alt utskottet bort hemställa atlriksdagen lämnade utan erinran vad föredraganden i proposiiionen 1978/79:111såvitt nu var i fråga anfört om trafiksignaler för gående. Reservationen i detla utskottsbetänkande följer kommunikationsdepartementetsförslag all upphäva sanktionerna vid gång mot "röd gubbe". Nogär denna fråga, herr talman, en av de frågor som härmed krångel och onödigbyråkrati att göra. Jag vill i första hand uppehålla mig vid frågans praktiskabetydelse-jag antar atl kommunikationsministern kommeratt la upp de Juridiskasynpunkterna i sammanhanget. uppmärksammade Jag en skolklass som stannade för rött ljus vid eltövergångsställe. Det var ingen trafik på gatan, och alla vuxna gicköver gatan mot rött ljus. Då hördes en liten röst i skolklassen: - Farbröderna och tanterna går ju mot röd gubbe.Varför för inte vi göra det? - Det är förbjudet all gå mot röd gubbe, svaradelärarinnan. Hur,kammarledamöter, skall man bland allmänheten kunna upprätthålla någon respektför lagar, då man inte använder sig av sanktionsförfarandet? Nästa gång, ulanlärare, går barnen mot röd gubbe. Alt under sådana förhållanden behållaslraflsanklioner är orimligt och onödigt och har ingen preventiv verkan,snarare motsatsen. Gårman finner man att förseelser beivrats enligt följande: 1976, 1977, varav 9 i , 2 iGöteborg, 274 i -som tydligen föster litet större avseende vid den härsaken -och 3501 övrigt i landet. var siffran396, varav 4 i -länk då på hur många som springer mot röd gubbe -, 3i , 167 i och 222 i övrigt i landet. Dåman ser de här siffrorna - 4 i - förstår man att det endast är närpolisen är på dåligt humör som han ingriper och använder sig av de möjligheterlagen erbjuder. Trots att polisen är vid övergångsstället görs del alltså ingetingripande. Då frågar man sig: Varför skall vi behålla dessa sanktioner? Varförskall vi ha elt förbud som i praktiken ingen lyder? Mot denna bakgrund yrkarjag, herr talman, bifall lill reservationen. I propositionen 111 med förslag till ålgärder mot krångel och onödigbyråkrati fick trafikutskotlet efter diverse krångel tillfälle alt yttra sigöver vad som i propositionen har anförts om trafiksignaler för gående. Delfanns olika uppfattningar om var detta ärende hörde hemma, men då vi itrafikutskoltet har behandlat liknande motioner och då vi dessutomkände ett starkt behov av alt uttala vår uppfattning i frågan var det bra atlvi till slut fick detta tillfälle. Kommunikalionsminislernhar i avsnittet 3 i bil. 5 i propositionen tagit upp en del förenklingar somregeringen har genomfört eller avser alt genomföra. a. avser man attupphäva den särskilda trafikslraffsanklionen för överträdelsen atl gå mot röttljus. Som framgår av trafikutskottets betänkande och anförandehar vi inte lyckats uppnå enighet i vårt ställningstagande. Majoriteten villdock ha straffsanktionen kvar, främst av irafiksä-kerhelsskäl. Del ärnaturiigtvis bra, om man kan göra förenklingar och ta bort straff som inteuppfattas som meningsfulla och inte har någon allmänpre-ventiv effekt, men detfinns angelägnare områden härvidlag. Utskottet anser i detta fall alt dettvärtom kan få allvariiga följder. Därvid kan vi stödja oss på deremissinstanser som i vårt land har ansvaret för trafiksäkerhetsarbelet,nämligen TSV och NTF. De har avstyrkt förslaget, då de befarar attefterievnaden blir sämre, om straffsanktionen tas bort. Del kan leda tillallvariiga irafiksäkerhetsförsämringar. Man framhåller också risken förmissförstånd och svårigheter i trafikundervisningen. Respekten för förbudet atlgå mol röd gubbe kommer alt försvagas. HerrLolhigius anser atl del är en principfråga, men jag tycker atl hans exempelinte är så särskilt lyckat. Det lilla barnet tyckte att del var underligt attfarbröderna och lanterna gick mot rött ljus. Följden skulle enligt Carl-WilhelmLolhigius bli alt man nästa gång, då läraren inte är med, går mot rött ljus.Men, , följden skulle nog i fortsättningen bli att allaskolbarn, med eller utan lärare, går mol röd gubbe med alla de konsekvenser somdetta kan medföra. Del är väl inle det viktigaste atl någon åker fast - detviktigaste är att det trots allt har en återhållande effekt. Trafikutskottetansåg all regeln om rött ljus innebär absolut stopplikt och atl denregeln är så viktig ur trafiksäkerhetssynpunkt atl varje uppluckringav denna princip kunde medföra allvariiga konsekvenser. Trafikutskottetsmajoritet har inle ändrat uppfattning därvidlag. Reservanternavill slopa straffet, men Jag tycker atl deras argumentering i reservationen ärganska tunn. Bara del förhållandet atl ell så litet antal av de många som i dagöverträder förbudet straffas, är enligt min mening inte något avgörande skäl.Etl borttagande av straffet skulle säkert innebära all de laglydiga-ochdetär faktiskt rätt många-också skulle lockas att gå mol rött ljus så snarttillfälle gavs. Ju fler som gör detta, ju störte blir trafiksäkerhets-riskerna-och den ökningen vill åtminstone inle jag medverka lill. Detverkar också som om statsrådet hyser vissa farhågor för följderna av ettborttagande av straffsanktionen, då hon betonar angelägenheten av ökadinformation i samband med ändringen och begär alt ytteriigare medel skall gestill TSV för delta ändamål. Nog verkar väl ändå detta onödigt krångligt! Manlar bort elt straff, som man anser krångligt, men man måste öka informationenför att de gående skall förslå förenklingen i del hela. Delär inte påvisat några större olägenheter med atl ha straffpåföljden kvar, ochdå varje uppluckring av förbudet all gå mol röd gubbe kan betyda ökade olyckor itrafiken yrkar jag bifall lill trafikutskoltets hemställan. I detla anförande instämde (), SvenMellqvist (s) och (). CARL-WILHELMLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Bara en kort replik till vad vännen sade. Det är riktigt altnågra av de remissinstanser som har uttalat sig har hållit på principen omstraff, medan de som i praktiken haralt umgås med problemen -alltså polisensjälv - har sagt all man bör ta bort straffsanktionen. Del tycker är jag detviktigaste i den här situationen. Straffethar en återhållande effekt, sägs det. Men dess återhållande effekt urartar årfrån år och blir allt mindre värt. Jag vill också betona att den bestämmelsenfortfarande finns kvar att om man går mol röd gubbe och medverkar lill trafiksvårigheterav något slag, då blir del påföljd - även om vi lar bort själva straffet föratt gå mot röd gubbe. Men om del alltså händer något i samband med alt man gårmot rött ljus blir man straffad. Del finns således, herr talman, ingenting somförändrar situationen. Skall vi ha bort krångel, då bör vi också börja meddenna del. () kortgenmäle: Jag är medveten om att polisen kan finna det besväriigt ibland altfölja upp bestämmelserna, och del kan innebära vissa olägenheter för derasarbete. Men jag tror atl man för ta den olägenheten i förvissningen att mandärigenom kan klara flera människor från aU bli offer i trafiken. Jagglömde nämna att försäkringsbranschens organisationer också har uttalat sig motborttagande av straffet och uttalat sin oro för vad del skulle medföra. Vidarefinns en ökad tendens atl bilarna kör mol rött ljus. Tar vi steget aU ta bortstraffet, då innebär del en uppmuntran lill bilisterna att fortsätta köra mot rött ljus - vilket ger ytterstallvariiga konsekvenser. Jag yrkar alltså bifall till utskottets hemställan. Jag vill ta upp några fö men angelägna förslag som ingår ikommunikationsdepartementets åtgärdspakel mol krångel. I proposiiionenkonstateras alt det i kampen mol onödig byråkrati är viktigt all förenkla detoffentliga språket. En av de författningar som länge har stått i blickpunkten idel sammanhanget är yrkeslrafikförordningen. Yrkestrafiklagstiftningenutgör ell betydelsefullt trafikpolitiskt instrument som berör många människor.Mol den bakgrunden har vi inom lagt stor vikt vidall fö ull stånd en språklig modernisering av lagstiftningen. Arbetet har sketti nära samråd med byråkraiiutredningens och statsrådsberedningensspråkexperier. Det är min förhoppning atl den nya yrkestrafiklagstiftning, somnu ligger på bord och som skall behandlas i kammaren,skall visa sig vara så lättförståelig som bl. a. trafikulövare och andraintressenter har rätt alt kräva. Tillde straffsanktionerade trafikreglerna hör kravet all cyklar skall vara förseddamed belysningsulrustning även om de aldrig används i mörker. Till bilden hörall kravet på cykellykta också omfattar vissa barncyklar trots atlbarn inle kan straffas. Bestämmelsen upplevs inte som meningsfull. För allinskärpa betydelsen av viktiga irafiksäkerhelsregler -och dit höratt cyklar imörker måste ha tänd belysning - föreslår regeringen all kravet på cykellyklaunder daglid slopas. Jagvill också beröra regeringens uppmärksammade förslag om s. k. röd gubbe. Delinnebär att man tar bort del nuvarande bötesstraffet. Själva förbudet all gåmot rött ljus står däremot kvar. Vidbehandlingen av förslaget har man uttryckt oro föratt trafiksäkerheten skulleförsämras om straffsanktionen togs bort. Med tanke på de bristandeövervakningsmöjligheter som finns f n. är den oron enligt min mening obefogad.Straffet kan med nuvarande övervakningsmöjligheter inle ha någon nämnvärdallmänprevenliv betydelse. Delta har också bekräftats från kriminalpoliiisklhåll under remissbehandlingen. Dethar vidare gjorts gällande atl den föreslagna nya utformningen av reglernaskulle kunna innebära en tvekan om innebörden av bestämmelserna. Del skullebli svårt alt ge information till bl. a. barnen, har det sagts. Här vill jagförst konstatera, att barn över huvud tagel inte kan straffas. Från den synpunktenkan man fråga sig, om det finns anledning all fösta vikt vid självastraffsanktionen i informationen lill barnen. Barnen måste ju ställa sigfrågande, när de ser au människor i slor omfattning kan gå mol rött ljus utanalt någon griper in. Atl förklara detla lyckerjag borde vara mycket svårare änall förklara sanningen, nämligen alt man inte får gå mot rött ljus men att visaknar möjligheter att övervaka förbudet. I stället bör man inrikta informationenpå all de allvariigare fallen av överträdelser kan och fortfarande skall kunnabestraffas som vårdslöshet i trafik liksom på alt den som bryter mot förbudetoch vållar en olycka kan drabbas av skadeståndsansvar och gå miste omförsäkringsersättning. Jagvill starkt betona atl det här förslaget har en betydligt viktigare aspekt änatt motverka byråkrati. Vi måste vara varsamma med straffsanktioner. Atl ha ettförbud som del är förenat med straff alt överträda men som människor dagligenbryter mot utan att straffas gör att respekten för andra och viktigaretrafikregler urholkas. har särskilt betonat denaspekten. Om människor får en uppfattning innebärande att om de kan gå mot rödgubbe utan att straffas,så kan de också köra mot rött ljus ulan påföljd, ärtrafiksäkerheten verkligen i fara. Viskall med all kraft kämpa för en säkrare trafik för olika trafikantkale-gorier,inte minst för barnen. Regeringen har också valt att föreslå konkreta åtgärderlill fotgängarnas skydd. Jag tänker då på del uppdrag som regeringen i höstasgav trafiksäkerhetsverket, atl planera ålgärder som kan förbättrasignalregleringen vid övergångsställen. Vi måste få signalsystem som tartillräcklig hänsyn till gångtrafiken. De långa väntetiderna måste bort ochsignalregleringen upplevas som meningsfull. Men dessa förändringar tar lid altgenomföra. Eltled i den reform som regeringen har föreslagit är all författningsändringenskall kombineras med en väl avvägd information. Del är meningen attinformationen dels skall klarlägga innebörden av ändringen, dels skall inriktasmera generellt på fotgängarnas säkerhetssituation. Man bör på det sättet, NilsHjorth, kunna fö människor alt förstå att man skall stanna för röd gubbe, inteför att undvika straff ulan för all undvika att bli påkörd. Jag uppskattar statsrådets strävan atl förenkla lagar och förordningar.Men på grund av den oro Jag känner för att ännu fler människor skall drabbas avtrafikolyckor anserjag atl den här bestämmelsen bör finnas kvar. NTFhar gått ul med en kampanj under mottot Ung i trafiken. Del sker mol bakgrundenav all 7 000 ungdomar varie år dödas eller skadas i trafiken. NTF bedriver enaktiv verksamhet för barn i förskoleåldern och ger trafikundervisning iskolorna. Barnens trafikklubb har blivit synnerligen populär. Den ger på eltlättfaitligl sätt barnen undervisning i trafiksäkerhet. Trafiksäkerhetsverketoch försäkringsbolagen gör också betydande insatser för atl ökatrafiksäkerheten, särskilt bland barnen. Nusäger statsrådet att barn inte kan straffas. Men det kan Ju följa med livet ut,om man inger dem den inställningen. Och Jag undrar hur statsrådet anser altundervisningen i den aktuella frågan skall om straffet för brott motförbudet att gå mot rött ljus tas bort. Hon kanske skulle säga ungefär så här:"Ja, kära barn, ni för naturiigtvis inte gå mol röd gubbe - det förslårni. Men om ni ändå skulle göra det när ni blir litet äldre, så blir ni inlestraffade för del -del har riksdag och regering bestämt. Går ni däremotslarvigt och vårdslöst -Ja, då kan ni straffas för vårdslöshet i trafiken. Niförslår barn, all vi här har gjort en del förenklingar, bl. a. för atl ni yngrelättare skall förslå de trafikregler somgäller." Jag undrar hur barnen skulleuppfatta en sådan undervisning. Jagär rädd för att etl upphävande av detta straff minskar respekten för förbudetatl gå mot rött ljus. Det kommer, befarar Jag, all leda till ännu fler olyckor,och det skall vi väl ändå inte medverka till. Överläggningenvar härmed sluiad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m.fl. och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Carl-WilhelmLolhigius begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Uppskovmed behandlingen av motion omflott-ningen i Densom vill atl kammaren bifaller trafikulskotlets hemställan i betänkandel nr 25 röstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: §18 Uppskov med behandlingen av motion om fiottningen i betänkande 1978/79:26 angående uppskov med behandlingen avvissa ärenden. I detta belänkandehemställde utskottet atl lill 1979/80 skulle uppskjuta behandlingen av dels ibetänkandet under mom. 1-30 angivna ärenden, dels annat ärende som kunde kommaatt hänvisas till trafikutskottet under återstoden av innevaranderiksmöte.