prot · G20942 · 1978-12-31 00:00:00 — Omny sysselsättning för de anställda vid iLandskrona Sedankonkursen har driften vid Schlasbergs i fortsatt med bl.a. hjälp av det statliga stödet för tidsbegränsad fortsatt drift avnedläggningshoiade företag. Syftel med detta stöd, som utgår avlönekostnaderna, är alt bereda erforderligt rådrum för omplacering av deanslällda eller för rekonstruktion av företaget med fortsatt drift som följd. Deförsök som gjorts för atl få lill stånd en rekonstruktionav företaget har lyvärr inte givit något resultat. Konkursförvaliaren har nuuppgivit atl han inte ser någon möjlighel att ens med fortsatt stöd fortsättaverksamheien efter . F.n. undersöks möjlighelerna alt genom s. k. rådrumsbesiällningar ändå kunnaförlänga avvecklingsperioden vid företaget ytterligare. Om det visar sig varamöjligl alt fä fram beställningar, som lämpligen kan förläggas tillanläggningen i , och konkursförvaltningen finner det möjligt medhänsyn lill konkurslagens bestämmelser aU upprätthålla driften, om än ireducerad omfallning, är regeringen beredd all pröva möjligheterna att förlängadet stöd som utgår. Jag ber aU fä tacka arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga.Den får bl. a. ses mol bakgrunden av sysselsättningsläget i och denytterst besvärliga situation som råder redan nu med 540 registrerade arbetslösaförulom dem som befinner sig i beredskapsarlDete. Av dessa är inte mindre än340 kvinnor och detla i en kommun med knappt 38 000 invånare. i sysselsätter ju f n. 270 personer och avdessa är ungefär 210 kvinnor. Detinnebär att vi , då företagets verksamhet upphör, kommer att haökat de arbetslösas antal i kommunen till i runda tal 880, varav inle mindre än550 är kvinnor. Till detta skall jag sedan kunna lägga den dolda arbetslöshetsom finns i kommunen, och denna är sannerligen inte liten. Vid företaget finnsockså ett tiotal anställda i halvskyddad sysselsällning, och för derasvidkommande blir läget i den nuvarande konjunkturen om möjligt ännu värre. Jagtycker atl arbetsmarknadsministern måsle börja utarbeta förslag föratl bilda ett nytt bolag med kanhända något begränsade mål. Man borde välja utde mest lönsamma bilarna i del nuvarande förelaget och inrikta sig på svenskfackhandel och export. kan man, som arbetsmarknadsministern också sägeri svaret, möjligen späda på med lönsömnad, som trots alll går atl skaffa, ävenom det blir i begränsad utsträckning. Det går också att kompletlera med vissanya produkier. Meninnan ett sådant företag bildats bör samhället gå in, som arbetsmarknadsministernockså pekar på, och ge vissa siödbeslällningar för alt rädda så mänga av jobbenvid förelaget som möjligt. förelåg enligl min mening möjlighet atlrädda både de anslällda och företaget, men samhället gick då inte in. Medhänsyn härtill måste vi nu med bestämdhet resa dessa krav; människorna där neremåsle garanteras ny sysselsältning. Vad som håller pä att ske är enfruktansvärd kapitalförstöring, där del största kapitalet ligger i välutbildad ochmyckel kunnig arbetskraft och en i övrigt fungerande organisation. Vi måsleomedelbart se till att rädda vad som finns kvar av svensk tekoindustri. Dettabör ske bl. a. av beredskapsskäl, om oroligheier skulle utbryta ute i världenoch vi skulle drabbas av en avspärrning som följd därav. Jagförväntar mig, som sagt, all arbetsmarknadsministern vidtar mycket snaraåtgärder för alt klara sysselsättningsläget för de anslällda vid i . I mitt svar belyste jag möjligheten att skapa ytteriigare rådrum förpersonal och arbetsförmedling. Det gäller ju nu för förmedlingen atl med deolika medel som den har lill sitt förfogande underlätta placering av personalenvid Schlasbergs i . Även om arbetsmarknadsläget i ärbekymmersamt, som påpekade, trorjag atl man också skall noteraden förbättring som möjligen kan iakttas. Detfinns tecken på en viss konjunkturförbättring även i del hårt prövadeLandskronaområdet. I har 800 företag anmäll intresse förnyrekryieringsbidraget för en sammanlagd netloökning med 4 000 personer. Dettakan möjligen tyda på att det pågåren viss aktivitet i syfte alt ta hand om depersoner som friställts. Det här säger jag inte för att på något sätt försökaförringa de problem dessa människor upplever, det vet mycketväl, men jag tror det är värt alt räkna med atl det kanske finns en vissmottagningskapacitet framöver. Jagvill också påminna om alt regeringen har gått in med olika åtgärder för allhjälpa upp silualionen i och därmed i Landskronaområdet. Ivarvsproposiiionen finns en del åtgärder som inle bara rör varven ulan ävenomfattar insaiser för atl slimulera utvecklingen av övrig industri. Där finnssärskilda medel för regionalpoliliska insatser i varvsregionerna uppgående lillsammanlagt 300 milj. kr., vidare tillskott till de regionala utvecklingsfondernapä 30 milj. kr. samt 75 milj. kr. för bildande av investmentbolag. Genom dessainsaiser skapas fömlsättningar för elt aktivt och kraftfullt arbele i länel,och jag hoppas att de skall komma till slånd. Men yllerst gäller detnaturiigtvis också att om möjligt göra något ät själva Schlasbergsinduslrin ochrädda över de livskraftiga delar som finns där. Omny sysselsättning för de anställda vid iLandskrona Arbetsmarknadsministern menar atl läget trots allt skulle vara litetbättre i och i . Jag kan emellertid meddelaarbetsmarknadsministern att jag så sent som i går hade kontakt med en av dearbetsförmedlare som sysslat med just de anställda på Schlasbergs. Han harkartlagt deras möjligheter atl la nya jobb och håller också på all kartläggasituationen för att kunna se var man eventuellt kan placera dem. Jagkan försäkra arbetsmarknadsministern att den bild han gav mig var ytterligtmörk. Det finns över huvud taget inga jobb i regionen där nere som ömlokaliseringen av det norra skogsinstitutet kan erbjudas dem som nukommer att friställas. Därför är det så angeläget att komma med de siödbeslällningarsom arbetsmarknadsministern hänvisar till och som man skulle kunna ta tillunder ytterligare för att göra det möjligl all rekonstruera företaget.Jag är medveten om att del kan bli fråga om ett företag som inle kansysselsätta så många som är sysselsatta , men det skulle ändå kunna iryggajobben för ett rätt stort antal av dessa. Jag tror del är möjligt atl ta upp endiskussion med de vid Schlasbergs anställda som verkar inom resp. fackligaorganisationer. Konkursförvaltarei all ära, men de har sin beslämda uppgift atl fylla, det känner vi väl lill.Del är inte alltid säkert att de kan träda in i företagsledningens ställe. Vibör med det allra snaraste, när vi nu som jag hoppas sätter i gäng arbetet medrekonstruktionen av Schlasbergs, se till alt det sätts in en kvalificeradförelagsledare som kan styra och slälla i företaget. Då trorjag det finns godamöjligheter alt ta lill vara det bäsla i detla förelag och därmed också tryggasysselsätlningen för många av de nu anslällda. Överläggningenvar härmed slutad. §11 Om lokaliseringen av det norra skogsinstitutet Statsrådet erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1978/79:136, tillutbildningsministern, och anförde: har frågat utbildningsministern dels när enproposition angående byggnads- och lokaliseringsfrågan för del norraskogsinstitutet kan väntas föreligga, dels om utbildningsministern är bereddalt förorda som definitiv lokaliseringsort för institutet. Arbetetinom regeringen är så fördelat alt del är jag som skall svara på frågan. Maj:t uppdrog ål skolöverstyrelsenatt komma in med förslag om skogsinstitutens framtida verksamhet. haruttalat atl frågan om lokaliseringen av del norra skogsinstitutet bör prövas pånytt, när resultatet av nämnda utredning föreligger. har inovember 1977 redovisat sitt uppdrag. Förslaget har remissbehandlals och beredsf n. inom regeringskansliel. Regeringen har för avsikl atl lämna förslag ifrågan budgetproposition. Eftersom också frågan om lokaliseringenbereds i detta sammanhang, ärjag för dagen inle beredd alt göra några uttalandenangående den framtida föriäggningen av del norra skogsinstitutet. Allra försl ber jag alt fö framföra ell tack till statsrådet för svarei på min fråga, som jag ställt av flera skäl. Jag vill sedan göra enallmän kommentar. Statenskvarnar mal långsamt, och här har vi elt skolexempel på detla. Men jag frågar;Hur långsam för takten egentligen bli? År1969 beslöt att del norra skogsinstitutet skulle förläggas tillSollefteå. Lokaler skulle byggas och stå färdiga 1973. kom, men ingetinstitut. 1974 uppdrog regeringen åt alt utreda frågan omskogsinstitutens framtida verksamhel. 1976 beslöt att frågan omlokaliseringen skulle prövas på nytt, när var klar. 1977 var SÖklar med sin ulredning, och del enda verkligt nya som utredningen kom fram tillvar alt skogsinstituten skulle inordnas under . Nuhar snart 1978 gått till ända. Skuggorna ruvar alltjämt över skogsinstitutensframlid. Skolministrar har kommii och gått. Frågor har ställts, och undvikandesvar har givits -ja, inle , det villjag säga. har gått medväntan, utredningar och irritation hos alla dem som berörts av frågan. Jagfrågar: Har någonting nytt hänt som motiverat den här långhalningen? Jag kaninte se alt någonling nytt har hänt. Alla gamla skäl för lokalisering tillSollefteå kvarstår. I finns redan nu verksamheter som med fördel börsamordnas med skogsinstitutet. Där finns med sina lokaler.Där finns en skogsbruksskola. Åtskilliga av dessa lokaler kan användasgemensamt, och de bör användas gemensamt. Jag frågar; Har vi verkligen råd atlbygga upp olika samhällsinstitutioner på skolans område ulan alt se påmöjlighelerna lill gemensam lokalanvändning? Har vi råd att inte ta lill varamöjligheten alt samordna lärarresurser? Jag skulle vara lacksam om kommentera jusl de här tvä frågorna. Eftersomdetla är min första debatt med i hennes egenskap av skolministervill jag gärna ge henne chansen att till skillnad från sina föregångareverkligen se till att någonting blir gjort. Jag ser alltså fram emot att viefter får en proposition i den här frågan, och jag hoppas alt dennaproposilion innehåller ett förslag om alt det norra skogsinstitutet definitivtskall föriäggas lill . Del skulle skingra många ovisshetens dimmor. Omlokaliseringen av det norra skogsinstitutet Ansvaret för att statens kvarnar har mall sä långsamt i del här fallet- ovanligt långsamt, får vi kanske vara överens om - kan jag inte ta på mig avnaluriiga skäl. Jag skall heller inte försöka analysera varför det gått sålångsamt. Enanledning till all del nu på slutet har dröjt är väl att utredningen ochremissinstanserna var överens om att denna utbildning skulle överföras tillSveriges . Därav följer ju också andra organisatoriskakonsekvenser. Det är därför naturiigt alt jag tyvärr inle ser någon möjlighetatt gå in på en diskussion om rimligheten av den ena eller den andra av defrågor som ställde, och jag kan alltså bara än en gång hänvisalill det besked som skall komma i samband med budgetproposilionen 1979. 6 protokoll 1978/79:40-43 Nr 42 (): Tisdagenden '' talman! Jag hade naturiigtvis inte väntat aU skolminister häri skulle ge elt besked om lokaliseringen - detskulle verkligen ha varil att föregripa den normala beredningen inomdepartementet. OmÅreprojeklet '"" " ' " egentligen att få klart för mig i vilken anda skolministern kommer aUskriva den proposilion som skall läggas lill grund för ifrågavarande beslut omden framtida lokaliseringen. Det var av det skälet jag tog upp frågorna omsamordning av lokaler och samordning av lärarresurser, för i den PM somskolöverstyrelsen utarbetat i denna fråga, daterad ijuli 1977, säger man t. ex.att del är problem med lärarsitualionen vid skogsinstituten. Det beror på allde är så pass små som skolenheter. Man säger vidare -jag citerar ordagrant; "Detråder ell nära samband i flera avseenden mellan skogsleknikemt-bildningen ochgymnasieskolans skogsbrukslinje. Den föreslagna översynen måsle därför ske medallt beaktande av gymnasieskolans skogliga utbildning." Jaghar velat peka på det faktum att det bedrivs skoglig utbildning på gymnasienivåi vid en skogsbruksskola som ligger så placerad att där också kanbyggas ett skogsinstitut så atl säga vägg i vägg med skogsbruksskolan. Jagvill alltså lägga skolministern varmt om hjärtat alt beakta både innehållet idenna PM och vad jag nu har sagt. Överläggningenvar härmed slutad. Jordbruksministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1978/79:147, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för alt nuföreliggande planer för Åreprojeklet skall kunna fullföljas. Regeringenbeslöt alt följande investeringar skulle ingå i det s. k.Åreprojeklet. Enkabinbana från till Åreskulans topp samt olikaaktivitets-anordningar. En stugby med 400bäddplatser. Ett nyllavloppsreningsverk saml vissa övriga infrastmklurella åtgärder. Vadavser kabinbanan har investeringen fullgjorts. Rekrealionsbered-ningen ochSveriges turistråd har gemensamt ett uppdrag all utvärdera erfarenheterna avÅreprojektet saml utreda kompletterande investeringar. Delta uppdrag kommer altslutföras , varefter ställning kan tas till eventuella förslag somsyftar till aU komplettera enligt beslut. Vadgäller den stugby med 400 bäddplatser som ännu inle uppförts 82 föreligger f n. inget konkret förslag. Fråganom avloppsreningsverket och dess anslutningar är under beredning. De 15,2milj. som anvisades som lån av är enligt Åre kommun inletillräckliga. Vidare prövas f n. frågan om reningsverkels lokalisering . En samlad bedömning bör kunna göras närnämnden lagil sitt beslut. STINAELIASSON (c): Jag lackar statsrådet för svaret på min fråga. Del innehåller inte såmyckel av bestämda besked att ta fasta på. Mycket i det gäller sådant someventuellt skall ske - hänvisning till alt frågan är under beredning ochliknande. Det är dock beslutat, som jordbruksministern redogjorde för, att enetapp i skall fullföljas. Altjust Are utvaldes är ganska naturligt. Åreregionen harju sedan lång tidlillbaka utvecklat traditioner med stor belydelse framförallt för den inhemskavinterturismen. Åre är också internationellt känt som rekreations- och vintersportort. Riksdagsbeslutet1977 innebar att skulle fullföljas i enlighet med vad somredovisades i proposilionen 1976/77:98, där dåvarande jordbruksministernDahlgren ansåg del vara angeläget atl de i Åreprojeklet förutsattainvesteringarna kan komma lill stånd samt framhöll: "För detta talar ävenden enighet som rått kring Åreprojeklet." Anledningentill min fråga är att flera av de beslutade investeringarna ännu inte harkommit lill stånd och alt andra inte helt slutförts. Framför allt ärfinansieringsproblemen stora. Dennu aktuella första etappen kan inte fullföljas utan ökat ekonomiskt stöd lillÅre kommun och Åre Lift- och . har värde både sett ursocial synpunkt och med hänsyn till sysselsättningsaspekten. Man måste ta storhänsyn till kommunens ekonomiska läge. Kommunalskatten i Åre kommun är hög - nämligen 31:29. Detsom är särskilt akut är frågan om vatten och avlopp. Finansieringenav denna fråga är inte löst. Myckel är avhängigt av alt vadelen . Dellagäller såväl för det fasta boendet som för fritidsboendel. De aktiviteter som byggts upp måste följas upp med ökat boende.Annars får man ju inte den avkastning som man bör få ut av del kapital som ärnedlagt. Man når inte heller avsikten med projektet, nämligen att skapamöjligheter för alla att utnyttja aktiviteterna, oberoende av handikapp ellerekonomiska och sociala förhållanden. Statsrådetsäger i sitt svar bl. a. att rekreationsberedningen och turisträd harfått ett uppdrag, som kommer att slutföras. Vad menas med orden"" i det sammanhanget? Detvar positivt att i svaret fö höra att frågan om avloppsreningsverket och dessanslutningar är under beredning. Det konstaterades också att de 15,2 miljonersom anvisades som lån inte är lillräckliga. Nej, del är de verkligeninte. är dessa utgifter kostnadsberäknade till 40 miljoner. Åre är enfattig kommun, och det är viktigt att projektet fullföljs i denna del. Detkrävs också ett rejält grepp över hela projektet. Det fattas väldigt mycket i Nr 42 kommunens infrastruktur. Tisdagenden ° industriministern tillsatte en informellarbetsgrupp, och jag ""''"ar om den också är verksam och om den måhända kommiifram till _ något konkretresultat. Har den särskill diskuterat den här aktuella delen av Jaglackar än en gång för svaret på min fråga och skulle gärna se atl jag fick svarockså på den sisl framförda punkten. Jag delar uppfattning alt Åreregionen harutomordentligt stor betydelse för svensk turism. På den direkta frågan om vadlidsbegreppet "inom korl" här innebär vill jag svara alt vi bör få enredogörelse före detla års utgång. pekade vidare på att de investeringar som ingår i projektet inle harfullföljts. Jag vill på den punkten säga några ord när det gäller nyttavloppsreningsverk och ledningar för vatten och avlopp. Självfallet fordrar denfrågan en snabb lösning. Denkostnadsberäkning som i proposilionen 1976/77:98 låg lill grund för anvisandetav 15,2 milj. kr. har senare visat sig ohållbar. Därför har ett nytt va-projektarbetats fram. Iseptember konstaterade all man inle kunde godkänna denföreslagna lokaliseringen av reningsverket. Åre kommun har besvärat sig hoskoncessionsnämnden. Iavvaklan pä nämndens beslut vill jag vänla med att göra en total bedömning avdetta senare projekt, vilket även inkluderar ett nytt vattenverk i ochvatten- och avloppsledningar därifrån till Åre. Jaganser emellertid att det är helt nödvändigl all vallen- och avloppsfrägan iÅredalen får sin lösning . Sedanvill jag tillägga alt beträffande vägar och vägförbätlringar förefaller ändå entillfredsställande lösning ha nåtts genom de 2 milj. kr. som anvisades ifjolårets proposition. STINAELIASSON (c); Jag lackar statsrådet för det kompletterande svaret. Jag vill påpekaalt har karaktär av försöksprojekt föratt man skall vinnaerfarenheter av uibyggnad av primärt rekreationsområde. Därför är det verkligenangeläget alt den fortsatta ulvecklingen möjliggörs. Jagkänner till del som jordbruksministern pekade på, nämligen atl nalurvårdsenhelenpå har sagt alt är mycket förorenad, och jag understrykervikten av att här händer något mycket snabbi. Jaghar mig också bekant att Åre kommun förbereder en uppvaktning hosjordbruksministern för alt informera honom om de här problemen och för atldiskulera Åreprojeklet över huvud tagel. Det är min förhoppning all Åre kommundä färså positiva besked med sig hem atl va-frågan snabbt kan lösas vadfinansieringen beträffar, för det är där den stora haken finns, 84 Jag vill lämna ytteriigare en upplysning, och det är attrekreationsberedningen ämnar låta genomföra en totalutvärdering avseende planering, organisation och finansiering.Del är min förhoppning atl den uivärderingen skall kunna ge en tillfredsställandevägledning vid genomförandet av de nya turistsatsningarna. STINAELIASSON (c): Jag tackar också för den kompletterande upplysningen. Menrekreationsberedningen gör väl f n. ingenling annat ål Åreprojeklet än justdetla. Enligl vad jag förstår väntar man i beredningen på eU ställningstagandefrån regeringens sida i form av en proposition som rör de frågor som harbehandlats i beredningens rapport insatser för turism och rekreation;Dessulom gavs del här uppdraget för sedan, och man undrardärför: Har någonting konkret kommii från beredningen? Det torde vara nödvändigt att denna utvärdering sker och atl man fårdet underlaget lill hjälp vid utformandet av ytterligare satsningar påÅreprojektet. STINAELIASSON (c); Jusl vatten- och avloppsproblemet behöver ju inte ha beröring med denutvärdering som beredningen har atl utföra. Beträffande va-anläggningarna är det naturiigtvis i första handnödvändigt alt man får koncessionsnämndens utlåtande över projektet. STINAELIASSON (c): Men för kommunen och för länet är det väsentligt alt också i god tidoch få vela hur man skall klara finansieringen. Överiäggningen varhärmed slutad. § 13 Föredrogs ochhänvisades 1978/79:114 tillarbetsmarknadsuiskotiet 1978/79:115 tillskatteuiskouet 1978/79:116 lillfinansutskottet 1978/79:117 1111skaueulskotlei 1978/79:118 tillsocialförsäkringsutskoltel 1978/79:119 tillsocialutskottet 1978/79:120 och 121 tillutbildningsutskottet Motionom avdrag för framtida utgifter för hantering av kärnbränsle 1978/79:122 tillsocialförsäkringsutskoltel /79:123-125 lill arbetsmarknadsutskotiei §14 Motionen 1978/79:126 av med anledning av propositionen1978/79:39 om avdrag för framtida utgifter för hantering av kärnbränsle Föredrogsmotionen 1978/79:126. Motionärenhar med stöd av 3 kap. 11 § riksdagsordningen väckt molion i anslutning tillpropositionen 1978/79:39 om avdrag för framtida utgifter för hantering avkärnbränsle. Jagfinner emellertid propositionens innehåll inte vara av sådan art atl det kanuigöra grund för motionären att nu väcka förevarande motion. Pågrund härav finner jag mig enligt 2 kap. 9 § riksdagsordningen förhindrad allställa proposition på hänvisning av motionen till utskott. OLOFJOHANSSON (c): I proposilionen 1978/79:39 föresläs möjlighet till avdrag enliglkommunalskattelagen för framtida kostnader för kärnbränsleavfall. Några kravställs inle på kärnkraftsföretagen så atl medel säkerställs och finnstillgängliga, när de framtida hanteringsutgifterna skall erläggas. Inle helleranges några riktlinjer för del utredningsarbete som aviseras i frågan. Bakgrundentill min motion är denna utformning av propositionen, som alltså innebär enskattefavör för kärnkraflsföretagen utan alt kräva garantier molkostnadsövervältring på kommande generationer. Talmannenhar nu ansett att remiss till utskott av motionen bör vägras på formellagrunder. Medhänsyn lill all allmän motionsrält föreligger så snart som harcenierns förtroenderåd beslutat atl inte yrka på remiss lill utskott men välåterkomma i sakfrågan. Jag haralllsä inget yrkande. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarengodkände talmannens propositionsvägran. Motionen lades tillhandlingarna. § 15 Föredrogs ochhänvisades 1978/79:127-132 tillnäringsutskotlet 1978/79:133 och 134 tillskatieutskoltet 1978/79:135 och 136 tillnäringsutskottet § 16 Föredrogs och bifölls Nr 42 Inlerpellationsframställningar1978/79:102 och 103 den § 17 Talmannen meddelade all på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle näringsutskottels belänkande nr 11 uppföras främst blandtvå gånger bordlagda ärenden. §18 Anmäldes och bordlades 1978/79:69 om delpensionför egenföretagare m. m. §19 Anmäldes och bordlades 1978/79:137 av GöstaBohman m.fl. 1978/79:138 av TorkelLindahl 1978/79:139 av TorkelLindahl 1978/79:140 av IngerLindquist och 1978/79:141 avOlofPalme m.fl. 1978/79:142 av LarsWerner m.fl. 1978/79:143 av NilsÅsling m.fl. med anledning avpropositionen 1978/79:49 om vissa varvsfrågor 1978/79:144av och i /79:145 av med anledning av proposilionen 1978/79:60 omåtgärder för försörjningsberedskapen på skoområdet 1978/79:146av 1978/79:147 av 1978/79:148 av SvenMellqvisl m.fl. 1978/79:149 av Jan-IvanNilsson och 1978/79:150 av och /79:151 av La/s m.fl. 1978/79:152 av m.fl. 1978/79:153av m.fl. 1978/79:154 av m.fl. 1978/79:155 av HåkanWinberg med anledning av proposilionen 1978/79:25 medförslagom tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /79 1978/79:156av och 1978/79:157 av OlofPalme m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:35 omekonomiskt stöd till vissa rederiförelag 1978/79:158 av HåkanWinberg med anledning av propositionen 1978/79:38 omändring i lagen (1970:989) om införande av fasiigheisbildningslagen 1978/79:159av Ingnw m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:43 ommedelsanvisning m. m. på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetåret1978/79 inom industridepartementets verksamhetsområde 1978/79:160av £/vA' m.jl med anledning av propositionen 1978/79:44 medförslag lill en ny jordbruksbokföringslag, m. m. 1978/79:161av m.fl. 1978/79:162 av m. fl. 1978/79:163 avLars m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:46 om stödlill vissa energibesparande åtgärder inom näringslivel 1978/79:164av och 1978/79:165 av m.fl.1978/79:166 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:62 omändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt, m. m. 1978/79:167av m.Jl