prot · G20999 · 1978-12-31 00:00:00 — Fördet andra är egentligen kärnan i den tanke som här för fram omyttrandefriheten i faktiskt omstridd. Del arv frän 1809 års författning som harinfiutil i den nya grundlagen och som han åberopat här råder det delademeningar om. Del finns experter som hävdar all man har fullsiändigi obegränsadyilrandefrihei i inom ramen för god lon. Del ärbara del all riksdagenfår icke i samband med överläggning i och lör beslut ta upp och blanda sig ienskilda myndigheters åtgöranden i konkreta ärenden eller enskilda personersförhållanden, i den mån dessa är reglerade genom privata kontrakt ellerpersonliga överenskommelser. Men även om man inte stöder den fria tolkningen,ulan den mer restriktiva, nämligen att man icke får i frågor ochinterpellationer beröra myndigheters beslut eller enskilda affärsföretagsbeslut och överenskommelser internt, så håller inte förebråelser motmig på en enda punkt. Han kan konsullera grundlagsexper-ter som ,och . De är på denna punkt alla överens om atl i sambandmed en kritik eller ett upplagande lill diskussion av etl offentligtförhållande, exempelvis problemet med uppbyggnaden av elt privat finansimperiumsom vi här diskuterar, har man full rätt alt inom ramen för diskussionerna omdel allmänna fenomenet exemplifiera fenomenet och verkningarna av del genom allnämna konkreta förhållanden -del må vara en myndighels beslut eller del må varaen privatpersons åtgöranden. Man haren fullständig sådan rätt. Om vi icke hadeden rälien här skulle det vara en oerhörd inskränkning av riksdagensyttrandefrihet, en inskränkning som grundlagsstiftarna - i sista hand alltså visjälva - i intet avseende har avsett och som icke har stöd i förarbetena tillgrundlagen. Vadvi inte får blanda oss i är alltså specifika beslutsärenden eller specifikaenskilda förhållanden och enskilda överenskommelser. Däremot har vi fullständigfrihet atl diskutera dessa överenskommelsers verkningar för svensk rättspraxisi allmänhet eller deras verkningar för de ekonomiska och sociala förhållandena,lor maktförhållandena i landet. Men vi får exempelvis inte lägga fram förslaghär i om all förbjuda all träffa en legal överenskommelsemed någon annan affärsman, men del är en helt annan sak - det är inte delta delhandlar om här. Jagnoterar all del aren myckel, mycket märklig form av liberalism all på dellasätt dels slippa undan atl diskutera problemet med självtoch med Beijerinvesl och dess maktposition, dels att hindra andra från alt taupp det genom all på detta sätt åberopa grundlagen. Är del den grundlagssynensom börjar breda ul sig i folkpartiregeringen, då är del verkligen ännu en gånghög lid atl tala om att vi bör byta regering. Då är regeringen intebara en instans som gynnarden privata finansväriden på folkflertalelsbekoslnad, uian då vill regeringen också befordra en konslilu-lionell praxissom skall skydda mäktiga privatpersoner här i landet för offentlig kritik ilandets riksdag. Jag skall inte förlänga den hä'r grundlagsdiskussionen. Vilka tankarnabakom grundlagen i deiia avseende kan ha varit vet jag inle. men kanske del varså enkeli som all man inte här skall diskutera frågor rörande myndigheierochenskilda som inie har möjlighet au försvara sig i kammaren Nr 99 - statsråd däremot har möjlighel alt försvara sig. Fredaeen den Svenssonnugörgällandeaiideiärfrågaom all belysa allmänna problem med exemplifiering.Dä vill jag bara hänvisa till innaniilläsningav fråga förall se om den verkligen motsvarar hans beskrivning . OmBeiierinvests ''' "'S vidare göra den kommentaren lillfrågesiällarna och inierpellanien köp av Kockunts- ''*' ' '''"''"' """änga företagare icke är fullkomligamänniskor-del är inte Qjljpf vi politiker heller och inle några andra kategorierav människor som jag Delförekommer alliså all människor agerar egoistiskt, all de agerar alltförfingerfärdigt, all de agerar skrupelfritt. Det förekommer i del privatanäringslivel, i politiken och nalurliglvis även i del reglerade näringslivel istatshandelsländerna. Om man konstaterar atl möjligheter ibland missbrukas harman konstaterat atl människor är människor, men man har i och för sig intedärmed givit ett tillräckligt starkt motiv för sådana väsentliga förändringar isystemet som t. ex. önskar. är klart all i den mån del rör sig om väsentliga missbruk av möjlighelerbör man försöka täppa lill de hål som gör delta missbruk möjligl, och jagnoterade i mitt svar att budget-och ekonomiministern tänker göra en översyn avskattereglerna. Jag noterade också atl elt annat lagsiiftningsav-snill nu ärunder beredning i handelsdepartemenlei. Det är naturiigi all jag inle - medandenna beredning pågår, vilket dessutom sker i ett annat departement - försökerföregripa vad regeringen kan komma fram lill. Lätmig därefter gä över lill argument om självaförlustavdragen. Jag noierarail han nu deklarerat all han ärense med migom allen konkurs inte var någon lämplig utväg i del läge som rådde. Han menar allandra utvägar skulle övervägas och återkom lill den lösning som tidningenAffärsvärlden anvisade i det nummer som kom ut i förrgår. För inte undan derasuppslag, sade . Jag vill svara: Nej, del skall vi inle göra.Som jag antydde är den lösningen redan under bedömning. Men den preliminärabedömningen av den juridiska och revisionsmässiga expertis som jag hafttillfälle att höra påvisade all del tycks föreligga skaiteiekniska svårigheteralt beträda den vägen. felciterade mig då han använde enformulering som antydde all jag inle skulle ha lust att beträda den. Vad jaglalar om är huruvida den är juridiskt hållbar eller inte. Det måste ju rimligenvara avgörande för behandling av frågan. Därtillkommer, som också betonade, problemet om någon skaffar sig iförulsättningar atl genom kunna utnyttja förlustavdragsmöjligheten.Det blir i sä fall med all sannolikhet en procedur som kommer alt pågå underett nerialår,och då finns del möjlighel alt den av budget- och ekonomiministernaviserade översynen av skaitelagstifiningen kan täppa till del hålet. LENNARTPETTERSSON (s): Dei ärriktigt, , att vi iir överens om au en konkurs för hösien 1978icke hade varit lämplig. Del hade inle varii lill fördel för de ansiälldaoch för verksamhetens Ibrisatia bedrivande. 58 hindrar inte atl ett avtal som hade inneburit en konkurs längre framför moderbolaget då detia inte var involverai i varvsrörelsen hade varit en Nr 99 lösning som de anställda inte hade haft några invändningar mol. Det hade Fredaeen den haft den fördelen att den mycket slora överbetalning lill aklieägarna som statsrådet nu försvarar inte skulle ha behövt äga rum. Jag hävdar än en gång atl del finns möjligheler att gä fram avialsvägen. Man hade på del säiiei q Beijerinvests kunnai klara av problemen,ulan all mansamlidigl hade behövt ge de väldiga förlusiavdragsmöjligheier som statsrådet gjort i sitt preliminära nLijp,-avial. Jagkan inle finna annai än au Affärsvärldens förslag au komma lill rälla med delhäravtalet ser ut alt hålla. Det anser de som jag talat med. Statsrådet annan uppfattning. Vi kan bara hoppas au Affärsvärldens förslag allkorrigera misstagen kan vara etl sätt atl komma ur den här knipan. Del vore braför , och det vore ock.så bra för stalsrådei . Sedanär del en annan sak all det är enklare all göra korrigeringen vid rälllidpunki, dvs. all sluta ett ordentligt avtal från början än all gå in och korrigerai efterhand. Alt Affärsväridens avtalsuppslag eventuellt inte skulle varagenomförbart är alltså inle något argument för atl det inle skulle ha gått allklara av ett hyggligt avtal för skatlebelalarna redan från första början. Delverkar som om statsrådet, av svaret pä frågorna liksom av hans inlägg här idebatten au döma, egentligen är ganska nöjd med del avtal som har slutits. Hantror måhända all avtalet endast kritiseras från socialdemokraiiski håll och allinga andra skulle tycka au del är ett dåligt avtal. Låt mig då bara citera desynpunkter som tidningen har lagt på del här avtalet i anslutninglill att tidningen för fram sin räddningsplanka ål slalsrådel Huss.Affärsvärlden är en tidning som normalt knappast kan sägas återspegla desocialdemokratiska synpunkterna pä hur fördelningen av ekonomiskt stöd ochbidrag till företagsamheten resp. skattebetalarna skall vara. Affiirsvärldensäger apropå sill förslag följande: "Kockumsstyrelse skulle få mycket svårt all gå emot ett sådant förslag, som från varjehederiigheisaspekt är rimligt. Kockumkoncernen är konkursmässig; ägarna kanvara nöjda med atl ändå fä behålla en mindre del avsitl kapital. Staten skallinte förutom de miljardbelopp som krävs för all hålla produktionen igång behövabetala de gamla ägarna skatlesubventioner på 100 ä , elt belopp upp tilltio gånger mer än de statliga förhandlarna trodde att de erbjöd de gamlaägarna!" Detförs alltså fram en mycket stark kritik också från det hållet mot del avial somslalsrådel har skrivit under tillsammans med . HerrHuss har ju lidigare kritiserat sin företrädare påindustriministerposlen, , och sagt atl staten på hans lid hadealltför lätt all la fram checkhäflei till företagarna. Men vad skall man dåkalla den tiodubbla överbetalning lill aklieägarna som vi nu diskuterar? Det ärju också all la fram checkhäflei till företagarna - låt vara i en litet meraförfinad form. Men til syvende og sidsi är det också här fråga om pengar. Inteminst mol den bakgrunden och mot bakgrund av att vill framstå som mera sparsam med skattebetalarnas pengar än industriminister 59 Nr 99 Åsling tycker jag au speciell skyldighet alt nu se till alt vi lar Fredaeen den Kockumsavialel, som är så oerhörtdåligi för skaltebeialarna, korrigerat. Hur 9 nnrs 1979 '''" '"" annarskunna ge trovärdighet ål all han ärså förfärligi mycket _ bäilre i delta avseende än förreindusiriminislern Åsling? köp avKockums- (vpk): ..h.jp.. Herrialman! Jo, , jaglycker absolul all vi, ålminslone någol. förlängaden här inlressania diskussionen om yllrandefriheien i den parlamentariskaförsamlingen här i landet! säger nu atl del föresvävat honom alt länken hosgrundlags-stiftarna bakom restriktionerna mol all beröra vissa lyperavförhållanden i en riksdagsdebatt kan ha varii all den som då evenluelll blevkritiserad-om del nu var en enskild person - inle skulle ha tillfälle allförsvara sig. I del här konkreta fallet ärdei resonemanget fullständigtpoänglöst; mäktiga män har betydligt slörre möjligheler au försvara sig än viriksdagsledamöler har, så i del avseendel fallas i della sammanhang ingaresurser. Men den juridiska poängen är att delta inte alls varitgrundlagssliftarnas avsikl. Grundlagssliftarnas avsikt är nämligen mycket klaroch ganska väl känd, vilket man kan upptäcka om man forskar liiei iden typ avstadganden i grundlagen som vi här diskuterar. Grundlagssliftarnas avsikt har nämligen varit all se lillatl den lagstiftande församlingen inle får bryia in på sådana maklområden somenligl rikels grundlagar är reserverade för andra delar av de offentligaapparalerna. Domstolsväsendet, som är det klaraste och mest intressantaexemplet, skall ha lov atl fatta sina beslut i fred. fåralliså intebryta in i detta. Detta är en välkänd klassisk makldelningsprincip. Del äralltså denna maktdelningsprincip och dess olika konsekvenser som finns istadgandet som begränsar en riksdagsledamots yttrandefrihet när det gällervissa typer av förhållanden. Jag får alltså inle här i kammaren kritisera en domstolsbeslut i ett visst bestämt ärende. Jag lar inie säga au domstolen begått eu feloch att detia fel måsle rättas till. Del får jag inie säga, om det inle ärfråga om en dechargedebaii, där saken förts upp på en annan nivå, kommit högreupp än inom domsiolsväsendei, i. ex. hamnai i högsia domstolen, regeringsrätteneller var del nu kan vara. Jag fåralliså inle konkret kritisera en domsiol forellbeslui i eu vissi fall. Men om deiia enskilda beslui kan visas vara eu led i enallmän lendens som rör värderingar som domsiolarna lillämpar har jag rätt atthär la upp till diskussion huruvida denna lendens slår i överensslämmelse medvad lagsliftarna avsell med lagen. Jag kan alliså säga au en viss rättspraxisär ivivelakligeller felaktig. Om den kanjag uttala mig hur kritiskt som helst.Jag kan då också exemplifiera med en domstols beslui och såsom exempel på dennaenligt min mening ivivelakiiga praxis läsa upp dokument från denna domstolsbeslui. När jagalltså i. o. m. när del gäller domstolar har denna frihet, måste jag ju 60 ha ännu slörre frihet om del gällermera allmänna förhällanden. har tagit upp är ju intenågot beslut av en myndighet. Del iir heller ingel avtal av någon enskildperson -del ärdei allmänna förhållandet att en viss viilkänd finansgrupp, leddav en lika välkänd privali)ersoii, företagit en serie åtgiirder för all byggaupp en maktposition. Del har jag riitt atl här hur som helst karakterisera,beskriva, värdera. Det har ingeniing atl göra med de stadganden i rikelsgrundlag som begränsar min yilranilefrihei i vissa andra fall -del ligger heltulanför dem. Omjag i t. ex. en allmänpolitisk debatt eller en inlerpellaiionsdcbali som berörindustripolitik skulle säga all jag an.såg atl bildandel av Svenska Varv varfelaktigt och atl Svenska Varv bedriver en katastrofal politik -jag påslår inteatt förelaget , ulan lar del bara som eu exempel-så har jag full rätt altsäga del. Del finns ingel stadgande som kan åberopas för au hävda all jag intehar räll all fälla ett sådant allmänt omdöme, göra en sådan allmiin viirderingeller framföra en sådan allmän kritik. Menar då all grundlagen skulleha andra bestämmelser när det gäller privata finansgruppers ageranden, atl minyttrandefrihet där skulle ha en speciell begränsning, som skulle omöjliggöra endebatt om den saken? Min fråga iir rent retorisk. Jag tror nämligen alt ErikHuss inser all hans position är ohållbar niir del gäller dennagrundlagsdiskussion. Han har åberopat grundlagen bara för all undvika endiskussion om dessa förhållanden som verkligen kan gå problemen in på livet. Jagskulle vilja sluta med atl fråga , såsom företrädare för den sittanderegeringen, om han vidhåller denna grundlagstolkning, som f. ö. även skymtade förbii onsdagens debatt om Wallenbergsimperiel. Anser all en sådan härdebatt om enskilda finansimperier, om enskilda loppersoner inom finansväridenoch deras polilik, strävanden och maktspel stöter på några konstitutionellahinder? Dä ärdei en ny, intressant och, vill jag säga, farlig tanke i dengrundlagsdebatl som förs i landet. Om verkligen pä allvarär vetgirig i dessa frågor, föreslår jag honom all slå upp s. 428 ipropositionen 1973:90 om regeringsformen och läsa innantill. Del var eu halmstrå som statsrådet grep efter i sitt förra inliiggför all försvara sill avial som jag inie hann kommeniera, men eftersom delvarganska anmärkningsviiri vill jaggöra del . Jag avser hans tankaromprövningen av förlusiavdragsyrkandena i . När olika intressenvill börja uinytija avdragen kommer \rkandena om avdragalt vandra genom olika skaiiedomsiolar innan de slutligen crkänns i högsiainslåns, sade . Denna synpunkt avspeglar i och lor sig en kliidsamfighting spirii så hiir i efterhand, men det kan vi lämna ål sidan. SlalsrådelHuss sade vidare all förlustavdragsiitred-ning under liden kanha hunnii fram med sill arbete och.såviu jag förstår,då förhoppningsvis hakommit lill den slutsatsen au man skall förbjuda denna Nr 99 typ av missbruk av förlustavdrag. Och därmed löses problemet, sade Fred'ieen den statsrådet , för då kommer inte alt kunna utnyttja dessa 9 mars1979 förlustavdrag. Jag vill då frågaErik : Har inle denna typ av strategi lilet för mycket av retroaktiv lagstiftning över sig för att del skall vara riktigt OmBeijerinvesls smakligt för att acceplera en sådan uppläggning? Jagskulle föredra kön av Kockums- '"' ''' arbetade efter en annan linje och gick in ochkorrigerade i del QlflPf preliminära avtal som föreliggermed . Ta den saken först! kan vi taden generella lagstiftningen. Ingen bör kunna beskylla för all jobbamed en relroakliv lagsiiftning av den lyp som här tycks föresviiva SlalsrådelHuss. Jag är ganska förvånad över all han för fram dessa tankegångar. (vpk): Jag är uiomordenlligl tacksam förhänvisningen lill skriften i fråga. Den är mig inte alldeles obekanl, men jagerkänner all jag kanske kan ha nyila av all läsa den en gång lill. Jag skall sågöra. Men del var inie della frågan gällde ulan någonting heltannat. Jag avvaktar alltså regeringslbrelrädarens svar på den fråga jagställde, en fråga som han sjiil v drog upp genom all dra in grundlagen isammanhanget. Anser atl den diskussion vi här för om AndersWall-imperiel, om Beijerinvesls polilik och maktställning, är av sådan art alldel borde finnas någol hinder i grundlagar för alt föra den? Omindustriministern anser att så är fallet, gör han sig lill tolk för en helt nygrundlagspraxis. Jag vill gärna att industriminisiern utvecklar delta lilelmera, därför all del -som jag ser saken - är en myckel farlig praxis, ägnad altförhindra kritik mol missförhållanden och mot enskilda mäktiga intressensframfart i landet. Jag har ju i handling visat atl jag anser kan föra en sådan debatt. Vad jag gjort gällande och alltjämt anser är allgrundlagen ålägger oss återhållsamhet beträffande omdömen om enskilda personer. Till vill jag säga att jag finner deltrevligt att debattera med en person som på ett lågmält och inträngande sättför fram synpunkier. Men det är lilel besvärligt med en person somenvisas med alt felcilera och ulläsa saker som moiparlen inie har sagi. Då jag talade om all del blir en långdragen procedur fördel eventuella utnyttjandet av förlustavdragen, nämnde jag över huvud tagelinle ordet domstolar eller sådant. Vad jag syftade på var att rätten attutnyttja förlustavdragen gäller och atl den som skall utnyttjasådana avdrag rimligen också måste ha vinster att kvitta mol. Ligger verkligenförlusierna någonslans i närhelen av vad sade, kan del lafiera år all verkligen kunna utnyllja dem mol vinsterna. Del var den enklatankegången. Lål migsedan också konstatera all i olika inlägg, vilka i och försig börjar lågmält och sakligt, varje gång slutar med atl fastslå som 62 någon sorts faktum all det härskulle röra sig om en tiofaldig betalning för Atl så är fallethar varken han kunnat visa eller fakta kunnat bestyrka. LENNARTPETTERSSON (s): Tyvärr, , måsle man iindå konstatera atl del här rör sig omden myckel stora överbetalning lill aklieägarna som jag har talat om i dennadebatt. Del är alltså inte fråga om 20 milj. kr. ulan om en summa som snarareligger uppemot 200 milj. kr. Delhade varit gott och väl för om della varit en uppfatining som endastjag hade fört fram i den långa diskussion som varit i pressen och iaffärsiidskrifterna om Kockumsaffären. Men så är icke fallet. Mer och mer råderen närmast total enighet om atl det är fråga om en summa som ligger i närhelenav del övre belopp som jag har nämnl. NärErik sade au del här finns möjlighel all klara upp saken via denMundeboska ulredningen, irodde jag fakliskl all han menade all man genom dennaulredning skulle förhindra avdragsmöjlighelerna genom en lagändring. varändå subsiansen av hans anförande. Nusäger statsrådet all del endasl iir fråga om den enkla lanke som förtsfram tidigare i diskussionen, nämligen atl man kanske inte hinner få framvinslbolag i den utsträckning som gör del möjligl all utnyttja de sloraförluslavdragsmöjlighelerna. Men vi vet vilka intressen som kommerall viljautnyttja , om det inle blir någon ändring i avialet. Del finns personermed myckel stora vinslbolag på fickan, som uppenbarligen med all kraft kommerall gå in i för all la vara på de pengar som kommer som manna frånhimlen genom del avtal som slutits. Jag tror inle atl har anledningall räkna med all del kommer atl bli en så långsam process att avdragen intekommer au kunna utnyttjas. Det kommer liksom elt svart hål i världsrymden, somastronomerna lalar om, all med en magneis kraft dra till sig de vinslbolag sombehövs för all utnyttja föriusiavdragen -var så säker, ! Räkna iniemed möjligheten all de bara kommer atl ligga outnyttjade; del vore helt felenligl min uppfattning. JÖRNSVENSSON (vpk): Jag beklagar all jag måsle begära ordet . eftersom ErikHu.ss vidhåller en uppenbart felaktig och riskabel tolkning avyitrandefriheisbesiämmelserna i grundlagen. Han försöker fö det diirhän au viinte här skulle fö lov all diskutera eller llilla omdömen om enskilda personerule i landet. Någon sådan tankegång finns inie i grundlagen. Vad som inie är lillåietär någonting helt annat. Vi far inte kritisera enskilda myndigheters konkretabeslut i sakärenden eller en enskild siatsljänsiemans handläggning av ettkonkret iirende och de omdömen han därvidlag som ijänsleman har avgivii. Inieheller får vi kriiisera statens förhållande till någon privatperson i del falldeiia förhållande har givit upphov till något offenlligl iirende. Det finnsockså vissa andra, mycket specifika relationer mellan privatpersoner som hellericke får las upp hiir. är emellertidnågonting helt annat iin att hävda - som gör - Om Beijerinvests köp av att viinte skulle få avge värde(Jmdömen och göra moraliska, politiska ellerekonomiska viirderingar av företags eller privatpersoners göranden och låtandeni den mån de lår några politiska eller ekonomiska verkningar. Del har vi fullsliiiidigriitt all göra; annars skulle del ju vara förbjudet au hiir i kammaren t. ex.diskutera familjen betydelse och roll i del svenska samhället, ochdet har jag aldrig märkt alt del i och lor sig skulle vara. Jag frågar : Vill utvidgarestriktionerna när det gäller yttrandefriheten i i avsikl att skyddamiiktiga privatpersoner'? Del iir ju bara de privatpersonerna som här är saltai fara genom diskussion. Del stora, anonyma folkflertalet brukar inte få hedernatt niimnas vid namn hiir i kammaren. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Föredrogs och bifölls Inlerpellalionsframställningar1978/79:159-162 § 7 På hemställan av talmannen beslöt kammaren kl. 11.13att ajournera sina förhandlingar till , då bl. a. vissa propositioneroch de till dagens bordläggning anmälda utskoitsbetänkandena väntadesföreligga. §8Kammarens förhandlingar återupptogs . § 9Anmäldes och bordlades 1978/79:82om anslag för /80 till byggnadsarbeten m. m. inom ulbildningsdepartemeniets verksamhetsområde1978/79:110 om riktlinjer för skogspolitiken, m. m. 1978/79:113 om riktlinjerför u-landsinformation och biståndets organisation m. m. 1978/79:116 om vissa sjöfartsfrågor 1978/79:123 omriktlinjer för industripolitiken, m. m. 1978/79:124 om förvärv av Kockumsvarvsrörelse, m. m. 1978/79:126 om medel för lidigareläggningar av vissainvesteringar inom , m. m. 1978/79:127 om åtgärder föratt främja sysselsättningen i /79:133 om organisation förarbelsmiljöfrågor, företagshälsovård samt personalutbildningoch personaladministraliv konsultation m. m. inom statsförvaltningen 1978/79:137 om ändrade processuellaregler för skalletillägg, m. m. 1978/79:138 om vissa anslagsfrågor m. m.rörande försvaret 1978/79:143 om barn och kultur 1978/79:144om bidrag lill en svensk vetenskaplig expedition till Arklis 1978/79:145 omåtgärder för tekoindustrin 1978/79:146 om prisregleringen på fisk, m. m. 1978/79:153 om förbättrat studiestöd till18-19-åringar i gymnasial utbildning §10 Anmäldes och bordlades 1978/79:16 Riksdagensrevisorers berättelse över verkställd granskning av StiftelsenRiksbankens jubileumsfonds verksamhel 1978/79:17 Fullmäktiges iriksgäldskonloret förslag till riksgäldskontoreis 1978/79:18 Styrelsens för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhetoch förvaltning § 11 Anmäldes ochbordlades 1978/79:22 med anledningav framställning i budgetpropositionen 1979 1978/79:100) omanslag under verk.samheis- områdeför /80 till datainspektionen 1978/79:23 med anledning av motionom det kommunala partistödet 1978/79:34 med anledningav propositionen 1978/79:44 såviti avser förslag tillny jordbruksbokföringslag m. m., jämte motioner 1978/79:35 med anledning avmotioner om avdraget för väsentligen nedsatt skatteförmåga,m. 1978/79:36 med anledning av motioner om beskattningen av vissa förmåner i