prot · G20956 · 1978-12-31 00:00:00 — Värtförslag om all lånen skall vara ränle- och amorteringsfria avvisas iutskoiisbeiänkandel med en undanglidning i form av atl lånen på av regeringenanförda skäl "inte bör förenas med några särskilda subventioner".Vidare hänvisas till underhållsfondsuiredningen, vilket inte heller är särskiltövertygande i det här konkreta sammanhanget, Om lånen skall få någon Slörrebetydelse för försöken att komma lill rätta med de ekonomiska svårigheter somär förknippade med alt klara ständigt ökande underhållskostnader måste lånenfå en form av bidrag eller subveniioner. Det hade varit bällre om regeringen nu kommii med ell förslag om slödtill allmännylliga bostadsföretag i form av ränte- och amorteringsfriatilläggslån för all klara kostnadsökningar och undvika Lån för underhåll av hyreshus 7 protokoll 1978/79:56 Lånför underhåll av hyreshus hyreshöjningar.Underhållslänen kan emellertid få i huvudsak samma effekl om man följervpk-förslagen. Jag yrkar bifall till motionen 171. WILHELMGUSTAFSSON (fp); Jag ber atl få börja med all yrka bifall lill civilutskottetshemställan i betänkandet 6 och avslag på de reservationer som är fogade lill detsamma. Låtmig bara försl konstatera all civilutskottel i stor enighet har accepteratförslagen alt ge statliga lån till underhåll av hyreshus ,även om Per raljerar litel över all parterna observerade dennamöjlighel och handlade därefter redan innan proposilionen låg på bordel. Utformningenav slödel har delvis berörts av Per , och jag nöjer mig med au göranågra kommentarer lill de två socialdemokraliska reservationerna och devpk-yrkanden lidigare pläderade för. 1den första reservationen yrkar civilutskottets socialdemokratiska ledamöteratl underhållslånen skall ulgå endast lill allmännylliga och kommunalabostadsföretag. Lån skall alltså inte kunna ges till enskilda ägare avhyreshus. Motiveringen skulle vara atl de privala hyreshusägarna kommit undanutgifter som allmännyttan fått bära genom an de tagit upp problem-hyresgäster iSlörre ulslräckning än de privala ägarna. Till della kan sägas att utskottetfunnit atl underhållskostnaderna ingalunda är lägre i de enskilt ägda husen.Däremot vet man inle huruvida underhållsbehovet är lika eftersall i de privatahusen som i allmännyttans bostadsbestånd. Del kan man inle uttala sig beslämlom, och jag kan faktiskt inte upplysa yllerligare på den punkten.Jag tror inte det finns några auktoritativa redovisningar av del förhållandet.Med hänsyn till att allmännyttans hyresnivå skall vara prisledande och även ärdel kan man enligt majoritetens mening inte behandla de privatägda husen på endiskriminerande säll. Del är anledningen lill att jag ber att få yrka avslag påreservationen 1. andra reservalionen föreslår socialdemokraterna ett tillkännagivande av enbegäran om en analys av de allmännyttiga förelagens ekonomiska situation. Denreservalionen harjag litet svårt alt förstå. Del är visserligen bekant för allaatl de allmännyttiga förelagen i många för alt inle säga fiertalet kommuner harbelydande ekonomiska bekymmer. Regering och riksdag har självfallet behov avmalerial så alt man kan följa utvecklingen, men det finns ju enriksorganisation, , som har allt grundmaterial om della och som kan antasfortsätta alt publicera uppgifter om tillståndet i de kommunala bolagen. Detvore konstigt om inte gjorde del. kan också göra analyser avmaterialet. Reservationen är alltså enligl min mening ganska överflödig. Manför ju materialet, man kan la del av del, debatten kan gå vidare och man kanfundera över de åtgärder som skall vidtas. Några ord också omvpk-yrkandena. Imoiionen 171 yrkas alt underhållslånen skall vara ränle- och amorleringsfriaoch atl de skall ulgå lill alla slalligl belånade hyreshus hos allmännyttigabostadsförelag. Utskoitei har inte kunnat biträda det yrkandet ulan har anslutit sig tillpropositionens förslag om alt man skall tillämpa samma lånevillkor för dessalån som för bostadslån i allmänhet. Utskottet vill inte heller utöka denkategori av hus som ulgör underlag för beräkning av underhållslånen. Man harhär medvetet vall den kategori av hus där man av erfarenhei vet alt del ärsvårl att genom hyresullag fö täckning för kostnaderna. Att beräkningen avunderhållslånen sker på denna del av bostadsbeståndet hindrar ju inle attunderhållslånen används för insatser även i fasligheter av annan årgång. Avslutningsviskan det finnas anledning konstalera atl dessa underhållslån ingalunda löseralla de problem som uppstår när kostnadsutvecklingen i bostadsförvaltning ochbostadsunderhåll inie löper parallellt med hyresultagen. Del härar inget annatän ett temporärt slöd för periodiskt underhåll -det tyckerjag atl man skallbetona. Den här insatsen ger ändå en möjlighet att utföra ett under kanskefiera år eftersatt underhåll ulan att del aktuella hyresullaget i någon högregrad behöver avvika från den pris- och löneutveckling som kännetecknarinnevarande år. På längre sikl är del däremoi nödvändigl alt på olika sällförsöka komma lill rätta med utvecklingen bl. a. av drift- ochunderhållskostnaderna i hyreshusen. Viinom är övertygade om att ökat infiytande och ökade egeninsaiserfrån hyresgästernas sida är en framkomlig väg. Meddetta ber jag, herr lalman, atl fö yrka bifall lill civilutskottets hemställan. Lån för underhåU av hyreshus PER () kortgenmäle; menar att min beskrivning av del här ärendets gångvar raljerande. Om den verkade vara del ärjag ledsen, för det var en högslseriös beskrivning jag gjorde av arbetets gång. Jag nämnde atl ärendethandlades av ett departement som odlar detta atl skicka ul pressmeddelanden avde mest skilda slag. Plötsligt finner vi atl elt pressmeddelande skall bli enproposition. Det pressmeddelandet ligger sedan lill grund för förhandlingarmellan parterna på hyresmarknaden. Del var inget raljerande ulan ett beklagandeav elt förhållande som jag lycker är mycket anmärkningsvärt. sade att man inle skall diskriminera de privala fastighetsägarna menman gör ju precis tvärtom - man diskriminerar de allmännyttiga förelagen. Derasvillkor är hårda med amorteringar och räntebetalningar, och de har inte demöjligheter till avdrag för ränta och de gynnsamma villkor belräffande reglernaför avdrag för reparation som de privala ägarna har. De privata ägarnaskapitalkostnader kommer knappasl atl uppgå till 1 96. Jämför man de tvåägarformerna, finner man att de allmännyttiga företagen är diskriminerade. Dessulomfinns det ingen anledning att ge de enskilda förelagen lån, då de inte har denbörda att bära som de allmännyttiga har. Jag undrar om inte föriorat sinnet för balans när han säger att man inte skall diskriminera deprivala ägarna - man diskriminerar ju de allmännyttiga. Det sägs att harmalerial. Ja, visst har man det. Lån för underhåll av hyreshus redovisningsmaierialöver företagens ekonomi. Men de samhällsekonomiska, bostadspolitiska ochsociala värderingarna skall inle göras av förelagen-de skall göras av stat ochkommun. Det är därför som materialet skall belysas och ses utifrån våramälsältningar och våra krav på hur marknaden skall fungera. Jag lycker all delär samhällets sak au göra bedömningen av orsaken till förelagens dåligaekonomi. TORECLAESON (vpk) kort genmäle: Herrialman!Wilhelm -som tydligen har ryckt in som ersättare förbostadsminislern och utskoltels ordförande, som lidigare hade aviserat atl deskulle delta i denna debatt - påstår, trols alt han inle med ett ord har kunnalbelägga del, alt underhållskostnaderna är lika slora för de privatafastigheterna som förde allmännylliga, dvs. att de privata fastighetsägarnaskulle lägga ner lika mycket pengar på underhåll som de allmännylliga. Jagbeslrider all de privata fastighetsägarna har haft eller har samma utgifter förunderhållskostnader som de allmännyttiga bostadsföretagen. Varken WilhelmGustafsson eller någon annan, i utskottsbetänkande eller proposilion, harkunnat belägga att så är fallet. Eltgenomförande av förslagel, , ökar den orättvisa som finnsmellan de allmännyttiga och de privata bostadsföretagen, vilket bidrar till enfortsatt snedvridning på bostadsmarknaden. säger att anledningen lill alt man inle har utökat antalet årgångarär atl man inle vill vidga kategorin som skall fö underhållslån och alt deårgångar som omfattas är de som har haft de slörsla kostnaderna. Men del varinle svar på vad jag sade. Jag framhöll nämligen att man genom dennakonstruktion kommer all använda en del av dessa lån till fasligheter som intefinns med i förslagel, som skall utgöra underiag för att erhålla lånen. Då hadedet väl varit bällre alt i propositionen och i förslagel slå fast att defastigheter som har de största underhållskostnaderna, vilket rimligtvis är deäldsta fastigheterna, skall vara med i beräkningen för della låneunderlag. berörde pris- och löneutvecklingen . Det är oslridigtalt hyreskostnaderna har ökat mer än vad konsumentpriserna iövrigt har gjort. Det är ostridigt att hyreskostnaderna, jämsides medmalkostnaderna, ulgör den tyngsta biten för hushållen. ()kort genmäle: Herr lalman! Jag nöjer mig med elt par korta kommentarer. TillPer vill jag säga följande. för man höra atl del är omöjligt atlfö ur regeringen någonling,atl man inte vet vad den håller på med och attregeringskansliet inte meddelar någonting. Men när regeringen går ul medpressmeddelanden, är den tydligen ute i ogjort väder. Jag troratt vi skall varaglada för att regeringen öppet kan redovisa tankegångarna hur den villfortsätta all agera i en viss fråga, exempelvis som här i fråga om hyrorna ochunderhållslånen. Detta har hjälpt till all sätta fart på hyresförhandlingarna-och del trorjag all vi alla har varit betjänta av. Till vill jag säga all det inle ärbelagi atl underhållskostna- Nr 56 derna i privata hus skulle vara lägre än underhållskostnaderna iallmännyttiga Fredaeen den hus. Del trorjag ändå all jag vågar stå för. PER () kongenmäle: Herrialman!Wilhelm sade all jag var ute i ogjort väder när jag klankade på allregeringen kom med så många pressmeddelanden. Nej, del är jag inte. Vi har fållmängder av pressmeddelanden med löften om åtgärder, pressmeddelanden sominnehållilen myckel fin bostadssocial syn. Men jag saknar propositioner som enföljd av del! Och plötsligt får vi ell pressmeddelande som del blirenproposition av. Och pressmeddelandet får lill följd all vår debatt och vårtbeslut är meningslösa. .Ärendet är redan passerat. Innan det blevproposilion handlade parterna på arbetsmarknaden efter pressmeddelandet. Detmåste väl från en riksdagsmans synpunkt vara myckel otillfredsställande! Lån för underhåll av hyreshus TORECLAESON (vpk) kort genmäle: Jag skall bara la upp en sak. återkommer lill fråganom lägre eller högre kosinader för underhåll i privala fastigheter. Jag skalldå be att få citera vad utskottet säger och vad jag har polemiserat mot. Utskoiteisäger: "Del är enligl utskottets mening belagi all nedlagdaunderhållskostnader inte är mindre i de enskilt ägda husen." Jag har dåfrågat; Hur är della belagt? är mig svaret skyldig. WILHELMGUSTAFSSON (fp) kort genmäle: Någon ulredning om det kan jag inle prestera vid diskussionen här - det skall jag säga lill . Per säger atl eftersom man hade reda påförslaget så tidigt alt parterna redan handlat efter det, så är diskussionenmeningslös. Nej, det är den visst inte! Den skall leda fram till ell beslut,och det beslutet är en förutsättning för att lånen över huvud taget skall kunnaanvändas. Så nog är del mening med alt debattera här! Jag skall ta största hänsyn lill den rådande lidpunklen. Tillsammansmed och harjag i moiionen 1978/79:168 medanledning av regeringens proposition 1978/79:66 om lån för underhåll avhyreshus föreslagit atl ger regeringen till känna alt regeringenytterligare bör överväga förutsättningarna för underhållslån tillrikskooperaiiva bostadsrättsföreningar och snarasi återkomma till medförslag därom. Utskottetsförslag innebär att motionen överlämnas till underhållsfonds-utredningen.Underhållsfondsuiredningen har tillsatts, och del förefaller inletroligt att ett belänkande kan föreligga förrän efter 1980. Eftersom deaktuella underhållslånen gäller , innebär ett Lånför underhåll av hvreshus inväntandeav utredningens förslag alt kooperationen inle hinner bli delaktig av denaktuella lånemöjligheten. Detla innebär all kostnadsutvecklingen under denärmaste två åren får fullt genomslag inom den kooperativa sekiorn, medan dendämpas inom hyressektorn med hjälp av underhållslånen. Enligl milt förmenandeslår en sådan behandling av frågan i dålig överensstämmelse med de principerom neutralitet mellan upplåielseformerna som har uttalat sig för ochsom ligger till grund för den nuvarande statliga bostadsbelåningen. Underhållsfondsutredningensbedömning har inle ansetts behövlig i fråga om hyreshusen. Det synes inleheller föreligga större behov av prövning i fråga om bostadsrättsföreningar. Eftersomjag konstaterar alt utskottets skrivning kan tolkas på så sätt, alt ett eniglutskott står bakom motionens anda och mening, har jag ingen erinran mot atlfrågan överlämnas till underhållsfondsuiredningen. Jag förutsätter emellertidalt detta ärende får behandlas med sådan förtur av ulredningen, att ettsärskill betänkande i frågan kan presenteras möjligt eller i varje falli sådan lid all kan falla beslut i frågan under vårriksdagen. Skullemot förmodan frågan inte bli föremål för sådan förtursbehandling, är riskenuppenbar all kooperationen ställs ulanför denna lånemöjlighet med de negaiivaföljdeffekter som jag tidigare relaterat. Från motionärernas sida kommerfrågans vidare behandling alt följas med största uppmärksamhel. Jag har inget yrkande utan vill med hänvisning lill min positivatolkning av utskottets skrivning ansluta mig lill civilutskottets förslag. Överläggningen var härmedslulad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 1 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i belänkandel nr 6 mom. 2 röslar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-proposilionen. Då Per Bergmanbegärde rösträkning verkslälldes voiering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat; Lån för underhåll av hyreshus Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 171 av . i moisvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 6 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 171 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röslal förja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes voiering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 261 Nej - 12 Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Per begärt voiering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 6 mom. 5 röslar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av Per Lånför underhåll av hyreshus Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då Per Bergmanbegärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Dennaomröslning gav följande resultat; Proposilionergavspå bifall lill dels utskoltels hemställan, dels motionen nr 171 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 6 mom. 6 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen nr 171 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 253 Nej - 12 §8 Anmäldes och bordlades 1978/79:41 om landläkarnasutbildning m. m. 1978/79:75om vissa pensionsfrågor § 9 Anmäldes och bordladesMolioner 1978/79:186 av StigAlemyr m.fl. 1978/79:187 av Bräia Bergsiröm 1978/79:188 av m.fl.1978/79:189 av m.fl. 1978/79:190 av m.fl.1978/79:191 av Bengl m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:71 om utbildningav sjöbefäl sann drift- och underhållsteknisk personal i högskolan § 10 Anmäldes ochbordlades Nr 56 1978/79:20 med anledningav motioner om bojkollålgärder mol 1978/79:22 med anledningav motion om en utredning angående handels- 1978/79:15 med anledning av propositionen1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetåret1978/79 såvitt gäller vissa anslag inom utbildningsdepartementetsverksamheisområde jämte motioner 1978/79:16 med anledning av propositionen1978/79:16 om vissa ansiällningsfrågor beträffande vårdlärare i gymnasieskolanoch högskoleutbildning m. m. 1978/79:10 med anledning av propositionen1978/79:36 om allmän differentierad hastighetsbegränsning m. m. jämte motion 1978/79:16 med anledning av motioner om användningenav handelsgödsel m. m. i jord- och skogsbrukei 1978/79; 17 med anledningav proposilionen 1978/79:49 om vissa varvsfrågor jämte motioner ochregeringens skrivelse 1978/79:7 med överlämnande av årsredovisningför 1978/79:18 med anledning av propositionen 1978/79:60 omåtgärder för försörjningsberedskapen påskoområdel jämte motioner 1978/79:17 med anledningav propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för budgelårel 1978/79, såviu gäller skyddat arbete, jämtemotioner §11 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits til 1978/79:114av () till utbildningsministern om ställningslagandelill förslaget om en nordisk TV-salellit; Förslaget om en nordisk TV-salellit, sompresenterades i den s. k. stalssekrelerarrapporlen Nordisk radio och televisionvia satellit, möttes i med stark krilik. De allra fiestaremissinstanserna ställde sig avvisande. Siarka farhågor framfördes för denegativa effekter som kan komma att fö i kuliurpolitiskiavseende. beslöt emellertid all frågan om nordiskradio och television via satellit skulle bli föremål för fortsall utredning.Sveriges riksdag har också anvisat medel för detta utredningsarbete.Kullurulskollei markerade i delta sammanhang all medelsanvisningen lillutredningsarbetet inle innebar ell ställningstagande för ett genomförande avprojekiei i fråga (KrU 1977/78:25). Jaganser det vara viktigt all utredningsarbetet sker fömtsätlningslöst. Särskildvikt måste läggas vid de kulturpoliiiska effekler som kaninnebära. Stor hänsyn måste tas lill de risker som en ökning av barnensTV-lillande medför. För att kunna bemästra dessa problem är del nödvändigl atlbl. a. finna vägar till en koordinering av de nordiska ländernas programutbud. Deremissinstanser som trots stark kritik mol ändå accepteradefortsatt utredningsarbete har naturligtvis utgått ifrån atl fullhandlingsfrihet skall råda sedan utredningarna avslutats. Denna uppfattning varvägledande för kulturutskottets ställningslagande i ovannämnda betänkande. Menom handlingsfriheten skall vara reell, får inga bindningar göras i ettlångtgående tekniskt och industripoliliskt utvecklingsarbete. Det är därföralarmerande all la del av det program för ulveckling av svensk induslri inommndradiosalellilområdet som Svenska rymdakliebolaget presenterat. Målsättningenför della program är all "vid den lidpunkt i början på 1980-talel då eltbeslut om Nordsat kan förväntas skall del finnas en klart definierad, trovärdigoch industripoliliskt attraktiv roll för den svenska rymdindu-slrin". Denorganisatoriska grunden för all programmets målsättning skall kunna uppfyllasär ett avtal om samverkan på mndradiosalellilområdet mellan , L MEricsson och Rymdbolaget. Parterna skall i samråd verka för all grunden läggsför en konkurrenskraftig framtida industristruktur för Nordsatprojekletsgenomförandefas, framhålls det. Kostnadsramen förindustriulvecklingsprogrammel är ca 9 milj. kr. kanjämföras med kosinader för det fortsatta nordiska utredningsarbete somriksdagen anvisat medel till. kostnader för della utredningsarbete ärberäknade till . Avovannämnda kostnad för industriulvecklingsprogrammel förväntas regeringen svaraför merparten. En mindre del finansieras av och . Delförsta elappmålet för programmet uppges vara att senast den 15 oktober 1979lägga fram en rappori som skall kunna utgöra underlag för en riktadoffertförfrågan om leverans av Nordsatsyslemet. Viddenna tidpunkl beräknas remissbehandlingen av den nordiska ulredningen pågå.Enligl tidsplanen fördenna utredning skall underlag finnas för ellställningstagande i ministerrådet . Det industripolitiskaprogramarbetet är som synes upplagt med ambitionen att förekomma de politiskabeslutsfattarna. Målsätlningen är uppenbar- som inle gått atlhävda med kulturpolitiska motiv vill man nu förvandla till en induslripolitisknödvändighet. IRymdbolagels program sägs i klartext att "utgör denstörsta affärschansen inom överskådlig tid för svensk rymdindustri". Medhänvisning lill det anförda ber jag att till utbildningsministern fö slällaföljande frågor; Anser utbildningsministern attkultur- och programpoliliska motiv skall vara avgörande för Sverigesställningstagande till ? Kommer regeringen att säga nejtill ytterligare statsbidrag till nämnda industriulvecklingsprogram för atldärmed medverka lill all full handlingsfrihet kan bibehållas inför beslut omNordsatprojektet ? 1978/79:115 av MargotHåkansson {fp) {i\\ statsrådet om bättre strålskydd inom hälso-och sjukvården: Beslämmelser om radiologiskt arbete finns istrålskyddslagen (1958:110). Sålunda fordras tillslånd avstrålskyddsmyndigheten, slatens strålskyddsin-stitul, för att inneharöntgenutrustning och för att bedriva radiologiskt arbele. Den som bedriversådant arbete är skyldig alt vidla alll som - med hänsyn lill arbetets naturoch personalens yrkesvana - kan göras för all förebygga skador av sirålningen.Inom sjukhusen är del i regel klinikchefen för röntgenavdelning ellerradioterapeulisk avdelning som har det direkia ansvaret för verksamheten. Strålskyddsinslituletger fortlöpande ut föreskrifter, anvisningar och råd om användningen avröntgenutrustning och annan teknisk utrustning som sänder ul joniserandestrålning, Isocialstyrelsens rapport vid röntgenundersökningar-Palienlstrålskyddel 1974 framkom de slora bristerna på strålskyddsområdet. Delvar främst för patienter inom den röntgendiagnostiska verksamheten men även påläkarstationer, sjukstugor och mottagningar. Destörsta bristerna berodde enligl rapporten på obefintlig eller bristfälligutbildning för flera av de personalkategorier som deltar vid eller beställer röntgenundersökningar samti spridning av röntgenutrustning och apparater lill små enheter utanrönlgenexpertis. Socialslyrelsenhar i egenskap av tillsynsmyndighet för sjukvården i en skrift lagitupp frågor om palientsäkerheien vid röntgenundersökningar (Socialslyrelsenanser 1976:4). Den innehåller synpunkter och förslag beträffande organisation,tillsyn och drift av rönlgenverksamhet. Slyrelsen framhåller bl. a. alt allröntgendiagnostisk verksamhet inom ett sjukvårdsområde bör samordnas under enröntgenläkares ledning. Styrelsen understryker vikten av atl personalen ärändamålsenligt utbildad för uppgiften och fortlöpande informeras om centralteller lokalt utfärdade föreskrifter eller anvisningar.