prot · G209126 · 1978-12-31 00:00:00 — Då IvarNordberg begärde rösträk- ning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 717 av m.fl., och förklarades den förta propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 28 punkten 5 mom, 2röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 717 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Ja- 280 Nej - 15 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskottets hemställan med godkännande av den i reservationennr 7 av m, fl. anförda motiveringen, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 28punkten 5 mom, 3 med godkännande av utskottets motivering röstar dendet ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med godkännande av den i reservationen nr 7av m. fl, anförda motiveringen. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 4 Nr 126 Punkterna 6 och 7 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkier hemslälll. §7 Barn- och ungdomsfrågor Föredrogs socialutskottets belänkande 1978/79:31med anledning av motioner om utredning av barn- och ungdomsfrågor m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1978/79:316av (), vari hemslällls att skulle hos regeringenanhålla om en pariameniarisk uiredning angående barn- och ungdomsfrågorna ienlighel med vad som föreslagils i motionen, 1978/79:434av m. fl. (m), vari hemställts all beslutade all hosregeringen anhålla om all en bred karlläggning gjordes av barn- ochungdomsproblemen i samhället och all förslag framlades om elt samlat programför samhällets barn- och ungdomspoliiik, och 1978/79:1283 av UllaTilländer m. fl. (c, s, fp). 1. beträffande utredning av barn-och ungdomsfrågorna m. m. all skulle avslå motionen 1978/79:316 ochmotionen 1978/79:434, 2. beträffande ålgärder för enbättre barnmiljö all skulle avslå molionen 1978/79:1283. Reservation hade avgivits beträffande uiredning avbarn- och ungdomsfrågorna m. m. av () och () som all ulskotlel under 1 bort hemställa allriksdagen med anledning av motionen 1978/79:316 och molionen 1978/79:434 somsin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. STENSVENSSON (m): I molionen 434 har vi motionärer begärt alt en bred karlläggning avungdomsproblemen som helhet skall göras. Vår avsikt var att en sådan analysskulle redovisas i en särskild uiredning, varvid ålgärder för all på kort ochläng sikt bl. a. minska ungdomsarbetslösheten skulle övervägas i anslutninghärtill. Utskottsmajoritetenhar emellertid inte velat tillmötesgå vår begäran om en behandling avproblematiken kring ungdomsfrågorna i särskild ordning. Jag skall därförredovisa våra skäl för del framställda kravet i molionen. För alt kunna föreslå ochinte minst vidla effekliva ålgärder erfordras en 91 långtgåendekännedom om bl. a. ungdomsarbetslöshetens orsaker. Det är inle bara nivån påutbudet av lediga platser del handlar om. Det finns många faktorer av betydelsei sammanhanget. Vi har i molionen utföriigi redovisat en rad sådana faktorer,och jag skall i debatten begränsa mig lill att peka på några av dessa. Fleraundersökningar visar alt fler personer skulle ha varit anställda om de s. k.trygghetslagarna inte fått nuvarande uiformning. Dehöga minimilönerna för privatanställda är också elt problem. Spännvidden lillyrkesarbetare är alldeles för liten. Allt della gör alt arbetsgivarna slällersig tvekande till nyanställningar, Ylleriigareförklaringar till ungdomsarbetslösheten finns att söka i den nya skolansfunktionssätt. Skolan alstrar skolleda och studieavbrott. Skolan ger inteheller en tillräcklig yrkesförberedelse, samtidigl som den brygga in päarbetsmarknaden som bl, a, företagsskolor och läriingsutbildning utgjort harförioral i betydelse. Detuppges från hantverks- och småindustriorganisalionernas sida alt man beräknaralt ca 15 000 ungdomar skulle kunna få läriingsutbildning, om erforderligt stödges frän samhällets sida, t, ex, pä samma nivå som de studiemedel som utgårlill studerande i gymnasieskolan. Sysselsättningslägetför ungdomar är mycket allvariigt, i synnerhet i regioner med vikandesysselsättning i stort. När sysselsättningsmöjligheterna i allmänhet är dåliga,drabbas ungdomar hårdast. Föralt i någon mån häva ungdomsarbetslösheten utgår stöd tillberedskapsarbeten av lönekostnaderna. Beredskapsarbeten är etl viktiglkomplement till andra insatser, men lider av brislen av all vara av kortsiktigkaraklär, Dessulom ger beredskapsarbeten bara i en del fall möjlighet till utbildning i detaktuella yrket, Föratlerhålla yrkesutbildning ivingas många ungdomar i avfolkningsområden att flyttafrån hemorten. En utbyggd yrkesutbildning inom skolans ram kan härvidlag geposiliva effekter. Sådan utbildning måste emellertid kompletteras med enförstärkt företagsulbildning. Föratt främja yrkesutbildning av ungdomar utgår bidrag lill läriingsutbildninginom företagen, en utbildning som skall vara minsl treårig. Fördelarna medlärlingsutbildningen är, förutom utbildningsmomentet, att dylik utbildningnormalt leder fram till fasl anställning. Enstarkare satsning pä lärlingsutbildningen skulle kunna leda lill gynnsammaresultat inom t, ex. regionalpolitiken. De ungdomar som önskar utbildning islällel för beredskapsarbete erbjuds då en möjlighel all stanna på hemorten, t.ex. inom dess småindustri eller hantverk, i stället för att tvingas flytta tillorter med andra utbildningsmöjligheter. Enligl vår mening bör därför de bidragsom utgår inom arbetsmarknadspolitikens ram omfördelas på så säu altersättningen till läriingsutbildningen ställs i paritet med detarbetsmarknadspolitiska stödet. Särskildaåtgärder måste också vidias för alt underiätta ungdomens inträde påarbetsmarknaden. Ungdomar såväl pä högstadium som inomgymnasieskolan måste få ökade möjligheler all vara verksamma ute i arbetslivet.Den nuvarande s, k, pryo-verksam heten torde inte alls ge deninblick,erfarenhet och sociala träning som bör vara syftet med verksamhelen.Vad som erfordras är att ungdomar med intresse för ett visst yrkesarbete beredsmöjlighet att pröva på detta och i planerad form, så att envärdering av erfarenheterna för varje elev blir möjlig. Medbl, a, dylika åtgärder kan ett felaktigt val av studieinriktning elleryrkesarbete undvikas och elevernas föreställningar om arbetslivet ges en meraverklighetstrogen prägel. Utbildning varvad med praktik är därför -som regeringoch riksdag redan förordat efter förslag från sysselsätlningsut-redningen - ettbra alternativ. Men mycket mer återstår att göra, och det är precis detta somvi tagit upp i vår motion, som har behandlats av socialutskottet. Dethandlar om arbelsmiljöproblem, bristande utbildning, omsorgs- ochuppfostringsproblem,attilydpåverkan etc. Samhällets ungdomspolitik,sedd i ettbrett perspekiiv, är splittrad. Olika,i och för sig betydande satsningar har skett punktvis - del redovisas också ibetänkandei - men ett samlat grepp har ännu inle kommit till slånd, Etl sådantmåste bygga på en genomarbetad syn, i vilken betydande hänsyn tas lill hur detmoderna samhället och dess olika miljöfaktorer etc, i vid mening påverkar barnsoch ungdoms uppväxt, utbildning, fritid, fysik och hälsa saml deras inträde påarbetsmarknaden. Då kan man säkert spåra många av de bakomliggande orsakernatill ungdomsarbetslösheten, ungdomsbrottsligheten m, fl, problem som äraktuella . Statsmakternalorde enligt vår bestämda mening ha kunnat förfoga över elt bättrebeslutsunderiag, om den av oss motionärer föreslagna analysen hade kunnat kommatill stånd. Imolionen har vi motionärer endast kunnat beröra en ringa del av helaungdomsproblemet. Men de synpunkter som vi har lagil upp bör ändå varatillräckliga för att belysa viklen av alt den av oss föreslagna analysen genomförs. Barnoch ungdom är samhällets stora tillgång för framtiden. Det svenska samhälletborde ha både råd och kraft att ta ilu med våra ungdomsproblem pä bred frontoch framför allt i samarbete med ungdomarna själva. Slutligenvill jag - liksom reservanierna i utskottet - understryka värdet av fostran ihem och skola. De initiativ som trepartiregeringen har tagit för att utvecklanormer och värderingar för den fostran av ungdomar som bl. a. ankommer påskolan måste fullföljas. Vimåste därjämte återge familjen den centrala roll den skall ha i vårt samhälle.Människorna måste få bättre förutsättningar alt handla under eget ansvar, efternormer och värderingar som ytterst bygger på en livssyn. Jag ber med det anförda att få yrka bifall till den reservation som harfogals till detta betänkande av utskottets båda moderala ledamöter. I detta anförande, under vilket förste vicetalmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar, instämde KarlLeuchovius (m). Socialutskottetredogör i sitt betänkande nr 31 för den långa rad av utredningar, grupper ochkommittéer som arbetar med barn- och ungdomsfrågor. Vid två tidigare tillfållenhar utskottet behandlat molioner med liknande yrkanden och avstyrkt dessamotioner med hänsyn lill pågående arbele, vilket Ju ingalunda innebär att viinte anser frågorna vara väsentliga. ILftersom de flesta problem och frågor somtagits upp i motionerna är eller har varit föremål för utredning anserutskottet även nu att en övergripande utredning i stort sett inte skulle bliannat , som vi kallar det, en probleminventering och knappast skulle gebättre underlag för åtgärdsplanering än vad vi kan få fram genom pågåendearbete. Jag ber attfå yrka bifall till utskottets hemställan. Det är riktigt, som utskottets vice ordförande har påpekat, attutskottet har behandlat motioner med likartat innehåll. Men det är denskillnaden att innehållet i motionen har vidgats betydligt. Imotionen haren rad frågor som egenlligen borde ha behandlats av ett annatutskott, nämligen arbetsmarknadsutskottet, tagits med. Jag tycker del är enegendomlig behandling i utskottet när man inte har berettarbetsmarknadsutskottet tillfålle att yttra sig. Jagfår, herr talman, nöja mig med alt konstatera att majoriteten inte tillmäterdessa frågor den vikt som vi motionärer har tillmätt dem. Det är beklagligt attså är förhållandet, men vi får konstatera att vi här har olika uppfattning. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av KariLeuchovius och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 31 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då StenSvensson begärde rösträk- ning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröslning gav Nr 126 Nej - 48 , 1978/79:3'. med anledningav motion om viss ändring i barnavårdslagen Föredrogs betänkande1978/79:29 med anledning av talmanskonferensens skrivelse - förslag 1978/79:15- med överiämnande av betänkande om arbetsformer jämte motioner, I detta betänkande behandlades talmanskonferensensskrivelse - förslag 1978/79:15 - med överiämnande av betänkande om riksdagensarbetsformer samt förslag i propositionen 1978/79:100, bil. 20, såvitt avsågstöd till partigrupper. Utredningen angående en allmän översyn avriksdagens arbetsformer hade till talmanskonferensen övertämnat en slutrapportöver sin verksamhet i vilken behandlades frågor rörande arbetet i kammaren,sammanträdesfria veckor, propositionsavlämnandet till , vissa frågorrörande den statliga planeringsprocessen, information i forskningsfrågor,sammansättningen av utskott och vissa ylteriigare frågor som hadeanknytning till riksdagsarbetet. Iförslaget hade hemställts att skulle 1. godkänna vad utredningenuttalat angående de i betänkandet upptagna frågorna om arbetsformer,2. till Stöd till partigmpper för /80 under sjuttondehuvudtiteln anvisa ylteriigare förslagsanslag för uppräkning av dels det s. k.gmndbidraget till , dels mandatbidraget till , för parti iregeringsställning och dels till . för parti i oppositionsställning. Uppräkningenav partigmppstödet motiverades bl. a, av behovet av au bereda partierna och deenskilda riksdagsledamöterna större möjligheter än att följaforskningsfrågor. I detta sammanhang hadebehandlats delsde med anledning av betänkandet om arbetsformer väckta motionerna 1978/79:2217av m, fl, (m), vari hemställts att inte skullegodkänna vad utredningen uttalat angående sammansättningen av riksdagensutskott, 1978/79:2218av () och (), vari hemställts att riksdagenbeslutade vid behandling av förslag 1978/79:15 1. atthos regeringen begära en skyndsam utredning om möjligheterna att ylteriigare lagreglera bestämmelserna för propositionsavlämnandet i syfte att åstadkomma en jämnare tidsmässig fördelning av ärendena under riksmö tet, 2, attlåta göra en översyn av ärendefördelningen mellan utskotten och ärendebehandlingen enligt de riktlinjer som angivits i motionen. dels de under allmänna motionstiden vid 1978/79 årsriksmöte väckta motionerna 1978/79:1089av m, fl, (m), vari såviit nu var i fråga hemställts all riksdagenskulle anta av motionärerna framlagt förslag till ändrad lydelse av 4 kap, 12 §riksdagsordningen, innebärande att sammanträde inom utskott för inhämtande avupplysningar eller yttranden skulle vara offentligt, om detta begärdes av minsten tredjedel av ledamöterna i utskottet, 1978/79:1096 av MarianneKarisson (c), 1978/79:1098av m, fl, (fp), vari hemställts att skulle anta denlydelse av 4 kap, 12 § riksdagsordningen, som motionärerna föreslagit,innebärande att sammanträde inom utskott för inhämtande av upplysningar elleryttranden skulle vara offentligt, om detta begärdes av minst en tredjedel avledamöterna i utskottet, 1978/79:1102 av GunnarRichardson (fp), 1978/79:1673 av TageAdolfsson (m) och (), 1978/79:1679av m, fl. (s), vari hemställts att beslutade om enändring i riksdagsordningen beträffande ärendefördelningen mellan riksdagensutskott på så sätt att arbetarskydd, arbetstid och semesterfrågor överfördesfrån socialutskottet till arbetsmarknadsutskottet, 1978/79:1681 av GunnelJonäng (c), 1978/79:1684 av GunnelJonäng (c), 1978/79:1685 av WiggoKomstedt (m) och () samt 1978/79:1689av m. fl. (m). Utskottet hemställde altriksdagen skulle 1. beträffande sammansättningen avriksdagens utskott med godkännande av förslaget 1978/79:15 i denna del avslåmotionen 1978/79:2217, 2. beträffande ärendefördelningenmellan utskott förklara motionerna a) 1978/79:1679, b) 1978/79:2218 yrkandet 2besvarade, 3. beiräffandeoffentliga ulskotlsutfrågningar med godkännande av försla get 1978/79:15 i denna del avslå motionerna a)1978/79:1089, b)1978/79:1098, 4. beträffande propositionsavlämnandetlill med godkännande av förslaget 1978/79:15 i denna del förklaramolionen /79:2218 yrkandet 1 besvarad, 5. beträffande det s. k.frågeinstiluiel avslå molionen 1978/79:1102, 6. beträffande riksdagsledamotsstyrelseuppdrag i avslå motionen 1978/79:1673, 7. beträffande möjlighet förriksdagsledamot till praktiskt arbete avslå motionen 1978/79:1681, 8. beträffande formerna förriksmötets öppnande avslå motionerna a)1978/79:1096, b)1978/79:1684, c)1978/79:1685, d) 1978/79:1689, 9. beträffandestöd till partigrupper med anledning av propositionen 1978/79:100 bilaga 20 i denna del och med bifåll till förslaget 1978/79:15 yrkandet 2 till : Slöd till partigrupper för /80 under sjuttonde huvudtiteln anvisa etl förslagsanslag av I , 10. beiräffandearbetsformsutredningens uttalanden i återstående delar godkänna förslaget 1978/79:15. 1. avAnders () och () som beträffande samman sättningen av utskott ansett alt utskottet under 1 bort hemstäl la alt skullebifalla motionen 1978/79:2217, 2. av (), () ochLars Schött (m) som beiräffande offenlliga ulskotlsutfrågningar ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen skulle med bifall lill moiionerna 1978/79:1089, yrkandel 2, och1978/79:1098 anta av reservanterna framlagt förslag lill lag om ändring iriksdagsordningen. Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av ()och () beträffande formerna för öppnande. Med hänsyn till den begränsning av talandet som talmanskonferensenvädjat om i den orimliga arbetssituation nu befinner 7 protokoll 1978/79:125-126 sigi skall jag söka fatta mig kort. Bakomkonstitulionsutskollels nu föreliggande betänkande med anledning av den avtalmanskonferensen tillsatta utredningens förslag lill ändring av riksdagensarbetsformer slår i alla frågor ulom tre ett enigt utskott. Jag vill förstgärna understryka att allt som kan göras för all förbättra riksdagensarbetsformer är värdefullt. Menlill två av de tre näinnda frågorna har fogats reservation och lill den tredjeett särskill yttrande. Min moderalkollega och jag har varil medom såväl de båda reservalionerna som det särskilda yttrandet, medanfolkpartiels representant återfinns endast vid reservationen 2. Denförsta reservationen avser sammansättningen av utskott. Enligtgällande regler väljs utskotten vart för sig i en bestämd ordning. Tidigareförslag om ändring härav till proportionell fördelning av del totala antaletutskottsplatser i enlighet med partiernas styrkeförhållanden i haravvisats av grundlagberedningen. föreslär emellerlidkonslitu-lionsutskotlets majoritet, på initiativ av en majoritet inom den avtalmanskonferensen tillsatta arbetsformsutredningen, icke direkt en sådanändring men väl en rekommendation om sådan proportionell fördelning. Vi moderaterhar ej kunnat acceptera detla. Under hänvisning lill vad grundlagberedningen påsin tid anförde i ärendet avvisar vi utskoUsmajorilelens förslag ochtillstyrker motionen 1978/79:2217 av m. fl. Därvid erinrar vi omall grundlagberedningen prövat förslag om att låta den proportionellafördelningen avse del sammanlagda antalet uiskotisplalser men stannat för attinte föreslå någon ändring i hittillsvarande ordning. Beredningen fäste för sindel avgörande vikt vid alt de politiskt relevanta styrkeförhållandena ikammaren s.l nära som möjligt skulle avspeglas i varje utskott. Vimoderater finner, bl. a. på de skäl som utvecklats av grundlagberedningen, attden rekommendation som utredningsmajoriteten lämnat och som tillstyrks avutskottsmajoriteten inle innebär en lämplig åtgärd för att lösa frågan, så ali;majoritelssidan i kammaren garanteras majoriteten i utskotten. Denandra reservationen, beiräffande offentliga ulskoltsuifrägningar, kommer attkommenteras av , varför jag för tids vinnande kan övergå till delsärskilda yttrandet, som berör formerna för öppnande. Dennafråga tilldrar sig stort iniresse och föranleder ett flertalmolioner. Motionärerna önskar som regel en återgång till ihuvudsak tidigare ceremoniel vid öppnande och alt, i varje fall vidbörjan av varje ny mandatperiod, öppnande föriäggs lill rikssalen. Utskottetiir kallsinnigt till motionärernas önskemål och avstyrker med hänvisning lilllidigare ställningstaganden samtliga motionsyrkanden. Vimodeniler anser alt det nuvarande ceremonielet vid öppnande tyvärrsaknar det tidigare riksdagsöppnandets högtidlighet och värdighet. Vi villgärna erinra om att på olika sätt strävar efter att kommai konlakl med medborgarna och skapa iniresse för riksdagsarbelet. Enligt våruppfattning kunde utformningen av öppnande verkningsfullt bidrahärtill. Det vore därför önskvärt om talmannen ville överväga att i huvudsakåtergå lill den gamla ordningen. Utan tvivel var denna mycket uppskattad, inteminst av den slora TV-publiken. Under åberopande av det anförda färjag hemställa om bifall till de bådareservalioner som är fogade lill betänkande. I detta anförandeinstämde (). Så är det återigen dags att diskutera arbetsformer och göraen del smärre förändringar. Orsaken till att vi träget strävar vidare med deltaär att vi finner att vår arbetssituation här inte är särskill bra. Grundorsakentill att vi måste känna olillfredsslällelse med de nuvarande förhållandena ärinte vår egen bekvämlighet utan risken för att arbetsförhållandena kan påverkabeslutens kvalitet. Nutror jag, i likhet med en del andra ledamöter i denna kammare, att någotriktigt rejält inle går att göra ät det hela förrän vi kan övergå till etlannat budgetår och till vårval. De två sakerna hänger ganska intimt ihop. Förstdå kan vi göra något riktigt rejält åt arbetsförhållandena. Annars får det blilitet småputsningar, som det är fråga om . Det kan Ju i och för sig varabra, men det löser antagligen inte problemen i stort. Enav de frågor som las upp i betänkandet är offentliga ulskotlsutfrågningar. Detär kanske en litet udda fråga i detta sammanhang. Den har väl ingenting attgöra med problemet hur vi skall kunna planera och fördela arbetet eller med debekymmer vi har när det gäller utskottens sammansättning. Sedanenkammarriksdagen kom till stånd har användandet av utskottsut-frägningar ökalpå ell markant säll. Man kan säga alt de utgör ett rutinmässigt inslag iutskottens arbele och att de i många fall är myckel vikliga sådana inslag förinhämtande av information och uppgifter. Ungefär somenkammarriksdagen funnits lill har det förts en debatt, huruvida vissaulskotlsutfrågningar skulle kunna vara offentliga eller inte. Del var med glädje Jag konstaterade att den debatten fickett fall framåt. Då hade nämligen samtliga som deltog i debatten förstått attdel var utskottsutfrågningarna som skulle vara offentliga, inte utskottssammanträdena,vilket är någonting helt annat. Del är visserligen ingen stor framgång, men manfår glädja sig ål de små stegen framåt. Jag hoppas att den framgången ärbestående och präglar debatten även . Delsom kommer fram vid utskotlsutfrågningarna är ofta väsentliga saker, saker somär av intresse för andra ledamöter i kammaren än de som sitter i resp. utskott.Hur många av de i kammaren nu närvarande ledamöterna skulle ha tyckt att detvarit ointressant att få reda på vad som hände i näringsutskoiiet förra veckannär ulskotlel hade statens kärnkraftinspek- tionoch centrala driflledningen på utskottsuifrågning omkärnkraftsfrågor? Där ställdes frågor som: Vad händerom vi stänger av alla idrift varande aggregat? Delär inte bara intressant för kammarens ledamöter - även för allmänheten kansådana saker vara myckel intressanta. För den demokratiska debatten är det avstor betydelse alt medborgarna i största möjliga utsträckning har mcijiighetall la del av del beslutsunderlag vi har. Tidigarei år har t. ex. jordbruksulskoilet haft en serie utfrågningar med folk frånlantbruksuniversitetet och represenlanler för biodynamiska odlare. Frågornarörde sig om handelsgödsel, och de ledde enligt vad Jag förslår lill ökadekunskaper hos utskottets ledamöter. Men vad vet vi övriga här i kammaren omdet? Inte etl skvatt! Del är inte särskilt tillfredsställande. kommer SJ-chefen till irafikutskoltet på en utfrågning.Skulle den inle vara av iniresse för oss andra och för allmänheten?Finansutskottet har - för alt la etl sista exempel - ganska regelbundetutfrågningar av och en del organisationer som i konjunkturfrågor. Är inle det av intresse för denekonomiska debatten? Är del någonting som skall vara förbehållet utskottetsledamöier? Jag finner inle alt det är .så.