prot · G209157 · 1978-12-31 00:00:00 — I reservationen uppmärksammar vi även behovet av altutreda möjligheterna atl förenkla den nuvarande kommunala taxeringen av företagen. Jag yrkar bifall lillreservation nr 10. Slutligen,herr talman, yrkar jag bifall lill reservation nr 11, där deförfaltningsförslag som är erforderiiga med anledning av mina lidigare yrkandenredovisas. Delta innebär all jag yrkar bifall lill samtliga reservationer somfogats vid skatteutskottets betänkande nr 57 och som har somförsta namn. INGEGERDTROEDSSON (m): I stort står vi moderaler bakom ställningstagandena i skatleulskoltelsbelänkande nr 57, som innebär vissa betydande förbättringar i förhållande tillproposiiionen 210 om ändrad företagsbeskattning. Vifinner del glädjande att utskottsmajoritelen vill bereda företagen möjlighetatt välja mellan antingen nuvarande lagernedskrivning lill lägst 40 96 avanskaffningsvärdet eller nedskrivning till 55 96 av samma värde och avsättningtill lönebaserad resullalutjämningsfond i enlighet med förslaget iproposiiionen. Ipropositionen föreslogs också alt egenföretagare skall kunna sätta av högslhälften av inkomsten av rörelsen eller jordbruket till en s. k. allmäninvesteringsreserv. Delta är en myckel efteriängtad reform. Den positivaeffekten skulle dock minska betydligt, om förslaget i proposiiionen antogs.Enligt delta skulle invesleringsreserven få utnyttjas först efter nära ,såvida inte regeringen eller AMS meddelat individuellt eller generellttillstånd. Ulskottsmajorileten föreslår i stället att medlen skall kunnadisponeras fritt av tvä är efter insältningsårets utgång och allmedlen skall vara uttagna senast efler samma lidpunkt. Vi ser detla somen betydande förbättring för småförelagen, ägnad att ulan en massa onödigbyråkrati positivt påverka deras investeringsmöjligheter och därmed konkurrensförmågaoch sysselsättning. Vi yrkar därför bifalltill utskottets hemslällan i dessa delar. Ipropositionen föresläs vidare - i enlighet med företagsskalleberedningensförslag - atl de allmänna investeringsfonderna också skall fä användas för bl.a. forsknings- och utvecklingsarbete. Även det innebär efteriängtadeförbättringar. Frånvårt håll har vi också under mänga år begärt en rättvisare värdering av djur påjordbmksfaslighet. I motsats till andra lagerlillgångar har stamdjurens värdeskrivits upp i takt med inflationen, vilket inneburit alt också orealiseradevinster har beskattats. I proposiiionen föresläs nu med övriga lagerlillgångarmer jämlika beskattningsregler genom att djurens värde skall baseras på delkostnadsläge som gällde dä djuren föddes upp. Någon successivbeskattning av värdestegringar i en djurbesättning kommer därigenom inte atlske - annat än givetvis i samband med atl djuren omsätts. Vi hälsar med slortillfredsställelse atl inflationsbeskaltningen av slamdjuren på detla sälläntligen undanröjs. Kulturarbetarnafår också en välkommen förbättring genom att de kan fä uppskov medbeskattningen om inkomsten överstiger inkomsten under de två tidigare åren med50 % och motsvarande belopp sätts in pä s. k. upphovsmannakonlo. Frän värt hållhade vi helst sett att del skulle vara möjligt alt göra en sådan avsättningredan om inkomsten med 25 96 översteg den under de två tidigare åren. Men viförutsätter att de nya reglerna noga följs upp och alt procentsatsen justerasnedåt om det skulle visa sig atl behov föreligger av detta. Ipropositionen tas möjligheten atl lindra dubbelbeskattningen av aktier upp. Vifömtsätter från moderat håll atl den av departementschefen skisseradeuiredningen skyndsamt tillsätls med den bestämda inriktningen atl snarastavskaffa denna dubbelbeskattning, som innebär en djupt allvariig snedvridningav kapitalmarknaden. 1 etl par avseenden har vi inle kunnat ställa oss bakomutskoltsmajoriteten. Det gäller dels i fråga om den s. k. supplementärregel 1,dels i fråga om avdrag för representationskostnader. Huvudregelnvad gäller lager är att lagret vid beskattningsårets utgång inte får tas upplill lägre belopp än 40 96 av anskaffningsvärdet eller äleranskaff-ningsvärdel. Enligtden s. k. supplementärregel 1 flr lagret vid lagerminskning tas upp lillmedelvärdet av lagren vid utgången av de tvä föregående beskattningsåren.Denna regel har tillkommit för alt motverka de negativa konsekvenser som annarskan uppkomma vid tillfälliga lagerminskningar. Iföretagsskalleberedningens belänkande uttalas att supplemenlärregeln i stortsett tillämpats på avsett sätt, men alt den i vissa situationer har utnyttjatsföratt uppnå en större nedskrivning än vad lagstiftaren åsyftat. För alt hindraelt sådant utnyttjande föreslog beredningen en begränsningsregel. Menden begränsningsregel som föreslås i propositionen innebär med vissmodifikation alt antingen alla eller inget av företagen i en koncern skalllillämpa supplementärregeln. Delta förslag går därmed längre än vadföretagsskalteberedningen ansett nödvändigt. I själva verket innebär del en sådrastisk inskränkning av möjligheterna alt tillämpa supplementärregeln atldenna, om förslagel genomförs, i många fall kan anses fylla detbehov den är avsedd alt läcka. Begränsningsregeln drabbar sålunda inle bara koncernföretagsom vidtagit åtgärder för att uppnå för slor nedskrivning utan allakoncernföretag med likartad verksamhet, alltså också förelag, mellan vilkanågra interna leveranser över huvud inle förekommer. Vi menar därför alt den avföretagsskatteberedningen förordade mera nyanserade regeln i stället börväljas. Del innebär alt supplementärregel 1 bara får utnyttjas om lagrets värdevid beskattningsårets utgång ökas med värdet av sädana lagertillgångar somavyttrats lill elt närslående förelag. Närdel gäller representationskostnader är utskottet enigt om att avstyrka demotioner som väckts om begränsning av avdragsräiien. Representationskostnadernaär nämligen föremål för överväganden inom . Entillfredsställande kontroll av etl företags representationskostnader ärnödvändig. Detla är vi helt överens om. Redan vid riksdag beslöts ombegränsning när det gäller avdrag för representationskostnader och krav påuppgiftslämnande i deklarationen för alt sådana avdrag skulle kunna erhållas.Dessa begränsningsregler kompletteras ärligen genom beslämmelser som utfärdasav . Den princip som har fastslagits är atl inget avdraggodkänns som inte har samband med förelagels verksamhet och inle heller tillhögre belopp än fastställt. Sedan gammalt är del sed altrepresentation förekommer såväl inom affärslivet som inom offentlig verksamhetbåde när del gäller kommuner och när det gäller staten. Inom affärslivet spelarden rent personliga kontakten en stor roll, vilket inte minst gäller för dealltmer ökande internationella affärskontakterna. Vi kan därför inte ställa oss bakom utskottetsuttalanden om ytteriigare begränsningar av den nuvarande avdragsräiien utan atlförst fä konsekvenserna förbi. a. det internationella handelsutbytet, förreslaurangnäringen, för kommunernas och statens motsvarande representationallsidigt belysta. Det ankommer inte pä mig alt bemöta socialdemokraternas reservationersom fogats vid detta belänkande. Lät mig ändå uttrycka min stora förvåning överall socialdemokraterna i detla jämställdhetens lidevarv fortfarande håller fastvid förslaget atl medarbetande make - i praktiken oftast hustrun - aldrig skallkunna beskattas för mer än hälften mol den andra maken, även om hon arbetatlika myckel eller t. o. m. mer, och att studerande barn - om än aldrig sämyndiga - normall inle skall fä skatta själva, om de arbetar i föräldrarnasförelag. Det skulle i många fall innebära atl skatten på samma arbete blevbetydligt högre för dem som arbetar i den egna rörelsen än om de utförde sammaarbete som anställda hos någon annan. Likhet inför skallelagarna måste gällaockså för småföretagarna och deras familjer! Meddetla ber jag, herr talman, atl få yrka bifall till reservalionerna 2 och 6 ochi övrigt bifall lill utskottets hemslällan. Idelta anförande instämde (). CURTBOSTRÖM (s) kort genmäle: Men, , de härreglerna som gäller för fördelningen av inkomsterna mellan äkta makar öppnar jumöjligheler till skattefusk. Jag skulle vilja påstå alt man inte hjälper delojala skattebetalarna genom atl tillskapa regler som gör att skaltesmitare kankomma undan skaller genom ytterligare skattesmitning. I verkligheten innebärdel här förslagel atl den som så vill lyckas smila ifrån ytterligare skall, menvem drabbar delta, om inle Just den lojale skattebetalaren? Vi kan inte, medtanke på solidariteten, tillskapa regler som erbjuder sådana människormöjligheter atl låta bli alt betala skall. ()kort genmäle: Enligt socialdemokraterna skulle alltså en medarbetande make anses värdhögst hälften sä mycket som den andra maken, även om de arbetar precis likamycket? Att vilja sluta upp kring en sådan begränsningsregel måsle väl varauttryck för bevis pä en ganska enastående uppfattning, eftersom vi befinner ossi som kännetecknas av en medveten strävan au öka jämställdheten bådemellan olika yrkesgrupper och mellan könen. Jämställdheten måsle dånaturiigtvis också gälla de makar som arbetar i den gemensamma rörelsen. Jaghar sett på litet lönestatistik. Den visar atl en lantarbetare i lön har 67 %av arbeisledarens inkomst - några 50 96 är del verkligen inle fråga om - ochatl en industriarbetare har 87 96 av förmannens lön, för all bara ta någraexempel. Men om de skulle vara gifta med varandra och arbeta i elt gemensamtföretag,skulleden medarbetandes-vanligen hustruns-inkomst bara värderas tillhögst hälften av den andra makens. Jag bor i en bygd där det är myckel vanligt atlbåda makarna, och även barnen på sin fritid. Jobbar i del gemensamma förelaget.Det är väl ganska naturligt alt de då inte skall beskallas belydligl högre änandra som gör jämförbara arbetsinsatser. Jaghoppas verkligen alt socialdemokraterna skall tänka om i den här frågan. TOMMYFRANZÉN (vpk): Det svenska företagsbeskaltningssystemel avser att bevara och utvecklaen kapitalistisk produktionsordning. De förslag som den folkpartistiskaregeringen lagt fram innebär i delta avseende inte någon nyordning, ulan enfortsättning av den borgeriiga klasspolitiken. Den borgerliga politiken låterekonomin styra de politiska besluten. I stället borde de politiska beslutenstyra ekonomin. En sådan demokratisk utveckling är den samlade borgeriighetenoch kapitalisterna emot. Endemokratisk utveckling måste innebära alt förelagen åläggs beskattning, så atlekonomiska resurser överförs från bolagen och dess odemokratiskabeslutsprocesser till samhället och till en annan, för folkflertalet nyttigproduktion och lill nödvändig offentlig konsumtion. Denliberala förelagsbeskattning vi har i det här landet medför betydandeförmögenhetsökningar och skatleundanglidningar som tjänar de stora finansintressena.De tilläts alt själva bestämma över investeringar som rör sysselsättningen förnära hälften av de arbetande i landei som de också undandrar sig näranog all beskattning och överföring av medel till samhällel för dem som slås utoch måste ersättas genom samhälleliga ingripanden. Underden socialdemokratiska regeringsperioden framlades heller inga förslag sominnebar någon maktförskjutning till arbetarklassens förmån. I ställetinriktades reformerna pä andra områden. Företagsbeskattningen har använts lillatl hålla kapitalismen under armarna. utgjorde beskattningen avföretagen 13,8 96 av de totala skalleinkomsterna och avgifterna lill samhällelmedan den , , endast utgjorde . En omfördelning avskattebördorna har skett som gynnat företagen och kapilalägargrupperna. Dennautveckling är enligt kommunisterna hell oacceptabel. Somexempel på denna oacceptabla utveckling kan forskningen och utvecklingen iförelagen tjäna. Enligt den socialdemokratiska moiionen har tanken bakom denrådande bolagsbeskatlningen varit alt "stimulera företagen till enkonsolidering av sin verksamhet så alt de kan stå emot tillfälliganedgångar". Forskningen och utvecklingen inom företagen har fått fortgåobehindrat på kapitalismens villkor. Olika former för avdrag medges för atlinkomster därigenom skall kunna undandras beskattning. Forskningen ochutvecklingen är alltför viktiga för atl få bedrivas på detta sätt. Resultatetav strukturomvandlingen och den kapitalistiska utvecklingen har skapat arbetslöshetoch utslagning. 1 stället bör forskningenoch produktutvecklingen bedrivas på av samhällel uppställdavillkor med en samhällelig produktutveckling. Utvecklingen av produkter och denförsämrade arbetsmiljön under de kapitalistiska betingelserna innebär enkonflikt som visar alt andra mål måsle ställas. Olika gifter, stress ochmonotoni i arbetet tillhör den kapitalistiska utvecklingen men slår i klarmotsats till de arbetandes intressen. Det är därför nödvändigt med enbeskattning för forskning och utveckling i samhällelig regi, varvid hänsyn kanlas till alla faktorer i utvecklingen. Därav betingas en skärpt beskattning avbolagen. Systemethar också medfört en kraftig förmögenhetstillväxt i bolagen som kommitaktieägarna till godo. Detla kritiseras även i den socialdemokratiska motionen,men tyvärr ulan all del utmynnar i förslag som vänder denna utveckling. Delleder lill ell bevarande och utvecklande av den kapitalistiskaproduktionsordningen. politiska debalten har vid elt flertal tillfällen diskuterats all man skallgöra den nuvarande folkpartiregeringen till en expeditionsminislär. Jag villpåstå all den folkpartistiska regeringen redan är en expeditionsminislär. Denhar myckel klart visat alt den expedierar storföretagens beställningar. Inteminst har de olika förslag som effektuerats pä skattepolitikens område visat pådetta. Vad företagsbeskattningen beträffar förstärker ju förslagen ytteriigaredess klasskaraktär. Regeringen ger genom propositionens förslag företagen degoda karamellerna medan den beska medicinen göms undan i medicinskåpel i väntanpå utredningar. Vänsterpartietkommunisterna har genom förslag, som avslagils av riksdagsmajorileten, visat pägrundlinjerna i en demokratisk skattepolitik. En av gmndlinjerna för endemokratisk skattepolitik bör vara alt vinstreserve-ringar sker hell undersamhällelig kontroll och, framför allt, under facklig insyn. Delta borde ävenfå stöd av socialdemokraterna, då syftet naturiigtvis är alt tillföra depolitiska instanserna resurser all föra en sysselsättningspolitik i folkelsintresse. Härigenom skulle resurser skapas till 100 000 nya Jobbinom samhälleliga nytloomräden, i enlighet med vad kommunisternahar lagt fram i en speciell sysselsättningsmolion. Företagentilläts i nuvarande syslem all bestämma över investeringar som berör en slordel av sysselsättningen i samhället. De tilläts dessutom bestämma varinvesteringarna skall sättas in ulan alt de samhälleliga intressena därförbehöver bli tillgodosedda. Kapital- och indusiriexporlen från landei tillätsfortsälta i oförminskad takt. En skärpt företagsbeskattning måste enligt vårmening i stället kopplas lill samhällets behov av resurser för alt skapasysselsättning och förbättrad service. Bolagen måste tvingas atl tillförasamhället skatteinkomster. Som det nu är slår hushållen för nästan helalillförseln. Detla innebär alt den privata konsumtionen pressas tillbaka. Dethar framför allt märkts , då arbetare och tjänstemän fältbetydande reallönesänkningar. Etlandra steg i en nyorientering av företagsbeskattningen är en övergång lillproduktionsbeskaltning. Den bör ha alternativa skattebaser som omsäu-ning,råvaru- och energiförbrukning samt graden av samhällelig nytta. Enproduktionsbeskaltning som bygger pä nya arbetsgivaravgifter och en omsättningsskattär alltför otillräcklig och tjänar inle syftet atl differentiera skatten eftervilken nytta produktionen utgör. Den förändrar i sak ingenting av det rådandesystemet. Produktionsbeskattningenenligt vpk:s modell bör bära en väsentlig del av del samladeskatleultagel i samhällel. Två krav måste emellertid upprätthållas. För detförsta får en sådan skatteomläggning inte öka skattebelastningen för vanligalöntagare. Fördel andra måste de fördelnings-politiska synpunkterna beaktas, såatl omläggningen inte leder lill omotiverade skattelättnader förhöginkomsttagarna. En utredning av denna modell bör ske inom ramen för dennyligen tillsatta brultoskaltekommitléns arbete. Delväsentliga kravet på skattesystemet är dock att det som helhet bör ha endemokratisk inriktning, dvs. atl det bidrar lill alt beskära kapilalislklassensmakt över produktionen och nationalförmögenheten med motsvarande demokratiskalandvinningar för lönearbetarna. Samhällsfonderär en annan del av en demokratisering av de ekonomiska tillgångarna. Även dessamåste ha till uppgift atl överföra kapital frän kapitalistklassen tillarbetarklassen i syfte alt stärka den sistnämndas ställning. Detbehöver knappast nämnas alt de i propositionen föreslagna åtgärderna i stortföreslås lösta på elt sätt som går stick i stäv med den lidigare nämndainriktningen av företagsbeskattningen. Grovt sett behandlas bara möjligheternaav atl bereda företagen nya förmåner i förhällande till löntagarna. Trots dennaprincipiella inställning vill jag ändå gå in på en del detaljfrågor i deframförda förslagen från regeringen. Enviktig kreditkälla för de flesta företag är möjligheten alt bilda obeskattadereserver genom lagernedskrivningar och värdeminskningsavdrag. I likhet med vadjag tidigare anfört måste detla var en samhällelig fråga, där de fackligaorganisationerna bör ha ett avsevärt inflytande. Genom det nuvarande systemetundandrar sig företagen åtskilliga miljarder frän beskattning, medel somverksamt - om de ställdes under samhällelig kontroll - skulle kunna bidra önskad omläggning av exempelvis inkomstskatten för löneinkomster. Permanenlningenav investeringsfondssystemet gör atl detta numera får ses som ett system i de arsenalerav generösa bidragsformer som de socialdemokratiska och borgerliga regeringarnainfört. Vid ell vidmakthållande av detla system måste inom ramen för deltaarbetare och tjänstemän ha såväl yttrande- som vetomöjlighel. Ävenbeträffande införandet av "Allmän investeringsreserv" gör sig våraprincipiella invändningar gällande. Därför yrkar vi alt det förslaget avvisas. Delhar också skapats skenmotsätlningar för försvar av införandet av allmäninvesleringsreserv. De speciella problem som berörs i proposiiionen för bl. a.yrkesfiskarna, upphovsmän och arbetskraftsintensiva förelag kan enligt vårmening bättre lösas inom ramen fören samhällelig sysselsättningspolitik. Detväsentligaste är atl ekonomiska medel ställs lill samhällets Då undviks de problem som de generellaavskrivningsmöjligheterna medför, bl. a. att förmånerna kommer icke berättigadegrupper till godo. Beträffandeupphovsmannakonlo ansluter vi oss lill den av KLYS framförda hemställan om enutredning. Vi anser inte att det finns någon anledning att i nuvarandesituation införa ell provisorium, som regeringen föreslår och som dessutom harerhållit mycken kritik. I avvaktan pä utredningsresultat måste en tillfälliglösning dock sökas. Denna lösning kan grundas pä en mer frikostig tillämpningav lagen om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst i dessafall. Beträffandedubbel- och kedjebeskatlningen samt koncernbidragen, för vilka regeringenföreslär reglerna uppluckrade, begränsar vi oss lill de delar av förslagel sominnebär en utvidgad skattefrihet för företagen. Regeringen ställer låga ochlösa krav när det gäller gränsdragningen mellan organisa-tionsaklier å ena sidanoch kapilalplaceringsaklier å andra sidan. Vi föreslär alt aktieinnehavet måsteuppgå lill minst 35 96 av aktiekapitalet och röstetalet för att dennaberäkningsform skall få komma i fråga. Vidare är del oacceptabelt med denskattefrihet för erhållen utdelning från utländskt dotterföretag som föreslås.Den kapitalexport och indusirietableringsom sker utomlands är inte i de svenskaarbetarnas och tjänstemännens intresse. Det kan därför inte heller anses somacceptabelt all dessa företag skall gynnas genom särskilda skatlefriheler. Slutligen vill jag någotkommentera vårt förslag till höjd bolagsskaU. Vpkär inte ensamt om krav på höjd bolagsskatt. I en socialdemokratisk partimotionföreslås 5 procentenheters höjning, och en enskild socialdemokrat kräver sammahöjning av bolagsskatten för bankerna . Förvår del har vi den uppfauningen au ytterligare skärpningar är befogade. Det fårinle, som jag sade inledningsvis, vara sä alt stora delar av ekonomin undandrasverklig beskattning. Del är inte förelagens sak alt bestämma över så storasamlade tillgångar, utan det måsle vara samhällets skyldighet och intresse.Därför bör en skärpning av skatten komma lill stånd dels genom en höjning avskattesatsen , dels genom de föreslagna skärpningarna avavdragsreglerna. Enallmän arbetsgivaravgift går atl införa utan att den måste utredas och dåkallas för produktionsfaktorsskatt. De borgeriiga partierna har under sittregeringsinnehav bestulit de svenska lönearbelarna på 8 miljarder i uteblivnaarbetsgivaravgifter. Dessa bör därför återinföras men med den begränsningen attde inte skall avse kommuneroch landsting. Vidare skall de beräknas påföretagens omsättning och inle, .som tidigare, på lönekostnaderna. Dennaarbetsgivaravgift skall beräknas sä all den inbringar minst 6 miljarder /80. Pä sä sätt ges samhället resurser atl föra ensysselsättningspolitik som kapitalisterna undandras beslutanderättenöver en slor del av kapitalet. Detta är en del i en demokratrisering avskattesystemet. Jag yrkarbifall lill motion 2665 yrkandena 3-11 och till del särskildayrkande som delals ul lill kammarens ledamöter. med bifall till motionerna1978/79:1621 yrkandei 1 och 1978/79:2665 yrkandet 1 antar del i förstnämndamotion intagna förslagel till lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt med anledning av motionerna1978/79:1621 yrkandet 2 och 1978/ 79:2665 yrkandet 2 antar följande: Allmän arbetsgivaravgifteriäggs för varje är till staten enligt denna lag. Arbetsgivareeriägger allmän arbetsgivaravgift med belopp motsvarande en procent av summanav arbetsgivarens bruttointäkter av rörelse. Medarbetsgivare avses i denna lag den som har minst tre anställda och har enbruttointäkt av rörelse om . Kommuneroch landstingskommuner är undantagna frän skyldighet atl eriägga allmänarbetsgivaravgift. Närmare föreskrifter förtillämpningen av denna lag meddelas av regering- Dennalag träder i kraft dagen efter den, dä lagen enligt därå meddelad uppgiftutkommit från trycket i och äger tillämpning påintäkter av rörelse som arbetsgivare åtnjuter , Liksom vill jag inledningsvis påpeka att skaiteutskottetsledamöter är inriktade på alt med hänsyn till arbetsbörda inte låtaden här debatten dra alltför långt ut på liden. Del är alldeles uppenbart attdet ämne vi behandlar annars skulle kunna ge anledning till mycket långaoch ingående redovisningar på avsnitt efter avsnitt av nu gällandebeslämmelser, av vad förelagsskalteberedningen har föreslagit, av vad regeringenhar föreslagit och av vad utskottet slutligen stannat inför. Jag skall begränsamig till atl beröra de avsnitt där vi inom utskottethar olika uppfattningar. Lagernedskrivningenär sedan gammalt den stora möjligheten för förelagen alt konsolidera sig. Menden möjligheten har kunnat utnyttjas myckel skiftande. Förelag med slora lager,lager som varit en naturlig del av deras verksamhet behöver ha störremöjligheler än andra att konsolidera sig. Å andra sidan har lagernedskrivningenutgjort en möjlighet för förelag med normall behov av väsentligt mindre lageratt konsolidera sig, dä andra möjligheler i slor utsträckning har saknats ellerinte varit tillräckliga. Del har gjort alt åtskilliga till bokslutstillfällenaskaffat sig lager som varil onödigt slora. Jag skall här inle gå in pä de lagersom varil direkt felaktigt redovisade, alltså lagerbevis som i själva verketinte har representerat någonting ulan varit en manöver för alt åstadkomma ennedskrivning som man egentligen inte skulle ha haft rätt till. Jag syftar pä delageranskaffningar som i och för sig har varit skattemässigt korrekta men ialla fall från rörelsesynpunkt inte motiverade.