prot · G20960 · 1978-12-31 00:00:00 — De bud som har lagts dels av regeringen, dels avLandstingsförbundet har båda den karaktären atl de kräver ell riksdagsbeslutmed tanke på alt man ju gick ifrån det faktum all skulle utse elvaledamöter. Bakgrundentill della har jag redan nämnt. Man kan begära proportionella val, och dålappar man en av de vikliga sakerna i uppgörelsen, nämligen atllöntagarrepresentanterna liksom Kommunförbundels representant skulle utsesav deras egna organisationer. Dethär sammantaget gjorde au del kanske ändå lill sist var bra atl vi gjort dettatill en riksdagsfråga och fått fram klara riktlinjer. Låtmig sedan beträffande den andra punkten som tog upp, den omanvisningsrällen, än en gång betona all självklart skall man inle använda denrätlen annat än när del föreligger behov av atl gå in och ge direktiv för hurden ekonomiska verksamheten skall skötas. Del är ändå staten som har hela detekonomiska ansvaret, och då måste också slaten ha en möjlighet all ingripa vidvissa tillfällen. Men förtroendet är stort för den regionala ledningen av denskyddade verksamheten, och liksom är jag övertygad om allanvisningar från den centrala stiftelsen kommer alt vara rena undanlag. I motion nr 56, väckt i anledning av proposition nr 25 med förslag omtilläggsbudget I beträffande skyddat arbete, har jag föreslagit somlokaliseringsort för den nybildade centrala stiftelsen. Jag har även reserveratmig till förmån för motionsyrkandet. Närriksdagen behandlade proposition 1977/78:30 om skyddat arbete ochyrkesinriktad rehabilitering, fanns ell fiertal motioner om var den centralastiftelsen borde lokaliseras. I arbelsmarknadsulskotlets betänkande 1977/78:16säger utskottet: "Del finns inle anledning alt ta ställning tilllokaliseringsort för den centrala stiftelsen. Som framgår av propositionenämnar regeringen återkomma i den frågan efter det att den föreslagnaorganisationskommittén lagt fram förslag. Utskottet förutsätter alt fråganefter utredning kommer atl redovisas för ." Del framhålls också ibetänkandet atl en lokalisering lill ej bör ske, i enlighetmed regeringens regionalpoliliska strävanden. Delta blev också riksdagensbeslut. 1ett pressmeddelande från , daterat den 10 november1978, tillkännages att den folkpartistiska regeringen beslutat att förlägga dencentrala arbete lill . Frågan om var dencentrala arbete skulle komma alt lokaliseras har ejredovisats för enligt beslut. Förfarandetär utmanande och kan inte ha annat syfte än alt frånta möjlighet allinverka på lokaliseringsfrågan. Det naluriiga hade varit all regeringensförslag lagts fram i proposilionen, varefter hade följt motionsrätt och riksdagsbehandlingi vanlig ordning. Mot bakgrund av vad jag här redovisat bör varaoförhindrad att ha sin egen uppfattning i lokaliseringsfrågan.lanspråktagandeav medel för den centrala stiftelsen bör fö ske endast underförutsättning atl regeringen följer beslut i lokaliseringsfrågan. Isakfrågan vill jag framhålla följande. Som påpekas i motionen 149 av Jan-IvanNilsson och är tillväxten av statlig administrativverksamhet i fortfarande stark. har tidigareuttalat all, då nya statliga organ bildas, man noggrant skall pröva möjligheten allförlägga verksamheten utanför . Isammanhanget bör noteras all det rör sig om en relativt omfattande verksamhetmed i inledningsskedet ca 110 befattningshavare. Med beaktande härav borde delha varit möjligt alt placera stiftelsen utanför . Jag ärmedveten om att den tilltänkta orten bör ha goda kommunikationer med Stockholmsområdetoch de orter som väljs ute i länen för de regionala stiftelserna. Med hänsyntill telekommunikationernas utveckling bör dock kraven inle sättas alltförhögt. Det kan också framhållas all skälen föratt placera stiftelsen utanförStockholmsområdet är minst lika starka som för flertalet av de myndigheter somutlokaliserades genom beslutet . 1detta beslut antogs all den statliga sysselsättningen i Stockholmsområdetskulle vara ca 80 1980. Tillväxten har dock varit snabbare. Redani dag finns ca 100 000 statligt sysselsatta i . Dennautveckling är enligt min mening inte acceptabel. Nytillkommande statligaverksamheter bör därför lokaliseras utanför Stockholmsregionen.Sysselsältningsulredningen har i sill belänkande om regionalpoliliska stödformeroch styrmedel framhållit, all lokaliseringen av offentlig service ochsysselsättning är ell medel för regionalpolitiska satsningar. Närdel gäller kommer FOA:s lokalisering dit atl betyda ytterligare 600arbetstillfällen. Läggerman regionalpoliliska synpunkter på lokaliseringen kan jag inle finnaförståelse för lokaliseringen lill . Del är utan tvekan lättare alt föjobb inom Storslockholmsområdet än det är i . Del är väl alla bekantalt är etl av de län, som tyvärr drabbats mycket hårlavkonjunkturnedgång och strukturförändringar inom näringslivel. Inte minstförhållandena inom skogsindustrin inger anledning lill myckel stor oro.Del är inte att ta lill överord när jag vill påstå, all sysselsättningskrisen iVärmland kan jämföras med varvskrisen. Med stöd av trepartiregeringentillsattes den s. k. Värmlandsdelegationen, med uppgift all försöka skapa nyaarbetstillfällen. Värmlandsdelegationen har också uppmanatregeringen att föriägga den centrala stiftelsen lill . Dock med käntresultat. Enligt min uppfattning finns det flera orter som i och för sig ärlämpliga, men med beaktande av både funklionsaspekler och regionalpolitiskaskäl, och då främst situationen på arbetsmarknaden i och i ,ber jag all fö yrka bifall till min reservation nr 1 som fogals lillarbetsmarknadsutskottets belänkande nr 17. Jag har fogal elt särskilt yttrande lill betänkandet, och jag villnågot närmare motivera detta. Frågan i vilken ort den centrala stiftelsen skallplaceras har utretts av NOSA, vars majoritet beslutat atl förorda Botkyrkakommun, som ligger söder om . I slutskedet diskuteradesdock även en förläggning av den centrala stiftelsen lill . Det finns också enreservant, nämligen ordföranden i arbelsmarknadsul- skottetElver , som anser att borde bli lokaliseringsort. Ur densynpunkten är del kanske underligt atl man anslutit sig lillutskoltsmajori-letens yttrande på s. 6 i betänkandet, där det framhålls atl detfinns goda skäl som talar för en placering i , alt det behövssnabba och täta förbindelser med de regionala stiftelserna, alt del finns behovav täta kontakter med de myndigheter som finns i , alt stiftelsenkommer att bemannas med befattningshavare som redan finns i , all enlokalisering utanför kan äventyra verksamheten, osv. Ja, nog hade detväl varit bättre om hade skrivit under mitt särskilda yttrandeoch inte bara stått som undertecknare av betänkandet. Dethär ärju argument som kan användas vid varje lokalisering av nya verksamheterutanför . Vi känner väl till argumenten från de tvåuinyltningselapperna av statlig verksamhet, som vi dock såg lill att de komlill stånd. Vi var också ense om atl man vid inrättandet av nya statligaverksamheter skulle eftersträva andra lösningar än lokalisering lillStockholmsregionen. Trots detta hamnar nu centrala stiftelsen, liksomindustriverket tidigare gjorde, i . har i praktikeninte någon möjlighet all påverka lokaliseringen av stiftelsen. Regeringen harjubeslutat utan alt gå till med frågan, vilket enligt min mening är etlanmärkningsvärt förfarande. Eftersom beslutet redan är fatlat har jag inlereserverat mig, ulan jag har nöjt mig med etl särskilt yttrande. Låtmig dock slå fast all jag flnner del orimligt all tjänstesektorn iStockholmsområdet tillåts växa ohämmat, medan orter och regioner med myckel lågtjänstesektor och betydande sysselsättningsproblem i övrigt inle kommer i frågaens vid tillskapandet av nya statliga verksamheter. kommun ochBoråsregionen är etl sådant område som särskilt borde prioriteras när delgäller nylokaliseringar. Jag är medveten om att det också finns andra orter ochregionerom vilka man kan resonera på samma sätt. Jag behöver endast påminna omden svåra lekokrisen och ensidigheten i vårt näringsliv för alt övertyga deflesta om all det för del hade varit av myckel större betydelse alt föden centrala stiftelsen än vad del kommer atl vara för del. Medtanke på arbetsmarknadssituationen i är det närmast uppseendeväckandeatl inle arbetsmarknadsministern lyssnat på reservanten eller påoss som uppvaktat och försökt förlägga den centrala stiftelsen lill . Delskulle åtminstone har utgjort en ljuspunkt i det ytterst mörka och besvärandeläge som vi befinner oss i. Det skulle vidare ha varit i linje med riksdagenstidigare uttalande när del gäller lokaliseringen av nya statliga verksamheter.Men - tyvärr - arbetsmarknadsministern har inle lyssnat och inte heller lagilhänsyn lill de arbetsmarknadspoliliska och regionalpoliliska skälen, trots althan har del yttersta ansvaret på dessa områden. Jag tycker altdella är djupt beklagligt. ELVERJONSSON (fp) kort genmäle: Herrlalman!Gördis har inte lagil hänsyn lill alt del nu är ganska länge sedanregeringen tog beslutet om lokalisering. Därför är den frågan överspelad. OmGördis hade menat allvar med det hon säger i sill särskilda yttrande,så borde hon i stället ha avgett en reservation som vi kunnat rösta om. Beslutetom lokaliseringen var alltså fatlat då utskottet hade all la ställning till detbetänkande som vi behandlar i kammaren. Del är helt riktigt alt jag hördetill dem i som vid diskussionen kring de olika orterna ansåg allBorås var elt fullgott alternativ. redogörelse är alltså heltriktig. Men våra möjligheter att anlägga synpunkter på detta är som sagtöverspelade. GÖRDISHÖRNLUND (s) kort genmäle: Jag hade inte heller någon reservalion, och jag talade om all del varav den anledningen alt jag inte ansåg atl det lönade sig, eftersom beslutet ärfallal. Jagtycker dock fortfarande del är underligt att inle vi fått behandla denna frågai . I del belänkande där vi behandlade denna fråga förra gången slårklart och tydligt alt frågan efter utredning kommer all redovisas förriksdagen. belänkande är undertecknat av dåvarande utskotlsord-förandenRolf Wirlén, och därför är det kanske ännu mer anmärkningsvärt. Mendet jag reagerar mot är att nu skriver under denna text iulskotlsbetänkandet, där man framhäver all del var nödvändigt alt lägga dennasliftelse lill Slockholmsområdel av en rad skäl. Det borde han naturligtvisinte skrivit under. Om han nu verkligen drivit linjen atl den borde ligga iBorås, kunde han vidhållit detta och stått med på milt särskilda yttrande, menhan har tydligen byll fot. ELVERJONSSON (fp) kort genmäle: Jag har skrivit under exakt samma skrivning som skrivitunder. GÖRDISHÖRNLUND (s) kort genmäle: Jag har dock ett särskilt yttrande ivilket jag tar avstånd från behandlingen av lokaliseringsfrågan ochnaturligtvis också då den text som i det avseendet återfinns iulskotlsbetänkandet. Jag skall inte gå in på själva lokaliseringsfrågan . Låt mig barakonstatera elt par saker. Fördel första ärdet inte fråga om en ny lokalisering, som säger.Del är en verksamhet som redan finns. Av de 110 som skall anställas äråtminstone 70 eller 80 i verksamhet, och vi är beroende av all de Oiganisationen för skyddat arbete kommeratt kunna fortsätta i denna viktiga verksamhet om vi skall kunna klaratidsmarginalen och bygga upp det hela på ett riktigt och realistiskt sätt. Fördel andra: När jag skrev under arbeismarknadsulskolieis betänkande inte, som säger, tillbaka denna fråga för beslut omlokaliseringsort. Man begärde atl del skulle redovisas för vadregeringen fatlat för beslut. Delsom nu händer är all byggnadsslyrelsen har i uppdrag att utredaförutsättningarna för en lokalisering av den centrala stiftelsen - som föreslåsfå namnet Samhällsföretag - lill . utredningsuppdragkommer givelvis all i föreskriven ordning redovisas för i 1979 årsbudgetproposilion. Detär inget anmärkningsvärt, , utan helt i enlighet med vadriksdagen här har sagt. () kortgenmäle: Man kan ha olika uppfattningar om hur utskottets betänkande 1977 skalltolkas. Men om del slår att utskottet förutsätter all frågan efter utredningkommer att redovisas för , måste det väl också betyda att isamband med detta också skall ha möjlighet alt komma med sina förslag. Arbetsmarknadsministerntalar om hur många som redan finns anställda i den centrala siiftelsen. Slailigverksamhet har en benägenhet alt växa ut. Jag skulle vilja frågaarbetsmarknadsministern: Hur många anställda finns och inom tio årosv.? För oss hade det varit ell betydande tillskott av tjänster till entjänslefallig kommun. Del går inte all komma ifrån. Herrlalman!På fråga om framtiden och anlal anställda i den centralastiftelsen kan jag bara säga alt jag har den uppfattningen all man skallförsöka hålla tillbaka en sådan expansion. Det finns inget som talar förall en sådan skall äga rum. Däremotär det värt atl la fasta på atl man regionalt får 30000 tjänster i varje län.Del är en betydande decentralisering av verksamhet. F.ö., , är del precis som här sades i den senaste repliken, atl vikommer från regeringens sida efter utredning all redovisa för vad vihar gjort i den här frågan. GÖRDISHÖRNLUND (s) kort genmäle: Det kanske är litet sent all behandla frågan i när vi lästtidningarna allihop, och sett på TV och hört i radio. Del hade varit bättre gjort en ordentlig redovisning i samband med det förslag som ligger . begärde en utredning och därefter en redovisning. Vi kommer atl lämna en redovisning när utredningen är klar. BIRGERNILSSON (s): Jag vill påminna om all vi hållit på och utrett ochdiskuterat den här frågan, och är del sannerligen alt vi samlar osstill beslut och försöker att bygga upp organisationen . Jagär medveten om alt mycket återstår av förhandlings- och organisationsarbete,men min förhoppning är all organisationen skall kunna träda i kraft den 1januari 1980. En förutsättning är emellertid bl. a. att antarulskoltsförslagel . Ibollen på den samordnande organisation som vi nu bygger upp måste givetvis liggaen stark ambition atl ge de handikappade människorna samma möjligheter somandra lill elt tryggt och meningsfullt arbete. Därför behöver vi en smidig ochväl fungerande organisation. Förutsättningarnaför atl klara målsättningen skiftar i olika delar av landet. Har man tillgånglill stora och differentierade arbetsmarknader, så finns det givetvis ocksåstörre möjligheter all erbjuda lämpliga jobb för de handikappade än vad manhar om arbetsmarknaderna är små och ensidiga. Det är därför min förhoppning allde regionala stiftelserna ges tillräckliga resurser och - inte minst viktigt -en betydande rörelsefrihet i sitt handlande. Del får alltså inle bli fråga omall bygga upp en byråkratisk loppslyrd organisation -då tror jag all vi missarmålsättningen för hela den här verksamheten. Utskottetgodtar förslaget - även i fråga om 2 § - men jag vill starkt understryka denskrivning som görs i utskoltsbelänkandet. där det slås fast alt den rätt attmeddela anvisning även i detaljfrågor, som del här kan bli fråga om, endast äravsedd att användas i undantagsfall. Man kan närmast se anvisningsrällen somelt utflöde av den centrala stiftelsens tillsynsfunktion. Ulskollelhar velat skriva ganska hårt på den här punkten, så all man inte från dencentrala stiftelsens sida skulle utfärda detaljanvisningar lill de regionalastiftelserna ulan ge dessa en förhållandevis stor frihet atl handla efter delokala ambitionerna och de lokala förhållandena. Slutligen,herr talman, vill jag säga att jag harockså den uppfattningen att den centralastiftelsen borde ha kunnat lokaliseras lill annan plats än ,exempelvis till . Men harju det tåget redan gått, ochregeringen har fattat beslut i frågan. Det saknas följaktligen formellamöjligheter all nu föreslå annan lokaliseringsort. Därför har jag inle gjortdel, ulan vi får finna oss i det här beslutet. Huvudsaken är atl vi får i gångorganisationen. Blir del fördröjningar drabbar del ovillkoriigen de handikappademänniskorna, och dem måste vi ju slå vakt om och ge dem samma möjligheter somandra människor att få elt bra och etl meningsfullt jobb. Med della, herr talman,vill jag yrka bifall lill ulskollets förslag. KARLLEUCHOVIUS(m): För nästan etl år sedan log beslut om en nyorganisation med förändrat huvudmannaskap för den skyddade sysselsättningen m.m. Beslutet innebar all 24 regionala stiftelser skulle bildas med slaten ochlandstinget som grundare. Det förutsattes i della riksdagsbeslut alt enöverenskommelse kunde träffas mellan staten och kommun- och landstingsförbundenom bildandel av stiftelser och om frågor som hör samman med överlåtelse avverksamheten. Tyvärrhar det vid de förhandlingar som förts mellan berörda parter visat sig altstatens företrädare inle varit beredda alt grunda överenskommelsen på del tagnariksdagsbeslutet. En väsentlig avvikelse gällde valet av styrelse lill deregionala stiftelserna. Detta har tidigare och för, och jag kan här instämma i deras synpunkter. Enannan viktig avvikelse gäller befogenhelsfördelningen mellan den centrala ochde regionala stiftelserna. Arbetsmarknadsministern har här sagt inle skall ge anvisningar annat än när de behövs. Frågan är därmed likaoklar som . Proposilionen och utskoltsmajoritetens förslag innebär altvi får ell lagförslag med i princip obegränsad räll för den centrala stiftelsenall meddela och ge anvisningar till de regionala organen. Del förslag lillsiiftelsestadgar som överlämnats från statens förhandlingsnämnd tillKommunförbundets förhandlare innebär i princip all den regionala stiftelsenåläggs all följa alla de anvisningar och riktlinjer som lämnas av den centralastiftelsen. Vidare säger man all den regionala stiftelsen först efterkompetensgodkännande av den centrala stiftelsen kan utse verkställande ledamot. Förbundelsvilja alt medverka till alt finna en framkomlig väg lill elt på samförståndgrundat genomförande av reformen har i varje fall inle rönt någotpositivt gensvar från de statliga förhandlarnas sida. Det av regeringenframlagda förslaget är dessutom unikt i flera avseenden. Under pågåendeförhandlingar mellan parterna, då man var relativt nära en uppgörelse, läggerregeringen fram en proposition som innebär all de båda över parlilillhörighelenhelt eniga körs över. Detta är, herr talman,ell anmärkningsvärt tillvägagångssätt mellan beslutande organ. Glädjande noghar detta inte förekommit så ofta tidigare, och jag hoppas alt del inle skallgöra del i fortsättningen heller. Delförslag som har lagts kan vi inte fatta på annat sätt än atl del finns enmisstro mot de båda kommunförbunden och de förtroendemän som är verksamma där -en misstro som saknar all grund. Del finns enligt mitt förmenande inte någotmotiv för avsteg från det av förra årets riksdag antagna principultalandel.Kommunförbunden är fortfarande angelägna om all beslut om förändrathuvudmannaskap skall genomföras inom den fastställda liden. Närförhandlingarna har återupptagits mellan parterna är del min uppfattningoch förhoppning alt meningsskiljaktighelerna beträffande överlåtelsevillkorenbör kunna överbryggas. Jag måste beklaga all någon samförslåndslösning inlegått atl få fram på grund av den ovillighel som man frånstatens förhandlares sida visat kommunförbundens förslag beträffandestadgereglering av de regionala stiftelserna. Med detta berjag all få yrka bifall lill reservationerna 3,4 och JOHANOLSSON (c): I likhet med och andra skulle väl också jag kunnabeklaga all placeringsorlen för den centrala stiftelsen blev Botkyrka-exempelvis vi från hade föreslagit - men loppei är redankört, som man säger, och det är ingenting atl göra ål just . Jaghar begärt ordet närmast därför all det i delta betänkande behandlas en motionsom är inlämnad av mig och . Vi yrkar där atl länens näringsliv ilikhet med vad som är fallet för arbetstagarsidans organisationer skullegaranteras representation med två ledamöter i stället för med en såsomföreslagils i proposilionen. Utgångspunktenför motionen är bl. a. del uttalande som gjordes i propositionen 1977/78:30 ianslutning till all frågan behandlades av . Där uttaladesalt det självfallet är angeläget alt stiftelsernas styrelser fåren sådanrepresentation all de inom sig rymmer olika kompelens-och erfarenhelsområden.Samtidigt betonades behovet av elt starkt lokall och regionalt samband. Ilikhet med vad som är fallet med arbetstagarsidan är näringslivets företrädare,företagen, samlade i flera organisationer. Dessutom består näringslivet avsåväl större som mindre och medelstora förelag. Del omfattas vidare av enmångfald olika branscher med mycket vilt skilda verksamheter och kunskapsfält.Del ler sig därför orimligt atl endast en ledamot skall få representera dessagrupper som är av sådan varierande storlek och som inrymmer så många grenar ocherfarenhetsfält inom företagsamheten. Jag tycker det borde vara självklart attäven näringslivel hade garanterats två ledamöter. Det måste anses vara av värdeför stiftelserna och deras arbete atl kunna tillföra kunnande och erfarenhetfrån representanter för olika delar av länens näringsliv. Jagvill anknyta till vad arbetsmarknadsminister anförde, nämligen atldenna verksamhet kommer atl ha en omslutning av över 2 miljarder, varav 1miljard räknas i förluster. Han antydde atl här måste alla goda krafter samlasför all verkligen lösa de problem som väntar stiftelserna. Här, om någonsin,borde man ha tagit till vara erfarenheter från förelagens representanter. Utskottethar emellertid inle velat tillmötesgå kraven i motionen. Man hänvisar till atldel skulle innebära elt avsteg från det beslut som fattades . Jag tyckerinle atl del skulle ha inneburit något större avsteg, allra helst som man i dennu aktuella proposilionen föreslår väsentliga ändringar i övrigt vad gällersammansättningen av stiftelsernas styrelser. Med hänsyn till utskottets ställningslagande på denna punkt synes detganska meningslöst alt yrka bifall lill motionen. Jag vill ändå uttala enförhoppning om all landstingen vid sina val av ledamöter skall ha förståelseför de synpunkter jag här har anfört. Det har ju visat sig all 13Riksdagens protokoll 1978/79:59-60 landstingenvid utseende av ledamöter i utvecklingsfondernas styrelser genomgående harutsett sådana med erfarenhet såväl från företagens som från fackels verksamhet. Företagsamhetenoch dess organisationer förväntar sig således att landstingen lar kontakt meddem vid förberedelserna inför valet av styrelser för stiftelserna för deskyddade verkstäderna. Från SHIO-Familjeföretagen -som är den störstanäringslivsorganisationen vad gäller antalet medlemmar och som har en mycketgod täckning i alla län - har man förklarat sig beredd och villig att medverkalill atl få fram lämpliga och intresserade företagsrepresentanter i dessastyrelser. Jag har ingetyrkande. (vpk): I motionen 154 har vpk yrkat avslag på förslaget till lag om regionalastiftelser för skyddat arbete. Vi är kritiska mot organisationsformen som sådan,vilket har framkommit vid tidigare debatter i frågan här i denna kammare. Menäven om vi är kritiska kan vi lill nöds acceptera den i de delar som rörhuvudmannaskapet. Vad vi dock inle kan acceptera äratt man i lagen skriver informuleringar, som kan komma atl innebära en fortsatt ökad utslagning avarbetande från det skyddade arbetet. Utslagningav arbetskraft även inom det skyddade arbetet har förekommit och förekommerfortfarande. Det är ingen nyhet, och del kan bli ännu värre. Atl den arbetandeskall vara lönsam enligt den s. k. lönsamhetsprincipen gäller även inom delskyddade arbetet. Är han inle lönsam ligger del nära lill hands alt hanförtidspensioneras. De förtidspensionerades antal är nu uppe i 226 000, ochhärtill kommer de 49 000 personer som lever på sjukbidrag, vilket i allmänhetär en övergångsform före förtidspensioneringen. Det är alltså fråga om intemindre än 275 000 förtidspensionerade personer och vidare upp iåldrarna. Iolika reportage i tidningar och TV har representanter för utslagna som erhållitförtidspension berättat om vad de själva betraktar som en olidlig tillvaro. Deskulle gärna vilja uträtta elt meningsfullt arbete och tror sig kunna göradetta, men de ges inga möjligheter härtill.