prot · G209140 · 1978-12-31 00:00:00 — Till alt börja med frågar jag mig om KersiinNilsson har läst samma svar som del som jag har avgivit svar ger inleullryck för någol av det som talar om, utan det innehållerbeskedet att del inte finns något förslag beträffande en nedläggning avposlstället i . Beräkningen av antalet hushåll görs av postverket. Enligt uppgifter från regionall håll planeras en indragning avposlstället i , vilket resulterat i dessa kraftiga reaktioner. 1det sammanhanget frågade jag vilken statistik man har använt sig av vidberäknandet av antalet hushåll. Det antal som uppges i svaret på frågan Omantalel uppkörningsställen för körkortsprov stämmer inle överens meddel som man har uppgivit lokalt. Jag nämnde att antalel hushåll är mer än 130vinlertid i . I några av de omkringliggande byarna är anlalellika stort. Med en statistisk genomsnittsberäkning kan man 11 fram all anlalelär närmare 500 i området KommunikationsministernANITHA : Herr talman! åberopar uppgifter frånregionalt håll. Jag kan bara åberopa uppgifter från centralt håll. Någraförslag om nedläggning av poslstället i finns inte på centralt häll,och det är den cenirala myndigheten som avgör sädana frågor. Jagkan tyvärr inle bereda den glädjen alt säga attjag själv görstatistiska beräkningar av hushållen. Del sker pä samma säll över hela landei,och del är postverkets experter som gör delta. Men självfallet kan dennaupplysning lämnas frän postverket, och jag är övertygad om all vi även pådepartementet kan lämna den under hand till . När del gällerulvecklingen av poslal service i går del fort utförunder den borgeriiga regimen om man inle anstränger sig för att vidla någraålgärder. Överiäggningenvar härmed slulad. § 8 Om antaletuppkörningsställen för körkortsprov KommunikationsministernANITHA erhöll ordel föratl i ell sammanhang besvara dels BenilJonassons (c) anmälda fråga, 1978/79:504, dels ()anmälda fräga, 1978/79:520, och anförde: har frägai mig om del finns någon gmnd för uppgifternaom indragning av ett anlal uppkörningsställen för körkortsprov, vilkenuppfattning Jag har när det gäller körkortselevers möjligheler all på hemortenfä avlägga fullständigt körkortsprov och omjag anser del vara förenligt med en jämlikhetsuppfatining att elever som ej fårmöjlighet alt köra upp på hemorten skall vidkännas extra koslnader härför. har frågat mig om Jag avser alt ta sådana initiativ när det gällerkörkortselever, all dessa garanteras möjligheter att även flavlägga fullständiga körkortsprov i hemorten. Jag besvarar frågorna ietl sammanhang. Frågornahar ställts mot bakgrund av alt det från skilda häll har förekommil uppgifterom au trafiksäkerhelsverkel har dragit in eller har för avsikt au dra in euanlal av de lokala uppkörningsslällena, bl. a. på vissa orter i och iJämtland. Trafiksäkerhets»'erkethar enligl sin instruktion all beslula om inrättande och indragning avstations- och motlagningsorter. Liksom andra slalliga myndigheler skalltrafiksäkerhelsverkel bedriva sin verksamhei sä enkelt, snabbi och ekonomisklsom möjligl. Delär alltså hell naturiigl all verket ser över sin organisation i olika avseendenäven närdet gäller provorlerna. Enligl uppgift från verket har man dock f n.inga som helsl planer på alt lägga ned verksamheten vid någol uppkörningsslällei . I har verket redan genomfört en förändring vad avserBräcke och planeraren förändring beiräffande . Självfalletanser jag del fördelaktigt all så många som möjligl flr möjlighet alt köra upppå eller i närheten av sin hemort. Detta innebär ju bl. a. all kosinaderna förkörkorlssökanden kan hällas pä en rimlig nivå. Fråganom lokaliseringen av uppkörningsställen är ny och har aktualiserats hosregeringen - förutom genom dagens frågor i - ocksä genom skrivelseroch på annal sätt Jag är därför inle beredd all ta slullig ställning lillhur den här typen av ärenden lämpligen bör handläggas. Omantalet uppkörningsställen för körkortsprov Jag ber all fl lacka kommunikationsministern för svarel pä frågan. Hitintillshar aspiranler pä körkort fltt avlägga körkortsprov inle alltför långl frånhemorten. Men ryklen om indragning av uppkörningsställen har oroat i hög grad.I skulle enligl dessa uppgifter orter som i första hand ,och men också , och mistauppkörningsmöjlighelerna,och det skulle vara katastrofalt Det skulle i så fallbli ökade koslnader och även ökad tidsåtgång för den enskilde som skall köraupp för körkort. Detla drabbar då speciellt hårt glesbygdens folk. Det slriderocksä hell mot en förbättrad service som vi alla frän samhällets sida strävarefter på olika säll. Omman skulle resonera så alt detta skulle bli billigare för samhället, mäsle jagsäga attjag tror all man biler sig i tummen. Förutom de koslnader och dentidsåtgång som uppslår för den enskilde innebär delta också bilslilage och ökadenergiförbrukning. Jag ser inga bärande skäl för en centralisering pä dellaområde. Närnu kommunikalionsministem säger att Iraflksäkerhelsverkel enligl sininstruktion skall beslula i delta ärende och se över del hela, så är delnaturiigtvis rikligl. Men man måste också se på konsekvenserna. Kommunikationsministernsäger också all del f n. inte finns några sådana här planer, och del tycker jagär myckel upplysande och del är jag väldigl lacksam och glad för. Del är bra.Men man kan ändå inte vara riktigt säker på hur del kommer all bli framöver. Kommunikationsministernanser vidare all det är fördelaktigt att så mänga som möjligt fär köra upp inärheten av sin hemort. Det är alt uttrycka sig lindrigt, och Jag vill användastarkare ord och säga att del är absolut nödvändigi all människor flr köra upputan att behöva åka alldeles för långl Om antalet uppkör-. och förbruka såväl lid ochpengar som annal. Delkan nog inle bli elt slutligt ställningstagande, men del blir väl kanske någolresultat eftersom frågan har aktualiserats hos regeringen. Eftersom jag ocksålycker all del från samhällets synpunki vore fel alt minska antaletuppkörningsställen, mäsle jag fråga kommunikationsministern: tillräcklighänsyn att tas lill den enskildes koslnader, lidsförbrukning o. d? STINAELIASSON (c): Jag ber attfl lacka kommunikationsministern för svarel. Borman i glesbygd kan man vara hell beroende av alt ha egen bil, och del är därförav stor vikl att det finns goda möjligheter alt på hemorten skaffa sigförarulbildning. är den decentraliserade service som trafikskolorna slår för mntom i länet myckel uppskattad. Del är en service som innefallar dels en braförarulbildning, dels möjligheler att därefter avlägga körkortsprov pähemorten. Min fräga är föranledd av all trafiksäkerhelsverkel beslutat all frånden dra in mottagningen i , som flyttas till Ange, och har aviseratavsikien alt göra samma manöver när det gäller , där mottagningenför körkortsprov skall flyttas lill . Indragningsbesluleninnebär försämrad service för invånarna i kommunerna och en betydandekostnadsökning för eleverna. Om eleverna från hänvisas till Ange och elevernafrån lill - i båda fallen ulanför länet! - måste en delav övningskörningen föriäggas lill uppkörningsorlerna. Skälenlill indragning anges bl. a. vara all del i och är"begränsat gatunät". Körkortsprov har avlagts i ochBräcke lillbaka, och , 1979 - när man kan konstaleraen pä senare år markant utveckling av gatusystemen i dessa orter-skallmottagningarna dras in! Allloftare framförs krav på bilfria innerstäder, och det med all rätt Mentrafiksäkerhelsverkel anser all den som skall la körkort framför allt skall haelt ordenlligl tilltaget galusyslem all körkortspröva på! Jagtvivlar pä all del finns belägg för alt elever som fltt föramibildning och somavlagt körkortsprov i , och liknande orter blir sämrebilförare än andra. Del kan väl inle vara så all trafiksäkerhetsverket anseratt så är fallel och alt del är därför man nu försämrar servicen för människori glesbygd och också släller lill med koslnadsfördyringar för körkoriselever,för trafikskolor och för samhället i stort? Jagprotesterar mot det beslut som fattals beträffande och mot det förslagsom gäller för . Jag ser det som elt oacceptabelt slag motmänniskor i glesbygd och anser att beslutet om snarasl bör omprövas.Samma sak gäller vad beträffar. Jagvill mot den här bakgmnden fråga: Anser verkligen statsrådet att del finnsanledning all göra den förändring som föranlett min fråga? I svarel påpekas allomändringen innebär au kostnaderna för körkorlssö- kandena kan hållas på enrimlig nivå. Men del ärju jusl vad man inte kan åstadkomma i det här fallel.Del sägs vidare i anslutning lill att statsrådet pekar pä vad som innefattas iirafiksäkerhetsverkeis instruktioner all verksamheten skall bedrivas så enkelt,snabbi och ekonomiskl som möjligl. Enklare, snabba re och mer ekonomiskl än delvarit före den här förändringen kan del inle bli. KommunikationsministernANITHA : Herr talman! Jag vill först svara pä frägaom hänsyn kommer att las lill den enskildes kostnader och säga alt jag, säsomförhoppningsvis framgårav det svarsom jag lämnal,anserdetvaraangelägei alt manlar sädana hänsyn. frågade om jag anser all det finns anledning all göra den förändringsom trafiksäkerhelsverkel beslutat, och jag vill även när det gäller den fråganhänvisa lill svarel. Jag nämndedärall frågan om lokaliseringen avuppkörningsställen är ny och att den är aktuell hos departementet Jag kan i daginte redogöra för hur de frågor som har aktualiserats i departementet kommerall slutföras. Vi kommer emellertid alt pröva hur den här lypen av ärendenlämpligast bör handläggas, och jag kommer därför all la upp endiskussion om della med irafiksäkerheisverket. Omantalet uppkörningsställen för körkortsprov BERTILJONASSON (c): Jag noterar tacksamt att kommunikationsministern säger all de hänsynjag lalal om skall tas. Men om man skulle finna del moiiverai all göra en säkraftig indragning av anlalel uppkörningsställen i som ryktena gettvid handen, då skulle del bli fråga om kolossall slora fördyringar förkörkoriseleverna. Jag kan för min del inte se alt del finns fog för enindragning. Glesbygdensfolk bör ju ha rätt lill samma service som andra. Man bör dessutom i elt sådanthär fall la hänsyn både lill samhällets koslnader och lill kosinaderna förenskilda människor och slå samman dessa när man bedömer om del är nödvändigtmed en indragning. Jag kan då inte finna att del är försvarligt att göra sädanaindragningar och centraliseringar som del talals om här. Jag hoppas därför allkommunikationsministern avvisar de propåer i denna riktning som kan komma attföras fram, för det finns inle några bärande skäl för sädana här indragningar. STINAELIASSON (c): Jag nolerar all del som slår i sista delen av svarel och somkommunikationsministern nu kommenterade, nämligen att de här ärendena är ganskanya och att man skall diskulera hur de lämpligen skall handläggas, innebär kan hysa ell visst hopp om att frågan kan fl en posiiiv lösning. Vid dessadiskussioner bordet som framförs från de berörda parlerna - eleverna,trafikskolorna, kommunerna, osv. - väga allra tyngst Överiäggningenvar härmed slutad. Nr 140 § 9 Föredrogs men bordlades åter Tisdagenden Konsiiiuiionsuiskoiieis betänkanden /79:33 och34 §10 Anmäldes och bordlades 1978/79:197 omvärdutbildning inom högskolan §11 Anmäldes och bordlades Motioner 1978/79:2677av m.fl. med anledning gv proposilionen 1978/79:182 omförsöksverksamheten med s. k. konlrakisvård av narkotikamissbrukare som harbegått brott 1978/79:2678av Gösia m.fl. 1978/79:2679 av och /79:2680 av m. fl. med anledning av proposilionen 1978/79:196 medförslag lill lag om förbud mot investeringar i och Namjbia 1978/79:2681 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:205 medförslag lill renhållningslag, m. m. 1978/79:2682av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:211 om slödlill beställare av fartyg, m. m. 1978/79:2683av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:212 omändring i , m. m. §12 Anmäldes och bordlades 1978/79:37 med anledning av propositionen1978/79:186 om ändring i lagen (1886:84 s. 14) angående skyldighet för utländskman att i rättegång vid svensk domstol mot inländsk man ställa borgen förkostnad och skada jämte motion 1978/79:37 med anledningav propositionen 1978/79:125 med förslag om tilläggsbudget III lillstatsbudgeten för budgelårel 1978/79 såvitt avser Jordbruksulskotlets belänkande 82 1978/79:25 med anledning av proposilionen1978/79:127 om åtgärder för all främja sysselsättningen iNorrbotten jämle molioner 1978/79:41 med anledning av propositionen1978/79:100 i vad avser mineralförsörining m. m. och viss del av propositionen1978/79:127 om ålgärder för alt främja sysselsättningen i Jämlemolioner 1978/79:42 med anledning av återstående delar av proposilionen1978/79:87 öm finansiellt stöd till och viss del avproposilionen 19/8/79:127 om åtgärder för all främja sysselsättningen iNorrbotten Jämle motioner 1978/79:45 med anledning av proposilionen1978/79:100.1 vad avser Norrlandsfonden och vissa delar av propositionen1978/79:127 om åtgärder för att främja sysselsättningen i jämlemotioner 1978/79:33 med anledning av proposilionen1978/79:127 om åtgärder för all främja sysselsättningen i Jämtemolioner § 13 Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1978/79:527av () till statsrådet om tillsättningen avskolledarijänsler: Vid flera ullfällen har regering och riksdaguttalat alt stor vikl bör tillmätas den lokala skolstyrelsens förord vidtillsättning av skolledartjänst Med anledning av dessa uttalanden och deuppgifter som förekommit i massmedia angående avgjordatillsättningsärenden vill jag till statsrådet ställa följandefråga: Anserskolministern all riksdagsuttalanden inte behöver följas? 1978/79:528av () lill arbetsmarknadsministern omförmedlingsverksamheten för kulturarbetare: behandlade ett regeringsförslagbeträffande offentlig arbetsförmedling på kulturområdet Arbetsmarknadsverketslillämpning av bestämmelserna har vållat en kraftig reaktion frånartister och musiker. Ärarbetsmarknadsministern beredd all förelägga förslag som möjliggörför nuvarande förmedlingsverksamhet pä artislområdei all fl fortsätta? 1978/79:529av () till industriministern om sysselsättningen i : Enligt uppgifter har förelagsledningen förLuxorkoncernen beslutat aU möla företagets kris genom omfattande uppsägningaroch nedläggningar. Ca 140 personer skulle beröras av dessa ålgärder. I deltasammanhang skulle Luxorfabriken i i med ca 90anslällda, huvudsakligen kvinnor, drabbas av total nedläggning. Karisborg ären kommun med en synnerligen dåligl utvecklad civil induslri. 1 300 personer iKarlsborg är direkt eller indireki beroende av militär verksamhei, medan endaslca 500 personer har sin utkomst i induslri med civil produklion. Mina frågor lillindustriministern är följande: Anserindustriministern del vara rimligt all skall drabbas av dennaäderiålning på civila arbetsplatser, och vilka åtgärder är slalsrädet bereddall vidtaga för att motverka en sådan utveckling i ? Vilkaalternativa sysselsättningar kan erbjudas de drabbade om Luxorled-ningensaviserade planer genomförs? 1978/79:530 av GunillaAndré (c) lill industriministern om sysselsättningen i Karisborg: Enligl uppgift från överiäggningarna mellanföretagsledningen för och de anställdas organisaiionerplaneras en nedläggning av Luxors anläggning i . Förelagetsanläggning i sysselsätter ett nittiotal anställda och utgör en stordel av den "civila" sysselsättningen på orten. Ärindustriministern beredd medverka till au sysselsättningen vid Luxorsanläggning i upprätthålls i oförändrad omfallning? Omdella inte är möjligl, är industriministern då beredd att genom statliga initiativeller medverkan etablera annan verksamhei i , som ger motsvarandesysselsättning? §14 Kammaren åtskildes .