prot · G209120 · 1978-12-31 00:00:00 — Reservation hade avgivits av ,i och (samtliga c) som ansetl altutskottet under 4 bort hemställa altriksdagen beträffande betydelsen av kommuns inställning vid markförvärv förförsvarets behov med anledning av moiionen 1978/79:1787 som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört. Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av , och (samtliga c). i (c); Belänkandet behandlar frågan om ett nytt övnings- och skjutfålt iHalland. Propositionens förslag bygger pä den utredning som försvaretsfredsorganisationsutredning hargjort och pä försvarets fastighetsnämndsbedömningar. Vihar i utskottet varit eniga om au tillstyrka förslagel. Enighetert har kunnatuppnås tack vare härda skrivningarom att de krav som har framförts i en motionav m. fl. Jag räknar med all man skall vara mycketlyhörd för de önskemål som har framförts i den moiionen. reservation från centerpartisterna i utskottet har vi sagt att det ärangeläget att kommunerna får en god insyn i och etl ökat inflytande pähanteringen av markfrågor - vi tror att det betydligt skulle underiältahandläggningen av dessa frågor i ett senare skede. Kommunerna kommer säkerligenatt anstränga sig för all få etl skjulfält lill stånd, eftersom dessa frågorofta är kopplade lill sysselsättningen i den egna kommunen eller i engrartnkommun. Vi tror alltså att kommunerna känner ansvar för att lösamarkfrågorna. Därför har vi i vår reservation framhållit atl systemet börutformas så atl kommunerna tillerkänns etl slörre inflytande än de har i dag.Vi beklagar för vår del att andra partier inte har velat ställa upp bakom dettakrav pä en ökad öppenhet i handläggningen av markfrågorna. Meddella, herr talman, vill jag yrka bifall till reservationen av . MarkfÖiyärvför nytt övnings- och skjutfähjör regemente (vpk): Av alla tecken atl döma står vi inför genomgripande förändringar av vårförsvarsorganisation. Det är inle längre möjligl alt upprätthålla denorganisation som vi har haft . Den har blivit alltfördyrbar, den har blivit alltför ineffektiv och den fyller inte längre desäkerhetspolitiska krav som vi kan ställa på försvarsorganisationen i dagensläge. Vi slår helt enkelt vid elt vägskäl när det gäller försvarspolitiken. Delborde därför vara angeläget att när det gäller sädana här mer lokala och kanskekortsiktiga spörsmål, som anskaffandet av mark innebär, också diskutera frågani ett större perspektiv. Deskäl vi har anfört i vpk-motionen,i det här fallet är desamma som vi framfördeför några månader sedan när vi diskuterade markförvärv som då var aktuellaframför allt i . Armén i första hand men även andra delar avförsvarsmakten disponerar stora markområden på många olika håll i landet. Delär enligt vår mening önskvärt au översyn och kontroll genomförs när det gällerdessa olika markinnehav. Det bör göras innan man går vidare och på nytt isamband med omorganisationer och omflyiiningar av förband och skolor går in föratt anskaffa ny mark och lägga den under försvarets domvärjo. Detär alltså mot denna bakgrund som vi , liksom vi lidigare gjort, har krävt enulredning. Vidare vill vi alt en översyn av försvarets fastighets-nämnd ochdess arbeie skall genomföras. Vi tror au man förr eller senare kommer att blitvungen alt ompröva dessa frågor, framför allt - som jag lidigare sade - avekonomiska skäl, men också på grund av att det kan bli nödvändigt medgenomgripande förändringar av det svenska försvaret, om inte förr så inom nästaprogramplaneperiod efter 1982. Del är alltså väl motiverat att dessa åtgärdervidtas. Vi har således yrkat avslag på proposilionen. Vianser alt man kan klara sig med de markförvärv man har gjort och alt detnu inte vore klokt atl satsa pengarna och binda upp markinnehav i en MarkfÖiväiyför nytt övnings- och skJutfåUför regemente organisation som kanskeganska snart måste omprövas. Viför fram samma krav som vi framförde i samband med den tidigaremarkanskaffningsaffären, nämligen att det skall genomföras en grundliginventering och samordning av resurserna saml att del skall föreliggamöjligheter att använda de skjutfålt och de övningsmarker som finns på ett merarationellt sätt och atl hela anskaffningsförfarandet skall ses över. Med delta, herr talman,yrkar jag bifall lill vpk-motionen 1221. Deföregående talarna har myckel kort utvecklat sina synpunkier i den här frågan,och jag skall i ston följa deras exempel. Närdel gäller markförvärvet för I 16 i irorjag all del kan sägasvara väl dokumenterat att det föreligger behov av mark. Vi finner också all ettpå den punkten helt enigt utskott har kunnai avge föreliggande betänkande. Jagkan medge atl det finns människor i områdei som drabbas av olägenheter. Menförutsällningarna för att där fä fram ersätlningsmark all erbjuda dem som säönskar är ganska gynnsamma. Både och staten har mark i anslutningtill det fält som blir aktuellt. Påen punkt har vi emellertid kommit lill skilda uppfattningar, och det är ifrågan om etl uttalande om hur man i framliden skall hanlera sädana härärenden. representanter i utskottet menar all det borde göras ettuttalande av den innebörden, atl när kommunen har haft invändningar mol eltförvärv sä skulle detta binda regeringen i dess handlande; den skulle då ha atlfölja kommunens linje. Jagvill rent allmänt säga atl bör vara försiktig med atl göra uttalandensom starkt binder regeringen i dess arbete - det må vara försvarsministerneller någon annan som har att förbereda ärenden som skall underställasriksdagen eller alt verkställa beslut som har fattat. Vi harju enlagstiftning om hur kronan och andra skall gå fram när det gäller att förvärvamark. Vi har också ett särskilt organ för den uppgiften. Idet särskilda yttrandet anser centerpartisterna alt del är angeläget attreducera antalet militära representanter i fasligheisnämnden. Vi övriga menaratt det förhållandet alt man råkar vara officer inle skall vara grund fördiskriminering. Eftersom de militära myndigheterna egentligen barettmycket litet inflytande och de civila är förhärskande har vi inte velat varamed om något uttalande pä den punklen. Jagtror det är felaktigt att tvinga regeringen atl följa kommunens uppfattning.Jag är litet överraskad över detta ställningstagandet från sida,. Det inträffade under trepartiregeringens lid rätt ofta altregeringen inte ville ge kommunerna tillstånd all disponera marken på del sättsom de önskade. Skall man göra uttalanden bör det lämpligen ske i sådan formatl de har allmän giltighet, dvs. gäller alla förvärv. Men jag ifrågasätteröver huvud tagel det lämpliga i alt göra sådana uttalanden. Jag ber altfå yrka bifall till utskottets hemslällan. i (c)kon genmäle; Vi har ansett atl man bör ta sig en funderare pä om inte kommunen börha ett större inflytande i dessa frågor, om man inte bör fästa större avseendevid vad en kommun anser. 1 andra planfrågor har kommunerna stort inflytande,och vi har svårt att se varför de inte skulle kunna ha det också när del gällerskjutfålt. Del finns en begränsrting, och del är när det gällerförsvarsanläggningar av olika slag. På den punkten Irorjag att det är svårt attåstadkomma ett kommunalt inflytande. Men när det gäller markfrågor för skjut-och övningsfält lycker jag gott man kunde ha del. Markförvärvför nytt övnings- och skjutfäh för regemente ERICHOLMQVIST (s) kort genmäle: Om i vill ha en helt annan ordning i fråga omhandläggningen av markförvärven tyckerjag det hade varit lämpligt atl ta uppdel. Jagtycker all det är olämpligt alt göra uttalanden av del här slaget, som jualdrig kan bli riktigt bindande men som kanske kan åberopas som grund för allställa regeringert lill ansvar för all den har handlat på etl sätt som intestår i överensslämmelse med ett kommunalt beslut. Jag tycker del är olyckligtatt medverkar till att skapa sådana oklara situationer. Inte enssedan jag nu har hört invändningar ärjag övertygad om del lämpligai det. KALEVIWERNEBRINK (c); Jag tar till orda med anledning av del särskilda yttrande som är fogattill försvarsutskottets betänkande nr 20. Denav mina partikolleger aktualiserade motionen 1978/79:1218 tar upp frågan omförsvarels fastighetsnämnds sammansättning och speciellt lekmannainflytandet idensamma. Dennuvarande sammansättningen med representanter för arméstaben, flygstaben ochforlifikationsförvallningen är en underlig kombination, eftersom försvarsstabeni nämnda sammanhang endasl har fått en roll som expert. Det naturliga hadesjälvfallet varit att försvarsstaben haft en ordinarie plats i nämnden och attövriga försvarsgrenar haft rollen av experter. Frånallt fler håll i vårt samhälle ställs krav på lekmannainflytande, ochdärmed menar jag all motionärerna i vällovligt syfte har aktualiserat frågan. Jaganser i likhet med motionärerna att försvarets fastighetsnämnd bör vara encivil nämnd, som prövar de mililära myndigheternas markbehov. Även om dennanämnds sammansättning fastställdes finns det anledning attgöra en översyn av det dä fattade beslutet. Herr talman!. Jag har inget yrkande, men vill genommilt inlägg ge lill känna vad vi åsyftat med det särskilda yttrandet. Jag skall för min del uteslutande uppehålla mig vid del sompropositionen och ulskotlsbetänkandel direkl handlar om, nämligen frågan 4 protokoll 1978/79:120-121 Markföiyäiyför nytt övnings- och skjutfäh för regemente om övnings- och skjulfältför . Delhar stått klart atl , om det blevkvar i , måste få utökade markarealer och övningsfält avtillfredsställande storlek. Man igångsatte en ulredning, som hade all la ställninglill etl 20-tal alternativa lösningar. Flera av dem var väl inle allvarligtmenade. Fälten låg för långl borta, i områden med betydande befolkning osv. Iutredningens slutskede hade man kommit ned lill tvä tänkbara områden,Slätlåkrafäliel och Mästockafället. Försvaretsfredsorganisationsutredning har betonat atl del är klokt atl förläggaövningsfiiltet lill Mästocka, därför alt försvaret redan tidigare för flygetsräkning haft övningsmark där. 1 16 använde området i betydande utsträckning.Del har en yta på ca , även om del står 1 600 i propositionen. Menden skillnaden tänker jag inte dra några långtgående slutsatser av. Dettafiygels övningsfält tillkom under 1950-talel och orsakade bygden en hel delproblem. Med detta övningsfält blev glesbygden där ännu'glesare. 1 denna del avdåvarande kommun, som har uppgått i , hade man baranågra år tidigare byggt en ny skola. Den fick läggas ned, då tillkomsten avövningsfältet gjorde all en hel del människor måste flytta från bygden.Militären hade köpt markområdena. Meddetta såsom bakgrund blir människorna givetvis ytteriigare oroade av alt manförlägger också det nya övningsfältet, som kräver ännu större markarealer, tillsamma bygd och utglesar bygden ännu mer. Det gamla och det nya övningsområdetupptar etl sammanlagt markområde , alltså en halvkvadratmil. Dennadel av är redan förut en glesbygd. Den tunnas nu ut ytteriigarepå etl sådani sätt all fråga är om man över huvud taget har möjlighet altupprätthålla några samhällsfunktioner där. Den problematiken är tyvärr inleovanlig när del gäller all anskaffa mark för militära övningsfält. I detta fallhar kommunen och även befolkningen ändå varit betydligt mer resonabla än i deflesta andra fall. Varkenjag eller mina medmotionärer har i moiionen 1783 tagit avstånd från all det inuvarande situation kan vara klokt atl föriägga övningsfältet i anslutning tilldet redan befintliga. Vi har utgått från vad försvarets fredsorganisationsutredningsäger när den föreslår Mästocka, nämligen: "Möjligheternatill samordning och samutnytljande bör därvid tas lill vara i syfte attbegränsa arealen och pressa kostnaderna. Vi utgår frän atl området ställs undergemensam förvaltning. Nödvändigheten alt hålla kostnaderna nere nödvändiggördock att omfattningen av fältet noga prövas i samband med förvärvet." Vimotionärer har utgått från att alternativet , som ju inte kan kopplassamman med något befintligt övningsfält och som omfattar , ansågstillräckligt. begär man alltså i Mästocka. Tillsammans medtidigare blir del . Vi har ifrågasatt om inte områdeiskulle kunna minskas. Om två tredjedelar av del önskade fältet har vi motionäreringen avvikande mening,'utan bara belräffande den sydvästra delen, där defiesta människorna bor. De flesla fritidshusen ligger också där, och -det harvi inte direkt skrivit ut i moiionen, men jag vill påpeka del i alla fall -denbästa ungskogen finns där. Det sista är inle oväsentligt i en lid när del talasom brist på skogsråvara. Vihar i motionen pekat på au del går att öka fältet ål andra häll, om man anseratl del skulle bli för stor åderlåtning atl ta bort den sydvästra delen. Därhar utskottet tydligen helt missförstått motionert. Utskottet anför nämligen pås. 8 i betänkandet: "Atl som motionärerna föreslår föriägga övnings- ochskjulfältet lill områdei nordost om har ulskollel inte hellerfunnit vara möjligl. En sådan lösrting har undersökts och förkastals avförsvarels fastighetsnämnd. Den skulle skapa olägenheter för bl. a. den civilaluftfarten, som har luftleder i anslutning till detta område." Dellaär vi helt på del klara med och har därför inte heller yrkat pä atl man skallplocka bort det nya fältet från och lägga det i kommunin över Smålandsgränsen, vilket skulle bli fallet om man lade del nyaövningsfältet nordost om det nuvarande fältet. Vadvi har gjort är att påpeka atl det finns vissa möjligheter att utöka områdei.Vi har inle nämnt arealerna, men låt oss säga alt det finns 300 ä 400 hektarsom man kan ta utan att det berör en enda människa och utan att det uppslårkollision med några luftleder. Jag är helt på del klara med all del inle finnsnågon möjlighel att lägga hela fältet nordöst om . Delär egentligen på den punklen som jag vill direkl kritisera utskottet. skrivning kan bero på atl vid den föredragning vi hade när utskottetbesökte försökte militären förstora vårl yrkande sä mycket som möjliglför att visa all del var omöjligt all genomföra. Det anfördesju dä att detfanns bofast befolkning inom området och att det skulle bli kollision med luftlederna.Det har aldrig varit vår mening att utsträcka fältet sä långt, och det irorjagockså framgår av moiionen när man tittar litet närmare på den. Sedanvilljag säga atijag högaktar utskottet för all det inte har upprepat den dumhetsom försvarets fastighetsnämnd gjorde sig skyldig lill och som åberopats iproposilionen, att människorna skulle kunna bo kvar inom områdei, i varje fallen betydande del av dem, om de godtog alla ölägenheter som del skulle innebära. Imotionen framhöll vi alt detta är rena cynismen, och människorna i bygden haruppfatlat fastighelsnämndens resonemang som en ren oförskämdhet. Men utskottethar som sagt inle upprepat dessa funderingar, och det villjag gärna uttryckamin tillfredsställelse över. Sä behandlar manju inte människor i vår lid kommer med sådana erbjudanden. Jagär klar över alt moiionsyrkandel faller, och jag tänker inte yrka bifall tillmotionen, men jag skulle vilja understryka vad utskottet har anfört nederst päs. 8 och överst pä s. 9 i betänkandet. Utskottetunderstryker där angelägenheten av all man tar största möjliga hänsyn lill deberörda människorna. All man gör det i fråga om ersättningen anser jag vara enalldeles given sak, liksom att man hjälper dem med markanskaffning - där fårkommunen, , domänverket osv. Markförvärvför nytt övnings- och skjutfält för regemente Markföiyäiyför nytt övnings- och skjutfålt för regemente Men del bör ocksåfinnas en möjlighel, om man betraktar hela fältet som en enhet, alt utvidga ien sådan riktning atl intrånget mildras åtminstone en del i den sydvästradelen. Jaganser atl ulskoitets skrivning ger utrymme för en sådan tolkning atl ulskollelmenar-ail man inle skall vara läst vid några gränser utan atl man under denpraktiska handläggningen - som nalurliglvis är en ganska invecklad, omfattandeoch långvarig process - skall försöka uppnå bästa möjliga samförstånd. Jag villtolka utskottets belänkande pä del sättet, och om del praktiska handhavandei avfrågan sker på del sättet så bör det vara möjligl alt åstadkomma lösningar somnaturiigtvis inle är tillfredsställande för alla berörda människor men som ivarje fall kunde innebära etl steg åt del hållet. framställde, trots atl han höll ett ganska långtanförande, ingel yrkande om bifall lill moiionen 1783, som han och några andraledamöter väckt. Del är bara ett par punkter i anförandet somjag vill ta upp. Utskottethar verkligen vinnlagt sig om all göra en sä inträngande bedömning av ärendetsom möjligt. Vi harockså haft tillfälle all samtala med de människor som ärberörda av markförvärvet. Jag vill här skjuta in atijag tror det har varitmycket viktigt att , liksom övriga riksdagsmän från , harbidragit till atl skapa upplysning kring frågan och därigenom underlättatmöjlighelerna alt göra förvärvet. Delär rikligt som säger atl de människor som vi mött har varitresonabla. Även om del i vissa fall -som vi kunde förstå - var fråga om en storomställning för deras vidkommande, hade vi möjlighet atl resonera med dem om dehär frågorna på etl angenämt sätt. Vi har också tillkännagett att om det bararör sig om mindre justeringar bör sådana vara möjliga atl göra. liksom attersätlningsmark givetvis skall lämnas. Jagvet inte omjag har missförstått , men nog kom väl den där tankenupp om alt fältet skulle väsentligt kunna förskjutas. När vi prövade den sakenfann vi emellertid alt det då bara skulle bli andra människor som skulledrabbas. Jag tror inle det är möjligt atl åstadkomma en tillfredsställandelösning där vi kan få mark på annat håll. Sammanlaget är nog förutsällningarnatrots alll ganska gynnsamma här. Närdel gäller anförande villjag säga att inte heller han kommed någol skäl lill atl vi skall reducera det lilla inslag av militär personalsom vi har i försvarets fastighetsnämnd. Vad finns del för saklig grund fördella? Han ställde bara det yrkandel rakt ut. Eftersom inte heller idet fallet skall rösta om förslagel, harjag självfallet inget yrkande. Överiäggningenvar härmed sluiad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels moiionen nr 1221 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr20 mom. I rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 1221 av m. fl. Markförvärvför nytt övnings- och skjutfäh för regemente Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Dä begärde röslräkningverkställdes votering med omröslningsapparai. Denna omröslning gav följanderesultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposiiionergavs pä bifall lill dels utskottets hemstäUan, dels reservationen av GeorgPettersson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition; Densom vill alt kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i belänkandel nr20 mom. 4 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 218 Nej - 87 § 9 Ekonomiskt försvar Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1978/79:21 medanledning av proposilionen 1978/79:100 såvitt gäller ekonomiskt försvar inomhandelsdepartementets verksamhetsområde jämte moiioner. 1fråga om detta betänkande hålles gemensam överiäggning för punkterna 1 och 2.Under den gemensamma överiäggningen får yrkanden framställas beträffande bådapunkterna i belänkandet. I del följande redovisas endast den punkt, vidvilken under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten2 (Anslagsfrågor) Regeringenhade i propositionen 1978/79:100 bil. 14 såvitt nu var i fråga föreslagitriksdagen bl. a. atl till lagring för beredskapsändamål ()för budgeiårei 1979/80 anvisa etl investeringsanslag av . I delta sammanhang hadebehandlals molionerna 1978/79:594av m. fl. (s), såvitt avsåg yrkandel att lill lagring förberedskapsändamäl () budgeiårei 1979/80 anvisade ett iförhållande lill regeringens förslag med . (yrkandet 9), och 1978/79:1786 av StigJosefson m. fl. (c). all under elftehuvudtiteln beträffande Överstyrelsen för ekonomiski försvar för budgetåret1979/80 anvisade ett förslagsanslag av , atl beträffandefonden för läneunderstöd skulle a. lillLän till teko-, sko- och garveriindustrier för budgeiårei 1979/80 anvisa etl invesleringsanslag av , b. medgeatl avtal om avskrivningslån till teko-, sko- och garveriindustrier fick ingås inom en sammanlagd investeringsram av , c. tillFörsörjningsberedskapslån för /80 anvisa etl inves teringsanslag av , att belräffandefonden för beredskapslagring, överstyrelsens för ekonomiskt försvar delfond,till Lagring för beredskapsändamäl med bifall lill proposilionen och med avslagpä moiionen 1978/79:594, yrkandel 9, för /80 anvisade eltinvesteringsanslag av , all belräffandediverse kapitalfonder, förrädsfonden för ekonomiskt försvar skulle a.bemyndiga regeringen all besluta om byggnadsarbeten för förrådsanläggningarinom de kostnadsramar som hade förordats i propositionen 1978/79:100 bil. b.till Förrådsanläggningar m. m. för /80 anvisa ettinvesteringsanslag av , 5. atl skulleavslå moiionen 1978/79:1786. Reservation hade avgivits av , , , , och Kari-ErikSvartberg (samiliga s) som ansetl att under 3 bort hemställa attriksdagen beträffande fonden för beredskapslagring, överstyrelsens förekonomiskt försvar delfond, med anledning av proposilionen och med bifall lillmoiionen 1978/79:594, yrkandel 9, till Lagring för beredskapsändamål /80 anvisade ett invesleringsanslag av . ROLANDBRÄNNSTRÖM (s); Ekonomiski försvar har av två borgeriiga regeringar behandlatsutomordentligt snävt i budgetarbetet. Inte heller innebär regeringensförslag etl fullföljande av .lolalförsvarsbeslut. Dessutom kankonstaleras att långsiktsprogrammei för denna totalförsvarsgren saknar denfasthet som gäller för militärt försvar och civilförsvar. Särskiltallvariiga är de prutningar som skett när del gäller tekniska produkter ochmetaller. Vi socialdemokrater har därför i en partimotion föreslagit attytteriigare 8,4 milj. kr. anslås för inköp av dessa varor. Utskottsmajorilelenföreträder samma grundsyn i vad gäller önskvärdheten i all hålla fast vidmålsättningen försvarsbeslut. Men som så förrfullföljer inle företrädarna för de tre borgeriiga partierna sina uttalademålsättningar i praktisk handling. I stället hänvisar utskottsmajorilelen tilldel besvärliga budgetlägel, och finansulskollets uppmaning om återhållsamhetfår ånyo utgöra motiv för avstyrkande av vår motion. Till försvarsutskottets betänkande nr21 har vi socialdemokrater fogat en reservation, som bättre än majoritetensförslag tillgodoser behovet av en god försörjningsberedskap. Till denreservationen yrkar jag bifåll. i (c): I försvarsutskottets betänkande nr 21 behandlas frågor kring delekonomiska försvarets verksamhel med anledning av propositionen 100, såvitt denavser det ekonomiska försvaret. Beträffandeden socialdemokraliska reservationen anser ulskollel att lagringen förberedskapsändamål i största möjliga utsträckning skall förverkligas enliglintentionerna lolalförsvarsbeslut. Ulskollel har i och för sig storförståelse fördel yrkande om ytteriigare medel för ändamålet som har förts frami moiionen 594. Vi anser dock all del budgetläge som råder och finansutskottetsuppmaning om stark återhållsamhet med beslut som medför ökade utgifter - ochfrän socialdemokratiskt håll föreslår man nu sädana pä försvarshuvudtiieln -gör det nödvändigt att avvisa även förbättringar som i och för sig ärönskvärda. Moiionsyrkandel om ytterligare medel lill det ekonomiska försvaret bör därför avslås. Jag ber atl få yrka bifall lill utskottets hemslällan. Överiäggningenvar härmed slutad. Mom. 1 och 2