prot · G20961 · 1978-12-31 00:00:00 — Frågan är: Varför vill man då inle göra konkretainsatser, t. ex. i , för att få i gång verksamheten? Jag har ännu inlefält svar på den frågan, och jag tycker atl del är något besynnerligt, särskiltsom man i andra sammanhang så klart har uttalat sig för just en stimulans avutbyggnaden av mollrycksanläggningar. Därvidlag utgör inte del största partieti den här något undantag; man säger i sitt senaste energipolitiskaprogram. Energipolitik för framliden: "Däremotbör möjligheter till ytterligare utbyggnad av mot trycksanläggningar inomindustrin och tätbebyggda samhällen tas till vara. Möjligheten alt utnyttjaäven andra bränslen i nu oljebaserade kraftanläggningar bör beaktas.Kommunernas möjligheter all finansiera utbyggnad av kraftvärmeanläggningar börförbättras." Ja,vi får väl se hur del går i voteringen här framöver. Jag hoppas alltså att detinle bara är ord när man talar om atl man vill främja sysselsättningen ochdessutom främja kraftvärmeulbyggnaden och ge kommunerna en ordentlig möjlighettill planering på del här området. Stödtill vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet (vpk): Vi har kommunisterna, som jag förut också nämnde, iolika sammanhang framhållit betydelsen och nödvändigheten av statlig ochkommunal planering och atl lagstiftning och bestämda direktiv tillfastighetsägare och företag är nödvändiga åtgärder för en konsekventhushållning med energin. Vi har också framhållit atl en finansiering genomstatlig långivning på rimliga villkor är nödvändig för atl man snabbi skallkunna nå resultat. Vadvi nu vänder oss emot är alltså all man skall öka bidragen lill näringslivel.Rune säger alt man inom utskottet funnit atl den 15-proceniigaökningen av slödel till näringslivel är väl avvägt. Utskottet avstyrkte därförvårt yrkande. Jag tycker inte alt stödet är väl avvägt, allra minst motbakgrund av de dåliga möjligheter som f n. ges kommunerna bl. a. närdet gällerattbygga ut kraftvärmen. Däremot ärdet väl avvägt beiräffande vad som är såutmärkande för de borgeriiga regeringarna och deras förslag och åtgärder närdel gäller stöd lill förelagen - på så sätt ärdet helt konsekvent ochföljdriktigt. Vadsom behövs är inte ytteriigare bidrag till näringslivet för atl klara den härfrågan. Det är redan nu tillräckligt lönsamt för företagen atl vidtaenergibesparande åtgärder utan nya bidrag. Däremot behövs det bättrelånemöjligheter och bidrag lill kommunerna för deras arbete att bidra lill enbättre energiförsörjning. Jag vill i del här sammanhanget inte försöka initieranågon längre debatt, men eftersom varken eller utskollet sägernågonting i sak här vill jag fråga : Bestrider Stödtill vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet alt många företaggör stora vinster på de energibesparande ålgärder som de vidtar? RUNEÅNGSTRÖM (fp): Jag skall inte föriänga debatten så mycket, ulan jag skall bara kortbemöta elt par frågeställningar. Jagsade i mitt anförande all del då del gäller kraftvärmeulbyggnaden - del var juen tyngdpunkt i anförande - skulle komma en utvärdering och enredovisning av elbehovets utveckling under 1980-talel. Detär självklart alt man inle betraktar en fråga av delta slag i så kortperspektiv som situationen sådan den är . Orsaken lill alt vi har ettelöverskoll är inle, som sade, alt vi har haft en ohämmadkärnkraftsulbyggnad i . Nivån på den är f n. relativt blygsam. Denfrämsta orsaken är naturligtvis atl vår industri har gått på lågvarv och inlehaft del energibehov som den har vid fullt kapacitetsutnyttjande. I bedömningeninför framliden ligger naturligtvis också alt man bör försöka komma bort ifråndel alltför ensidiga oljeberoende som vi har i . Jagtror alltså atl kan vara lugn för atl och regeringenkommer att behandla dessa frågor på etl positivt sätt och all del som fråncenterns sida yrkas i reservationen kommer alt bli tillgodosett. BeiräffandeTore fråga lill mig om jag bestrider att företag har gjort storavinster i samband med de energibesparande åtgärderna vill jag säga atlåtgärderna givelvis har medfört vinster för företagen. Men etl av syftemålenhar just varit atl stimulera förelagen till atl vidta dessa åtgärder för atl fåden spareffekt och sysselsättningseffekt som man vill uppnå. Om det därigenomhar uppstått vinster på det här området är det enligl min mening inget fel idel. Kan man förena en samhällsnytta med all få företagen mera stabila, så harman uppnått etl dubbelt syfte. LENNARTPETTERSSON (s): Från socialdemokratiskt håll hade vi inte tänkt delta i den härdebatten mellan och företrädare - var vi står idenna fråga är klart markerat i näringsutskoliets betänkande - men när OlofJohansson i sitt andra inlägg anklagade socialdemokratin för alt varamedansvarig för de förseningar som har drabbat energipolitiken i det härlandet, då måste vi protestera. Viär fullt beredda att ta ställning lill en energipoliiisk proposition. Denborgeriiga regeringen hade ju utlovat en sådan lill hösien 1978, och inte minstOlof stod som garant för att den skulle läggas fram då. Vårtenergipoliliska program pekar också på det förhållandel all vi när som helst ärberedda alt la ställning till en energipoliiisk proposition. Men del går inle,, atl bryta ut endast en liten bil, nämligenkärnvärmeproduk-tionen, ur del energipolitiska programmet, även om den ärviktig i sig själv. Den måste bedömas mot hela den energipolitiskabehovsbakgrunden. Därför vägrar vi atl ställa upp på den typ av skenlösning somcentern för fram i sin reservation. Vifår inrikta oss på atl diskutera delta i sak när energipropositionen läggs frami . Då kommer vi att redovisa vårt ställningstagande. Vi har f ö.redan markerat vårt principiella ställningstagande, nämligen all vi är positivtinställda till all så myckel som möjligt utnyttja kraftvärmeverken, men delmåsle göras mot en energipoliiisk helhetsbakgrund. Sedanvill jag beröra ell förhållande som jag tycker är litet konstigt. Om man fråncenterns sida är intresserad av ell energisparande och av alt utnyttja energinså effektivt som möjligt, varför vill man då inle utnyttja helvaitnet från deexisterande kärnkraftverken? Ni har ju sagt alt ni är beredda all acceptera tiokärnkraftverk, om villkorslagen uppfylls och man i övrigt kan klaraavfallshanteringen. Men låt oss då utnyttja de här kärnkraftverkensvärmekapacitet fullt ut! Varför säga nej lill etl utnyttjande av helvaitnet iBarsebäck? Det skulle på intet sätt innebära all vi minskade vår handlingsfrihetnär det gäller kärnkraften, utan del skulle bara innebära all vi utnyttjadegjorda investeringar på etl effektivt sätt. Dessa investeringar kommer att varaavskrivna när kraftverket i är avskrivet. Det skulle alltså inleinnebära några extra låsningar i det fallet, . Stödtill vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet Med anledningav inlägg skall jag avgränsa den här debatten,annars lär den ta . Vidiskuterar alltså energibesparande ålgärder i näringslivet. En del av det sominryms i della är mollrycksproducerad el. Till det området hör kraftvärmen ochdärmed också elbalansen. På så sätt kommer kärnkraften indirekt in i bilden.Jag slår naturiigtvis kvar vid min uppfattning atl den överkapacitet som vi hari det svenska elproduklionssyslemet har sin grund där. Det är en överkapaciteti dag på ca , dvs. 18 miljarder kWh, med gängseleveranssäkerheiskrilerier. Del innebär alt vi skulle få mångdubbla ökningen avelanvändningen inom industrin, , om vi skulle sälta fart på denkapaciteten. Mot dagens ca skulle vi använda . Del är litet förstora siffror för atl göra detta lill en fråga om konjunkturväxlingar. Men låt oss då avgränsadebatten i övrigt. Jagkonstaterade bara alt socialdemokratin har etl positivt synsätt i sill energipolitiskaprogram, och därför tycker jag det är rimligt all man baserar sillställningstagande här i kammaren på detta positiva synsätt i det egnaenergipoliliska programmet. Det ärdet enda jag har sagt. Och del hoppades jagall tyckte också. Omman då har så klara uttalanden som jag relaterade här årsenergipolitiska beslut, som man har hänvisat till i alla andra sammanhang,förstår jag inle logiken i aU göra etl avsteg just på den här punkten när detgäller kraftvärmen. Det var bara delta det gällde. Närdet sedan gäller tidtabellen för den energipoliliska proposilionen, så kännerLennart naturiigtvis lill alt behövde rimlig lidpå sig för alt utarbeta del här förslaget. Man kunde inle bli klar Stödtill vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet förrän vid halvårsskiftet1978. Remissinstanserna har rätt all för de här tjocka volymerna få en vissremisstid. Det har de fått. Därmed var del nödvändigt alt skjuta upp beslutettill . TORECLAESON (vpk): Jag noterar att medger atl det är rikligt när jag sägeralt många förelag gör stora vinster på energibesparande ålgärder redan mednuvarande bidrag. Därmed har också indirekt erkänt att man på dethär viset medvetet ger förelagen bidrag som innebär ytterligare vinster förföretagens del. Det har styrkt mig i min uppfattning att vi har rätt när vianser att skall avslå yrkandet om dessa bidragshöjningar. Låtmig sedan också bara säga - till den diskussion som har uppkommit med anledningav det som utskottsmajoriteten har smugit in i utskottets betänkande omutnyttjande av hetvatten från kärnkraftverk - atl för vpk:s vidkommandemotsätter vi oss att man skall projektera på del sätt som diskuteras, därförall del kort och gott innebär en framlida uppbindning i kärnkraften som det dåblir ännu svårare atl befria oss ifrån. Delskulle vara frestande all utvidga resonemanget och diskussionen på denna punkt,men jag skall avstå från del . senaste inlägg var en enda lång klargörande motiveringlill varför den gamla borgeriiga regeringens energipoliliska blockering nu harlett fram till att vi i själva verket måste vänta ända till för attanta del övergripande energipoliliska program som måste antas. Vi kan alltsåinte rycka ut det här, ulan det måsie tas i elt samlat grepp. Varför del är såhar just motiverat i sitt senaste inlägg. OLOFJOHANSSON (c): Jag skall inle fortsätta att gräla med om della -men den förklaring jag gav gällde just all den utredning som arbetat skulle fåordentlig lid på sig alt göra det jobb som inle var påbörjat . Allapartier har varit överens om atl kraft värmen skall främjas. Såbestämde vi energipolitiska beslut. Då borde vi kunna vara överensom del även och inte behöva göra halvhalt på just del här områdetoch därmed skapa oklarhet hos kommunerna, som har räknat med atlutvecklingen av kraftvärmen skall få fortsätta. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels ulskollets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskotieis hemslällan med den ändring i moliveringen somföreslagits i reservationen nr 1 av m. fl., och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill au kammaren bifaller näringsulskottets hemslällan i betänkandet nr 13mom. 2 med godkännande av uiskoiieis molivering rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit uiskoiieis hemslällan med den ändring i motiveringen som föreslagits ireservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då OlofJohansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 221 Nej - 85 Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 2 avFritz m. fl. samt 3:o) motionen nr 163 av m. fl., ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. DåTore begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringäven beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill alt kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående näringsulskottetshemställan i belänkandet nr 13 mom. 3 antar reservationen nr 2 avFritz m. fl. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 163 av LarsWerner m. fl. Stödtill vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Nr 61 1 enlighet härmed blev följande voteringsproposilion uppläst och Den somvill all kammaren bifaller näringsulskottets hemslällan i beiän- Norrlandsfonden kandei nr 13 mom. 3 rösiarja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationennr 2 av m. n. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då OlofJohansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resullal: §6 Vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde Föredrogs näringsutskottets betänkande 1978/79:16med anledning av proposilionen 1978/79:25 med förslagom tilläggsbudget 1 lillslalsbudgelen för /79 i vad avser vissa anslag inomindustridepartementets verksamhetsområde och proposilionen 1978/79:43 ommedelsanvisning m. m. på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgeiårei1978/791 vad avser vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområdejämte motioner. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Regeringenhade i propositionen 1978/79:25 bil. 11 underpunkten 3(s. 102 f) föreslagitriksdagen att godkänna vad föredragande statsrådet hade anfört beiräffandeNorrlandsfondens verksamhet. Inomindustridepartementet gjordes f n. en utvärdering av Norrlandsfondensverksamhet. 1 avvaktan på resultatet av denna utvärdering borde, anfördes del iproposilionen, fonden få fortsätta sin verksamhet t. v. enligtnuvarande riktlinjer.. 1detia sammanhang hade behandlats motionen 1978/79:147 av (),vari hemställts atl lill Medelsiillskoii lill Norriandsfonden påtilläggsbudget 1 till slalsbudgelen för budgeiårei 1978/79 anvisade ellreservationsanslag av . Utskottet hemställde atlriksdagen skulle 1, godkännavad som i proposilionen 1978/79:25 bil. 11 under punkten 3 hade anförts beiräffande Norrlandsfondens verksamhet, 2. avslå motionen1978/79:147. I. av , , och (samtliga c) som ansett all utskottet borthemställa all skulle 1. godkänna vad som iproposilionen 1978/79:25 bil. 11 under punkten 3 anförts beiräffandeNorrlandsfondens verksamhet, 2. med bifall till motionen1978/79:147 till Medelsiillskoii lill Nortlands-Ibnden på tilläggsbudget 1 lillslalsbudgelen för /79 anvisa elt reservationsanslag av . Norrlandsfonden har haft och har utomordentligt stor betydelse föruppbyggnaden av näringslivet i de fyra norra länen. Fonden har slor betydelsesåväl för produktutveckling och kapitalförsörjning som för regionalpolitiken istort. Det geografiska område som fonden verkar inom har 20-25 96 lägresysselsättningsgrad än de bästa områdena i vårt land. Det är därförutomordentligt trist att proposilionen om Norriandsfondens fortsatta verksamhetinle har förelagts . Enligl proposition nr 100 skulle så hasken, och detta skulle också ha blivit fallet, om vi inle hade fått det senasteregeringsskiftet. I propositionen 100 står också - i motsats till vadutskottsmajoriteten påstår - aU beviljade medel, 10 milj. kr., är avsedda förfondens finansiering under . Tidigarehar som bekant delar av fondens kapitaltillskott också kommit frånStatsföretag. Så var fallet så sent som , men så sker som bekantinte framgent, efiersom staten numera skall vara ensam finansiär avverksamheten. Utskotlsmajorilelenhar också fel, när den påstår all fonden har ungefär samma ekonomiska resursertill sitt förfogande som . Jag hargenom personlig kontakt med ansvarig tjänsteman vid fonden underrättats om vid visste atl fonden för kommande verksamhetsår disponerade 60milj. är emellertid situationen den atl motsvarande summa för är 19 milj. kr. Dessutom är lägel sådant all kapitalbehovet är stortsåväl för befintliga åtaganden som för nya projekt som man vill utveckla ochlokalisera till området. Projekt på ca 50 milj. kr. finns redan i dagaktualiserade i Norriandsfonden. Fonden var nu också beredd alt mera aktivt gåin för atl utveckla och hjälpa fram ny och utökad verksamhet. Fråndenna synpunkt sett är del utomordentligt förvånande alt regeringen ochutskottsmajoriteten inte är beredda alt direkt fylla på erforderliga medel,pengar som direkt skulle ha en positiv regionalpolitisk betydelse. månne så, att utskottetsherrar talesmän har sällat sig lill den skara som vill ha bort Norrlandsfonden?Del skulle vara skönt all i kommande anföranden fö höra ell klart nej på denfrågan. Dennasnålhet med medel lill fonden är för min del ännu obegripligare med tanke påden enorma generositet som samma utskott har visat i t. ex. varvsfrågan. Där ärsom bekant sysselsättningen långt, långt bättre än i de områden som det här rörsig om. Del behövs alltså ell tillskott till Norrlandsfonden på 20 milj. kr.för att hålla dagens verksamhelsnivå uppe. Jag ber därför att få yrka bifalllill reservationen av m. fl. RUNEÅNGSTRÖM (fp): Jag vill försl instämma i anförande till den delen atljag anser att Norrlandsfonden har haft och har stor betydelse för näringslivetssysselsättning i . är del dock så alt det f n. pågår en utvärderingav fondens verksamhet i industridepartementet, och det skall komma enproposition i ärendet lill . Vihar i utskollet fåll den upplysningen atl Norriandsfonden under våren 1979disponerar ungefär samma ekonomiska resurser som under första delen av förrabudgetåret. Om har fått motslridande uppgifter, kan i varje fallinte jag slita tvisten och säga vad som är rätt och vad som är fel isammanhanget. Men jag tycker ändå alt skulle kunna känna , när utskottet skriver, all om det skulle uppslå brister i kapitalförsörjningenför fondens verksamhet , förutsätter utskottet atl regeringenskall tillskjuta de medel som behövs. Del är en garanti för all ulskollets majoritet,och jag förmodar även majoritet, ställer sig bakom det förslaget. Delbörjar bli litet tjatigt när man i stort sett i varje debatt drar uppvarvsfrågan och gör jämförelser då del gäller olika ålgärder på näringslivelsområde. Det sättet att föra debatt är inte särskilt konstruktivt. Jag yrkar avslag på reservationen påden här punkten och bifall till utskottets förslag. Jag skall i stort ansluta mig till vad har sagtbeträffande fondens betydelse för i stort. Jag vill bara understrykaatl fonden framför allt för haft en utomordentligt slor betydelse.Självfallet har den i nuvarande arbetsmarknadssituation i övre änstörre betydelse för möjligheterna att få företag etablerade där. Motden bakgrunden är del beklagligt att vi just nu skulle hamna i en situation därfondens resurser är mindre än de lidigare har varit. Framför allt ärmöjligheterna till en långsiktig planering utomordentligt dåliga för fonden alldenstund man inte vet vad den kommande propositionen kan länkasinnehålla angående fondens möjlighet att verka och utvecklas. Meningen var atlriksdagen skulle fö en proposition som skulle klargöra denfrågan och ge fonden och dess personal vetskap om vad man har att verka med iframliden. Tidigarevar direktiven för fonden femåriga men har de varit treåriga.Under dessa perioder har man inom fonden vetat vad man haft atl röra sig medoch vilka direktiv man skulle rätta sig efter. finns över huvud taget ingasådana. Del var mot den bakgrunden myckel angeläget all vi flck elt klartbesked angående fondens möjligheter. Densituation vi haft på arbetsmarknaden har gjort all fondentappats på utomordentligt stora belopp. förlorade man nästan 17milj. kr., 16,8 milj. kr. föratl vara exakt. Närdetta verksamhetsår är slutberäknar man all fonden har förlorat ca 10 milj. kr. Det bidrar ju i hög gradlill det här svåra lägel. RuneÅngström är irriterad över atl man hänvisar till gårdagens långa debatt ivarvsfrågan. Han får troligen anledning alt vara irriterad då och dånär vi påpekar den utomordentliga generositet som visades vid gårdagensöveriäggningar. Det har aldrig under tidernas lopp visats en sådan generositetmot arbetsmarknadens folk i de bygder vi kommer från. Så för nogräkna med atl vi kommer alt påpeka detta faktum då och då. Jaghade räknat med att åtminstone Norrboltensrepresenlanlerna i vid dethär tillfället skulle sluta upp bakom förslaget om elt tillskott av medel lillNorrlandsfonden, och jag vill slälla en direkt fråga lill : Vadär det som gör atl inle kan slälla sig bakom motionen omde 20 milj. kr. varom debatten står. Resonemanget"om fonden skulle komma i besvärligheter så skall regeringentillskjuta medel" är litet egendomligt. Enligl de uppgifter jag har fåtthar regeringen inga som helst möjligheter atl tillskjuta medel förrän etlbeslut ånyo fallas i i den här frågan. Del kommer alt dröjaåtskilliga månader till dess. Under den tiden har fonden inga möjligheter altverka på det sätt som det vore angeläget att den kunde göra i den nu rådandesituationen. Jagär, som sagt, utomordentligt intresserad av att få höra och bevekelsegrunder för alt han ställer upp bakom ell avslagsyrkandepå kravet på etl tillskott av medel lill Norrlandsfonden, och jag hoppas attjag också får det. () kortgenmäle: Beträffande varven villjag fråga om han inte stod bakomdet förslag som hans parti hade i varvsfrågan. Om han gjorde del tycker jaginte alt han behöver markera något motsatsförhållande mellan del stöd som därföreslogs och den debatt som vi för om Norrlandsfonden. kanske vet mer än vad jag vet om skälen lill all proposilionen intehar blivit klar all läggas fram under höstriksdagen. Den väntas emellertidkomma , och i avvaktan på det säger utskottet all del enligl deupplysningar som vi har fåll finns tillgängliga medel i samma utsträckning somlidigare. Vidare säger ulskollel alt om medel skulle saknas för de aktuellaprojekt som finns i Norrbollen och de övriga delar av som Norriandsfondenomfattar förutsätter utskottet all regering och riksdag skall anslå dessamedel. Jag tycker atl della är helt betryggande. Delär litet märkligt alt man så atl säga blåser upp denna fråga lill någon form avmotsättning. Vi är lika positiva lill Norrlandsfonden som vad är. Jag har själv suttit med som styrelseledamot iNorriandsfonden och vet vad Norrlandsfonden uträttar. Jag är personligenangelägen om all den verksamheten skall kunna fortsätta - i nuvarande formereller i förändrade former, del får utvärderingen visa. FILIPJOHANSSON (c) kort genmäle: Jag hoppas verkligen att jag inte behöver upprepa den debatt ivarvsfrågan som förekom i går mellan vårt partis representanter ochregeringspartirepresentanterna. Om inte uppfattade de skildameningar som fanns mellan regeringspartiet och i går lordeknappast jag på den korta lid som slår lill förfogande kunna få honom atlförslå skillnaderna. Men alla andra kunde säkert förstå på vilka punkter delademeningar förelåg. Låt mig sedan säga att om är såutomordentligt angelägen om Norrlandsfondens verksamhet som han vill göragällande - och del hoppas jag atl han är - hade han ju kunnat biträda detförslag som vi har framfört om elt medelsiillskoii. Situationen ärju den -delgår inte all förneka - alt fondens resurser är sämre än vad de någon gångtidigare har varit, medan behoven däremot är större än vad de någon gångtidigare har varit. Vad jag upplever i den här frågan är etl partis försök att slå knut påsig självt. Jag kan inte låta bli all reagera mot det sätt som uppträttpå när det gäller regionalpolitiken. Jagråkade vara här i kammaren och höra en diskussion om regionalpolitiken, därBörje agerade på ell sätt som jag tycker aU han borde hålla sig förgod för. Man har tydligen glömt precis allt del man inte gjort . Nuär man tillbaka i valrörelsen och lovar guld och gröna skogar och talar omdel man vill göra. Varför man inte gjort detta när man hade regeringsmaklen -det talade han inte om.