prot · G209130 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:130 §1 Talmannen meddelade att lill kammaren inkommit läkarintyg för KerstinAndersson i Kumla, som var sjukskriven den 17 april-den 10 juni. Talmannen anmälde att () fr. o.m. den25 april skulle tjänstgöra som ersättare för i Kumla. Omkostnaderna för anskaffning av ett nylt lätt attackflygplan §2 Om kostnaderna för anskaffning av ett nytt lätt attackflygplan Försvarsministern erhöll ordet för attbesvara Per ()anmälda fråga, 1978/79:492, och anförde: Per har frågat mig varför regeringen underlåtit all förriksdagen redovisa de lägre koslnader för SK 38/A 38 som enligl hans meninguppenbariigen nu är de mest aktuella och relevanta. PerUnckel har upprepat den fråga han ställde till mig och som jagutförligt besvarade i denna kammare i en deball med Per . Vadbeträffar de 300 milj. kr. som skulle sparas vid en samordning av marinens ochflygvapnets anskaffning av sjömålsrobotar berjag all fä hänvisa lill dedetaljerade svar jag lämnade Per i denna deball. Någoterbjudande om en rabatt på 200 milj. kr. för flygplan SK 38/A 38 har inteinkommit lill regeringen. PERUNCKEL (m): Jag ber all få lacka försvarsministern för svaret på min fråga. Samtidigtberjag både herr försvarsministern och talmannen om tillgift för attjag harställt en likartad fråga igen, och jag försäkrar all från min sida skalldebatten inte pågå i fullt så många repliker som när försvarsministern och jagsist hade anledning all mötas. Jagmåste medge all jag är lilel förvånad över del svar som försvarsministern hargett pä denna förnyade fråga. Det är faktiskt inte samma fråga, utan dei är enfråga som är ställd med anledning av all vissa av de uppgifter vi dådiskuteradehäri kammaren nu harblivil bekräftade av del förelag som har erbjudiiregeringen den prisreduklion som föregående och denna deball fakliskl gäller.De uppgifter som företaget har meddelat offentligt, bl. a. i en artikel iSvenska , har man också senare bekräftat vid en personlig Omkostnaderna för anskaffning av ett nytt lätt atiackfiygplan kontakt som jag haft medföretaget. Enligl företagets mening har alltså de ursprungliga SK 38/A38-priserna i två omgångar reducerats med sammanlagt 500 milj. kr. Försvarsministernhänvisar i sitt svar lill mig dels lill de anföranden han höll i vår föregåendedebatt, dels lill au något ytterligare erbjudande om rabatt på 200 milj. kr.inle inkommii lill regeringen. I del förslå hänseendei måsie försvarsministernväl mena den del av debatten där han sade: "Någol underlag för att delhela skulle kunna bli elt antal hundra miljoner billigare genom en.sjömälsrobotofferl har regeringen inte haft." Meraexakt har försvarsministern inle uttryckt sig. Pä den punklen hävdar alltsåföretagel att man har erbjudii regeringen en uppgörelse som kunde ha inneburitylleriigare besparingar. Är del möjligen i uttrycket "något underlag"som knuten till vår oenighet ligger? Har del eller har del inle, ,inkommit några som helst erbjudanden, muniliga eller skriftliga, till någon iregeringen om ett lägre pris i della hänseende? Som svar pä den andrafrågan säger alltså : "Någoterbjudande om en rabatt på 200 milj. kr. för flygplan SK 38/A 38 har inleinkommii lill regeringen." var del emellerlid inteom della jag frågade. frågan så finner han alldet står ordagrant: " SK 38/A 38-pakeiets pris med ylleriigare 200 milj.kr." Del är möjligen sä att något erbjudande om prisreduklion pä självaflygplanet inle har inkommii tjll regeringen. Det har jag heller aldrignågonsin hävdat. Frågan är emellerlid: Har något ytterligare erbjudande omreduktion pä paketet SK 38/A 38 med vapen, munlligen eller skriftligen kommillill regeringen, försvarsministern, statsministern eller någon annan sommöjligen har kunnat tjäna som mottagare av sådana meddelanden från företaget?Försvarsministern vill väl ändå inte anklaga ledningen för för allmedvelel och offentligen gå ut med falska uppgifter i en debatt som trots alllgäller framliden för den svenska flygindustrin. Jag vill svara Per all man måste ha vissa pretentioner pä vadför slags erbjudande del rör sig om och hur del överiämnas för all en regeringskall kunna godkänna del som ell meddelande. Närdel gäller de här 200 miljonerna - ell belopp som hela paketet skulle kunnareduceras med och som Per kryptiskt antyder att vi i något sammanhangborde ha fån besked om - vel inte Jag den dag som är vilket belopp PerUnckel lalar om. Jag konfererade i går med chefen för försvarets materielverksflygavdelning. Han visste inte vilket belopp som avsågs. Jag har förhört migmed försvarsdepartementets personal om huruvida och i vilket sammanhang viskulle ha fåll meddelande om någon sådan generell rabatt. Ingen där visstevilket belopp som avsågs. Jaghar svårt att föreställa mig att man vid en affär där det rör sig om så mångamiljarder som i fråga om delta aitackplan kan dra slutsatsen att vi erbjudilsrabatt på grundval av rykten eller samialsvis framförda påståenden. Föran regeringen skallkunna utgå från alt vi fått etl erbjudande om en rabatt måste vi rimligtvis hafåll elt sådanl skriftligt eller per lelex lill försvarsdepartemenlei. 1 delhär fallel har varken försvarsdepartemenlei eller fåttnågot sådant erbjudande. PERUNCKEL (m): Varken i denna eller i lidigare debatter med försvarsministern om denhär frågan har jag hävdat att del överbringats några skriftliga erbjudanden.Men erbjudanden kan överbringas i andra former och ändå vara precis likabindande, i.ex. om de framförs munlligen - del vel säkert försvarsminislern somhar sysslal med den här lypen av verksamhei i andra sammanhang. Till skillnadfrån vad som varil fallel vid de lidigare meningsutbyten vi haft i frågan sägernu försvarsminislern all man skall ha pretentioner på sättet att meddela ellsådanl erbjudande. Av delta förstår jag att del uppenbariigen ändå har framförtserbjudanden av ell slag som försvarsministern lidigare har förnekat. Deuppgifter jag talar om, herr försvarsminisier, är de som chefen förSaab-Scanias flygdivision har bekräftat i all han lämnal tillregeringen. Jag lalar alltså inle om formen för överiämnandet, ulan om all hanframfört all regeringen haft möjlighel alt få del totala priset sänkt med 500milj. Nuär det uppenbarligen så an försvarsminislern och/eller hans medhjälpare harhön detla sägas. Och blir min nästa fråga: Vilka slutsatser harförsvarsministern dragit av della? Har försvarsminislern tacksamt lagil emotuppgiften om all han kan pressa bort praktiskt lagel hela beloppel 600 milj.kr., med vilket SK 38/A 38 av överbefälhavaren anses ligga över den lägre planeringsnivån,och därmed skapa bälire förutsättningar för all vi i faktiskt skallkunna utveckla ett flygplan som det svenska flygvapnet behöver? Nej,försvarsministern drar inle några sådana slutsatser, ulan han väljeratt förriksdagen förtiga au de här uppgifterna över huvud taget har lämnats. Men sågör man inte, herr försvarsminister, om man har någol iniresse av all slå vaklom den svenska flyginduslrins framlid. Omkostnaderna för anskaffning av ett nytt lätt attackflygplan Jag bestrider, Per , att jag fäll något meddelande om dessa 200miljoner. Jag har inle fåll någol sådanl vare sig skriftligen eller munlligen.Del har inle framförts något sådanl meddelande lill försvarsdepartemenlei ochmig veleriigi inie heller lill försvarels maleriel-verk. PERUNCKEL (m): måsie vi, herr försvarsminisier. klara ul vad som är sagt och vadsom inle är sagt, borisett från detta med pretentioner på kvalilel och formerför hur det här meddelandet framförts. Har det till någon i regeringen ellerlill i någon form framförts all prisel för SK 38/A Omersättning JÖr förlust på grund av att fiskeredskap skadas av utländskkrigsmateriel 38 skulle kunna reducerasi enlighel med vad jag skisserat i min fråga -ja eller nej? Överläggningenvar härmed slulad. §3 Om ersättning för förlust på grund av att fiskeredskap skadas utländskkrigsmateriel Försvarsminislern erhöll ordel för allbesvara () anmälda fråga, 1978/79:325, och anförde: har frägai mig, om de militära myndigheterna kan medverkalill all yrkesfiskarna som vållas föriusler på grund av all de får uiländskkrigsmateriel i sina redskap, får dessa föriusler ersatta av del land varifrånmaterielen kan härledas. Delhar lorekommil och förekommer alltjämt alt föremål som tillhör vår försvarsmaktfinns på sådana plalser att de kan orsaka skador pä fiskeredskap. Militäramyndigheter medverkar vid reglering av anspråk på ersättning för sådana skador.Försvarels civilförvaltning kan utge viss ersättning av billighet eller sombärgningslön eller skadestånd. Detär naturiigl all militära myndigheter medverkar vid reglering aversättningsanspråk, som grundar sig pä den svenska försvarsmaktens verksamhei.Detta naluriiga samband föreligger inte i fråga om anspråk med anledning avutländsk militär verksamhei. Del är ändå rimligt att våra militära myndigheteri viss utsträckning medverkar även i dessa fall. Jag tänker dä på fall när delbehövs militära fackkunskaper för att exempelvis identifiera eller oskadliggörautländsk militär materiel. 1 övrigl är del inte en uppgift för våra militäramyndigheter all medverka lill all yrkesfiskare får ersättning av annan stat förskador som har orsakals av den statens militära verksamhei, GEORGÅBERG (fp): Jag ber all få lacka försvarsminislern för svaret på min fråga. Jag kanverifiera de goda förhållanden som på del här området råder mellan de militäramyndigheterna och fiskarna. Del är rikligt an de militära myndigheterna oftahjälper lill. Men kvar står lyvärr det tråkiga faklum all del då och dä händerall fiskarna får minor eller andra militära föremål av utländskt ursprung isina redskap. När sådanl händer får fiskarna själva slå för kostnaderna. Mankan anföra en hel del exempel. 1 handen harjag en redogörelse för ell fall. Detrör sig om en relativt liten summa, , som fiskelaget förlorade.Fiskelaget var i förbindelse med öriogsbas som i sin lurvidarebefordrade ärendet lill försvarets civilförvaltning, som så småningommeddelade fiskelaget att man inle kunde hjälpa lill med någon ersäitning,eftersom del här var fråga om en lysk mina. Del är tråkigt all detskall vara på del sättet, och jag är litet grand missbelåten med den allrasisia meningen i försvarsminislerns svar, där del sägs all de mililäramyndighelerna inle pä någol säu kan medverka lill att yrkesfiskarna fårersäuning, då det rör sig om skador som har orsakals av en annan stals mililäraverksamhei. Jag skulle gärna ha sell alt del hade funnils enliien fingervisningom hur fiskarna skall gå lill väga för all komma lill rälla med de härproblemen. För inle länge sedan förlorade ell fiskelag , ochvari man än vänder sig får man svarel all del inie finns någon möjlighel atthjälpa, därför all del rör sig om utländska mililära myndigheters aktioner. Jagvill fråga försvarsminislern: Har man inte på försvarsdepartemenlei eller påmilitärt häll, då den här frågan aktualiserats gång på gång, diskuteratfiskarnas möjligheter all fä ersättning, sä au de slipper att ensamma ta desmällar som de här förlusterna innebär? Omersättning för förlust på grund av alt fiskeredskap skadas av utländskkrigsmateriel I likhet med harjag uppfattningen all del är angeläget alli möjligaste mån förhindra all människor och miljö utsätts för skador ellerekonomiska ölägenheter i samband med att ammunilionselTek-ler påträffas. Ävenom del är uppenbart au ersäitning, enligl de regler som gäller internationellt,inle kan utgå för vissa skador, kan ju fiskare, deras organisationer ochfackmyndigheter söka finna lämpliga lösningar, exempelvis genom att arbetafram konveniionsförslag, skapa möjligheler för fiskare all försäkra sig ochliknande. Päden sisia konkrela frågan vill jag svara au under särskill ömmandeomsländigheier har i gången lid viss ersättning ulgåll från svenska slalen,även om skadorna har orsakats av utländska mililära ammunitions-effekter. Detfinns alltså möjlighel i vissa ömmande fall alt få ersättning från svenskastaten även då skador är orsakade av utländska ammuniiionseffek-ter. GEORGÅBERG (fp): Jag skulle vilja skicka med försvarsminislern den rekommendationenlill försvarsdepartementet all man anstränger sig för att finna någon form förförhandlingar med de stater del gäller. Jag känner också lill att del harfunnits tillfällen då man har trätt in i ömmande fall. Men nog bör det finnasmöjligheler för försvarsdepartementet all ta upp underhandlingarmed berördaländer. Däremoiär jag lilel grand förvånad över all försvarsminislern säger all fiskelsorganisaiioner skulle kunna arbeta fram konveniionsförslag, som kan lösa de härfrågorna. Del ligger väl knappasl på fackliga organisaiioner all arbeia medkonventioner i det mellansiatliga samarbetet. Del bör ändå ligga påregeringsplanet. Jag avsåg all vi skall arbeia för all få fram förslag lill konvenlionerfrån svensk sida. Jag vill vidare hänvisa till alt del fakliskl finns enframställning från i län till regeringen om Omomhändertagandet av miljöfarligt avfall översynav behovet av ålgärder för alt förhindra skador av siridsgasladdad ammunitionoch om uiredning om behovet av ersäuning i samband med dylika skador.Framställningen har av regeringen remitterats lill , som harsamråll med försvarels forskningsansiali och fiskares riksförbund.Remissyitrandena har ännu inte kommit regeringen till hända. När de gör delfinns det kanske etl bälire underlag för en positivare svar på frågan. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:170om produklkonlrollnämndens register, m. ni. Interpellationen 1978/79:159 om produklkonlrollnämndens register m. m.har jag på grund av lidsbrist inte kunnal besvara inom föreskriven lid. Enliglöverenskommelse med inierpellanien kommer svar au lämnas den21 maj. §5 Om omhändertagandet av miljöfarligt avfall Jordbruksminislern erhöll ordei för allbesvara () anmälda fråga, 1978/79:455, och anförde: har frägai mig när regeringen kommer ali fana avgörandebeslul om uppförande av en anläggning för slutbehandling och förvaring avmiljöfarligt avfall. Genombeslul av riksdag och regeringar har ansvaret för insamlingen av delmiljöfarliga avfallet lagls på kommunerna, och ansvaret för del slutligaomhändertagandel har lagls på det samhällsägda företaget (). För all klara den uppgiften har SAKABplanerat alt uppföra en ceniral behandlingsanläggning för miljöfariigi avfallpä fasiigheien Norriorp, som ligger inom Kvarnlorpsområdel i Kumla kommun. Koncessionsnämndenför miljöskydd lämnade tillstånd lill all uppföra ochdriva ifrågavarande anläggning i . Besluiei har överklagais lillregeringen av stålens naturvårdsverk m. fi. 1 besvären ifrägasällernalurvårdsverkel den valda lokaliseringen. Kumla kommun och iÖrebro län, vilka lidigare har tillstyrkt planerna au förlägga anläggningentill Norriorp, har besluial all i vllrande över besvären nu avstyrkadenna lokalisering. Medhänsyn främsl lill kommunens och länssiyrelsens ändrade insiällning anserregeringen att aliernaliv lill den planerade ulbyggnaden i bör prövas.Regeringen kommer därför au lillkalla en särskild uiredare, som får i uppdrag all sluderaallernaliva plalser där ell uppförande av Nr 130 centrala behandlingsanläggning framstår som möjlig. Elt av de aliernaliv somulredaren bör sludera bör vara Slora i 04 onrij J979 , därCemenla AB har föreslagil all förbränning av miljöfariigi avfall skallske i föreiageis nedläggningshoiade cemenifabrik. q omhänderla-Eftersom de tekniska och ekonomiska villkor somkan erbjudas av Cemenla pandet av miliö-är av avgörande beiydelse förmöjlighelerna all genomföra della aliernaliv, fa/fjat avfäll bör iulredningsuppdraget ingå all genom förhandlingar med Cemenla klarlägga dessavillkor. Enliglregeringens uppfattning är del myckel angeläget att en ceniralbehandlingsanläggning för miljöfariigi avfall kan tas i drift i vårl land såsnart som möjligl. Ulredaren skall därför arbeia skyndsamt. Förall ta handomdel miljöfarliga avfallet i avvaktan pä att en sådan anläggning blir färdig fårSAKAB tillgripa temporära åtgärder, såsom lagring och utnyttjande av utländskabehandlingsanläggningar. kommer all tillföras de resurser som behövs förau klara de krav på att ta emol avfall som ställs från kommunernas sida. Medhänsyn härtill kan en viss senareläggning av den ceniralabehandlingsanläggningens färdigsiällande inle åberopas av kommunernas för altdröja med att ta ansvaret för insamlingen av avfallet. ELLAJOHNSSON (c): Jag ber alt fa tacka statsrådet för svaret på min fråga. Det är medtillfredsställelse jag konstaterar au regeringen anser att denna fråga har enhög angelägenheisgrad. Deluppkommer som bekant åriigen ansenliga mängder miljöfarligt avfall av skildaslag i vårt land. beslöt därför 1975 med anledning av proposilionen1975:32 om lagar och lagändringar för alt åsladkomma bättre och säkrareomhändertagande av detta avfall. Dessa lagar har varit i kraft sedan fiera åroch har gett kommunerna möjlighet att införa kommunalt monopol i vad gällerinsamlingsverksamheten. Del finns kommuner som under de närmaste månadernakommer att falla beslul om all begära all bli uppförda på den s. k. bilaga 2. Kommunernahar sannerligen inle i avvaktan på an något skall hända pä högre nivå legalstilla, ulan de är verkligen väl framme när del gäller de egna insatserna fördenna frågas lösning. Också industrierna ställer upp och är myckel posiliva.Men som lägel är måste de förvara avfallet pä industritomten. Del är inlesvårt alt länka sig in i vad del betyder ur miljösynpunkt. SAKABfick monopol på uppgiften all klara slutförvaringen av avfallet. Vi vetockså hur del ser ut med plr.neringen för . Men del är nu ihögsta grad regeringen som har bollen i detta ärende. Ju som gårinnan regeringen tar itu med frågan, desto otåligare blir kommuner ochindustrier. Man måste beakta all del frän ell definitivt beslul och fram lilligångsättning kommer att förflyta minsl ell år för projeklering ochupjifö-rande. Den arbetsgrupp som utredde frågan innan proposilionen framlades 11 Nr 130 framhöllalldei var vikiigi au det inie skulle dröja mer än högsl femår lill dess Tisdaeenden '' "" skulle vara klan för igångsäiining.Deiia budskap har också i 24 anril 1979 broschyreroch skrivelser gäit ut lill kommunerna. kemisktavfall i allmänhet innebär som bekant risk för skada på människor Om evakuerings- '"s'' ' miljön, och därför måste nuvarande förhållanden inge allvariigaberedskai)en , betänkligheter. vid kärn- '"'2'''' 'tiitnan! Ärendet brådskar, och del är mänga sväramiljöproblem kraftverk vilkaspositiva lösning slår eller faller beroende på hur och när regeringen För kommunerna ärdel egalt var slutbehandlingen kommer all ske. Del viktigaste är allregeringen fattar snabbt beslul i ärendei. silualion med forslande avavfall hil och dil, både inom och ulom landet, är och jag är helt överens om att del är utomordentligtviktigt alt vi sä snart som möjligl får till slånd en anläggning för behandlingav del miljöfarliga avfallet. Närdet gäller kommunernas skyldighet all la på sig ansvaret för insamlandet av detmiljöfarliga avfallet vill Jag än en gång slå fasl att kommer atttillföras resurser som gör det möjligl för företaget all la emol alll detmiljöfarliga avfall som kommunerna kommer alt samla in. Enviss senareläggning av den centrala behandlingsanläggningen och dessidriftlagande kan därför inle utgöra något skäl för kommunerna all dröja medalt organisera och genomföra insamlingen av avfallet. ELLAJOHNSSON (c): Med anledning av jordbruksministerns senasle inlägg villjag barapoängtera att kommunerna pä grund av all del har skell en fördröjning päregeringshäll,genom överklagningarm. m., inle på någol säll harlegalilä i frågaom all la iniiiativ för att klara upp de angelägenheter som gäller kommunerna. Överläggningenvar härmed slulad. §6 Om evakueringsberedskapen vid kärnkraftverk Jordbruksminslern erhöll ordet för alli ett sammanhang besvara dels () anmälda fråga,1978/79:473, dels () anmälda fråga, 1978/79:485,båda frågorna framställda lill kommunministern, och anförde: Märla har frägai kommunministern om det finns klartutarbetade evakueringsplaner för de områden där vi har kärnkraftverk och omdessa i sä fall är tillgängliga för allmänheten. UllaTilländer har frägai kommunminislern om han ämnar la iniliaiiv för all påskynda uppräilandel av en evakueringsplan som berör bl. Malmö-Lund-Landskrona ochmellanliggande orter saml en effektiv infor- Nr 130 mation om de åtgärder som kommer all vidtagas i händelse av en Tisdagen den katastrofsituation vid . 24 ir)ri| 1979 Frågorna har överiämnalslill mig. Jag avser all besvara dem i ell Länsstyrelseni del län där del finns kärnkraftverk ansvararenligi lag förall beredskapendet finns en beredskapsplan för del fall en olycka med slora utsläpp av y (.;;.,. radioaktivitet skulle inträffa.Strålskyddsinstiluiei bilräder länssiyrelserna kraftverk med råd ochanvisningar både vid uppräilandel av beredskapsplanerna och vid en evenluellolycka. Vid slrålskyddsinsliluiel finns en beredskapsnämnd moi alomolyckor medexperter från olika täckområden. I händelse av en olycka kallas experter frånnämnden till en förberedd koniaklcenlral vid strålskyddsinstiluiei för alt slåi ständig förbindelse med den berörda . Omenkärnkraftsolycka skulle inträffa finns planerade beredskapsålgärder somautomatiskt träder i kraft för an skydda allmänheien moi eveniuella utsläpp avradioaktivitet. Del är bl. a. fråga om information lill den berördabefolkningen, larm lill länsslyrelsen, polisen, brandförsvarel,kuslbevakning-en och slrålskyddsinsliluiel. Målningar av radioakliv slrålning iomgivningen siarlar . Beredskapsåtgärderna övas regelbundet.Strålskydds-institutet och ser f n. överberedskapsplanläggningen och kommer alt föreslå en rad ålgärder för alt göraberedskapen effektivare. Detär naturiigtvis nödvändigt all beredskapen mot kärnkraftsolyckor är så bra sommöjligl. De beredskapsplaner som upprättats bör därför liksom ses överoch prövas med jämna mellanrum. Som har anmälts lill i denenergipolitiska proposilionen, kommer regeringen därför all geSlrålskyddsinsliluiel i uppdrag all se över och redovisa organisaiionen ochresurserna när del gäller beredskapen moi olyckor i kärnkraftverk. Arbetetskall göras i samråd med berörda länsstyrelser. Översynen och redovisningenskall särskill behandla hur befolkningen skall informeras och hur en evakueringav den berörda befolkningen kan ske. Sirålskyddsinsiiiuiels uppdrag omfattar ocksåinventering och redovisning av resurserna i vad gäller personal, utbildning ochinstrumentering. ULLATILLÄNDER (c): Jag villtacka siaisrådel för svarel på min fråga. Allsäkerheisfrågorna i vårl land numera behandlas pä ell långl mer respekifulli säu än man gjorl lidigare är bra, och del är eu lecken på all bedömningen av riskerna är en hell annan nu än för en ganska kort lid sedan. Planeringen och planeringsresurserna har hillills inle varil lillräckliga. Ulvidgade resurser måste slällas till länsstyrelsernas förfogande. Au så också kommer an ske nar jag gon hopp om när jag läser följande passus i siaisrådeis svar: "Slrålskyddsinsliluiel och civilförsvarssiyrelsen ser f n. överbered skapsanläggningen och kommer au föreslå en rad ålgärder för au göra beredskapen effekiivare." Om evakueringsberedskapen vid kärnkraftverk Au bedömningen av denna fråga numera svängl kan jag ge etlannat exempel på. I ställde en centerledamoi eninterpellation belräffiinde en utrymningsplan för i händelse av en olyckavid kärnkraftverket i . fick interpellanlen ell posilivisvar av del socialdemokraliska kommunalrådet. Del var också en omsvängning,eftersom samma interpellation lidigare hade fått ett negativt svar. Del visar också på en tillnyktring inför riskerna.Harrisburgsolyckan har verkat som en kusligl skrällande väckarklocka. De gränser som hillills varil planeringsradien, ivå resp.lio kilomeier, är uppenbarligen lämligen godtyckligt valda. Katasiroftillbudei i levandegjorde kunskap somvi redan hade eller åtminstone borde ha haft.