prot · G209143 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi behöver ur näringspolitiskasynpunkter slå vakl om det höga teknologiska kunnande som vi förfogar över vidSaab-Scanias flygdivision. Sedanhar man varit inne på att inte har någon civil produktion. Jag villdå framför allt understryka, somjag gjorl , att försvarsindustrinär en relativt liten del av verksamheten inom , Vikan naturiigtvis, herr talman, i fredstid köpa flygplan från utlandet. Men debästa möjligheterna att styra kostnadsutvecklingen har vi vid inhemskutveckling och produktion. Vi får dessutom då ett för vårl eget försvar Försvarspolitiken,m. 1 protokoll 1978/79:143-145 Försvarspolitiken,m. "skräddarsytt"vapensystem, och en stor del av utgifterna återbetalas genom bl. a. deskatteinkomster som de inom flygindustrin sysselsatta tillför stal, landstingoch kommun. Med en samhällelig ekonomisk lolalkalkyl synes det vara enomöjlighet all skaffa flygplan billigare än genom inhemsk utveckling ochproduklion. Deltalas så myckel om alternativ sysselsättning inom försvarsindusirin. Någrakonkreta förslag redovisas inle. Beträffande flygindustrin är störstamöjlighelen - inle till alternativ utan till komplellerande produklion - attbevara utvecklingskapaciteten på den mililära sidan. Dä skapas förutsättningarför att i internationellt samarbete bygga upp även en civil flygindustri. Socialdemokraternai och över huvud lagel i söker ge sken av all de anvisatvägar lill alternativ produktion vid flygdivisionen bl. a. på detmedicinskt-lekniska området och på transportområdet Några som helst analyser avvad det skulle kunna ge i sysselsättning har inle redovisals och än mindre omde olika produkter, som man förordar, över huvud taget kan finna köpare. Det ärett försök att komma ur den för socialdemokraterna hell naturligt besvärligasilualionen, all de genom sitt agerande i flygplansfrågan kan orsaka enbeiydande arbetslöshet i liksom stora svårigheter för Linköpingskommun. Försvarsfrågan är förvisso inte speciellt röstvärvande. Jag anser dockatt vi som ansvariga politiker har att se till att om vårt land skulle drabbasav ofred skall så många som möjligt ha en rimlig chans att överieva. För dettafordras god utbildning för dem som skall delta i det militära försvarei, och demåste förfoga över vapen och vapensystem som är åtminstone likvärdiga medmotståndarens. Även totalförsvaret i övrigt måste i fred ges resurser så allnationen har en rimlig chans all överieva som fri nation. Försvaret flr därförinte gång efter annan bli en budgeiregulaiot som man pmtar på när det är ont ompengar. Försvarets behov måste alltid tillgodoses utifrån gjordasäkerhetspolitiska bedömningar. iHJärtum (c): Jag vill ta etl par minuter av kammarens dyrbara tid i anspråk för attbelysa vad dagens beslut om det militära försvarets fortsatta utveckling iflygplansfrågan kan innebära för i Trollhällan. Jagvill först ge Flygmotors ledning och olika fackföreningar en särskildeloge för att de, trots att de under den socialdemokraliska regeringen troddepå en fortsatt utveckling av den svenska flygindustrin, ganska tidigt börjadeta upp utveckling av civila projekt och alternativ produklion. Man har därförsamarbelsprojekl i gång med flera utländska förelag. Ett avtal med GeneralElectric skulle ge sysselsättning åt 150-200 personer, och del har med hjälpav lån eller garanti frän staten pä 125 milj. kr. Menvid statsminister besök pä Flygmotor i är klargjordes,enligt tidningsreferat, vad vi i och för sig redan visste, nämligen att dettaprojekt inte alls kompenserar det bortfall av arbetstillfällen som denpolitiska uppgörelsen i flygplansfrågan ger upphov till. 150lekniker om avsked måste man även fä möjlighel till avanceratutvecklingsarbete. Ju fler svenska flygmotorer man kan fä beställning på tillskolflygplan eller till lätta attackflygplan, t. ex. av lyp Åslingen, desto lättarehar man all få koniraki för all vidareutveckla och bygga t. ex. den amerikanskaGarrelmolorn. Det skulle innebära 300-600 arbetstillfällen. en del av della i sill anförande -liksom försvarsminislern-och anfördeGeneral villkorslån, som Jag tidigare talat om. Man behöver etl minstlika stort lån av staten för alt köpa in sig i . Jag hoppas altregeringen är villig att ställa upp dä också. Socialdemokraternavill ju inte ha nyutveckling av svenska flygplan, men däremot erkände BengtGustavsson all det kanske behövs en nyulvecklad motor. Folkpartisterna, somskrivii sig samman med socialdemokraterna i utskottet, säger däremot attskrivningen innebär att man kan fortsätta all titta på Åslingen. Man kan undra vaduppgörelsen egenlligen innebär. StatsministerUllsten ville vid sitt besök i inle ge någol besked om man skall haen svenskutvecklad motor eller ej i det lätt beväpnade skolflygplan som ingår iden folkpartisliska-socialdemokratiska flygplansuppgörelsen. villJu helst köpa en utländsk och färdigutvecklad motor. 'Jag hoppas i alla fallatt båda dessa partier också kan enas med oss om att motorerna bör tillverkasoch vidareutvecklas i och i . Meddetta vill jag yrka bifall lill reservationen 3 vid försvarsutskottetsbetänkande nr 23 och f ö. till utskottets hemställan. Försvarspohtiken,rn. (apk): Med anledning av den intensiva gårdagen kom Jag för senl medmin anmälan lill dagens lalariisla - en något stelbent riksdagskan.slibyråkrati- och placerades längst ner pä lalariislan och får . Men detger mig ju å andra sidan en chans alt ge den här debaUen en högre lyftning ochen värdig avslutning. Dettillhörde förr del politiska spelet all försöka utmåla kommunister och andrasocialistiskt tänkande människor som försvarsfiender som var villiga attutlämna landet till främmande makt För mig som kommunist är det naturiigl attsäga att skall ha etl försvar som värn för vär nationellasjälvständighet och officiellt proklamerade neutralitetslinje. Men samtidigtvilljag slå fast att vårl starkaste försvar, värt bästa skydd i en oroligvärid, är en konsekvent neutralitetspolitik och fortsatt alliansfrihet. Detolyckliga för vårt land är att vi aldrig har lyckats få en militäriedning somgenomsyrats av insikten om detla. Under andra väridskriget fanns del många slpllarmed officersfullmakter som ville att vi skulle traska i väg i fotspårUnder tiden därefter har stormaktstänkandet tagit sig uttryck i att man skapaten försvarsordning som till beiydande delar haft stormakternas militärapparatsom förebild. Densvenska militäriedningen har aldrig accepterat den grundläggande filosofi sominte bara vi kommunister utan svenska folkets majorilel har i den Fredagenden 11 rnaj 1979 Försvarspolitiken,m. här frågan, nämligen allakliv fredspolilik och konsekveni neutralitet är det som kan ge oss en chans omdet blir ett krig. sådanl resonemang har aldrig accepterats avmilitäriedningen. För dem är skydd beroende pä hur många dyra ochsofistikerade flygplan vi har, hur många ubåtar och hur många miljarder som deflr till förfogande. har mililärpolitiken ocksåutformats utifrån della synsätt En allians mellan borgare och svenskistorkapital har dirigerat spelet i korridorer och kammare, och desocialdemokraliska försöken all bromsa della - i den mån de har funnils - harömkligen kommil lill korta. har visserligen kämpat väl ochtappert för en förnuftigare linje, men i sina krav pä gmndläggande förändringarav den försvarspolitiska filosofin har hon fått kämpa ganska ensam päbarrikaderna - tyvärr. Menkampen har naluriiglvis inle varil resultallös. En växande opinion motmiljardrullningen tvingar nu regeringen och militäriedningen lill vissareträtter när del gäller frågan om flygplansanskaffning, som Ju ärdel verkligaginnungagapet när del gäller svenska folkels skattepengar, ÖBskall nu än en gång utreda attackflygets framtid. Jag tror det finns anledningatt se upp, så att det inle bara blir en taktisk reträtt och en kringgåenderörelse för att med andra manövrer och nya uppfräschade argument tvinga påsvenska folkel nägol annal svindyrt flygplansprojekt. Trotsatt del nu har bromsals en smula på det här området är del meningen attriksdagen skall falla etl beslul som innebär alt militärutgifterna förnästa budgetår skall vara 13 . Tar man med belopp som finns mensom inte syns, torde man ulan överdrift vara uppe i . Del är en svindlande summa, som också innebär alt Sverigeligger i lopp i väriden när det gäller militärkostnader per capita. Denunga socialdemokratin sade: Inle en man, inle ell öre lill militären! Sedangick man med pä allting, och är vi alltså uppe i en militärbudget påofficiellt drygt 13 miljarder. Socialdemokratin föreslår 12,7 miljarder. Jagvill inle kalla del etl alternativ i mililärfrägan. Vivill ha en hell annan typ av försvar än den nuvarande militärordningen. Hur vivill se principerna för en ny militärordning harjag haft tillfälle att utvecklatidigare. Tiden medger inte attjag går närmare in pä del , men del handlar omett försvar som är anpassat till värt lands resurser och vär neutrala positionoch som är uppbyggt efter helt andra principer än de nuvarande. I konsekvensdärmed har vi föreslagit en minskning av mililärkoslnaderna med 50 96. Jag yrkar bifall tillarbetarpartiet kommunisternas moiion 694. EftersomJag ser att försvarsutskottets ordförande sitter här och i anslutning till attjag i det här inlägget har betonat att en konsekvent neutralitetspolitik ärvårt lands viktigaste värn vill jag säga att jag reagerar med kraft mot de nubekräftade uppgifterna alt NATO använder norra som övningsplats försitt flygvapen. Jag vill passa pä att fråga Per , som är så känslignär det gäller ulnytfiandet av norrbottniskt territorium: Är Per Peterssonberedd all fördöma detta och att agera mot del i fortsättningen?Kommer Per som försvarsutskottets ordförande att ulnylfia utskottetsinitiativrätt? PERPETERSSON (m) kort genmäle: Pä den direkta frågan, som gäller all mililära plan från NATO skulle havarit verksamma i övre Norriand, vill Jag svara alt jag i går på förfrågan frånjournalister sagt all det är mycket olämpligt att det varit på del sället. Försvarspolitiken,m. När del gäller försvarsfrågan i sak vill Jag för vinnande av lidinstämma i vad anfört i inledningen av den här debatten.Sverige kommer all ha ett starkt försvar. Försvarsfrågan är och kommer altförbli en hela folkels angelägenhet. Våra ansträngningar för avspänning inomvärldssamfundet - en fråga som f ö. behandlades i -ärnaturiigtvis av stor vikt för att uppnå framgång i dessa ansträngningar. Flygplansfräganär en viktig del av dagens beslut, och del har också framgått av flera avinläggen här. Sverigehar en framstående egen industri för tillverkning av krigsflygplan. Eftersomdenna induslri tiU beiydande del är föriagd till min egen kommun finner jag delangeläget att ylleriigare understryka några saker. Menförst vill Jag ta upp en fräga som överraskande nog kommit i skymundan i dagensdebatt. Den berördes av Bengl i hans anförande inledningsvis. Jagtänker pä försvarsutgifterna. Vilketutrymme har vi och vilket utrymme kan vi ta ansvar för när det gäller anslagtill försvaret? Vi vel att samhällsekonomin befinner sig i miserabelt skick,och någon ljusning kan väl knappast skönjas - i varje fall inte för dagen. Föregen del kan jag inle borlse från sådana realiteter i det sammanhang som vi nudiskuterar. Fråganom alternativ civil produklion inom de industrier som tillverkar militäraflygplan utgör en viklig del i de överväganden som ligger lill gmnd försocialdemokraternas ställningstagande. I den moiion, nr 2255, somsocialdemokraterna avlämnat och som behandlas i utbildningsutskottetsbetänkande nr 42, föreslås att 4 milj. kr. skall avsättas för teknisk forskningvid . Avsikten är all snabbt initiera ell forsknings- ochutvecklingsarbete för alt ta fram olika produkter av civil karaktär med högteknisk kvalitet nämnde f ö. exempel på produkter som finnsupptagna i den här motionen. Försvarsutskottethar beretls tillfälle all yttra sig över motionen. Lakoniskt och ulan elt spårav saklig motivering avfärdas motionen av försvarsutskottets borgeriigamajoritet med följande ord -eftersom de inte är särskilt många skall Jag citeradem: "Försvarsutskoitet är inle berett att tillstyrka att anslagetTekniska fakulteterna för nästa budgetår ökas uiöver regeringens förslag." Attde borgerliga ledamölerna i utbildningsutskottet skulle orka med en sakprövningär av allt alt döma att begära för mycket. Efter vad som hänt torde det blisvårt för de borgeriiga politikerna att med krav på trovärdighet Försvarspohtiken,m. lalasig varma för sysselsättning och alternativ produklion inom försvarsindustrin. situation när prakliskl lagel alla inser nödvändighelen av enomstrukturering inom försvarsindustrin finner Jag det mycket anmärkningsvärtatt man frän borgeriigi håll inle vill medverka lill att underiätta en sådanomstrukturering. De anställdas organisaiioner vid exempelvis i Linköpinghar begärt sådana särskilda insalser. Del kravei har f ö. framförls också iandra sammanhang. Vadhade varit naluriigare än att i samband med dagens beslut i försvarsfrågan gede ylteriigare resurser som begärts frän socialdemokratiskt håll - dettasärskilt om man ser frågan mot bakgmnd av vad som skett i flygplansfrägan, medde hundratals miljoner som lagts ned pä ulredningar i del sammanhanget Jagär alltså utomordentligt besviken på de borgerliga partiernas inställning lillframlagning av civila produkter inom försvarsindusirin. Företagen i fråga har naluriiglvisockså de sill ansvar, men samhället bör inle dra sig undan att ställa resursertill förfogande. Frän socialdemokratisk sida kommer vi alt fullfölja värtarbele för alt därigenom trygga sysselsättningen för de anställda och enprogressiv utveckling för svensk industri. Jagber med dessa ord alt fä yrka bifall lill de socialdemokratiskaställningstagandena i de betänkanden som vi nu behandlar. Både och har frågat mig om Jag anser allvi kommer all ha kvar någon flyginduslri . Mitt svar på frågan ärall vi inom överskådlig framlid kommer att både utveckla och lillverka flygplani del här landet. Imill första anförande i kammaren specificerade jag i fem punkter varförvi kommer all ha kvar en flyginduslri, och det flnns ingen anledning lill allrepelera vad som där sades. I utskottets skrivning sägs att mina direktiv tillöverbefälhavaren leder till att statsmakterna får ett lillräckligt beslutsunderlagavseende alternativa flygplanssystem. OlleAulin frågar mig nu vad vi egenlligen vill. Jag har här fyra tättskrivna A4-sidor. Rimligtvis kanjag inle uppta kammarens tid med att förklara vad somfinns på dessa fyra sidor. Delta skulle ta mycket . Per-OlofStrindberg betonade vikten av all del totala försvarets olika delar harerforderiig beredskap. Därför är det av vikl alt inte bara förband inom detmililära försvarei och det civila försvaret övas ulan att också förmågan attleda vårt land under krigsförhållanden då och då kontrolleras. Det är medtillfredsställelse jag kan meddela att en försvarsövning förregeringens kansli och vissa centrala totalförsvarsmyndigheter har avslutatsi Karisborg. Den har syftat till att studera och öva samverkan inom landetshögsta ledning under skärpt beredskap och krig. I övningen medverkar bl. a.delar av statsrådsberedningen och samtliga departement. Befattningshavare idepartemenl och olika statliga myndigheter fick tillfälle att pröva och kompletterade planer som ligger till gmnd för den ledning av Nr 143 landei, som riksdag och regering skall utöva vid kriser och i krig. OLLEAULIN (m): "J m. m. Jag ställde frågan huruvida vi i fortsättningen kan ha någon kapacitetkvar för konstruktions- och utvecklingsarbete när det gäller rorsvarspohtiken,moderna stridsflygplan. Att vi skall ha en flygindustri framåtstår ju fullt klart, men den skall enligt vad försvarsministern själv sadesyssla med alt producera , alt utveckla elt skolflygplan - hur del skallse ut vet vi inte, eftersom tolkningarna är olika - och ocksågöra omfattande förändringsarbeten vad avser målsökning, skydd och vapen förell flygplanssystem, som vi dä eventuellt skall producera med hjälp avullandel. Slulligen skall man dä ha robolutveckling och civil produktion. Menmin konkrela fråga var alltså huruvida man har möjligheter till ett fortsattkonstruktions- och utvecklingsarbete när det gäller etl svenskt moderntstridsflygplan. Min bedömning är att den utvecklingskapaciteten inte kommer attflnnas kvar vid efter dagens beslut. Denandra frågan som jag ställde var; Hur blir del med det uppdrag som ÖB har fåll?Jag ställde denna fråga därför alt tolkningarna är så olika dels av vadpropositionens skrivning innebär, dels av vad som menas med utskoltsmajoritetensskrivning på denna punkt. Jag är tacksam om dörren kan hällas på glänt. Harnågon här, t. ex. , salt in foten så att dörren inte helt kanslängas för fortsatt utveckling av kvalificerade stridsflygplan inom svenskindustri, då ärjag tacksam. Den fråga som nu ställt gäller om vi ensammakommer all kunna utveckla en ny gmndplaltform efter eller om vi måstesamarbeta med andra länder när det gäller ett sådant utvecklingsarbete. Det äregentligen bara supermakterna och några fä andra länder som anser sig ha rådall ensamma ulveckla nya gmndplaltformar. Alla de övriga har valt alt samarbetaför att med längre serier kunna hålla nere kostnaderna. Fråganom vi ensamma kommer att kunna ulveckla nya stridsflygplan ellerinle kan för dagen inte besvaras. Allt beror på hur väl vår flyginduslri lyckasnär del gäller övergången lill civila flygplan och om man därigenom kanbibehålla erforderiigt antal skickliga tekniker för att även i framtidenensamma kunna klara utvecklingen av nya stridsflygplan. OLLEAULIN (m): Vi moderater menar alt det borde hafunnits möjligheter att Ulveckla B3LA eller A 38-planel. ÖB anser också att detborde ha varit möjligt au inom rimliga nivåer utveckla det planet. Där skiljervi oss åt. Men vi hoppas att dörren står på glänt i vad gällermöjligheterna att Ulveckla ell skolflygplan som kan upplräda i svår stridsmiljöoch som är beväpnat och som kan göra insalser i den miljön. Överläggningenvar härmed slulad. Försvarspolitiken,m. Proposiiionergavs på bifall lill l:o) ulskollets hemställan, 2:o) del av överiäggningen framställda yrkandet saml 3:o) molionen nr 694 av RolfHagel och i moisvarande del, och förklarades den förstnämndaproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Dä begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig, Ienlighel härmed blev följande voleringsproposilion uppläst och godkänd: Den som vill all kammarenbifaller försvarsulskotlels hemställan i betänkandet nr 23 punklen I mom, 1rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil det av under överläggningen framställda yrkandel. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då OswaldSöderqvisl begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparatDenna omröslning gav följande resultat: Ja- 259 Nej - 13 Proposiiionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 1 avBengl m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan Bengl begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller försvarsutskottets hemslällan i belänkandet nr23 punkten 1 mom. 2 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 1 av m.fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BengtGustavsson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparatDenna omröslning gav föfiande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. dessa punkier hemställt. Punkterna2 och 3 Kammaren biföll vad utskollel Proposiiionergavs på bifall till dels ulskollets hemställan, dels reservationen nr 2 av PerPetersson och , (x;h förklarades den förra propositionen varamed övervägandeja besvarad. Sedan Per begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition: Försvarspolitiken,m. Den som vill att kammarenbifaller försvarsulskoiieis hemslällan i betänkandet nr 23 punklen 4 mom. 1rösiar Ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 2 av Per och , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per Peterssonbegärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat Dennaomröstning gav föfiande resultat: Ja- 228 Nej - 45 Proposiiionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 2242 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra, proposilionen varamed övervägandeja besvarad. Sedan begärt voiering upplästesoch godkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill alt kammaren bifaller försvarsutskoitels hemställan i betänkandet nr23 punkten 4 mom. 2 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 2242 av m. fl. i moisvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då OswaldSöderqvist begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 260 Nej - 13 Försvarspolitiken,m. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av ErikGlimnér m. fl. i moisvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voieringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller försvarsulskoiieis hemslällan i betänkandet nr23 punkten 4 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: () anmälde att han avsett alt röstanej men markerats som frånvarande. Proposiiionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avErik Glimnér m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voieringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller rörsvarsutskotlels hemslällan i betänkandet nr23 punkten 4 mom, 4 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 3 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: () anmälde att han avseii all röstanej men markerats som frånvarande. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 5 av PerPetersson m. fl., och förklarades den förta propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan Per begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Försvarspolitiken,m. Densom vill alt kammaren bifaller försvarsutskottets hemslällan i betänkandet nr23 punkten 4 mom. 6 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 5 av Per m.fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Då PerPetersson begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparatDenna omröslning gav föfiande resultat: Ja- 203 Nej - 70 Propositionergavspä bifall till dels utskottets hemställan, dels molionen nr 2242 av . i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill att kammaren bifaller fdrsvarsulskoitets hemställan i betänkandet nr23 punkten 4 mom. 7 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 2242 av m. fl. i moisvarande del.