prot · G20938 · 1978-12-31 00:00:00 — ^Sven.ssongör det verkligen lätt för sig när han säger att vi skall salsa på andra ^produkier men all del ^inle funnits någotprogram och när han talar om den^kapilalistiska stordriften och radar upp alla andra schabloner. Problemet harju varit ^atl i möjligaste mån säkerställa fortsatt drift och rädda sysselsättningen för de människor som ärverksamma inom branschen. Men ^självfallelfår man räkna med au många vid en omstrukturering för flytta på sig. Det kan givetvis medföra problem, som man fårlösa genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det satsas trots allt väsentliga summor på all ta fram en ny teknik. Vihade en diskussion när vi tog^STU-proposilionen, där de principiella ^rikllinjerna för svensk forskning ochutveckling på industriområdet drogs upp.Bl. a. när det gäller kollektivtrafiken^,^ som tagit upp , lade man upp en femårsprogram. Självfallet måsteman förutsätta ^atl delta kommer att skapa sysselsättningstillfällen. ^(s): undrarhur vi inom ^socialdemokralin diskuterarde här frågorna. Han menar väl-underförstått-om vi över huvud tagel diskuterar dem. Jag kan försäkra att vi^diskuierar dem myckel, myckel ingående och ^atl vi är på del klara m^edvad vi vill i de här sammanhangen. Men, JörnSvensson, vi lever i det här ^li^mdet inte i något lufttomt rum, där vi kan handla fullständigt oberoende av alla andra. lar varven som exempel och säger; bor själv ien varvsort och känner ^lill problemen.Man har diskuterat starka neddragningar och eventuellt en nedläggning i ^föriängningen av ^detla, och vi vetall strukturförändringar sker i vårtnäringsliv. Vi har varv i och pä en del andra orter, vi är därberoende av vad som händer ute i ^värid^en i övrigt och som påverkar våra möjligheter att sälja dessa fartyg. Vi vet ocksåalt vi inte kan fortsätta alt bygga som om ingenting hade hänt. Vi måste naturligtvis anpassa oss ^lill deförhållanden som är rådande. Jag kandock försäkra ^atl vi inte är beredda alt ställa människorna utan utkomst och låta kapitalel och profilen varaavgörande och säga; "stängervi här och stänger vi där. Var sä goda och ge er i väg!" Vi är i^slällel angelägna om ^atl se till alt varenda människa ^kommeratt ha sin^sysselsält^ning för framliden. inga ^garaniier för alt de kan stå kvar i del arbete eller objekt som de sysslar med , men vi ärytterligt angelägna ^atl se till att människornahar sin ^sysselsältning också . (vpk); Herr ^lalman!Bara tvä korta noteringar till någraavslöjande formuleringar i senaste inlägg. För del första framskymtar i hans bild avsvensk ^slrukluromvandling ett dragav obönhörlighet: det går inte ^atlgöra någonting åt det här. Det menar vi är ^kapitulaiionspoliiik. Även om man lever i en allmänt kapitalistiskstruktur är del möjligt ^atl med ett ökat antal styrmekanismer och ^aklivaingripanden, stödda av den s^amladearbetarrörelsen och med staten som politiskt redskap, skapa andramarknadsförhållanden, som jag här har ^försöki redogöra för när del gällervarven. Det är märkligt att aldrig här i kammaren har^velal ^slälla upp när vi kommunister har drivit en diskussion om det. För det andra är det braavslöjande när ^lalar om "vår svenska ^induslri". Delär inte "vår" industri, , utan del är storfinansens industri ^lill större delen i det här ^landei. Men vi skallhoppas -för del arbetande folketsskull - ^atl del i framliden skall bli vår ^induslri. ^(s); Jag skall ^lala om för alt på socialdemokratiskt håll kommer vi aldrig au kapitulera. Del bör JörnSvensson göra fullständigt klart försig. Vi kommer all se till all depengar som satsas kommer all användaspå ^ell sådant sätt ^atl de kommer del arbetande folkel ^lill godo. (vpk); Del ^ärju ^irösteriklatt höra delta. Då kan man alliså hoppas på all ^socialdemokralema häri kammaren ändrar sin ^hiltillsvarande politik-för ni ^varju med och hjälpte borgarna au ^rösiabort 4 000jobb i ^handelsslålsin^dustrin,8 000 jobb i ^specialsiålsinduslrin och åtskilliga tusen jobb i^varvsin^duslrin. Ni har aldrig haftnågra alternativa yrkanden ^belräffande de delarna av de borgerliga industripolitiskapropositionerna. Men det är glädjande om vi kan samlas bakomkrav av den typ som vpk i de här sammanhangen har framfört. Jag hälsar välkommen. ^Överiäggningenvar härmed ^slulad. : ^Proposilioner ställs först ^beiräffönde ^försiahandsyrkandei i^moiionen nr 17 av ^m. Därefter föreläs utskottets hemställan i ^övrigi ^lill avgörande i ^ell sammanhang. ^Försiahandsyrkandei i motionen nr 17 av LarsWerner ^m.fl. Propositionergavs pä dels bifall till, dels avslag på detta yrkande, och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan JörnSvensson begärt votering upplästes och godkändes följande ^voteringsproposition; Densom vill alt kammaren beträffande^näringsutskotlets betänkande nr 8 avslår ^försiahandsyrkandei i^moiionen nr 17 av ^m. dendet ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit nämnda motionsyrkande. Vid omröstninggenom uppresning förklarades flertalet av kammarens ^ledamöier ha röstat^förja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med ^omröslningsapparal. Denna ^omröslning gav följanderesultat: Ja - 265 Nej- 12 Utskottets hemställan i övrigt ^Proposilioner gavs på bifall ^lill Lo) utskottets hemställan, ^2:o) ^uiskotteis hemställan med den ändring däri som föranleddesav bifall ^lill reservationen av ^m. samt^3:o)andrahandsyrkandei i ^moiionen nr 17 av fl., och förklarades denförstnämnda ^proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering upptogs för bestämmandeav kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under ^2;o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt votering ^belräffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följande^voteringsproposition: Den som villatt kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående ^näringsutskotletshemställan i övrigt i betänkandet nr 8 antar utskottets hemställan med denändring däri som föranleds av bifall till ^reservalionen av ^m. den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren tillkontraproposition i nämnda votering antagit ^andrahandsyrkandet i ^moiionen nr 17 av ^m. Vid omröstninggenom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat^förja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med ^omröslningsapparal. Denna ^omröslning gav följanderesultat: I ^enlighel härmed blev följande voteringspropositionuppläst och godkänd; Den som vill att kammaren bifaller ^näringsutskottels hemställan i ^övrigi i betänkandet nr 8 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit ^ulskollels hemställan med den ändringdäri som föranleds av bifall ^lill^reservalionen av ^m. Vid ^omröslninggenom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha ^rösiai för ja-propositionen. Då HugoBengtsson begärde rösträkningverkställdes votering med ^omröslningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat; § 16 ^Nationalisering avbilindustrin Föredrogs^näringsutskotlets betänkande 1978/79:10 med anledning av motion om^nationalisering av ^bilindusirin. I deltabelänkande behandlades ^moiionen 1977/78:1985 av ^m. (vpk), vari hemställts ^atl hosregeringen skulle anhålla om skyndsamtförslag till ^nationalisering av densvenska bilindustrin. Utskottethemställde ^atl skulle avslå ^moiionen 1977/78:1985. Reservation hadeavgivits av , , , ^Wååg, ,och (samtliga^s) som ansett au ^ulskollels yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse. ^WÅÅG ^(s): Volvoär största industrikoncern. Omsättningen var 1977 . 44 000 personersysselsätts av i vid 30fabriker och hos 700 ^underieverantörer. ^Saab-Scania hade 1977 42 000^anslällda, varav 35 000 i . Ändå är och ^Saab-Scania små bland världensbiltillverkare. Tack vare ^eltskickligt utvecklingsarbete och ett djupt rotat kvalitetsmedvetande tillverkar och ^Saab-Scania var försig världens bästa lastbilar, vill jagpåstå. En gemensam marknadsföring skulle kunna göra det lilla till en jätte inom den snäva sektorn för storalastbilar. Redan med nuvarandeförsäljning skulle och^Saab-Scania tillsammans bli den näststörste pä Europamarknaden. En lastbil innehållermycket stål. ^Atl förädla det svenska stålet så långt som det är ^möjligl är verkligen ett ^högsl angelägetnäringspolitiskt mål. Det är en höjningav förädlingsgraden, som ^lalade för i anslutning ^lill det föregående ärendet. För att man skallkunna utveckla både bilen och marknaden bör ^enligl den mening vi uttryckt i vår part^imoiion1977/78:1640 staten gä in med riskvilligtkapital och genom ^eltutvecklingsbolag samordna tillgängliga resurser. Den linje som vi skisserat i vår ^pariimotion skulle utanomställningsproblem ge de bästa^möjlighelerna ^atl ^ulveckla såväl de svenska lastbilarna som de svenska personbilarna. Det svenskasamhället är i det här läget bättre betjänt av de åtgärder vi föreslagit än av ^elt förstatligande somföreslagits i motionen 1977/78:1985. För den motiveringen har vi reserverat ossi ^näringsutskotlets betänkande 1978/79:10. Jag yrkar bifall ^lill vår reservation. ^OSWALD ^SÖDERQVIST (vpk); Herr ^lalman!^Nationaliseringar och förstatliganden löser naturligtvis i sig ingaindustriproblem i ett kapitalistiskt marknadssamhälle som det svenska. En missuppfattning som är vida utbredd blandframför ^alll ^borgeriiga ekonomer är ^atl förstatliganden i deväs^teuropeiska marknadsekonomierna harbetytt socialiseringar eller åtminstone risker för socialiseringar. ^Della har^framförls också i del här ^landei. Bor^gerliga företrädare har under den socialdemokratiska regeringens tid sagt att socialdemokraterna ville ^sociali^sera när ^samhällel skulleingripa. Det är en absurd tankegång när man ser på den industri- och näringspolitik som ^socialdemokralin fört i delhär ^landei . Vi har motionerat om all samhälletborde gå in och överta Volvokoncernen förall få inflytande och insyn. Då menar vi naturligtvis inte bara ^ell övertagande ulan också all en aktiv politikskall bedrivas med hjälp av ^della ^inflyiande och denna insyn. Och delär ^någonling helt annat än ett övertagandeav förelaget sä all säga på systemets villkor. Det finns ^inlernalionella exempel här. har underefterkrigstiden haft ^slora delar avbilindustrin förstatligad, men det ^harju inte betytt ^någonling alls, varken ^invesleringsmässigl eller^arbelsmarknadsmässigl för de franska bilarbetarnaeller del franska samhälle^t^ i ^övrigi, eftersom del varit ett överlagande på kapitalets villkor. Del är intedet vi åsyftar. Del har talatsmycket också här i under de ^senasle åren om ekonomisk demokrati ochhur ^vikligl det är all skaffa sig ^inflyiande och kontroll över ^invesleringar och annat. Men sålänge vi inte gör verklighet av de propåerna blir del naturligtvis inte något^inflyiande. Då får vi finna oss i ^atl storföretag som ulan vidare låter ^slora delar av sitt kapital vandra ut ur landet. I det här fallet gäller det , ettgrannland. Men har också etableratsig och etablerar sig fortfarande i stor ^ulslräckning pä den ^inlernationella marknaden. Del ^senasle exempletär den ^slora fabrik som förelaget^länker bygga i . Den frågan har jag diskuterat i annat sammanhangi den här kammaren. Det är självklart^atl stöttar man en stor fabrik för bussar och lastbilar i så kommer del ^inle alt främjasysselsättning och annat här hemma i Sverige.Men ^sådanl agerande kommer vi naturligtvis alt få se frän och andra storföretag så länge vi ^inle har skaffatoss kontroll över deras kapitalrörelser och över deras ^invesleringar. Del som är^iniressani vid ^elt aktivt ^samhällsöveriagande är vilken produktionsinriktning man sedan låter denaktuella industrin gå in för. För densvenska bilindustrin, både och - och del är som är aktuellt i det här sammanhanget - harproduktionsinriktningen under de ^senasledecennierna ^gälll en utveckling ^mol ^alll ^slörre, dyrare, tyngre och ^alllmer ^bränsleslukande biltyper. Manhar, som man säger på det privatekonomiskafikonspråket, vänt sig till nyasegment av köpare, dvs. vänt sig ^lillde ^atirakiiva exportmarknaderna,framför ^alll , där man kan avyttra ^slora och dyra bilar. ^Naturiigtvis har man ^samlidigt vänt sig från deninhemska marknaden, där vanliga löntagare numera har svårt all köpa desvenska bilarna därför att de är för dyra. De svenskasegmenten passar ^inle , och därförhar man satsat på utlandsmarknaden. Del har man naturligtvis gjort därför ^atl den har ^varil attraktiv. Detta har gettföretaget mera pengar, mera profit, men del har inte ^varil bra för del svenskasamhället med en sådan produktionsinriktning. Kan del varavettigt all ^elt stort bilföretag satsar på en sådan inriktning av sinproduktion som den nuvarande, när vi vet alt vi kanske inom några tiotal år kommer ^atl få brist på fossila bränslen? Detborde i stället ^lala för ^atl man skulle gå in för andra konstruktioner som var mer ^bränslesnåla eller kanske t. o. ^m. försöka få fram nya typer av bilar ände som tillverkas . Del är somvanligt; man ^saisar ohämmat på en marknad så länge den ger profit. Vi kan jämföra med varven, som det hartalats om förut här. Där har delsedan ^1950-talel satsats ulan ^hejd på ^lankionnage, och vi har byggt upp en stor varvsindustri. slår vi där heltplötsligt, när del inte går all sälja dessa fartyg. Del borde stämma tilleftertanke också när det gäller produktionsinriktningen inombilindustrin. Utskottet säger i sin skrivning; "Bilindustrinslår inför en rad svåra problem.Konkurrensen inom branschen är härd,och ^inlernationelll finns en viss överkapacitet. De svenska företagen måste för all hävda sig ^vidareulvecklasina ^produkier, bl. a. för all anpassa dem ^lill de nya ^beslämmelser rörande säkerhet, bränsleförbrukning ochavgasutsläpp som införs i flera länder, ^i. ^Deua ställer ^slora krav pä teknisk kompelens och pä finansiellaresurser." I den^socialdemokraliska reservationen säger man: "Starka skäl ^lalar därför för allsamhället aktivt bör stödja branschens egna ansträngningar all hävda sigi den internationella konkurrensen." Är ni inteoroliga för ^atl de här satsningarna, som skall göras med ^samhälleis-skaitebelalarnas pengar men som skallhandhas av del ^privalka^piialistiskaföretaget , ^kommeratt leda ^lill all vi ^fär samla ihop soporna efter den svenska^personbilsindusirin, precis som vi nu har fåll samla ihop soporn^a^ efter ^slålinduslrin och varvsindustrin, som förnågra är sedan ansågs vara så^väldigi framgångsrika och bärande ^indusirier här i ^landei? Vi har redan senJapans inträde på bilmarknaden med nya, billiga modeller, som varkenvi eller andra västeuropeiskabiltillverkare kan konkurrera med.Sydkorea ligger i startgroparna med flera nya modeller, som man är beredd ^atldumpa marknaden med. Man håller låga priser, som man naturligtvis har åstadkommit genom alt hänsynslöstutnyttja arbetskraften i sill ^egel land. Riskerna är förstora för alt avgörandet skall ^överiämnas ^lill det privatekonomiska företagel på del ^säll som man här vill. Del hjälper alltså inte att ge statligt stöd, som del sägs i både ^reservalionenoch ^utskottsbetänkandei, och sedan lita pä all branschen skall klara av saken. Volvo^harju fält100 milj. kr. Var har man gjort av dem? På vad sätt har det varit nyttigt för , försvenska löntagare och för de ^anslällda i all man fick de pengarna? Det behövs alltså inflytande och påverkan för alt ge produktionen en förändrad, för helasamhället nyttig ^inriklning. Vi kommerantagligen att behöva bilar också i framliden, men det är föga troligt att dekan komma alt se ut som de gör . Utskottet har nämnt att det kommer nya krav på rening, och jag har själv^lagil upp risken för bränslebrist i framliden;den kommer vi säkert alt få se. Sådana omständigheter kommer med nödvändighetatt driva fram andra konstruktioner, men då måste man salsa på sådana . Del kommer aldrig ^elt^privalekonomiskt förelag alt göra. ^Salsningar inom kollektivtrafikoch varutransport kan också bli behövliga och nödvändiga. Genom ^elt samhälleligt övertagande borde man alltsåkunna driva fram och fö en ^bältre^inriklning av produktionen. Men del kan inte överlämnas till AB Volvoensamt, ulan del ^måsle ^lill ett^samhällsinfly^tande, en påverkan på produktionsinriktningen. Det kanbara ske om ^samhällel övertar och aktivtdriver dessa frågor. De för ^inieöverlåtas ^lill bilbranschen eller . Jag yrkar bifall ^lill ^moiionen 1985. ^WÅÅG ^(s) kort ^genmäle: Herr talman!^Oswald ^Söderqvist har i ^slora delar argumenterat för vår reservation. Denförutsätter nämligen all ^elt utvecklingsbolag för ^bilområdel bildas, och i del bolaget skall också och^Saab-Scania ingå. Sedan tror jagatt ^Oswald ^Söder^gvist^s^ bedömning ^belräffande Volvos satsning på större och dyrare bilar ^inle ärriktigt korrekt. Jag vill bara erinraom 66 och som är^småbilar och som uppenbarligen - inteminst när del gäller -slår sig bra på småbilsmarknaden i . ^OSWALD ^SÖDERQVIST (vpk) kort ^genmäle; Del är en vissskillnad på min argumentation och den som finns i den ^socialdemokraliska ^reservalionen. Det kan nog vara bra^atl bilda utvecklingsbolag isamarbete med kapitalel - det har vi sett många socialdemokratiska exempel på. Men dess^a^ har inte ^hillills lett ^lill något reellt ^infiytande på vare sig företagens ^invesleringar,kapitalplaceringar eller produktionsinriktning,utan man har ställt upp pä kapitalets villkor. Det skulle också bli följden om man anammade skrivningarna i den ^socialdemo^kraliskareservationen. ^Belräffandebiltyper är det alldeles klart., något som man också kan utläsa av bilbranschens egna skrivningar, ^atl de riktarsig ^mol mer kapitalstarka köpare.Del finns nog delade meningar om huruvida de ^salsningar som har ^gjoris påmindre bilar har varit framgångsrika. Det är väl inte så säkert all , om förelaget för fortsätta ensamt, kommer^atl salsa på något slags folkbilar.Del är nog i stället föga troligt. Man behöver kapitalstarka köpare och därför ^saisar man på de attraktivaexportmarknaderna så länge det går. Omdel inte går blir del ^samhällel och^skaitebeialarna som för sopa upp efter företaget. Del har vi hundratals exempel pä sedan ^lidigare. ^SJÖNELL (c); I^näringsutskottels nu aktuella betänkande nr 10 behandlar utskottet ^vpk-förslag om ^nationalisering avbilindustrin. Efter ^atl ^grundligl ha behandlat och gått igenom deolika argumenten och förslagen har utskottet enhälligt beslutat att avstyrkamotionen. Den svenskabilindustrin är, som redan har framhållits i debatten, en ^yltersl ^väsenllig del i del svenska ^näringslivel.Den har också expanderat myckelkraftigt under 1960-och ^1970-talen. Följande siffror illustrerar denna industris utomordentliga ^belydelse: och^Saab-Scania sysselsätter ca 80 000personer i . Det innebär 7 96 av hela ^industrisysselsätlningen. ^Dessulom är många orter ^hell beroende av dessabilförelags ^produkiion och ^verksamhel,inte minst via de många och i och försig mycket betydelsefulla underleverantörerna.^Särskill stor ^belydelse har dessa pä en rad mindre orter. Dessutom svarar bilindustrin för 10 96 av densvenska exporten och ^lillför ^alllsä vår^stalskassa myckel ^belydande ^valulainkomsler. Som redan haromvittnats här slår den svenska bilbranschen inför utomordentligt stora problem. Hela den svenskaindustrin har ^f^ ^ö. genomlidit omställningaroch har alt bekämpa svära problem. Bilindus^trinsproblem är inte bara en^konjunkiurföreieelse utan också en strukturellföreteelse. ^Oswald ^Söderqvist var inne pä detta, när han citerade endel ur ^ulskollels belänkande, där det påpekades hur konkurrensen ständigt ökar på ^väridsmarknaden och hur nyaländer sådana som kommer inmed konkurrenskraftiga och för andra biltillverkare rent ruinerande priser. Man kan vidare påpeka^miljöulvecklingen samt kraven från miljö-och naturvännerna. Lagstiftningen skärps oavlåtligt på miljöområdet, vilket är fullständigt naturligt och välmotiverat.En liknande lagstiftning börjaraktualiseras även i andra länder. ^Della gör au det kommer nya bestämmelser i nya lagar, vilket ställer ^siorakrav på tekniska och finansiella resurseroch på bilindustrins förmåga ^atl lösa problemen relativt snart. Mot denna bakgrund måstealla samarbeta. Del är en genomgåendesyn som utskottet har på dessaproblem. Det gäller de samhälleliga institutionerna, ^induslrins folk och de fackligaorganisationerna men naturligtvis i förstahand de människor som ^arbeiar i dessa förelag, både företagsledningar och övriga sysselsatta. Alla måste samarbeta för^atl försöka lösa de oerhört ^svåra problemen. Man kan däkonstatera, herr ^lalman, alt ett förstatligande, en ^nationalise^ring, av denna ^induslri, ^ell överförande i ^samhälleis ägo av och^Saab-^Scania, ^inle löser några problem - framför ^alll ^inlede ^akula problemen, ^vilkei ^Oswald^Söderqvist själv var inne på. Ett förstatligande måste nog-del häller jag gärna med honom om - för ^atl fö märkbaraföljder innefatta och ^förutsäila enändring av hela del svenska samhällssystemet ^lill ett ^hell annat samhällssystem med ^tolall övergivande av marknadsekonomin och med^hell andra principer för ^samhälleis ^sköisel i ^övrigi. är del emellertid så, herr ^lalman, all ca 95 96av svenska folket ^oavlålligl, val efter val, ^lillbakavisar en övergäng ^lill ^ell sådant samhällssystem. Därför blir alla sådana här förslag ^hellenkelt slag i luften, eftersom man intelöser något problem genom alt förstatligainom marknadsekonomins ram och inteheller genom att förändra hela del svenska samhällssystemet. ^Uiskoilelhar också ^uppfaital ^vpk:s förslag i ^della sammanhang såsom ullryck för en mer principiell inställning, som^Oswald ^Söderqvist ^lidigare ^utföriigt har motiverat. Den avsocialdemokraterna presenterade ^reservalionen är av samma slag som den reservation som avgavs vid behandlingenav ^detla ärende förra ^årel. Den går ^ul pä alt man skall salsa pengar på altbilda ett statligt utvecklingsbolag. 1 delta bolag skulle och ^Saab-Scania ingå. Utskottetuttalade att del onekligen fanns goda skäl som ^lalade för ökadestatliga insatser för all ^slimulerabilindustrins forsknings- och utvecklingsverksamhet.Det anser ^uiskoilel även . Del är ^elt ^slarki argument för alt man måste öka bilindustrinsforsknings- och utvecklingsresurser. Över huvud taget står forskning och^ulveckling inom industrin i centrumi dag. Näringsliv och ^induslri kommer ^inle att ha någon framlid i ^dellaland, om vi ^inle kan ökaforsknings- och ^utvecklingsinsalserna. Del gäller i ^särskill hög grad^jusl ^bilindusirin. 1 ^Ool ansåg ^uiskoilel alt depågående u^tredningarna borde få slutföras och ^atl man skulle avvakta med beslut i frågan. ^Utskoitei avstyrkte därförmotionsyrkandet. har den ena avdessa utredningar blivit klar, den ^ulredningsom bankdirektör har gjort på förre industriministern ^Åslings uppdrag. I ^utskoltsbetänkandetfinns i koncentrat angivet vad BertLindström har föreslagit för olika metoder och ^insaiser för ^ell icke konkurrerande långsiktigt ^produktionssamarbelemellan och ^Saab-^Scania. Del är välmotiverade punkter i förslaget. Ett^grundligl utredningsarbete liggerbakom, och jag är övertygad om au de berörda bilföretagen kommer att ta förslaget ad ^notam och utveckla detvidare ^lill förmän för en annan syn på ^samarbeiei på forsknings- ochutvecklingsområdet än vad man har haft ^hillills inom företagen. Också statensindustriverk fick i uppdrag av förre industriministern ^Åsling ^atl göra en utredning, som fortfarande pågår. Detär väsentliga punkter som industriverket har att ^uireda. Det är t. frågorsom rör marknads- och ^konkurrensförhällandenainom biltillverkningen och inom bilhandeln. Del är vidare rationaliserings- och^auiomatiserin^gsfrågor, vilkas lösning naturligtvis är av avgörande betydelse för om branschen skallöverleva och ha någon framtid. I ^ulredningen skall även ingå^underieveraniörsfrågorna, som är av ^yllerst stor ^vikl och som jagvarit inne på ^lidigare. Industriverkets^ulredning pågår som sagt, och del finns anledning ^atl inta samma ställning till kravet i reservationen som vi hade ,nämligen au bör avvakta utredningen.