prot · G20997 · 1978-12-31 00:00:00 — Inle till skydd för vanliga medborgares räll lillegendom, till hus och hem, lill de materiella ling vi alla behöver för altfungera i värt dagliga arbete och fö ett utbyte av vår frilid. Del är inle denrätten som skall skyddas, ulan del är rätten att tillskansa sig andras arbete.Grundlagen las fram, inle för att skydda mol expropriering ulan föratt skyddadem som exproprierar frukterna av de hundratusentals människornas arbeie. Jagvill slälla frågan lill näringsutskottels talesman här . Den svenskagrundlagens försia avsnitt inleds med orden: "All makl ulgår frånfolkel." Överförandeav i samhällelig ägo Överförandeav i samhällelig ägo Men vad ni gör föralt hindra kommunisternas förslag grundar ni inle på den paragrafen ulan på enhelt annan paragraf - den som inte tillåter expropriation av privaia rikedomari samhällels inlresse. Var slår egentligen mellan de tvähötapparna? Är han för folkel, eller är han för ? Han måsle ju välja.Det är förvisso en obekväm och obehaglig silualion fören centerpartist, men hankommer inle ifrån den. Om han skyddar makt kan han inle samtidigtgärna skriva under på atl all makt skall ulgä frän folkel. De som har godkäntden gällande grundlagen har hamnat i en total motsägelse. Folkets makl ochWallenbergs makl ryms inle under samma lak. Folkels makl förulsälier allWallenbergs makl avskaffas. Inleheller kommer ulskoitet pä tanken alt man kanske borde ändra grundlagen, ändraden sä atl del blev allvar med paragrafen om all all makl skall utgå fränfolket. Utskollet håller sig lill del gamla och beprövade-atl slå vakl omWallenbergs makl. Nuär väl ingen förvånad över della vad gäller utskotlslalesmannen, herrBöriesson, eller hans borgerliga bröder i ulskoitet. Ingen är väl förvånad överalt ule bland folket lalar emot maktkoncentrationen och här i kammarensamtidigt vill skydda makl, den slörsia maktkoncentrationennågonsin i historia. Del är bara gammal vanlig centerpolilik. Ingensialsrådspost är sä dyrbar, atl inle cenlerns ledande män kan slälla sig påmaktens sida föratl kapa ål sig den. De orter som drabbar med sinanedläggningar, de småbönder han exproprierar i skogsbygderna väger alla lällmol och omsorg om heliga, gmndlagsenligaäganderätt Del förvånar som sagl ingen. finns en annan egendomlighet i denna debali i della ärende. Det ärnågonting som saknas i talarlistan. Det finns etl slorl tomrum i den. Tystnaden hos en del av dem som skrivit under ulskotlsbetänkandet,som kommer atl försvara, men som tiger i själva deballen. landsteg i hamn en lilen skräddare förförsta gängen med socialismens bud till arbetare. Hans första föredragpä svensk jord utannonserades under titeln Nogär del en ironi alt man , hundra är senare, i riksdag måste slällasamma fråga. Vad vill socialdemokralerna? Var finns socialdemokralerna? Jagvill öppei vända mig lill kammarens socialdemokraler. Ni vel myckel väl hurstämningarna är ule bland fackföreningsfolkei. Ni vet att man där allt oftaresäger att kampen mol kris, arbetslöshet och utslagning, kampen för viktigasamhälleliga reformer kan föras med mindre än alt man griper in iägandet till produktionsmedlen. Menvarför måste ni då skriva underde borgerligas utskotlsbetänkande lill skydd förWallenbergs makt? Och varför gick ni en gäng med på en sådan grundlag somskyddar makt över folket? Partiledaren angrep iVolvoaflaren mycket skarpl och bittert - och med rätla - Wallenbergsinflylande. Men hans ande har tydligen inle svävat över ,som i näringsulskoltei besluiai att rycka ul till skydd vid herrBöriessons och de borgeriigas sida. Omnu , hade kunnat se desocialdemokraliska ledamöternas agerande , vad skulle de ha sagt? Deskulle ha känl sig främmande och vilsna, därför alt det ställningstagandet dockär oförenligt med den grundläggande omvandling av egendomsförhållandena somvar ett genomgående tema i deras politiska länkande. Och i dagens ärdel temat mer aktuellt än det någonsin har varit under arbetarrörelsens helahistoria. Viskall från vpk:s sida försöka hjälpa er lilel på traven. Vi skall omformuleravärt yrkande sä att det formellt ansluter sig lill gällande grundlag. Vi skallge möjlighel atl rösta för principen om Wallenbergimpe-riels överförande i.samhällelig ägo utan all själva den intrikata frågan om grundlagensersättningskrav nu väcks i detta sammanhang. Jag yrkar bifall lill följande yrkande, som har utdelats till kammarensledamöler, nämligen atlriksdagen med anledning av motionen 1978/79:210 beslutar ullala altWallenbergimperiet bör överföras i samhällelig ägo. Överförandeav i samhällelig ägo FRITZBÖRJESSON (c): I detta betänkande behandlar vi en molion av m. fl. somyrkar pä förslag om överförande i samhällels ägo av vad man i molionen kallarWallenbergimperiet Det är givet alt ell villebråd som måsie varajulafton för kommunisterna. Men om man nu skulle ge det allra minsta finger företl förstatligande sä kan man inte förslalliga direkl på stubben, ulan delmåste finnas normer att gå efter. Hur stort skall ett företag vara när delskall förstatligas t. ex.? Bara för att , som man kallar det,har blivit stort, all det har gått bra och att del har klarat sig utanskattepengar kan man inte säga att det skall förstatligas. Bådemolionen och här lalar om demokraii: "Det finns ingendemokraii när man inte kan förslalliga ett förelag pä det här sältel." Jaghörde all man hade vall pariameni i Sovjei i går, och där hade man fäll99,av rösterna för den av samhällel uppgiorda listan. Man kan fundera överhur demokratin är upplagd och fungerar pä den sidan. Nuvill och sopa ner hela etablissemanget av Wallenbergförelagi statens bottenlösa säck. Men bortsett frän eventuella samhällsideologiskasynpunkler som jag, eller andra ledamöter i näringsulskoltetskulle ha, anser jag att man inte kan redovisa nägra förmåner med altförslalliga de bästa förelagen, de som går uiomordeniligi bra. Sedan för manha vilken uppfalining man vill när del gäller ideologier. Vivel all många av de statliga förelagen går med föriusl -det gäller , Eiseroch det har gälll NJA m. fl. Del är inte bara en samhällsförmän alt eu förelagblir förstatligat. Jag anser all del är bra om bäde statliga och enskildaförelag går med vinst så att de får en trygg ekonomi. Överförandeav i samhällelig ägo sysselsättningen, ochföretagen ger skaller lill alla de sociala utgifter som samhällel kommer all haunder överskådlig lid. Menjag skall göra en liten deklaration, ; Jag har den uppfattningenall del inle bara är fördelar med elt stort ekonomiskl imperium. Ett sädaniföretagsom del här aktuella får ett vissl övertag över de mindre företagen. Mendenna inle önskvärda egenskap hos det stora imperiet kan man ävennotera, om ocksä pä ett annat sätt, i ell slalligl förelag. Eu statligt förelagmed stora skattepengar bakom ryggen kan driva konkurrens mot etl mindreförelag, som inle kan mobilisera samhällets stöd och resurser pä samma sätt ochlika läll som del statliga förelaget kan göra, och del kan därmed duka under iden ojämna konkurrensen. Varstår i Glömminge, frågade . Del jag nu anfört kanväl i någon män utgöra ell svar pä den frågan. Jag har alltså uppfattningen attvi kan finna avigsidor inom både prival och statlig företagsamhet Underdetla anförande övertog andre vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk) kortgenmäle: Herrlalman!Det var ju elt säreget-och ell säreget magert-försvar uiskotlsbelänkandesom rör en sä vittgående ödes- och maktfråga för del arbetande folkflertalethär i . Nog måste väl Frilz Böriesson ändå inse alt han vecklar in sig ien ytlersl förvirrande och för hans partis trovärdighet närmast katastrofalform av resonemang, när han nu framför detta egenartade försvar. Lätmig inledningsvis säga atljag kan hälla med sä långt, alt delfinns massor av statsägda företag som inle är bra. Från kommunisternas sidavill vi inle heller ha den typ av slalliga företag som och centernhar tillskapat, när de tagit över bara krisföretag som de privaiakapitalisterna velat avskudda sig. Det är klart all sådana företag inle är bra.Del är klart att det inte är bra med statliga företag av en lyp där dearbelande människorna inle har någol som helst verkligl inflylande, där de harlika lilel inflylande som i etl kapitalistiskt förelag. Men det är inle den lypav statliga förelag som vi vill ha. Denna typ av företag har ni under den borgeriigatrepartiregeringens tid tillskapat genom era förstatliganden. Nuser vi alllsä den uppbyggliga synen: Här slår en av förespråkarna fördecenlralismens parli, för det decentraliserade samhällel, för alt människornaskall ha närdemokrali, för all de små orterna och bygderna skall fö leva. Varslår della decenlralismens partis förespråkare i den här debatten ? Varstår han i den här avgörande skiljelinjen, när vi har au la slällning lill hurvi skall förhälla oss lill den väldigaste maktkoncentration som någonsin i delhär landets hisioria har förverkligais, dvs. Jo, då är detinte tal om decenlralism. Då säger i slällel: Del kanske inlebara är fördelar med stora imperier. Och så rösiar han för all del stora imperiet,det största maktimperiel av alla i , skall bibehållas och skyddas mol de lömska socialisternas ocharbeiarnas- angrepp. Del är all föreiräda den decentralisliska ideologin, herrBöriesson! Ochhur rörande klingar inle beskrivning av som delstackars försvarslösa och jagade villebrådet som de elaka kommunisterna är uleefteri har, väl all märka, inte varit alla industrier somWallenberg har lagl ner,alla orter som han lagl öde, alla arbelare som hanslagil utall arbetslöshet som han har tillskapat Nej, villebrådet har varitherr . Såfungerar den borgerliga ideologin när det kommer lill de stora avgörandena imaktfrågorna. Överförandeav i samhällelig ägo FRITZBÖRJESSON (c) kort genmäle: Som själv sade i siu första anförande log jag inle uppdetla, all etl beslut i den angivna riktningen skulle strida mol grundlagen,nämligen 2 kap, 18 S regeringsformen, säger väl något om vidden av denfråga som kommunisterna lagil upp och för vilken så frenetisktpläderar. Men pläderarju lika frenetiskt vilken fråga del än gäller,slor eller liten, och del är väl någonling som man får räkna med. Jag glömde alt yrka bifall till ulskollets förslag, vilkel jag härmedber au få eöra. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: Om jag får vara elak kan jag väl säga all del var lur för herrBöriesson atl han kom ihåg alt yrka bifall lill utskottets hemslällan. Annarshade del bara varit värt förslag som hade ställ där, sade all vårt krav sirider mol grundlagen, men del gör det nu inle iden reviderade form i vilken del föreligger här i kammaren , Förslagel ärförenligt med grundlagen, eftersom del bara krävs ell princip-uilalande om allWallenbergimperiei bör överföras i samhällels ägo. För dagen lämnas alltså denfråga ål sidan som grundlagen lar upp, nämligen frågan om ersäilningslbrmerna. Jagskulle vilja fräga Frilz Böriesson: Tycker ni all del är ell lecken pä atl vihar en bra grundlag här i landet, när den forsla gången den testas här ikammaren i relation lill ell beslulsärende får effekien all den kan användasför all skydda den väldigaste maklkonceniralion som någonsin har byggts upp iSveriges land? Tycker all del är bra? Får inle sunda tvivel på atl grundlagen kanske behöver revideras också den, så auden mera tjänar folkels intressen? Jagvill också Slälla en annan fråga, som uttrycker den principiella kärnan iWallenbergimperiets förhållande lill demokraii. Om vi nu har en slrävan, somviju alla påslår oss ha. all slå vakl om de vanliga medborgarnas fri- ochrältigheier. om deras rält lill ell friu och värdigi liv, och del då uppslår enoerhörd maktkoncentration i landel inom vars ramar några människor i praktikenkan ta ifrån de många innehållet i stora delar av deras fri- och rätligheler,la ifrån dem deras arbeie. deras hembygd, deras miljö, förfoga Överförandeav i samhällelig ägo över deras arbetskraft,såsom det passar makten och inle som del passar folkels inlressen, är detiniedåså,,all de fri-och rättigheter för folkflertalet som finnsnedskrivna i grundlagen har ell bra svagi innehåll och kraftigi skulle behövaförslärkas? Förulsälier då icke della i del här fallet atl man på ell avgörandesätt minskar den makl och de rätligheler som del siora imperiet har tillskansatsig genom all orälimäligt expropiera fruklerna av de hundratusentalsmänniskornas arbeie? FRITZBÖRJESSON (c) kort genmäle: frågade mig om jag lycker all grundlagen är bra. ärjagingen expert på grundlagen, varför jag har lilel svårt all göra en fullständigbedömning. Del är ju konstilutionsulskottet som sysslar med sädana här frågor,Varie land måste väl ändå ha en lag av den beskaffenheten all den skapar balansnär del gäller verkningarna av tillfälliga känslostämningar och lillfölligaviljeyttringar. Sedanfrågade om jag kunde godkänna all Wallenbergarna driver ulmänniskor frän deras jordbruk och kastar ul folk på galan genom atl lägga nedproduktionsanläggningar. är det emellertid så atl vi har någonling som helerfackei - vi har LO och ijänslemannaorganisationerna, och vi har MBL. Det voredåligt med fackei om del inle var lika verksamt inom företagsominom andra förelag och kunde se lill au vi inie fär den korruption som jagnäslan fick intrycket all påstod skulle förekomma där. ROLFHAGEL (apk): Jag vill ge några synpunkler på den motion vi behandlar frän vpk somkräver atl överföres i samhällets ägo. Delär obestridligt atl jusl ulgör kärnan i det svenskafinanskapitalet och del är också obestridligt att dess makl och inflytande översvenki näringsliv är enormt Från kommunisternas sida delar viuppfattningen atl maklen och inflyiandel måsle berövas de nuvarande ägarna. Vivel all vårt land är riki pä mineraler och råvaror. Här finns en högi uiveckladteknologi, bra maskineroch en yrkeskunnig arbetarklass. Här finns alltsåförulsätlningar för all människorna skulle kunna föra etl myckel bra liv. Mende goda föruisältningarna utnyttjas endasi lill lilen del för folkets bästa -de enskilda ägarna, däribland , använder fruklerna avarbetet efter sill huvud och sina inlressen. Deras vinsiinlressen får avgöravar pengarna skall investeras. hardel blivit alll vanligare allinvesteringarna gjorts utanför delta lands gränser eller på platser i landetsom för samhällel fält myckel negaliva konsekvenser. Kommuner har lämnais trotsatt långtgående invesieringar gjoris från samhällels sida för att servaindustrierna. Tillföregående riksmöle lämnade arbelarpartiet kommunisterna in en molion somrubricerades "en demokratisk nationalisering". Vi pekade i molionenpå nödvändigheten av att bi.röva monopolen deras makl och trygga de arbelande människornasinlressen, och vi krävde all monopolens nyckelpositioner skulle överläs avsamhällel och slällas under demokratisk ledning och konlroll. Det är nödvändigtatt det sker en så långtgående nationalisering atl den kan bestämmasamhällsekonomins utveckling. Denna nationalisering måste i försia hand omfattabanker, kreditinstitut, försäkringsbolag, energisektorn, vikliga råvarukällor,de stora produktionsmonopolen och slörre verksamheter som ingår imultinationella koncerner. Dennuvarande situationen ärju den att den statligt ägda produktionssektorn iSverige är myckel lilen. De ingrepp i ägandet eller slalliga övertagande somskett har i huvudsak berört krisdrabbade branscher och företag som det privaiakapilalel kört i botten och varit beredda atl lägga ned. Samhället har tvingatsall sälla in stora resurser för all klara driften när det privaia kapitalelinle har varit berett att ta ansvar för anslällda och för de orter som helt haranpassats till och gjoris beroende av berörda företag. Samhällets insalser hari dessa sammanhang skett utan att samhället har skaffat sig bestämmande ochägande. Branschersom är inbegripna i djupa och svåra strukturproblem är handelsståls- ochspecialstålsindustrin, gruvnäringen, tekoindustrin, den svenska varvs- ochrederinäringen samt glasindusirin. Inom dessa branscher har staten gäll in medetl alll större ekonomiskt stöd i förhoppningen att hejda arbelslöshelen ochavveckling av hela industribranscher. Staten har satsat mycket stora belopp,direkt eller genom aktieköp. Dessa stödåtgärder har icke inneburil någonmaktpolitisk inbrytning och inte heller att sysselsättningen har garanterats. Detär nu hög tid att nationalisera förelag och branscher som gär bra - all genomnalionaliseringar lillföra samhället ökade resurser för utveckling och för altskapa fler arbetstillfällen, resurser som skulle kunna minska de lungaskattebördorna för det arbelande folket. I en demokratisk nationalisering måsteockså ovillkorligen ingå de anställdas inflylande och medbestämmande överproduktionen, invesieringar, vinstavkastning och arbetsmiljö. mer långtgående plan för en demokratisk nationalisering av del slag som jaghär mycket kort har tecknat kan och mäste också självfallet Wallenbergimperietingå som en del. Därför kommer vi från arbelarpartiet kommunisterna atl ge vårtstöd lill de tankar som framförs i molionen och till del särskilda yrkande somdelals ul på kammarens bord under behandlingen av della ärende. Överförandeav i samhällelig ägo (vpk): Jag skall la lill orda för att lala om det tomrum som visom företräder vpk upplever i denna debatt. Vi frågar oss: Var är nu OlofPalme? Var är den socialdemokratiske gruppledaren i näringsutskollet IngvarSvanberg? Var är representanterna för LO-ledningen och ,somju alladock måste vara medvetna om den diskussion om de ekonomiska maktförhållandenasom allt häftigare pressar på ule pä arbetsplatserna, ute blandfackföreningsfolkei och ule bland alla dem som på ryggen 9Riksdagens protokoll 1978/79:95-97 Överförandeav i samhällelig ägo dag för dag känner destora finansimperiernas makt? Ärdetinte dags för någon av er alt kommentera den egendomliga roll som ni inäringsulskotlet har spelat genom atl slälla upp bakom de borgerligas försvarför ? Och är del inte dags all böria sätta de delar avgrundlagen under debatt som lill förfång för folkflertalet och dess fri- ochrättigheter och dess levnadsförhållanden kan ge detta massiva skydd åt detväldiga finansimperiel och dess maklbyggnad? Vivel också att det förts en intressant diskussion ute på arbelsplalserna omlöntagarfonder och alt fackföreningsrörelsens folk i den demokratiska rörelsensbas är livligt engagerade i den. Om del dä skulle framläggas ett förslag, sominnebär atl vi för försöka genomföra lönlagarfonder av ett slag som medför altegendom och kapital skulle överföras frän de stora privaia finansimperierna ochtill demokratiskt förvallade löntagarfonder under dearbetandesavgörandeinflytande,skulle vimed näringsutskottels lolkning avgrundlagen vara tvungna atl avvisa också det eller också betala en fullständiglorimlig ersättning för den makl som han skulle fö lämna ifrån sig. Meddenna tolkning av grundlagen holas ju varie strukturreform i ekonomioch produktionsliv, som i någon avgörande män kan öka de arbelandes makl ochminska finansbaronernas stora infiytande. Detla måsie väl ändå vara en farhågasom intresserar de ledande inom socialdemokratin -förde har väl inte kastatfram sina löntagarfondsförslag bara som flugföngare, för att göra sig populärai valdebatlen? Detfinns väl någon av de socialdemokraliska ledarna som haft en allvariig tankeoch som måste la till orda för atl markera och förklara varför man härgentemot det kommunistiska förslagel har ställl upp pä de borgerligas sida inäringsutskottet och stött exakt samma avslagsyrkande som det somborgeriighetens representanter har fört fram. Överiäggningen var härmedslutad. Propositioner gavs på bifall till dels ulskolletshemslällan. dels del av under överiäggningen framställdayrkandel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller utskottets hemställan i näringsutskottels belänkande nr 25 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit del av under överläggningen Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösiräk- ning verkslälldes voleringmed omröstningsapparal. Denna omröslning gav Nr 97 följande resullal: Låniagarkretsen för underhållslån, 777. m. 1978/79:26 med anledningav motion om obligatorisk reseförsäkring §20 Låniagarkretsen för underhållslån, m. m. 1978/79:12med anledning av motionerom låniagarkretsen för underhållslån, m. m. och 1978/79:13med anledning av proposilionen 1978/79:101 med förslag om tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /79 såvitt avser lånefonden förbostadsbyggande, jämte motion. Civilulskotlelsbelänkanden nr 12 och 13 debatteras i ett sammanhang, och yrkanden beträffandebåda dessa belänkanden får framställas under den gemensamma överiäggningen. Civilutskottetsbetänkande nr 12 I detta betänkande behandlades motionerna 1978/79:396av m. fl. (vpk), vari såvitt nu vari fräga (yrkandet 15)föreslagils alt som sin mening gav regeringen lill känna a. att underhällslänendasi skulle utgå till allmännyttiga bostadsföretag, b. attunderhållslånen till nämnda företag skulle vara ränle- och amorte- ringsfria, 1978/79:789 av OlofPalme m. fl. (s), vari såvitt nuvar i fråga (yrkandel 2) föreslagils atl som sin mening gavregeringen till känna atl lån för underhåll av hyreshus inte skulle lämnas förenskill ägda hyreshus, samt 1978/79:1581av (apk)och (apk), såvitt nu var i fråga (yrkandet 1). 1. beiräffande låniagarkretsen för underhållslän attriksdagen skulle avslå motionerna 1978/79:396, yrkandel 15 a, och 789, yrkandet2, 2. beiräffande eftergift av underhållslån attriksdagen skulle avslå motio- Låniagarkretsenför underhållslån, m. m. nen 1978/79:1581, yrkandet1, 3.beträffande ränle- och amorleringsfrihei för underhållslän att skulleavslå molionen 1978/79:396, yrkandet 15 b. Reservation hade avgivits av Per , , ,, , ochPer (samlliga s) som anseit all ulskottel under 1 bort hemställa beträffandelåniagarkretsen för underhållslän all med bifall till molionerna1978/79:396, yrkandel 15 a, och 789, yrkandel 2, som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört. Ipropositionen 1978/79:101 bil. 10 () hade regeringensåvitt nu var i fråga föreslagit alt lill Lånefonden förbostadsbyggande på tilläggsbudgel II lill slalsbudgelen /79 anvisa ell invesleringsanslag av 935 milj. kr. I della sammanhang hade behandlals den medanledning av proposilionen väckta motionen 1978/79:1599 av m. (s), vari föreslagils att lill Lånefonden för bostadsbyggande pätilläggsbudget II lill statsbudgeten för /79 anvisadeett investeringsanslag av 825 milj. kr. atlriksdagen med bifall lill regeringens förslag och med avslag på molionen1978/79:1599 lill Lånefonden för bostadsbyggande på lilläggsbudgel II lillstatsbudgeten för budgeiårei 1978/79 anvisade etl invesleringsanslag av . Reservation hade avgivits av Per , , ,,, (samlliga s) som anseit - under fömtsällning a v bifall lill denvid belänkandet CU 1978/79:12 fogade reservationen - all utskottet borthemställa alt med anledning av regeringens förslagoch med bifall till motionen 1978/79:1599 till Länefonden för bostadsbyggandepä tilläggsbudget II lill statsbudgeten för /79 anvisadeetl investeringsanslag av . PER (): Belänkandet nr 12 rör frågan om vilka företagskategorier som skall fåunderhällslän, och betänkandet nr 13 gäller medel för de underhållslän vilkasprinciper vi fastställde Då framfördes från den härlalarslolen kraftiga protester mol de principer som regeringen föreslog ochriksdagen antog. De skäl vi då framförde gäller allljäml - de ärju bara elt parmånader gamla. Mot bakgrund av delbeslutet och vad som då sades ber jag, herr lalman, atl få yrka bifall lillreservalionerna i civilutskollets betänkanden nr 12 och nr 13. TORECLAESON (vpk): Herrlalman!Jag vill försl notera atl, i likhet med föregående år, dä den här för flerahundra tusen hyresgäster så vikliga frågan behandlas för på ganskakort lid, finns bostadsminislern namn inle pä talarlistan.