prot · G209162 · 1978-12-31 00:00:00 — För,herr talman, endast om vi har människor som är villiga au ta på sig ansvaretatt bli företagare, så kan vi utveckla de mindre företagen. Då gäller del ocksåalt se till att företagarklimatei i värt land är gott. Det är lill gagn försåväl sysselsättningen som samhällel i stort. Densocialdemokratiska politiken gentemot småföretagen går igen också inäringspolitiken i dess helhet. Man har djup misstro gentemot det ekonomiskasystem som trots alll givit Väsleuropas medborgare en standard, som inteinvånarna i länder med planekonomi ens vågat drömma om, och vill nu steg försteg bryta ned det. Detla sker genom en ökad beskattning av företagen. Depengar som man sedan tar in vill man delvis använda för atl bygga utsamhälleliga stödorgan av alla de sorter. Som exempel kan nämnas inrättandet aven strukturfond, inrättandet av samhällsägda handelshus samt försöksverksamhetmed factoringbolag, som skulle drivas av utvecklingsfonderna. Men,herr talman, den kris som svenskt näringsliv upplevt och fortfarande kännersviterna av är inte en kapitalismens kris ulan främst orsakad av att företagenberövats möjligheterna alt spara pengar i förelagen - detta bl. a. på grund avde höga arbetsgivaravgifterna och de höga förmögenhetsskatterna. Denna slutsatskan man också dra av den studie av företagens ekonomiska ställning som gjortshelt av ekonomen . pä uppdrag av utredning omlöntagarfonder. 1 studien påvisas bl. a. att soliditeien sjunkit drastiskt i destörre svenska företagen. skulderna i relation tilldel egna kapitalet-ökade . Del säger en heldel om den faktiska utvecklingen. Nugäller del alt åter låta företagen stärka soliditeien. Lönsamheien måste medandra ord öka. Det gäller också atl öka exporten. Detta lycks glädjande nogsamtliga partier vara eniga om. Men dä gäller det också att handla därefter, säalt det inle blir bara tomma ord. m. IV. Industripolitiken,m. Efter detta vill jag, herr talman, nägot kommenteravissa moderata reservationer till utskottets betänkande. Min partikollegaMargaretha kommer senare alt ta upp övriga moderala reservationer. Ireservationen 4 reserverar vi oss emot inrättandet av ännu en institution meduppgift atl stödja industriellt utvecklingsarbete. I stället för den föreslagnastiftelsen vill vi atl bankkrediter skall användas för de i propositionenangivna målen, varvid staten bör garantera av krediten om låntagaren inteförmår återbetala länet. Ständigt nya institutioner med motivet alt stöttaindustrin bara splittrar möjligheterna lill en effektiv näringspolilik. Viskall i första hand använda oss av de redan etablerade och i övrigl satsa pågenerella stimulansåtgärder, vilket industriministern lidigare pä elt mycketfint sätt givit uttryck för. Ireservationen 16 tar vi moderaler upp frågan om hur man inom marknadsekonominsram skall underiätta familjeföretagens kapitalförsörjning. Vi vill helt enkeltatt flera familjeföretag på en ort skall kunna bilda ett gemensamtinvestmentbolag och lill del överiåla äganderällen lill sina förelag - dellaför au kunna uppnå ökad riskspridning och förbällra sin kapitalförsörjning.Försök med sädana invesleringsbolag har gjorts i Väsibo i , men bl. a.på gmnd av skattereglerna har försöken inle lyckais. Vi kan inle accepterauskottels förslag att först avvakta resultatet av de regionala utvecklingsfondernasoch olika statliga investmentbolags verksamhet innan nya initiativ tas. Jagvill ställa frågan: Varför är privata initiativ inom företagsamheten inteönskvärda? skulle sädana kunna uppskattas. Frånmoderala samlingspartiets sida vill vi helhjärtat stödja kampanjer för ökatnyföreiagande. Men då behövs också goda lånemöjligheter för de blivandeföretagarna. Vi hardärför i motionen 2360 förordat att den västtyska modellenför stöd lill nyetablerade förelag införs även i . Den tyska modelleninnebär alt lån endast ges lill förelag, där ägaren själv aktivt deltar idriften. Även här vill utskottsmajoriteten avvakta utvecklingsfondernasverksamhet. Detla reserverar vi oss emot i reservationen 19. Ireservationen 22 vill vi moderater ha ett system, där investeringsfondernaskulle fä användas i regionalpoliliskt syfte. Vi menar alt möjligheler skullekunna skapas för förelagen alt pä gynnsaminare villkor avsätta medel lillsärskilda regionala investeringsfonder med generell rätt att uinyttja fondmedlenför investeringar inom stödområdet. myckel viktiga reservationen 23 stödjer vi etl förslag i motionen 1501 avFilip W. all borgenskravel vid lån lill egenförelag från statligainstitutioner skall begränsas. framstår reglerna om säkerhet vid lån-särskilt personlig borgen av företagaren och hans familj - som onödigt hårdamot företagaren. Utskottet delar också den uppfattningen men vill tyvärr inteta konsekvenserna av delta utan nöjer sig med en lill intet förpliktandeskrivning att "utskottet utgår ifrån alt bruket av personlig borgen föranförvanter begränsas så mycket som möjligt". Detta kan vi från moderalasamlingspartiet inie acceptera utan anser att utskottet skall ullala au det"är angeläget att reglerna beträffande säkerhet för lån inte uppfattas somorättvisa och belastande pä företagens ekonomi. Delta gäller i särskilt höggrad beträffande sådana lånsom förmedlas av staten." Som framgår av propositionen har någon egentligutvärdering av den nu den försöksverksamheten enligtlagstiftningen om offentlig styrel- -| j: g-jg Det har således inte visats atl lagstiftningen haft denpositiva verkan på relationerna mellan företagel och samhället som Industriimliliken lagstiftaren utgick ifrån . I denna silualion anservi, i likhet med ,, ,, upphovsmännen till motionen 2538, att det inte kananses befogat att nu förlänga lagens giltighet ens i de delar som föresläs ipropositionen. Detta framför vi i reservationen 27. Jaghar redan berört vår inställning lill inrättandet av statliga handelshus. Delär ingenting annat än uppbyggnaden av ytterligare en kostnadskrävande statligbyråkrati lill tvivelaktig nytta. kommer ju den satsning påexportfrämjande ålgärder som sker inom UD:s och ram också demindre företagen till godo. Ökade satsningar för att stödja de mindreföretagens möjligheter atl marknadsföra sina produkter utomlands bördärför skegenom , handelssekrelerarna och de regionala utvecklingsfonderna,som lill sig kan knyta experter både pä produktutveckling och påmarknadsföring. Moderata samlingspartiet reserverar sig därför i reservationen29 mol inrättandet av statliga handelshus som vi anser hell onödiga. Meddelta, herr talman, ber Jag att fä yrka bifall lill samtliga de reservationerdär moderala samlingspartiet medverkar. INGVARSVANBERG (s) kort genmäle: Principer i de här frågorna är det inte myckel alt säga om i vad gällerErik Hovhammar. Han lalar klart och redigt, och han är tillräckligl svart-blåför att framställa sig sådan han är. För honom är industriministerns övertro påmarknadsekonomin alldeles för svag. Han tror liodubbell mer, men det må varahänt. Då vet vi var vi har honom. Mennu är väldigt ledsen - vilkeljag förstår- över atl detförekommit annnonser i svenska pressen, som talar om alt socialdemokraternavill göra någol för småföretagen. Han vill ha monopol på det för sinorganisation som sysslat med annonsering-om man skall kallade! förannonsering eller för vulgärpropaganda får själv bedöma. Men såsäger något väldigt lustigt, vilket gjorde all jag begärdeordet. Han säger nämligen atl socialdemokraterna förklarar atl de inle är emotsmåföretagandet - vilket han inle heller tror - men all allt deras handlandegår emot småföretagen. Förstå logiken i det resonemanget, den .som det kan! ErikHovhammar har varit inne pä samma tanke som , nämligen attdet inte finns någon politik i den socialdemokratiska motionen. Och så går hanpå . Men sedan säger han au inte är med på den och denåtgärden som socialdemokraterna föreslär utan har reserverat sig i utskottet.Men hur i herrans namn kan man reservera sig på punkl efter punkt motingenting? Detla är ganska hårresande. Jagtror att det här är en produkt av något som Jag berört i mitl huvudanfö rande, nämligen att den borgerliga sammanskrivningen om riktlinjerna är ell 71 Industripolitiken, m. IV. Industriministern karakteriserade mycket riktigt en del avdet som allmänt välvilliga talesätt som vem som helst kan skriva under på. Detär allmänt bludder lill intet förplikligande. Men del räcker inle med det. Manmåsie ha en bit substans, och vad består den biten av? Jo, den består av ellvåldsamt angrepp på den socialdemokratiska moiionen i del här sammanhanget. Detär just detla som fick mig au säga alt borgerlig enighet består i alt man äremot socialdemokratiska förslag. Det är det enda man har att bygga kritiken pä.Vad man ärenseom, vet ingen. Socialdemokraterna har ingen politik, sägs del,och socialdemokraterna är välvilliga mot småföretagarna, men alll vad de görgår emot småföretagen. anförandebesvarar sig självt, så Jag slutar här. () kortgenmäle: Jag har inle på någol säll angripit socialdemokraterna för au deannonserar eller för att de ger ul en särskild tidning som riktar sig lillsmåförelagarna. Det har de all rätt atl göra. Vad Jag har angripit är denpolilik som socialdemokraterna nu för och som de har fört under en följd av äroch som icke, enligt vår mening, kan betraktas som småfdretagarvänlig. Jaghoppas atl inle vill förvägra den organisation, i vilken jag ärordförande, alt införa annonser i pressen, vilket f ö. har kommenterats i dagpå olika håll. Det verkar nästan som om del här i landei skulle råda mer ellermindre förbud mot att ge uttryck fören åsikt och au del helt enkell bara skullevara vissa organisationer som fick göra det. Men det tycker jag är felaktigt.Alla skall ha rätt alt framföra sina synpunkter. Närjaglalartill IngvarSvanberg om socialdemokraternas icke företagsvänliga politikstöder jag min uppfattning bl. a. på vad som hände åren 1973-1977.Socialdemokraterna satt ju vid rodret under den större delen av denna period.Då höjde ni arbetsgivaravgifterna med närmare 16 'A.. Näringslivet fick betalaungefär extra i skatt. Resultatet av delta ser vi . Nutvingas samhällel i en eller annan form all återbetala en massa pengar tillnäringslivet. IngvarSvanberghar kritiserat regeringen föratt den litet hur som helst strör pengaromkring sig lill företagen. Men att företagen har kommit i den här siluationenärju följden av den politik som ni socialdemokrater förde. Jag lycker atl manskall ha detta fullt klart för sig. motion i är tar ni socialdemokrater bl. a. upp egenföretagarnas beskattning.Ni kräver en åiergång lill de skalleregler som gällde före trepartiregeringenstillträde och som bl. a. betydde att den ena maken i en firma inle kunde få utmer än en tredjedel av den andre makens lön, även om hon arbetade mer än de 600timmar som var en förutsättning för att inkomsten över huvud laget skulle fålas upp. Liknande diskriminerande regler vill man nu återinföra föregenföretagarnas barn. Del är bara elt par exempel pä att egenföretagarna intekan ha någon slörre tilltro till socialdemokraternas politik. ursäkta, men del förhåller sig faktiskt på det sättet. Jag är övertygad om attIngvar fär ungefär det svar som det Jag här har gett om han frågarsmåföretagarna ute i bygderna vad de anser och socialdemokraternasnäringspolitik. INGVARSVANBERG (s) kort genmäle: Jag har inte förvägrat all annonsera i densvenska pressen. Gör gärna av med era pengar där. Del står er fritt atlannonsera. Men man kan diskutera om inte en viss moral bör iakttas vidannonserandet. Man bör väl lämna riktiga uppgifter när man annonserar och ävennär man diskuterar, . Del var del vi talade om. Men när del sedankommer en annons som talar om vad socialdemokraterna gör och vill göra är ErikHovhammar upprörd över del. Vi kommer ändå inte all övergå lill det sätt altannonsera som ibland nedlåter sig lill. Vidareuppehåller sig en hel del vid alt säga all det och det harsocialdemokraterna gjort. Ja, det är bra atl han säger det. Vi kan behöva allhjälp med propagandan och med alt tala om allt som vi gjort.Erik Hovhammar finneratt alla småföretagare följaktligen är förbittrade päsocialdemokraterna. Gå ul och fråga dem, säger . Jag träffarrätt ofta småföretagare. organisation har inte riktigt lyckatsvilseleda dem, sä alt de tror på alll som slår i hans annonser. Det finnsganska många småföretagare som är anslutna lill socialdemokraterna, men delfinns ännu många fler som röstar med socialdemokraterna. Ta inte patent på dethär och framträd inte som talesman för en enhällig smäförelagarkår. Varmedveten om att den socialdemokratiska politiken uppskattas av väldigt mängasmåföretagare. ErikHovhammar sade något väldigt drastiskt i sitt första anförande som Jag här villkommentera. Han sade all den kris som vi har inle är en kapitalismenskris utan en kris åstadkommen av, som man så vackert uttrycker det,löneskatten, dvs. Man brukar ju från borgerligt hållpåstå alt krisen i bara är en blek avglans av vad som händer ute ivärlden. Den svenska socialdemokratiska regeringen lycks ha varil väldiglmäktig. Dess politik har förmått skapa elände och arbetslöshet i ,och hela den kapitalistiska väriden. Litet bättre argument behövs,, föratt försvara väridskapitalismen. () kortgenmäle: Låt mig bara till säga att det system som vipraktiserat i och i västvärlden, marknadsekonomin och marknadshushållningen,trots allt har visat sig vara ett system som gett människorna en myckel höglevnadsstandard. Ingen kan bortförklara detta, inte ens . Därförkan Jag säga att det egentligen inte existerar någon kapitalismens kris. Marknadshushållningoch fri företagsamhet har byggt upp värt samhälle. Tillsammans har vi trotsallt lyckats få det ganska hyggligt i vårt . Om vi för en aktivnäringspolilik med fri marknadsekonomi finns det också chanser till en snabbåterhämtning, vilket jag också nämnde i miu huvudanförande. Viskall inle gå in på detaljer och analysera den ena organisationens annonsereller det andra partiets tidningar. Jag tror emellertid inle att det förelagarbladmed en massa rubriker som Jag har i min hand och som del socialdemokratiskapartiet har gell ut till småföretagarna väcker så särskilt stort intresse elleratt det över huvud laget omfattas med nämnvärd sympati. Denpolitik som ni har fört med bl. a. ökade löneskatter och andra pålagor harmedfört alt småföretagarna inte har tilltro lill den socialdemokratiskapolitiken. Jag vill bara göra det konstaterandet än en gång. (vpk): Hur skall jobben i industrin? Är marknadsekonomin någontingföriegat? Hur lösa industrins energi- och miljöfråga? Vilka industrier skallgöras lill spjutspetsar för att möta industrisamhället bortom ? Vad kanalternativ produktion pånyabehovsgrunderbetyda?Och vem skall styra denindustriella utvecklingen - skall den bara styra sig själv, eller vad? Ungefärså står de tunga frågorna för dagens industripolitik. Och det ligger en djupsymbolik i alt de frågorna nästan är borta ur regeringens proposition. Vadvärre är: de är i stort sett borta också ur det betänkande som utskottelsborgeriiga och socialdemokratiska ledamöter har låtit arbeta fram. Manblir närmast förtvivlad över de utopier som seglar runt i den borgeriigautskotlsmajoritetens avsnitt om industripolitikens stora riktlinjer. Industripolitikensmål skall vara ett decentraliserat näringsliv, säger man. men näringslivetblir ju alltmer centraliserat. Tvä tre stora finansgrupper kontrolleraralltmer. Småföretagarna blir allt färre. Det har ingenting med löneskatter attgöra, för del är en långsiktig trend som vi har kunnat se . Klyftanmellan regionerna ökar. Pä alll detla finns det omfattande statistisk bevisningsom är lätt atl ta fram. Hela utvecklingen står i motsättning lill vad deborgerliga officiellt anser önskvärt. Den tekniska utvecklingen bör främjaekologisk balans, säger man. Men i andra sammanhang skriver man under pä altrovdriften i skogen skall skärpas - man skall öka uttagen, vilket är att motverkaekologisk balans. Man målar en bild på väggen. Men man bryr sig inte omverkligheten, och man vill framför alll inte göra något ål den. Viskallha en marknadsekonomi,säger man, fördel ärdet bästa. Vad är dämarknadsmekanismer? Marknadsmekanismer är elt system av fluktuerande priser,som genom sina fria rörelser kan åstadkomma anpassningar mellan efterfrågan ochtillgång. Marknadsmekanismerna är ett system för kortsiktig anpassning av olikaproduktionsfaktorer till varandra. Men dagens marknadsmekanismer kan aldriganvändas för alt förverkliga framtidens industri. Tvärtom hindras mänga eljesttänkbara utvecklingslinjer, som kanske vore bra, jusl genommarknadsmekanismernas relativa kortsiktighet, den kortsiktiga verkan sommarknadsförhållandena har. Det är t. ex. lättare att gå vidare med nya typerav klassisk verkstads-produktion än au djärvt salsa pä t. ex. en helt nysysiemproducerande industri. Jo, därför alt dagens marknader redanfungerar för vanliga verkstadsprodukter och nya sådana kan anslutas lill denexisterande marknadens sammansättning och bilda en förlängning i ettkortsiktigt steg av den. Enhell ny, avancerad produkt hardäremot frän börian ingen marknad alls.Marknadsmekanismerna tenderar därför atl driva upp dess produktionskostnad ochförsämra dess lönsamhet, så att detla bildar en svåröverkomlig tröskel för hellnya typer av produktion. Om inle en initial marknad av viss bredd aktivt skapasgenom medvetna ingripanden, så blir den avancerade produkten aldrig producerad.Den ersätts med en mindre avancerad, som står närmare den bestående marknadensförhållanden. Marknadsmekanismernasändamål - som också i viss mån ärderas styrka -är atl de kan verka för enanpassning av produktionsfaktorer i det kortsiktiga perspektivet. Deras svaghetdäremol - och det är en avgörande svaghet - är att de aldrig kan mäta vad somkommeratt vara gångbart eller nödvändigt . Därför är det omöjligt, bådeteoretiskt och praktiskt, att bygga långsiktig, framtidsinriktadindustripolitik på marknadsmekanismer. Delfinns elt annat förhållande som gör alt man inte bara kan prata allmänt om attvi skall ha marknadsekonomi. Det är att det stora finanskapitalet i ochandra länder griper in och förstör marknadsmekanismernas system. Tilltagandekoncentration och monopolisering i det ekonomiska livet förstör systematisktmarknadsmekanismernas grundläggande egenskap, nämligen deras elasticilet ochderas förmåga atl åsladkomma en viss kortsiktig jämvikt. Anlagalt bankdirektör - bankdirektör är en helt anonym figur idelta teoretiska exempel - äger ett bolag som producerar energibesparandemaskiner. Antag att bankdirektör också äger ett förelag som köper och Installerarsädana maskiner. Kanske kan då en maskin produceras lönsamt för 5 miljoner. Menär man själv både köpare och säljare, kan man Ju sälja resp. köpa den för 10miljoner. Fördelen med denna falska prissättning är atl man kan fä dubbelt såmycket i statligt stöd för energibesparande åtgärder. Men följden är att manförstört det normala prissystemets sätt all fungera. Enviss typ av grov, hjuldriven lastmaskin såldes i för . , fem är senare, kostar den 2 milj. kr. Naturiigtvis - det begriper var ochen - har den verkliga produktionskostnaden inte gäll upp så enormt på fem år.Då skulle förmodligen den produktionen varit utslagen på det internationellafältet. Produktionskostnaden har snarare minskat. Men den tyske generalagenten harmonopol pä den svenska marknaden. De multinationella jättarna har nämligendelat upp marknaden så alt ingen konkurrerande produkt bjuds ut i . Ochså är hela pris.systemet förstört. Jagköper en maskin av ett företag inom samma W-ägda finansgrupp, verksamt iutlandet. Vi gör då tvä kontrakt. Enligt det ena kostar maskinen 650 000 kr.Enligt det andra, det interna och hemliga som speglar de verkliga Industripolitiken, IV. Nr 162 förhållandena, kostar den . Dels rubbas på det sättet dennormala Torsdaeenden prisbildningen, dels harjag Ju fixat lill en nätt litenkapitaluilörsel på en kvarts 31maj 1979 ""J"- Med dessaexempel vill jag peka på atl vad vi behöver är inte abstrakta hidiislrinolitikcii aserom hur förträffligt det är med fria marknader, som inte finns. borde vi ställa frågan: Vad skall göras för att motarbeta marknadens kortsiktighet, somförhindrar nya, avancerade produkters snabba utveckling? Och vad skall göras föratt bekämpa alla de manipulationer som upphäver marknadsmekanismernasnormala sätt all fungera? Mende frågorna ställer sig inte den borgerliga majoriteten i sina lovsånger. Problemetslår, kort uttryckt, så här: halkar efler i utvecklingen. Landeidräneras på resurser bl. a. genom att klyftan mellan utflödande och inflödandekapital har växt enormt och växt mycket mer än i andra industriländer, där manharen långt bättre jämvikt i dessa stycken. Vidare hänger alltförmycket fast vid traditionell produktion av halvfabrikat och klassiskaverksladsprodukter. skede av den industriella utvecklingen som ligger framför oss gynnar inleen produktion med den sammansättningen. Det gynnar i stället produktion av meravancerade produkter, av nya kombinationer och system. Del gynnar också med allsannolikhet produktion för sådana behov, för vilka privatinduslrin finnerlönsammare alternativ och som man därför struntar i. Menden avancerade och mer systematiserade produktionen har för litenmarknad. Och i rustar man faktiskt medvetet ned sådan industriellkapacitet som kan göra system. Dataindustrin låterman 1972-1976 minska sitt arbetarantal från 7 400 till 6 300. och dessförädlingsvärde ökar långsammare än för hela industrin i genomsnitt. Varför?Därför atl samhället och staten inte ser till att del skapas en planmässigluppbyggd marknad, som kan ge inilialproduklion av avancerad och systematiseradproduktion en skjuls, sä att den hinner komma upp i verkligt konkurrenskraftigaproportioner. a. därför vpk anser det nödvändigt atl bygga upp ett nät av nya statligaindustrier, inriktade Jusl på avancerad och systematiserad produktion. kan ta sådana steg, planmässigl och i tillräckligt sloraproportioner. Del privata storkapitalet vill inte heller la dem. Man satsarhellre på traditionell verkstads- och eleklroinduslri i utlandet, dil man islor stil exporterar sill kapital. Bristenpä förnyelse är elt hol mot Jobben och ett hot mot landets ekonomiska och teknologiska självständighet. Om vi inle tar fram ett stort statligt indusiriprogram för avancerad förädling kommer nämligen mot slutet av århundradet en oerhörd kris att utvecklas i alla de regioner där de traditionella halvfabrikatindustrierna, stålverken, massafabrikerna och andra dominerar sysselsättningen till kanske i kommunerna - och det är 75 mänga kommuner det gäller. Men bygger manplanmässigl och i slor skala ut produktion måste man Nr162 ocksåbygga marknad-man kanju inte producera för ingenting. Del kan ske Torsdaeenden genom atl man samtidigtsatsar på en expansion t. ex. av sådana delar av |- g-jn trafikväsendel.den socialasektorn och den allmänna industriteknologin som harbehov av och kan använda avancerade, förfinade produkter och syslem. m. IV. marknaden denbredd som är nödvändig för all fä fram bönan lil en konkurrenskraftig export.Detta kan kortsiktiga marknadsmekanismer och privat företagsamhet inte göra -det har de själva visat dag för dag. Motdenna bakgrund vill Jag här passa på att yrka bifall till vpk-molionerna 2362och 1019 samt 1642 i motsvarande del, där dessa tankar utvecklas. Ettannat viktigt samband, som inte med en rad berörs i betänkandet, ärdetbetydelsefulla samspelet mellan industri och energi. Hurskall man rädda jobben och undvika att fä problem medenergiförsörining? Också där är det bara enplanmässig utveckling i en bestämd långsiktig riktning som kan ge ett svar. Sverigehar en allvarlig belastning i sin industri. Den består däri att den industrisom kräver de största mängderna energi ger dåligt med jobb, medan däremot denya och snabbi expanderande jobben kan skapas inom den nya avanceradeförädlings- och sammansätlningsindustrin. Denna kräver däremot som regel mycketsmå mängder energi, per arbetare räknat. Varförhar då en så hög energianvändning per invånare? Jo, bl.