prot · G209136 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:136 Förhandlingarnaleddes av förste vice lalmannen. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. § 1 Internationellt utvecklingssamarbete m. m.(forts.) Fortsattes överläggningen om utrikesutskottets betänkande 1978/79:27. PÄRGRANSTEDT (c): Den utveckling i som vi alla ser som nödvändig innebär enrevolution av stora mått Vad vi i länder som har genomgått under loppetav ell par århundraden måste försöka klara av under loppet av elleller annal årtionde. Detär en mäktig, pådrivande kraft som gör den här revolutionen nödvändig. Det ärden svält och den misär, den katastrof om man så vill, som redan är elt faktumoch som bara hotar all bli värre och siörre lill sin omfattning. Men justdetla, alt del är en revolution av belydligt siörre mätt än vad historiennågonsin tidigare skådat som krävs för all försörjningsproblemskall kunna lösas, gör alt det också finns många risker förknippade med denrevolutionen. Därför finns det anledning all väldigl noga länka efter hur denskall genomföras. Tyvärrhar många av de problem som brottas med uppställ i självautvecklingens spär. Jag tänker t. ex. på den växande storstadsslummen i mångau-länder som - åtminstone lill väsenllig grad - är en följd av deneffektivisering och mekanisering av jordbruket på landsbygden som gör att färremänniskor kan fl sysselsätlning där nu än lidigare. Vikan också länka på ökenutbredningen, som sker med skrämmande hastighet, inlebara i södra gränsområde ulan i stort sett överallt i den tredjeväriden. Vidare har skogsavverkningen moderniserats, avbetningen blivit härdareoch hjordarna blivit större lack vare brunnar. Mankan också länka på de ökade sociala klyftor som plägar många . Dehänger ofta samman med en snabb ekonomisk utveckling i vissa smala sektorer,som leder till inflation och koslnadssiegringar, något som i sin tur medförförsämrade levnadsförhållanden för stora folkgrupper. Dethär är bara några exempel på hur en utveckling, när den går fel, kan skapa ännusiörre problem. Det stora lyftet för är utan tvivel en nödvändighet,men del är ett vågspel. Sker det på fel säll kan skadan bli siörre ännyttan. Det gör att alla som är involverade i anslrängningar på elteller annat sätt har eu oerhört stort ansvar. Delstörsta ansvaret för alt ulvecklingen verkligen sker pä etl sätt som gynnarfolkflertalet i de fatliga länderna har naluriiglvis själva och Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Men det fär inie innebära alt vi i de rika länderna, som medverkar päell eller annat säll i denna utvecklingsprocess, undandrar oss vårl ansvar. StureEricson slod i den här talarstolen och förhånadecenterpartiet därför alt vi för fram kravei på ell ekologiskt ansvarslagande iulvecklingsarbelel. Del var pekpinnar,och det var-med etl fint nytillskott lillden svenska språkfioran - ell eflerimperialisiiskt agerande från vår sida. Detär märkligt att en u-landspoliliker på det sättet är beredd alt två sina händernär det gäller den utveckling som vi medverkar till i och som vinaluriiglvis därför måste ha elt ansvar för. Frågornaom ansvarslagande inför de ekologiska och sociala konsekvenserna i u-ländernaav det utvecklingsarbete som vi deltar i återspeglas dels i centerpartielsparlimolion, dels i en motion somjag slår som första namn på. Och i den senaremotionen förs del också fram förslag på ett . Detär helt klart all den teknologi som har utvecklats i den rika delen av världenocksä har anpassats efter våra behov och förutsättningar. Till deförutsättningarna hör brist på arbetskraft men god tillgång på kvalificerad ochvälutbildad personal, god tillgång på kapilal samt en väl utbyggd infrastruktur.I är förhållandena i allmänhet de motsatta. Där har man gott omarbetskraft men dåligl med utbildad arbetskraft, ont om kapital och dåliglutbyggd infrastruktur. Detgäller all skapa en modern, effektiv teknik som är anpassad lill u-ländernasförutsättningar. Men eftersom del är i den rika väriden som huvuddelen avvärldens teknisk-vetenskapliga utvecklingspotential finns får vi inte undandraoss vårl ansvar för att utveckla tekniken. Och del ärjust tanken bakom detförslag på etl teknologi som förs fram i molionen. Utskottetvill inte tillstyrka förslaget, och jag tänker inte framslälla något yrkandehär. Men jag har anledning att i anknytning lill vad som anförs i del särskildayttrandet från ålerkomma i den här frågan framöver. Jag vill dessulom, så här i bislåndsdebaltens , riktauppmärksamheten litet grand mot vårt egel land. Vi har i timmar debatteratbistånd och utveckling och vad som behöver göras i för att råda botpå u-landsproblemen. Men jag lycker att del kanske finns anledning att ställafrågan: Vad innebär egentligen den internationella solidariteten för oss i våregen vardag? Vad bör den internationella solidariteten innebära för oss? Detär nämligen så all del mönster av produktion och konsumtion som vi har byggtupp och som är gmndvalen för vårl samhälles sätt att fungera bygger påall vi - den rika minoriteten av väridens befolkning - disponerar huvuddelen avjordens resurser, både ändliga och förnyelsebara. Jordenstillgångar är inte oändliga. De lagrade råvarorna finns bara i begränsademängder. De lärde tvistar om när den ena eller den andra råvaran tar slul. Jagskall inle ge mig in i den debatten. Den rika delen av jordens befolkning exploaterar isnabbt ökande takt de lagrade råvamtillgängarna, och detla är självfallet inleförenligt med internationell solidaritet. Det är inte heller förenligt medkravei på att också de fatliga folken skall kunna fä sin del av Jordensresurser. Omvi avser-och det gör vi ju i mänga fall -att fortsätta ulvecklingen somhillills,Ja, då innebär del t. ex. all vi ökar vär förbrukning av järn och blymed i slort sell per ät Det innebär all om 100 är kommer vi all förbmka 8gånger så myckel av de metallerna jämfört med . Del innebär att vårförbrukning av metaller som krom, kvicksilver, mangan, nickel, silver och zinkökar med 3 96 . Del innebär att kommer vi alt förbruka 16gånger så mycket av de metallerna jämfört med . Det innebär all vårförbrukning a v andra metaller, säsom guld, kol, koppar osv., ökar med 4-5 96per år. Del innebäratt kommer vi all förbruka 50 gånger så myckel avsådana metaller jämfört med . Omvi menar allvar med all skall nå upp till en rimlig levnadsstandard,helst jämförbar med vår egen, ja, dä skulle vi behöva öka de här siffrorna 10gånger, kanske ännu mera. Man behöver inte vara något matematiskt snille ochinte heller någon domedagsprofet för all kunna inse alt vår snabbt ökandeförbrukning av begränsade rävarureserver inte kan förenas med kravet påinternationell solidaritet. Om vi menar allvar med den internationellasolidariteten måste det också påverka vårt sätt att utnyttja vår egenproduklion och vår egen konsumtion. Vikan la elt annat exempel på livsmedelsområdet. Vi vet all miljontals människorsvälter . Del krävs stora insalser för att öka fmktbarheten i ,för att öka deras förmåga att producera mera livsmedel. Men vi vel också avbister erfarenhet all det inle är möjligl all gä fort fram, förda slår naturentillbaka. Men samiidigt har jorden en förmåga att producera livsmedel ål ossalla. Det är bara del att av den odlingsbara jorden i väridenfinns i de rika länderna. Fyra femtedelar av all spannmål som produceras på denjorden går till djurfoder. Bara en femtedel av näringsvärdet i den spannmålenkommer människor lill godo. Dessutom använder vi en stor del av u-ländernasjordbruksareal föratt producera protein till våra djur, för att producera vårtkakao, kaffe, socker och alll vad del nu kan vara. Det här är någoniing som vibör ha i minnet när vi diskuterar möjlighelerna att klara försörjningen för denbefolkningsmajorilel som bor i . U-landsdeballen får inte bara handla om hur vi skall utforma vårtbistånd och om vilka åtgärder som krävs i för att väridensförsörjningsproblem skall kunna . Den internationella solidariteten måsteockså handla om hur vi anpassar vårt eget livsmönster efter kravet på rättvisai världen. Del är kanske en svårare debatt alt föra, eftersom den griper in ivår egen vardag. Men om vi menar allvar, om vi är äriiga, när vi talar omrättvisa på jorden, då måste vi också vara beredda på ati föra den debatten. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. 13 prolokoll 1978/79:133-136 Internationelltutvecklingssamarbete m. m. När vi i är skall la ställning lill regeringens förslag om vårlinternationella utvecklingssamarbete, är del moiiverai au uppmärksamma all delär del internationella barnåret. Vi skall då särskill aktualisera barnen ochderas behov. Varjesekund föds fyra barn, och blir del 345 000. Hur går det då för alladessa barn? Ja, del beror hell och hållel på var de råkar bli födda. Födsde i de rika länderna vel vi all de som regel går etl lekamligt rikt ochlyckligt liv lill mötes. Föds de i etl u-land vel vi att de fiesta däremoi gåretl liv i nöd och umbäranden till mötes. Mänga av dessa kommer inle all nåmogen åldet dör 16 miljoner barn i innan de fyllt ,och inte ens hälften av barnen får uppleva sin femtonårsdag. 200miljoner lider av svår undernäring, och 500 miljoner hotas av näringsbrist.Detta är skrämmande siffror. Detär kanske inle så mycket värt lilla land kan göra - men vad vi kan göra, detmåste vi göra. Vi måste vara med och arbeia för en utjämning mellan de fatligaoch de rika länderna i vår värid. Regeringenföreslär en 13-procentig ökning av vårl anslag lill inlernaiionelllutvecklingssamarbete, vilket är glädjande med hänsyn till vårl egel ansträngdaläge. Jaghade lillsammans med fyra kolleger här i , av vilka somtalade här tidigare var en, möjlighel att i höslas göra en studieresa tillnågra länder i Cenlralafrika, och med anledning av dessa erfarenheter vill jagnågol kommentera de anslag som är upptagna under punkten 4.7 i utskottetsbelänkande och som gäller slöd lill enskilda organisationersbiståndsverksamhet. Regeringenföreslår,som vi redan hörl,en uppräkning med 20 milj. kr. från 90 lill 110milj. Ylleriigare medel har ocksä ställts i utsikt lill välmotiverade ansökningarsom i första hand avser kvinnoorganisationer i . tror jag är enriktig satsning. Delglädjande varan vi it ex. såg all kvinnorna görvärdefulla insalser pä bl. a. det sociala området och dä framför alll blandfängelsernas flngar. Alll bistånd till delta land går genom missionen, och härkan man verkligen konstalera hur väl dessa medel förvallas. De används bl. a.lill sjukhus som drivs och administreras av missionen med hjälp avbisländspengar och missionsmedel från . Dessa sjukhus har en myckethögre standard än de statliga sjukhusen, och de flesla patienterna önskar ocksäplats på missionens sjukhus, vilket gör att de alllid är mer än fullbelagda. Enannan viklig insats görs av det s. k. missionsflyget, som för många ule i deavlägsna byarna är den enda möjlighelen att komma till sjukhusen för vård.Betydande planer finns för ulbyggnad av sjukvärden, och olika hälsoprojeklkommer att startas om medel kan erhållas för dessa projekl. Mankan fräga sig hur sjukvården och skolväsendel skulle ha sett ut i mångaav om inle missionen varil pionjärer pä del här om rådet. Vi börinle heller glömma bort att i värt egel land inom olika organisaiioner f n. ca200 milj. kt åriigen samlas in lill u-landsbislånd. Ianslutning till den här punkten lar utskottet upp en motion av mig och de fyraandra som gjorde den här studieresan. I molionen föreslås att återanvändbarmedicin som samlas in av apoteken skall skänkas lill sjukvård. Vikunde nämligen under vär studieresa konstatera alt del överallt rådde storbrisl på medicin och att den som fanns var oerhört dyr. Många fler människorskulle kunna botas från sina sjukdomar om del fanns lillräckligt med medicin. Samtidigthar vi i värt egel land - förutom en stor överkonsumtion -mängder av medicinsom aldrig kommer lill användning utan blir stående lill ingen nytta. Ibörjan av det här året gick Apoteksbolaget ul med en uppmaning lill allahushåll alt lill apoteken återlämna ej använd medicin. Apoteken kasserar då denmedicin som ej går all använda. Men medicin som däremoi går att använda uppgerApoteksbolaget skänks till laboratorier, kommuner eller skolor. Isill avslagsyrkande på motionen säger utskottet all viss användbarsjukhusutrustning, som skänks av landsling och andra, visserligen insamlas förall användas i . Men hitintills har läkemedel inle ingått i dennaverksamhet. Utskottet säger ocksä all sortering och kontroll av medicin skullebli komplicerad och dyrbar. Mot della kan Ju invändas alt viss sortering ochkontroll sker . Del bör inte bli sä stor extra kostnad. Ibetänkandei står: "Utskottet har i sammanhanget inhämtat all de läkemedelsom återlämnas lill apoteken, i motsats till vad som antyds i molionen, integår vidare lill skolor eller laboratorier, vilket knappasl heller skulleöverensstämma med de stränga kontrollföreskrifler som gäller för hanteringen avläkemedel." Tyvärtanges inle varifrån man har fått dessa uppgifter, som Ju går rakt emol vad BoHolmberg på Apoteksbolagets informationsavdelning säger i en lidningsiniervjumed anledning av den medicin som samlas in. Han anför nämligen: "Omde" - alltså medicinerna - "går att återanvända, skänks de tilllaboratorier, kommuner eller skolor." Kansådan medicin användas i svenska skolor, kan den väl också användas på sjukhusi , som har egna apotek på sjukhusen. En sådan önskan och begäran harockså uttalats av många av de experter vi iräffade i u-landssjukvärden. Delär beklagligt om utskottets avslagsyrkande skulle bygga på en felaktig uppgift.Men vi motionärer flr väl undersöka frågan ylleriigare och eventuellt ålerkommai annal sammanhang. annan moiion har samma motionärer - men med tredje vice lalmannen KariErik såsom första namn - tagit upp frågan om det stora behovet avcyklar i . Vi föreslår all cyklar ur arméns överskoitslager skallslällas till u-hjälpens förfogande genom de insamlings-centraler som finns i vårlland. Utskottetavstyrker dock molionen med motiveringen all dessa cyklar affärsmässigt skallförsäljas och att biståndsmedel i stället flr las i anspråk, om behovet avcyklar bedöms såsom angeläget Med de dåliga vägar som Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. finns i ärcykeln det bäsla transportmedlet. Därför är ocksä efterfrågan synnerligen stor.För t. ex. genomsniiisafrikanen är cykeln ocksä det enda transportmedel som hankan länkas ha råd med. Del framfördes från mänga håll lill oss under värstudieresa au del skulle vara en god biståndsinsats all överiåta dessa cyklar. Menom det inle går på annal sätt flr man väl använda sig av den krångligarebeslutsväg som anvisats av ulskoltel. Ekonomiskt harju dessa cyklar myckellitet värde för oss, men för afrikanen har de stort värde. Vi har under denna dag diskuterat biståndsarbetet och vilka insatsersom värt land är berett all göra i den fatliga väriden. Vikiigi är all detskapas en solidaritet, som innebär inle bara all man ger någol tillbaka av själv lar ifrån dessa länder ulan ocksä att man är beredd att salsaylteriigare av sill egel på jusl de fatliga människorna. Vi kan inle tro oss omall tillsammans med den övriga i-världen kunna fortsätta all leva i väridens kornbodoch bara strö ut några korn lill de människor som har fltt en annan, fattigaresilualion all leva i. Vi måste vara beredda all ta krafttag. Altvi äntligen lillbaka har kommil över enprocentsmålel i fråga omu-landsbistånd och att vi lyckais därmed även della är är givetvis tacknämligtDel flr emellertid inle innebära att vi stannar vid enprocentsmålel, ulan vimåste vara beredda alt gä vidare. Detlåter vackert när man lalar om solidaritet som grund för biståndsprojekt mig säga all del krävs att vi på ell och annat område också är beredda altavstå från produklion, nämligen på sädana områden där har sinastörsta möjligheler att producera. Vi måste vara beredda alt avstå sådanproduklion lill för att de skall kunna utvecklas. Vi får inte ivarie läge bygga upp protektionistiska tullmurar runi om vårl egel land och värproduktion. För alt man med hjälp av utvecklingsbislånd skall kunna uppnå enframgångsrik samhällsutveckling i elt u-land sä krävs att man kommer lill rättamed den sociala misären. Del störsla problemet i del sammanhanget är alkoholen,som har utvecklats lill u-väridens främsta fiende. Inle minsl i haralkoholproblemen växt enormt under senare är. Alkoholhar använis av kolonialmaklerna, framför alll i de portugisiska kolonierna, effekiivi instrument all pacificera människorna i deras frigörelseprocess.Delta har medfört att det uppstått betydande alkoholproblem, vilket gjort attmänniskorna blivit mindre motiverade all engagera sig i frigörelseprocessen. Mångaafrikanska statsmän har arbetat målmedvetet för aU komma till rälla medalkoholproblemaliken. har de fått se hur svårt det har varil attkomma lill en lösning som de önskal. Åtskilliga av dessa statsmän har gjortuttalanden och försökt starta projekt. , den renlärigepresidenten i , gick t o. m. sä långt att han lämnade presidentposten videtl tillfälle. Han sade vid etl annal tillfälle: "Jag vägrar all styra en nation avfyllon." Så långt har det gått med alkoholens utbredning i många . Därför,herr lalman, är det vikiigi alt del kan skapas rehabiliteringsanläggningar föralkoholskadade. F. n. finns bara elt sådanl projekt på hela den afrikanskakontinenten, koncentrerat till och . Samiidigt kannoteras att WHO i en nyligen utkommen rapport säger följande somsammanfattning: "Dessaalkoholproblem har ökat sä hastigt alt de nu befinner sig bland världenshuvudsakliga hälsoangelägenheler och hotar att försena den ekonomiskautvecklingen i den iredje världen och all överbelasla sjukvården i de fiestaländer." WHOsäger också "alt alkoholproblem är ett hinder för länders sociala ochekonomiska utveckling och all de också kommer all överhopa derashälsoresurser". Härpåvisar WHO vilket allvarligt problem som har utvecklats. Samtidigl finns delländer som exporterar alkohollillverkningsanläggningar lill . Sådanasaker har diskuterats även hät och det är viktigt att säga ifrån att svenskaresurser bör sällas in pä andra projekt än export av bryggerianläggningar. Delfinns anledning för regeringen och för slalen som helhet i egenskap avhuvuddelägare i Prippbryggerierna att se till all någon export av anläggningari syfte all sprida alkoholkonsumtionen inte verkställes. Jaghar tagit upp dessa problem bl. a. i en motion, nr 1775, till årets riksmöte.Där krävs bl. a. att SIDA inom ramen för det svenska biståndet, främst i södraAfrika, aktualiserar frågan om avalkoholiseringsprojekt. Jag noterar medtillfredsställelse att dessa avalkoholiseringsprojekt behandlas positivt avutskottet Ellavalkoholiseringsprojekt skulle vara tänkt närmast som en information samtavgiftning, värd och rehabilitering med åtföljande uppbyggnad av drogfriamiljöer ule bland lokalbefolkningen i de olika länderna. Givelvis skall deltaske endast i länder som själva önskar sådana här projekt. Del understryks frånutskottets sida all del finns möjlighel all bedriva Jusl dessa projekt rörandealkoholfrågor inom hälsoupplysningens ramar. Samiidigt säger man alt del inteär SIDA som bestämmer vilka projekt som skall bedrivas, och så har inle hellersagts i molionen. Detta skall ske via en dialog mellan givar- ochmottagarländer. Det ärjust i denna dialog som det är viktigt all framhållabehovet och intresset från svensk sida att medverka i avalkoholiseringsprojektav detla slag. Jagnolerar också all utskottet påpekar alt enskilda organisationer kan göra insalserpä delta område, och del är hell uppenbart att så är möjligl och all vi kanförvänta oss att SIDA kommer all vara positiv till sådana projekt. Delär någol förvånande alt finna att utskollel efter denna positiva skrivningavstyrker motionen, när man rimligen borde ha sagt att man hade besvarat denmed de synpunkter som anförts. Detla kan föranleda alt man återkommer tillproblemet i kommande motioner. Mendet finns anledning att ta fasta pä vad som har sagts i debatten av fieralalare och vad som har sagts från utskottets sida om att man här visar på de Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. punkter som är möjliga attarbeta med. Jag förväntar mig också att SIDA inte bara noterar vad utskollelhar skrivii ulan är beredd all aktivt sprida informalion lill länder som ärmoUagare av svenski bisländ. Flera av de länderna, framför alll i södra ,är nämligen i behov av och är intresserade av avalkoholiseringsprojekt av dennatyp. Därför,herr lalman, finns del anledning all förvänta sig ell positivt resultat av detsom har skrivits och sagts om avalkoholiseringsprojekt i , och del finnsanledning all följa vad som händer och om det inte händer någonting ålerkomma idenna fråga. Överiäggningen, som omfattat samtliga punkier iutskottets betänkande, var härmed slutad. I det följande redovisas endasl de punkter, vidvilka under överiäggningen framslällls särskilda yrkanden. i det internationellasamarbetet, svensk u-landspolitik m. m. 1.2 (Det internationellaförhandlingslägel - nord/sydfrågorna) I denna punkl hadebehandlals moiionerna 1978/79:1771av m. fi. (s) såviit avsäg yrkandel 3, nämligen attriksdagen beslulade att aktivt verkade för införandel av ensocialklausul i i enlighel med vad som anförts i motionen, och 1978/79:1781 av m. fl. (vpk) såvitlavsåg delyrkandena 2 d) och 3 m), nämligen 2. attriksdagen skulle ullala och hos regeringen hemställa om förslag så all handelspolitik genlemol anpassades lill biståndspoliti kens mål, vilket på kort sikt innebar d)all verkade för införande av s. k. socialklausul i internationellahandelsavtal, 3. altriksdagen skulle ullala och hos regeringen hemställa om förslag som ledde till alt de bisiåndspolitiska målen skulle styra användningen av hela biståndsanslaget, vilket innebar m)all borde vidla speciella ålgärder såväl pä det bilaterala som på delmultilaterala planet för all slärka inbördes samarbele. Utskottets hemslällanredovisas efter 1.5. 1.3 (En svensku-landspolitik) I denna punkl hadebehandlals moiionerna 1978/79:1205av m.fl. (m) säviii avsåg yrkandel 2, nämligen all riksdagenskulle uttala all ell system med s. k. blandade krediler borde införas i svenskbiståndspolitik. 1978/79:1770 av WiggoKomstedt (m), 1978/79:1780av m. fl. (m) och 1978/79:1781 av m. fl. (vpk) såviiiavsåg yrkandel 1 och delyrkandena 2 b), c) och O, nämligen 1. att hos regeringen hemställde om att enpariameniarisk utredning tillsattes för all genomföra en samlad översyn avsvensk u-landspolilik och de förändringar inom olika samhällssektorer somfömlsaltes för alt tillmötesgå krav pä en ny ekonomisk väridsordning, 2. all skulle uttala och hos regeringenhemställa om förslag så att handelspolitik gentemot u-ländernaanpassades lill biståndspolitikens mål, vilket pä kort sikt innebar b) attexporlkredilgaranlierna i första hand reserverades för denna ländergrupp, c) allintresset för långsiktiga rävamavial bland råvaruproducenler i denna ländergrupp undersöktes, OaU bisiåndspolitiska mål skulle styra fördelning av de imporlkvotersom f. n. gällde för import av leko- och andra produkter frän . Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Utskottets hemslällanredovisas efter 1.5. 1.4(Miljö, resurser och utveckling) I denna punkl hadebehandlals moiionerna 1978/79:1208av m. fl. (c) säviii avsäg yrkandena 1,3,4, 5 och 6, nämligen I.att som sin mening ullalade att ekologisk balans skulle föras in sometl femte mål för biståndspolitiken vid sidan av resurstillväxt, ekonomisk ochsocial utjämning, ekonomisk och politisk självständighet och en demokratisksamhällsutveckling, 3. att som sin mening gav regeringen lillkänna vad som anförts i motionen angående prioritering av utvecklingsprojekt, somvar ägnade att bevara och öka livsmedelsproduktionen i de falliga länderna, 4. all som sin mening gav regeringen lillkänna vad som anförts i molionen angående svenski agerande i internationellaorgan, 5. all hemställde all regeringen föreslogatt FN log initiativ lill all utarbeta en hushällningsplan för naturresurser,