prot · G20997 · 1978-12-31 00:00:00 — Men man förtiger nogsamt all Brödinstilutelframhållit att - och det är allmänt omvittnat - hembak-ningenökal i myckel,mycket slor ulslräckning. Folk lyckerom all baka bröd hemma, och då används delockså jäst Man kan således inte alls med utgångspunkt i jäslkonsumiionen hävdaau jästen i ökad ulsträckning används för hembränning av alkoholdrycker. BoLundgren säger all beslut återspeglar egentligen inle alltid folketsmening. Ja, jag skall bara säga om mellanölet atl i den slörsia undersökningensom gjordes frågade man 4 068 personer pä gatan vad de ansåg, och denundersökningen visade all mer än ivä tredjedelar av de tillfrågade menade allmellanölet skulle antingen bort eller också skulle det las in pä SystembolagetDel var 11 "o som sade all mellanölet skulle vara kvar i sin dåvarandeform. ärden största undersökning som gjoris vid något lillfälle ommellanölet. Delär delta jag lycker borde framföras i dagens debatt, och jag beklagar audeballen är så snedvriden. a. en åtgärd bör vidtagas. Det störstabryggeriförelaget ägs lill övervägande del av staten. rierna,och de bör ut ur , som driver en sådan vilseledandereklam. Slutligenyllerligare en sak - och där hoppas jag all regeringen tar initiativetPrishöjningar är naturligtvis, som sade, nödvändiga. Vi mästepä detta område åtminstone följa med i prisulvecklingen, och därför hoppas jagau regeringen tar initiativ på den punkten också. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. BOLUNDGREN (m): Förste vice talmannen sade all deballen kring alkoholfrågan ärsnedvriden. Det är möjligt all det är på det viset, men då kan ju allUlvärdering av vad som egentligen har hänl vara av godo när del gäller allförsöka vrida deballen räll. Jaghar sagl lidigare att skulle del vid en utvärdering visa sig atlmellanölsförbudei givit positiv effekt kommerjag för min del definitivt inte aulycka att det är något negaiivi med della. Men del skulle varainiressani all vela vad som egentligen har hänt. Förste vice talmannen böriademed att konstatera alt vad som hänt med ungdomens alkoholvanor är osäkert ochsade därefter: Jag kan med säkerhet säga vissa saker om den lolalaalkoholkonsumtionen och ange vad som har hänt. Självfalletförnekar jag inte klara fakta, och del är alltså alt den totalaalkoholkonsumlionen har gått ner i det här landet Det lär ha stannats upp liletgrand när det gäller spritdryckskonsumlionens minskning, men det har blivit entotal sänkning av konsumtionen. Jag sade all del är osäkert vad del häregentligen beror pä. Det kan bero på en ökad hembränning - förhoppningsvisinie, men det kan bero på del. Del kan bero på alt skatlerna är för höga.Speciellt de människor som inte konsumerar sprit i berusningssyfte utankonsumerar spriten som sällskapsdryck-på gott eller ont-lycker alt del är fördyrt Det kan också vara del ekonomiska lägel - en sak som hänger .samman meddel jag lalade om lidigare. Orsakerna är alltså inie fullkomligt säkra ochklara. Vidare måsle det - och del är ännu mer väsentligt -tas hänsyn till vilka kaiegorier som har minskal sin alkoholkonsumlion.Vadjagär rädd för är alt de som hade problem eller de som kan länkas fä problemmed alkoholkonsumlionen inle har minskal sin konsumtion och atl man därmöjligen - men del är alllsä osäkert - fått en övergång till starkare drycker.Det är för atl la reda på del la, för att få bakomliggande fakta, som vi ireservationen 1 krävt en Ulvärdering. Den saken tyckerjag alt både de somförespråkar mellanölsförbudei och de som lidigare gåu emot det skulle kunnavara överens om. sade myckel som jag hade länkt säga. Får jag baraunderstryka all de undersökningar som gjorts och som förste vice lalmannennämnde om har gjoris av grupper där de kommersiella iniressena dominerar.Förste vice lalmannen framhåller all utredningarna ger en felaktig bild avförhållandena, del är vilseledande reklam elc. pläderarocksä all ulredningarna icke är lillföriiiliga. Ja, men om man nu är övertygadom all man har räll-och jaglror ni har räll -varförskall man inle kunna göradenna utvärdering på ell neuiralt plan som begärs här? Det ärju väldigl skönlatt få bevisat all man har räll i sak. Jagär ingen mellanölsvän, jag är en realpolitiker som lycker au vi skall fäpapperen pä bordet. Jag fattar icke alt lalare efter lalare är uppe och sägeratt de undersökningarom mellanölsförbudei som har presenterats för allmänhetenhär i landel är felaktiga, all del inte är sanningsenliga uppgifter som kommerfram, men vägrar gå med på en utvärdering där man får delta bevisatoch bekräftat? Då blir del tyst i båten och, som säger, ävenmellanölsivrarna kommer att lägga ned sina vapen. Jag fattar inle attriksdagens ledamöler inte kan vara med om en så förnuftig och rikligreservation som här är utskriven. Delvar nägon som tackade de ledamöter i kammaren som icke var nykterister och somtagit sill ansvar. Jag hoppas jag fär tacka alla nykterister som tar sillansvar och ser lill att en ulvärdering sker. Förstevice lalmannen (): Det är nägoi mellanölet avskaffades.För det försia året harjag redovisai konsumtionsminskningen pä nära 11 ".i sin helhet. Jag sade inle atl det var enbart mellanöl som orsakade delta,ulan jag sade alt lillsammans med andra ålgärder hade vi fått elt sådanlutomordentligt resultat beiräffande konsumlionen. Jag har flera uppgifter. Delgjordes en Sifo-undersökning inte så långt efter all ett är hade passerat somvisade att ungdomens loialkonsumtion av alkohol sjönk med 12 '. '«.Men jag vill nu inte åberopa detla. Det är , och del finns ingenanledning atl göra någon undersökning jusl . Men utvecklingen av konsumlionenunder det försia årel är i varie fall mycket gynnsam. Vadjag vände mig mot var bryggeriindustrins missledande, besynneriiga slalislik,där man inte lalar om den totala konsumlionen utan bara räknar i procent ochfrän ylieriigt låga utgångspunkter. En av våra myckel högi aktade tidningar avhögsta kvalitel skrev om en av sina personer, all herr förre förrädarenPelerzohns parli hade nu ökat med 100 /<. dä han hade lyckats övertala sinhushållerska atl också rösta med partiet Ungefär i den andan har man drivitstatistiken när man lalar om proceni frän en ytterligt låg utgångspunkt ochdärmed får fram förfärande resultat Del är del jag vänder mig mol. Jag är gärnamed och debatterat men la då fram de faktiska uppgifter som slår till buds ochanvänd dem! Gör inte sådana missledande saker som atl skriva i procent från enmyckel läg utgångspunkt Överiäggningenvar härmed slutad. A0/?7. Proposilionergavspä bifall lill dels utskottets hemslällan,dels reservalionen nr 1 av KurtSöderslröm och , och förklarades den förra proposilionenvara med övervägandeja besvarad. Sedan begärl volering uppläslesoch godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller skatleulskollels hemslällan i belänkandel nr 33 mom. 1 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 1 av och Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter harröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparat. Denna omröslning gav följande resullal: Proposilionergavspå bifall till dels ulskollets hemslällan,dels reservalionen nr 2 av ValterKristenson m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärl volering uppläsles och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller skatleulskollels hemslällan i belänkandel nr 33 mom. 2 b rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallii reservalionen nr 2 av Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Dä Bo Lundgrenbegärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparal. Dennaomröslning gav följande resullal: Ao/77. 2 c och 3 Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa momenl hemställt §8 Anslag till säkerhetspolisen Föredrogs justitieulskotlets betänkande 1978/79:20med anledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gäller anslag till särskildpolisverksamhet för hindrande och uppdagande av broll mol rikets säkerhet m. m.jämte molion. I proposilionen 1978/79:100 bil. 5 hade regeringen(jusliliedeparlemenlel) under punkien B 4 (s. 35 och 36) föreslagil riksdagenau lill Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande avbrott mol rikets säkerhet m. m. för budgeiårei 1979/80 anvisa eltförslagsanslag av 90 070 000 kn I della sammanhang hade behandlats molionen1978/79:852 av m. fl. (vpk), vari yrkals all som sinmening lill regeringen skulle anföra att säkerhetspolisens verksamhet iforlsällningen enbart borde inrikias pä all moiverka spionage och förebyggafascistiska ligors verksamhel (yrkandet 1), atl hos regeringenhemställde alt den del av säkerhetspolisens organisation som innebarregistrering och rapportering av polilisk verksamhel upplöstes(yrkandet 2) samt all förevarande anslag reducerades i enlighel därmed(yrkandel 3). 1. atlriksdagen beiräffande inriktningen av säkerheispolisens verksamhel m. m. skulle avslå molionen 1978/79:852 i denna del (yrkandena 1 och 2), 2. allriksdagen beträffande medelsberäkningen med bifall lill regeringens förslag och med avslag på molionen 1978/79:852 i denna del (yrkandel 3) till : Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mol rikels säkerhet m. m. för /80 anvisade elt förslagsanslag av 90 070 000 k t (vpk): kommunisterna har i molionen 852 yrkal atl somsin mening anför att säkerhetspolisens verksamhel i fortsättningen enbart börinrikias på all motverka spionage och förebygga fascistiska ligors verksamhel,vidare atl hos regeringen hemställer all den del av säkerhetspolisensverksamhel som innebär registrering och rapportering av polilisk verksamhetsnarast upplöses. 1 konsekvens härmed har vi begärl all anslagel till särskildpolisverksamhet reduceras. Likartadeyrkanden har vi avstyrkt , säger justilieulskoltet och menar all såfår del bli också . "Enligl utskottets mening har sedan frågan senastprövades inie inlräffal någon omständighet som föranleder utskottet att göraannan bedömning av motionsspörsmålen än lidigare", heler det i uiskoiieisbetänkande. Jag vill frågajustilieutskollels förelrädare följande: Har inte utskottetuppmärksammat atl en medarbetare i säkerhetspolisen harlämnat sensationella uppgifter om hur personer registreras pä politiska grunderoch hur t. o. m. uppgifter utlämnats lill arbetsgivare, till allvarlig skadaför anställd? Har inle ulskollel uppmärksammat all stor oro uppställ i pressenöver alt säkerhetspolisens avlyssningsmeioder ulgör ell hot mol anonymiteten,som iryckfriheislagsiiftningen skall skydda? Omulskollel inte uppmärksammat dessa frågor är det minsl sagl anmärkningsvärt Omdäremot ulskoitet uppmärksammat dem och ändå inte finner atl de bör beaklas, ärdel ännu mera anmärkningsvärt, Justitieutskotieiåberoparocksåettsexärgammaltbetänkandeivilket man ansersig ha redovisat uppbyggnaden av den polisiärasäkerhetstjänsten. Om della kan sägas tvä saker, 1, Redovisningen utvisar inle vad säpo sysslar medutöver de officiellt angivna uppgifterna, 2, Underde sex årsom förflutit sedan delta betänkandeavlämnades har en rad skandaler blottats rörande säpos verksamhet. Låt mig baranämna sjukhusaffären i Göleborg och de nu akluella åsiktsregistreringarna. Behandlingsordningenär någol egendomlig, 1 ett senare sammanhang avser juslilieulskollel altbehandla frågor som gäller säpos organisation, verksamhet och denparlamentariska kontrollen. Men man anslår pengar redan nu till en verksamhet,om vars omfattning och inriklning man senare skall besluta. Men lydligen anserulskollel au åsiktsregistrering och rapportering även i fortsättningen skallförekomma. Deninriktning av säkerhetspolisens verksamhel och krav på att fä slut påregistrering och rapportering av politisk verksamhel, som vi föreslagil imotionen, är vikliga demokratiska krav, bifall lill dessa yrkandenmöjliggör ocksä en reducering av anslagel lill säkerhetspolisen. särskildframräkning av beloppet är del inte möjligt all yrka pä en sådanreducering av anslaget. Vi anser del dock vara en logisk följd av ett bifalltill motionens två försia yrkanden au ocksä anslagel reduceras. Jag yrkardärför bifall lill molionen 852, yrkandena 1 och 2, BERTILLIDGARD (m): har redan redovisai ulskollets skäl till etl avstyrkandeav den motion som han nu har pläderat för, varför jag inte ytterligare skall gåin påden saken. Del rör sig ju härom en gammal följetong frän 1971, somriksdagen diskulerat prakliskl taget varie åroch där man inte funnit skäl atlbifalla motionerna. Men,, jag skall inte påstå alt allting är så gott som del borde vara.Del sker ju dock en utveckling pä delta område, och nu i dagarna-den 26februari - har redovisai ett förslag till översyn avverksamhelen och organisationen vid dess säkerhetsavdelning. Det kan i det här sammanhangetvara av etl visst inlresse atl ta fram vad som sägs frän pådenna punkt. Man säger all möjligheterna att arbeta öppnare ulan aueffektiviteten blir lidande har övervägts och resulterat i ett konkret program.Bl, a, kan nämnas ökade kontakier med länspolischeferna och polismästarna medinformation även lill ledamöterna i polisstyrelserna. Eufaktamaterial om säkerhetspolisens organisation och verksamhet skallsammanställas och göras offentligen tillgängligt Särskilda föreskrifter skallutarbetas för all i samverkan med åklagarmyndigheten tillgodose massmediasbehov av informalion i akluella förundersökningsfall. Här har man alltså redovisat en strävan mot slörreöppenhet i den nödvändiga verksamhet som bedrivs från säkerhels-polisens sida. tvingats la upp den nu aktuella motionen från kommunisterna heltseparat sammanhänger med alt det i denna molion finns etl yrkande som gälleranslag. Om del inte hade varit pä del sätiei skulle vi ha bunlai ihop den medandra moiioner som är omnämnda i jusiiiieulskottels belänkande och som kommeratt behandlas senare när vi har fält eu förslag i fråga om den parlamentariskainsynen, eu förslagsom vi vänlar skall komma Dä kommer vi atlfå lilllalle lill en sakdiskussion i denna fråga. Vi kommer alt ha ell bällreunderlag för en debali än vi har f n., och ännu bällre underlag för en sådanhär diskussion blir del den gäng dä vi har spionbrolisutredningens belänkandeoch de förslag som delta kan föranleda. Del tar ju direkl sikte pä den förstapunkien i molionen. Del finns även en annan utredning som berör detta område. Mol denna bakgrund yrkar jag bifall lill ulskollets hemställan ochavslag på molionsyrkandel. (vpk): betecknar denna fråga som en gammal följetong sedan1971. Ja, lyvärr är följetongen så gammal, och tyvärr har säpo med sill egelagerande levereral stoff lill avsnitt efter avsnitt i denna följetong. Del endaslut jag kan se på den är atl definitivt sätter stopp förden poliliska åsiktsregistreringen. Jagkan inte se någon annan konsekvens av uiskoiieis slällningslagande än all delinnebär att säkerhetspolisens verksamhet inte skall inskränkas, på del säll somvpk föreslår, lill att gälla bekämpande enbari av spionage och förebyggande avfascistiska ligors brottsliga verksamhel. Jag kan inie heller finna annal änall ulskollets ställningstagande innebär au säpo även skall kunnabedriva en politisk verksamhel utöver dessa uppgifter, och del tyckerjag ärbeklagligl for rättssäkerheten och demokratin. Jaghar i min hand en ordentlig bunt pressklipp, som berätlar om de avslöjanden omsäpos åsikisregisirering som har förekommil och om den oro denna har vållat bl.a. i pressen. Men juslilieulskollel låter sig inte oroas av sådant. Där oroasman inie över en polisverksamhet som lar sig sådana uttryck som all resultatetav telefonavlyssning ocksä meddelas arbetsgivare och leder till problem föranslällda. Där oroas man inte över au skyddel för personer som lämnar uppgiftertill pressen, en viklig beståndsdel i tryckfriheten, hotas genom säpostelefonavlyssning. Etl justilieulskott som lar så läll på allvarliga problemkan endasi skapa oro bland allmänhelen. Vifär säkerligen tillfälle atl återkomma till dessa frågor, som . Vi får del väl om inte annal så i samband med konsiilulionsulskoueis granskningsbelänkande.Vi har anmält som granskningsärende frågan om kontrollen över säpos verksamhel. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilionergavspä bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 852 av . i molsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt volering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposilion: Den som vill atl kammarenbiföller juslilieutskollels hemställan i betänkan-del nr 20 mom. 1 röstar ja,den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 852 av m. fl. i molsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då NilsBerndlson begärde röslräkning verkslälldes volering med omröstningsapparal.Denna omröslning gav följande resullal: Ja- 288 Nej - 12 1978/79:21 med anledningav propositionen 1978/79:100 såvitt avser anslag lilljusliliedeparlemenlel m. m. 1978/79:22 med anledning av propositionen1978/79:100 såviu gäller anslag lillpolishus, m. m. jämte moiioner 1978/79:23 med anledning av proposilionen1978/79:100 såvitt gäller anslag tillbrottsskadenämnden m. m. 1978/79:24 med anledning av proposilionen 1978/79:100såvitt gäller anslag till brottsförebygganderådet jämte moiioner Kammarenbiföll vad utskottet i dessa belänkanden hemslälli. Höjda utrycknings-bidrag för värnpliktiga § 10Höjda utryckningsbidrag för värnpliktiga Föredrogs försvarsulskoilets betänkande 1978/79:16med anledning av förslag i proposilionen 1978/79:100 om höjda ulryckningsbidragför värn-pliktiga jämie motioner. 1 proposilionen 1978/79:100 bil. 7 hade regeringen(försvarsdepartementet) - efter föredragning av försvarsminislern under Del militära försvaret (s. 79-81) bl. a. föreslagil altgodkänna vad han hade förordat om förmåner äl värnpliktiga m. fl. Med hänsyntill kostnadsutvecklingen hade försvarsministem bl. a. föreslagil allutryckningsbidraget för värnpliktig höjdes frän . 1 della sammanhang hadebehandlals molionerna 1978/79:251av OlofPalme m. fl. (s), vari såviu nu var i fråga (yrkandel 1) hemslällls attriksdagen beslutade all ulryckningsbidragel skulle höjas lill . 1978/79:593av (), vari yrkats atl beslutade allulryckningsbidragel lill värnpliktiga skulle höjas lill . medrelroaktiv verkan från , 1978/79:696av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fräga (yrkandel 4) hemslälllsalt uttalade sig för all de ekonomiska villkoren för de värnpliktigaförbättrades i enlighel med vad som angetls i motionen, innebärande såvitt nuvar i fräga all uttryckningsbidraget skulle höjas till I . fr. o. m. den1 , samt 1978/79:1784av (apk) och (apk), vari såvitt nu var i fråga(yrkandel 2) hemslällls atl uttryckningsbidraget höjdes lill I . allriksdagen med anledning av proposilionen och med bifall till molionerna1978/79:251, yrkandel 1,1978/79:593,1978/79:696, yrkandet 4 i denna del, och1978/79:1784, yrkandel 2, beslutade all ulryckningsbidragel för värnpliktig fr.o. m. skulle uppgå lill I . Reservalion hade avgivils av Per (),(), () och (fp) som ansett atlutskottet bort hemställa allriksdagen med bifall lill propositionen och med avslag pä motionerna1978/79:251, yrkandel 1, 1978/79:593, 1978/79:696, yrkandel 4 i denna del, och1978/79:1784, yrkandel 2, beslutade all ulryckningsbidragel för värnpliktigfr. skulle uppgå till . Till betänkandet hade fogals ell särskilt yttrandeav , , , , och (samlliga s). HANS (): Jag röjer väl ingen statshemlighet, om jag säger all min uppgift nukanske inte är den roligaste. Det gäller utryckningsbidraget, som infördes förnägra är sedan med ungefär följande motivering: När den värnpliktige rycker utoch alltså inte längre har fri kost och fritt logi, blir del en slor ekonomiskpåfrestning för honom innan han får sin första avlöning. Utryckningsbidragetskall hjälpa vederbörande från ulryckningsdagen tills han får den första lönenefter värnplikten. Bidragetär 1 000 kn Folkpartiregeringen föreslår en höjning , alltså lill1 , fr. o. m. , dä näsla budgetär böriar. Härföreligger nu en rad moiioner, tillstyrkta av utskoltsmajoriteten, som föreslåratt höjningen skall ske retroaktivt redan från . Jag tillhörreservanierna, som anser all man skall följa regeringens förslag. Förslagetalt höja retroaktivt är i och för sig ingenling nytt En utskotts-majoritet fickigenom det förslaget i böoan av mot den dåvarande regeringen, omjaginte minns galet Det är klart all det är lält att argumentera för att enhöjning sker lidigt. Men allt som är önskvärt kan inle genomföras -det är inlekonstigt all summan av alla goda förslag är långt slörre än nationalprodukten.Del är alllsä inle i och för sig självklart all utryckningsbidrag alltid skallgälla kalenderår, när alla övriga värnpliktsförmåner och statens ulgifter iövrigl normall inriktas pä budgetår. Man kan väl säga alt vilken lidpunkt manän väljer så missgynnas de som skulle kommil i fråga, om den bestämts lilldagen före eller månaden före. I den meningen är varie social reform enorättvisa mot dem som fick ett behov just innan en förmån infördes ellernågonting förbättrades. Vi känner ju till de mångåriga diskussionerna omorättvisan mol de kvinnor som blev änkor före etl visst datum i börian av1960-talei eller om alt ersällning lill brottsoffer inte ulgår om brottet ägderum före ell vissl datum. Delär många som talar om all budgetunderskottet är för stort Ändå är del här frågaom etl förslag som skulle öka budgetunderskottet under innevarande budgetär,eller också förutsätter man rätt kraftiga omdispositioner inom försvarsanslagen- omdispositioner som kan vara besvärliga atl göra sent under etl budgelår, dålöner, utbildningsdagarnas antal, materialleveranser och myckel annat redan ärfastlåsta. Del är i så fall risk för alt pengarna las från övningsverksamheten,vilket leder lill en försämring av ulbildningen. Eltargument i utskottsmajoritetens skrivning är: "Etl tungt vägande skäl är densvåra situationen på arbetsmarknaden som möler många utryckande." Jaganser alt man bör vara försiktig med alt säga atl ulryckningsbidragel skallvara ett led i arbetsmarknadspolitiken, eftersom det är till för att leva påtills den första lönen utbetalas. För den som är arbetslös skall den vanligaarbetsmarknadspolitiken med arbetslöshetsersättning och sådant träda in.Ulryckningsbidragel är inle dimensionerat efter den arbetslöses förhållanden -då skulle del vara fråga om betydligt större belopp. För dem som inte har någotarbele måsle de allmänna arbetsmarknadsåtgärderna gälla. Vill man seutryckningsbidragen som elt led i en stimulanspolitik, kan vi 5 protokoll 1978/79:95-97 nolera att krav på höjdasädana bidrag inte framfördes när olika partier lade fram sina förslag omstimulanspaket i börian av innevarande budgetär. , när allt fler i ställetlalar om all man snarare bör slrama ål än siimulera, är det kanske intestimulanspolitiska motiv som bör anföras förde här utrycknings-bidragen. är klart atl det finns starka skäl för all höja ulryckningsbidragen -annarshade regeringen inle heller föreslagil en höjning . Del finns skäl atlallmänt höja värnpliksförmänerna, men både höjningarnas storlek och takten ihöjningarna måste vägas mot våra stalsfinansiella möjligheler. Del kan sägasalt de som är mest angelägna om att öka ulgifterna också bör vara en aningåterhållsamma i sin kritik mot budgetunderskotiets storlek. Jag yrkarbifall till reservalionen. BERTILMÅBRINK (vpk): Jag vill böria med all yrka bifall lill föreliggande betänkande. Delfinns som bekant ett antal motioner, bl. a. från vpk, som alla har detgemensamt all höjningen av ulryckningsbidragel till I . skall gälla retroaktivtfrån den och inte, som regeringen föreslår, från den I juli1979. Jagär överens med ulskollsmajoriteien när den bl. a. skriver i belänkandel:"tungt vägande skäl är den svåra silualion på arbetsmarknaden sommöter många utryckande." Denmotivering som folkparliel och moderalerna anför mol all höjningen skall gällafrån är litet löjeväckande.