prot · G209142 · 1978-12-31 00:00:00 — Det är f. ö. en metodik som viinom regeringen har arbetat med, i varje fall under hela den tidsomjag varit med där och haft ansvaret för dessa frågor. Vi har tidigarelagt enmängd investeringar i . på hösten tidigarelade viinvesteringar på sammanlagt 1,4 miljarder, om jag minns rätt: en omgång med 700miljoner och därefter ytteriigare en med likaledes 700 miljoner. Sådanalidigareläggningar är inte på något sätt unika, som försöker fl dettill. Det nya i Norrbottenspaketel är naluriiglvis att man, i samarbete medStatsföretag , vill satsa på en marknadsföring av ett annat slag i detspeciella marknadsbolag som har föreslagits och att man går vidare när detgäller Norriandsfonden och ger denna ytteriigare resurser för att fl i gång etlmer differentierat näringsliv. Vi satsar på gmvinvesteringarna där uppe, påprospeklering för att finna nya och fyndigheter och pä att ta framAitiksanden, som Per talade om. Jag kan försäkra att jag alltsedanjag fick ansvaret på det här området har varit mycket aktiv när det gäller densaken. Det är också min förhoppning att vi relativt snart skall kunnapresentera ett förslag. Detär åtgärder av det här slaget som kan ge nya arbetstillfällen, OlofPalme, inteförslaget i socialdemokraternas tillägg. OlofPalmespelade litet överraskad över attjag inte ställer upp för helt friamarknadskrafter och menade att detta skulle var någonting nytt för enfolkpartist. Nej, , då har partiordföranden visat stor dövhet vidtidigare debatter. Vi har ofta sagt att det måste vara ett samspel mellan statoch näringsliv, varvid staten drar upp ramar inom vilka näringslivet skallkunna agera. Närdet gäller ett näringsliv som är så utsatt som ärjag helt på det klara med att det krävs speciella samhällsinsatser, ochregeringens miljardsatsning är etl gott exempel på detla. Låt mig tillägga att 5 prolokoll 1978/79:142 jaginte har gett upp hoppet alt man med exempelvis offertprincipen skall kunna fåell samspel med del privata näringslivel, så all aktiviteter skall kunnaföriäggas i när det finns en tillväxt inom vårt näringsliv. Under1960-talels sista år hade vi en tillväxt, men del hade vi inte 1975,1976, 1977och 1978 - och det har vi inte rikligt nu heller. Men del har skell en vissförändring i vårl näringsliv, och del kan bli möjligl alt på nyll använda denhär metodiken. Dä kommer i varje fall inte jag all vara sen all spela pä densträngen: all föriägga privat företagsamhet uppe i . Och del ger denregionalpoliiiska propositionen möjligheter till. Färjag också säga att del avgörande felet med socialdemokraternasNorrbotlenspolilik är och förblir vad så kraftfullt påpekade:att om inte trepartiregeringen hade drivit igenom en kursändring i denekonomiska politiken, hade våra exportnäringar uppe i haft etlkostnadsläge som med åtminstone 20-25 96 skulle ha överstigit del nuvarande.Del hade omöjliggjort en framgångsrik export från Nortbotten. Vi har problemändå med , stålverk och andra exportföretag där uppe. Men medsocialdemokraternas politik hade del varit totalt omöjligt -del vill jag ändå ha sagt, herr lalman. NärOlofPalme försöker förringa trepartiregeringens insatser, kan det ändå förtjänaatt läsas in i kammarens protokoll all det lill har gäll 550 milj. kt,till 1,2 miljarder, lill NJA 1,8 miljarder, lill lokaliseringsstöd lillolika mindre förelag 124 miljoner, lill beredskapsarbeten 1,5 miljarder, lilllidigareläggning av byggande av det slag som OlofPalme själv pläderar för550 miljoner, lill arbetsvärd inom den mera skyddade seklorn 188 miljoner, tillarbetspolitiska insatser i form av AMU, 25-kronan, 75-procenisstödet m. m. 415miljoner, till Norrbotlendelegationen bortåt 50 miljoner, lillKimna-Narvikvägen 312 miljoner. Och till efter 80 ca 165miljoner. Så kommer då den här miljarden. Nej,, del går nog inle all hävda all vi inte har satsai på bådebasnäringarna och de andra näringsgrenarna i Norrbollens län på ett mycketseriöst och - det skulle jag ocksä vifia säga - framgångsrikt sätt. () kortgenmäle: Statsrådet säger: Man skall inte förringa våra insalser. Vi harvarit framgångsrika. - Jag behöver icke förringa insalserna. Jag behöver barapeka på verkligheten. När statsrådet talar om framgångar gäller det ettlän där arbetslösheten har stigit rekordsnabbt, där en posiiivbefolkningsutveckling har förbytts i en kraftig utflyttning, där var sjättenortbottning är ulanför den ordinarie arbetsmarknaden och där ungdomsarbetslöshetenär rekordhög. Delta kallar folkpartiregeringens arbetsmarknadsminister förframgångari Måtte människorna bevaras från fortsatta sådana framgångar. Det ärdär man mäter verkligheten, inle i kronor. Sedanmåste jag bara renl pedagogiskt klara ut en sak. Den här miljard-satsningen sönderfalleri nysatsningar och i vanliga beredskapsjobb av den typ som man har haft varjeår. De senare utgör två tredjedelat En tredjedel går till nysatsningar på i ochför sig värdefulla projekl, en läng rad. skullevi inle rösta för dem? Del är bra att man plockar fram sädana förslag. Virösiar för dem. Vi lar alltihop, eftersom allt som kan göras för ärvärdefullt Men del är sä väldigt otillräckligt Därför har vi - fömlom de förslagsom ni lidigare avslagit - lagt fram förslag om satsningen på , somär helt ny genom all slalen övergångsvis går in och klarar driftkostnaderna.Skulle staten inle göra del klarar inle av satsningen. Men del härär en innovation! Och man skall inle säga: De här jobben skulle ha tillkommitändå. När vi har en arbetslöshet på, tror Jag, 15-20 96 bland byggnadsarbetarnaär del inle meningslöst au 700 byggnadsarbetare får jobb. Och när vi har enväldig arbelslöshel bland kvinnorna är del inte meningslöst att 700 fasta jobbinom vårdsektorn tillkommer . Det är klart att det skulle gå att vänta någraår. Men vi kan skapa dem nu! Detär inle bara så att tillägget är mycket större än den ursprungligen föreslagnasatsningen. Uiöver del kommer kulsinterverkel, som vi har fåu igenom. Deltillkommer 1,1 miljard i rekonsimklionslån lill , det tillkommer ensatsning på och mediumverket Den lilla strimman i botten, som ärfolkpartiets egel bidrag, lar vi emot med öppna armar- men till dellaotillräckliga måste vi lägga rejäla salsningar, framförallt på basnäringarna,för att klara sysselsättningen i . OlofPalme är onekligen skicklig all vrida debatten och fl del attframstå som om jag sade någonting annat än jag gjorde. Jagsade i slutet av min föregående replik att vi har gjort slora satsningar föratt hjälpa upp näringslivet i . Sedan lillät jag mig att göra enräll ordentlig redovisning av de satsningar som gjorts - en summa på uppemot 7miljarder kronor. Då sade jag: Jag tillåter mig också all säga att desatsningar som jag nu har nämnl har varil framgångsrika. - Är del så att OlofPalme syftar pä någon av de salsningar jag tog fram - inom ,utvecklingsfonden osv., beredskapsjobben, som ulförts för att förbättrastrukturen i när det gäller vägar, järnvägar osv. - sä mä del varahonom obeiagel all tala om vad som inte har varit framgångsrikt Men att vändadet, som gjorde, lill att jag skulle säga alt situationen iNorrbotten nu är bra och attjag är nöjd med lägel där uppe, del kan med enförsiktig term betecknas som demagogi. Del harjag aldrig sagt, . Detär ell typiskt debatlknep som han använder Nej,, jag hade väl aldrig föreslagit regeringen all lägga ned I 000 milj.kr. för att hjälpa upp näringslivel i , om det hade varit mintro all allt skulle vara bra i Nortbotten. Del förvånar mig all OlofPalmetillåter sig att använda en sådan debatleknik. OlofPalmebetecknade vidare folkpartiels satsning i den proposition som straxskall la ställning till som en liten strimma i botlen. Man skall få höramyckel- 1 000 milj. kr. skulle alltså vara en liten strimma. Sedan görs det etlväldigl påslag av den socialdemokratiska riksdagsgruppen, som vill göra denkolossala satsningen all flytta fram en del landslingsinvesteringar några år.Det gäller investeringar som är planerade och som ändå skulle göras. Detjänster som skall utföras vid de aktuella institutionerna är planerade redanlidigare. Icke ett nytt jobb finns det i den satsningen, ulan det gäller enbarten lidigareläggning. Del var det heroiska greppet i inlägg. Nej,jag tror alt del finns anledning alt omvärdera påslåendet om alt våra förslag baraskulle vara en strimma i botten. Istället är det så, herr talman, att vi satsar flera miljoner på att förslärkanäringslivet via Norriandsfonden och på att få i gånggrundforskningsorga-nisalionen vid tekniska högskolan i , något som kanleda till fina resultat framöver för del norrbottniska näringslivet. Au få lillslånd en teknisk utveckling där uppe är ett av de viktigaste stegen framåt.Vidare saisar vi på att få i gång Regioninvesl i , vars verksamhei intebara gäller utan hela . Den kan leda lill att ensmåförelagsamhei som saknas i länet kommer i gång. Vi vill vidare inrätta enforskningsstaiion för gmvbrylningen i Luossavaara, i ell läge när helagmvindustrin har slora svårigheter. Det gäller härutöver malmprospeklering iJokkmokk för ett femtiotal personer under fem års lid. Det kan leda till enbetydande sysselsätlning i en av de mest utsatta kommunerna i Norrlwllens län. Vidareföreslår vi en turistsatsning i , på Dundret i , i ochi . Detta ger sysselsättning på nya tjänster för åtminstone 50-60personer. Vi syftar vidare till att fl i gång investeringar i storieksordningen250 miljoner på järnvägar och annat. Det ger byggnadsarbetare ett betydandesysselsättningstillskott. Låt mig också nämna den viktiga satsning som görs på jord och skog ochsom Per uppehöll sig en hel del vid. Denna folkpartiregeringenssatsning inom jord och skog för innebär arbetstillfällen istorieksordningen 150-200 jobb. Dethär ger nya jobb, . Jag tror att med landshövdingen ispetsen och andra där uppe förmår betygsätta detta på ett riktigt sätt. Jag berän en gång, herr talman, alt fl framföra min tillfredsställelse över alt manhar lyckats uppnå enighet i arbetsmarknadsutskottet kring dessa förslag. Låt mig inledningsvis säga alt della är en rätt underiig debatt.Kammaren behandlar fem utskottsbetänkanden, som samtliga rör mill egetlän. Alla dessa betänkanden är så enhälliga som de över huvud taget kan bli.Det finns visserligen en reservation lill jordbruksutskottets betänkande, menden är minst lika underiig som den här debatten. Reservanterna instämmernämligen i vad utskottets majoritet har sagt; de använder nästan exakt sammaord. Mot den bakgrunden kan jag inte heller beteckna reservaiionen som uttryckför någon skiljaktig mening i förhällande lill vad utskottet har uttalat. Detmå därför ursäktas mig om jag, när jag suttit och lyssnat på den här debatten -speciellt i dess inledningsskede - fltt en känsla av att det här mera är frågaom elt valmöte än om en reell debatt om hur vi bör lösa de här problemen. Omman nu har så otroligt mycket att komma med och så väsentligalösningar alt föreslå, borde detla lämpligen ha fltt formen av reservalionerlill dessa betänkanden. Men det har inte skett. Deförslag lill anslag till som vi nu diskuterar är resultatet av detarbete som utförts inom Norrbotlendelegationen. Inom delegationen har man,såviit jag vel, varit helt överens om de förslag som framlagts. Dessa förslaghar i sin tur resulterat i en proposilion frän den nu sittandefolkpartiregeringen. Jagskall inte ge mig in på någon diskussion humvida de föreslagna anslagen ärtillräckliga eller inte, men jag tror inte att det är allför många avNorrbottensdelegalionens förslag som inte finns med i proposilionen. Dettabelyser ändå i någon mån svårigheten att lösa dessa problem. Tyvärrär den silualion som vi har haft och fortfarande har i långt ifrånny. Det gör att man borde ha kunnat räkna med att de som suttit i ansvarigställning under den långa tid som förflutit skulle ha känt en viss respekt förde problem som vi har på grund av den uiomordeniligt svåra internationella krissom rimligen inte kunde undgå alt drabba även . Att Nortbottenslän drogs in i den krisen är en fullständigt naturlig sak. Tyvärt har nämligenhela den industriella utvecklingen i vårt land inneburil att man begränsatinsatserna i till alt ta hand om råvarutillgångarna på ett så enkeltsätt som det överhuvud taget varit möjligt. Nortbottens råvaror i form av malm,skog, vattenkraft osv. har man helt enkelt paketerat och skickat till andradelar av vårt land eller lill andra länder, där vidareförädlingen har skett.Jag skall inte här utpeka någon speciell syndabock. Jag tror att vi på denpunkten bär ett ansvar litet lill mans. Del gäller bara att våga erkänna sittansvar. Del kravei har man all rätt alt ställa pä dem som suttit i ansvarigställning. Vpk har inte haft någon sådan ställning och kommer troligen inteheller att fl det , och kommunisterna kan därför gärna köramed sina illusionsnummer. Men när företrädare för ett udigare regeringspartigör det blir det inte särskill trovärdigt Jordbrukspolitikenhar varil uppe till debatt här, och Jag skall bara nolera all vad som har skellunder har varil av avgörande och välgörande betydelse förNortbotten. Men när man har pekal på ulvecklingen i som en följd avrationaliseringen inom Jord- och skogsbruket, vill Jag nolera att jordbmket därunder inte ansågs ha någon regionalpolitisk betydelse. Jordbrukei iNortbotten skulle vid den lidpunklen i hög grad ha behövt stimulansåtgärder,men i stället blev del en stimulans för folk att flytta från jordbmket där.Detla har lyvärr lell till den situation som vi f n. är inne i. PER () kortgenmäle: Det var fråga om reservationen vid jordbmksulskoltels betänkande nr 25.Jag vill här försl läsa innantill ur betänkandet Där står del på s. 3: "År1977 beslöt alt lokaliseringsstöd skulle kunna lämnas enligtoffertprincipen (prop. 1976/77:100 bil. 17 s. 88, AU 1976/77:23, rskr 1976/ 77:296).Det innebär att del företagsekonomiska intresset kan förenas med delsamhällsekonomiska genom alt staten på offert från elt företag betalar särskildersättning lill förelaget för att det vidtar ålgärder i regionalpolitisklsyfte, som staten önskar att företaget skall göra. Beslutet innebär att metodenfick användas bl. a. i samband med ansträngningarna alt förbättra sysselsättningsmöjligheternai Norrbollen. För verksamhelen fastställdes en ram pä 40 milj. kt Hiuills harendast en mindre del av ramen uinylijals." Sedanvänder jag på bladet och läser - som svar på den moiion, nr 2251, som Jag harskrivii - pä s. 4: "mån områden finns där ulifrån redovisade synpunkter acceptabla skälkan anföras för vidtagande av skogsbruksälgärder av i motionen antytt slag harutskottet givetvis inle någol emot att möjligheterna härtill prövas. Ulskotlelvill emellerlid erinra om alt del enligl gällande riktlinjer för del s. k.offertsystemet ankommer på regeringen alt i varje särskilt fall beslula isådana frågor." Ireservaiionen har vi också sagt: "Del är ell starkt samhällsintresse attdelta görs omgående. Bristen på skogsråvara är stor och arbetslöshelenhög." Jaghar bara, för min egen del och för reservanternas, sagt att det för mig ärsvårt alt förslå varför folkpartiregeringen inle med användning av offertprincipenomgående upptar förhandlingar med domänverket och andra, i syfte au göra försökmed avverkning av skog i stor skala, när vi vel alt vi i inlandovanför den s. k. skogsodlingsgränsen har med övermogen skog, som enligt professor håller pä alt mllna bort, när vi harhög arbetslöshet och när vi har brist på råvara. upprepade försäkringar om att tillägget, som han sade, dvs.den socialdemokratiska molionen, innehöll elt siörre program för änpropositionen och hans orerande kring della kom mig att vilja granska dellalitet närmare. Densocialdemokraliska molionen bygger pä ell förslag från landstingsrådet iNorrbotten. Det gick till sä här: den ena veckan beslötförvaltningsutskottet att senarelägga ell anlal investeringar som man ansåg inle skulle hinna ulföra. veckan därpå sade landstingsrådetalt man skulle lidigarelägga dessa investeringar. Del innebar alt man tjänade60-70 jobb - del som kallas nya jobb och egentligen bara är lidigarelagda.Dessutom har man tagit med ett antal av de investeringar som enligt gällandeplan skall börja utföras . Jag har ställt frågan huruvida iNorrbotten skall börja med retroaktiv byggnadsverksamhet. Enannan faktor i sammanhanget är att det antal arbetstillfällen som det maximaltkan bli fråga om enligl egna beräkningar är 496. Del rundade mangeneröst av lill 700 jobb. Socialdemokraternasäger att molionen innehåller så oerhört myckel. Det gör den alliså inte - detär snarare fråga om en produkt av en lyckad marknadsföring. Vad Jag nu har sagtinnebär inle att jag vill sälla tummen nedför de föreslagna ålgärderna - de är värda att prövas, men de är förvisso inlelika hållbara och handfasta som man har velal göra gällande. Jaghar hört så myckel om planering - vi skall ha en planläggning som innebär altdel skapas jobb. Socialdemokraterna kräver i sin motion bl. a. ettskogspoliliskt handlingsprogram. Jag har länge frågat mig om jobben då kommeromedelbart. Påen annan sida i molionen läser jag att man vill ha en vidareförädling avskogsprodukterna. Då drar jag mig lill minnes attjag som kommunalpolitiker iLuleå var med om den stora expansionen 1976 och 1977. Vi skulle ochnågra år framåt bygga 2 000 lägenheier om årel i . Vi kunde 1976 -då hadevi en socialdemokralisk regering - konstatera au inle etl fönster, inte endiskbänk eller någonting som hade med inredning att göra skulle tillverkas iNorrbotten. Jag kan inle annal än konstalera all nog finns det en hel del attgöra, då våra plank, vårt timmer och våra bräder iransporteras ned lill södraSverige för all förädlas. Dävi nu är ense om all vi bl. a. skall ha en ökad vidareförädling i Nortbotten,kanske vi kan hoppas pä all alla parter skall övergå frän ord lill handling. Överläggningen var härmedslutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemslällan, dels utskottets hemslällan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill molionen nr 2268 av . i moisvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill att kammaren bifaller arbelsmarknadsulskoUels hemställan i betänkandei nr 33 mom. 9röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil ulskollets hemslällan med den ändring däri som föranleds av bifalllill molionen nr 2268 av m. fi. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då EivorMarklund begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 269 Nej - 15 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 212 av . fl., och förklarades den förta propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoieringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 33 mom. 12röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen nr 212 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EivorMarklund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 269 Nej - 15 Propositionergavspå bifall lill dels ulskollets hemslällan,dels reservationen av HansWachtmeister m. fl., och förklarades den föna propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 25 mom. 2röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröslning gav följanderesultat: Ja- 240 Nej - 44 Propositionergavspå bifall till dels ulskollets hemslällan,dels motionen nr 2268 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottels hemställan i betänkandet nr 25 mom. 4röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen nr 2268 av m. fl, i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EivorMarklund begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 268 Nej - 16 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt. Mom. I och 2 a Kammaren biföll vadutskottet i dessa momenl hemslälll. Propositionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan,dels molionen nr 2268 av . i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill alt kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i belänkandet nr45 mom. 2 b röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinnernej har kammaren bifallil molionen nr 2268 av m. fl. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 269 Nej - 15 Mineralförsöijning,m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt 1978/79:37 med anledning av proposilionen1978/79:186 om ändring i lagen (1886:84 s.l4) angående skyldighet för utländskman att i rättegång vid svensk domstol mot inländsk man ställa borgen förkostnad och skada iämte moiion 1978/79:37 med anledningav proposilionen 1978/79:125 med förslag om tilläggsbudget III lillstatsbudgeten för budgelårel 1978/79 såviii avser Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §15 Mineralförsörjning, m. m. Föredrogs näringsulskollels belänkande 1978/79:41med anledning av proposilionen 1978/79:100 i vad avser mineralförsörjning m. m.och viss del av proposilionen 1978/79:127 om åtgärder för alt främjasysselsäUningen i jämle motioner. Ifräga om detta belänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen fär yrkanden framställas beiräffandesamtliga punkier i belänkandet. I del följande redovisas endasl de punkier, vidvilka under överiäggningen framslällls särskilda yrkanden. Punkten 1 (geologiska undersökning:Geologisk kartering saml informalion och dokumentation) Regeringen hade i proposilionen 1978/79:100 bil. 17(industridepartementet) under punkten D I (s. 86-96) föreslagil alllill geologiska undersökning: Geologisk karlering saml informalion ochdokumentation för budgelårel 1979/80 anvisa etl reservalionsanslag av 30 517000 kt I della sammanhang hadebehandlals motionerna 1978/79:387avMagnus m. fl. (s), vari hemslällls all som sin mening gavregeringen lill känna vad i molionen anförts beträffande behov av länsgeologoch övrig personal för geologiska undersökningar i . 1978/79:477 av i m. fl. (s),vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla om förslag lill enlänsgeologorgani-sation i enlighel med vad i molionen anförts, 1978/79:I017avBirgitta m. (c)såvitlnu vari fråga (yrkandel I) och 1978/79:2028av m. fl. (vpk) såvitt avsäg hemslällan aU hos regeringenskulle anhålla om åtgärder för en forcerad berggrundskartering. Mineralförsörjning, m. m. Utskottet hemställde attriksdagen skulle 1. med bifall till regeringensförslag och med avslag på moiionerna 1978/79:1017, yrkandel 1, och molionen1978/79:2028, yrkandel 4, lill geologiska undersökning: Geologiskkartering samt informalion och dokumentation för /80 underfiortonde huvudtiteln anvisa elt reservalionsanslag av ,