prot · G20964 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:64 §1 Om resurser till näringslivsorganisationer för att minska ungdomsarbetslösheten Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför all besvara () anmälda interpellation,1978/79:89, och anförde: I en interpellation lill mig hänvisar till atl det inomden föregående regeringen övervägdes former för atl tillföra SHIO och LRFsärskilda resurser för att förmå småföretagare inom hantverk, industri ochjordbruk alt anställa arbetslösa ungdomar. Mot denna bakgmnd frågar han när ochpå vilket sätl samt i vilken omfattning resurser för all motverkaungdomsarbetslösheten kommer atl ställas till förfogande för de nämndaorganisationerna. Desärskilda åtgärder som har beslutals för atl motverka arbetslöshet blandungdomar gäller och 1979. Ett av de medel som ingår i dennaålgärdsarsenal är de enskilda beredskapsarbetena. Till sådana arbeten utgårstatsbidrag av den totala lönekostnaden för ungdomar under 20 år.Härutöver finns del möjlighet för enskilda organisationer att vidberedskapsarbete för personer få statsbidrag avlönekostnaden. Avgörande för bidragels sioriek är del värde arbetet kan ansesha för anordnaren. Delstarka intresse som visats från bl. a. SHIO och LRF för att deltaga i arbetetför all motverka ungdomsarbetslösheten har gjort mig övertygad om atl de ochanslutna förelag i likhet med andra organisationer på arbetsmarknaden ärberedda atl stå för de kostnader som ej täcks av nämnda statsbidrag. JOHANOLSSON (c): Jag ber alt H tacka arbetsmarknadsminister för svaret på mininlerpellation. Jagifrågasätter om statsrådet inte har missuppfattat min interpellation i grunden.Jag har inte frågat efter ökade statsbidrag till de arbetssökande ungdomarnaeller till de företag som tar emot arbetssökande ungdom. Vad jag har frågatefter är resurser lill näringslivsorganisationerna för att engagera dem iarbetet på att fl fram så många platser som möjligt i näringslivel för dearbetslösa. Jagciterar igen det uttalande som finns i regeringens pressmeddelande från den 19september i samband med att regeringen lade fram del stora förslaget om 1,4miljarder lill ålgärder för atl lindra arbetslösheten för ungdom. Omresurser tiU näringslivsorganisationer för att minska ungdomsarbetslösheten Omresurser till näringslivsorganisationer för att minska ungdomsarbetslösheten sades alt regeringenövervägde atl "tillföra SHIO och LRF resurser i syfte atl förmåsmåföretagare inom industri, hantverk o jordbruk all anställa arbetslösa".Det var mot bakgrund av del uttalandet som jag ställde frågorna när, på vilketsätl samt i vilken omfattning de utlovade resurserna kommer att ställas tilldessa organisationers förfogande för att genomföra de planerade åtgärderna.Såviujag harblivit underrättad var tanken bakom delta uttalande alt regeringenövervägde att ge resurser för att medge de här nämnda organisationerna att iresp. län anställa handläggare eller informatörer som skulle ha till uppgiftatl inom företagen jobba för atl få fram så många platser som möjligt och föratt skapa bättre kontakt mellan arbetsmarknadsmyndigheterna -länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingarna - och företagen. Det tycker jagvar etl vällovligt förslag, och jag tror atl det skulle vara till stor nytta.Jag hoppas givetvis alt della förslag inle är avfört - det var ju sammaarbetsmarknadsminister då som . Jag kan inte tro att han i nuvarande läge,när vi har så stort behov av arbetstillfällen för ungdom, vill ta tillbaka det. Anledningentill att jag ställde denna fråga är atl jag tycker all del är myckel angelägelatl man utvecklar metoderna för att nå resultat i det här avseendet. Jag tror altjust införandet av beredskapsarbeten för ungdom, särskilt i de enskildaföretagen, är en a v de bästa åtgärder som vidtagits när del gäller alt fl frammeningsfyllda arbeten för ungdomarna. Kan man engagera företagen mera i denverksamheten, så kommer man att kunna uppnå goda resullal. Om man dessutom kanhjälpa arbetsförmedlingarna all informera om den stora arsenal av åtgärder somsamhället nu ställer lill förfogande för atl minska arbetslösheten, är givelvisockså detta en positiv åtgärd. Allt talar för atl del finns ett stort behov aven ökad kontakt med näringslivet hos de ungdomar som saknar arbete. Godaerfarenheter har också kunnat redovisas från den verksamhet som bedrivits pådetta område, bl. a. genom rapporter från ell anlal länsarbetsnämnder i landetom resultatet av de företagsbesök som gjorts. Länsarbetsnämndeni län har besökt 318 förelag. 90 personer frånarbetsförmedlingarna i länet engagerade sig i dessa företagsbesök. Genom densatsningen fick man 168 jobb, varav en del noterades preliminärt.Länsarbetsnämnden har uttalat sig mycket positivt om dessa förelagsbesök. Imitt eget län, , har också flera sådana besök gjorts. blevGävle kommun uppmärksammad som en av de kommuner som försl gjorde insatser pådet här området. När tidningarna redovisade resultatet av den verksamhetenkallade man del för succé. Man fick direkt 44 jobb, och därutöver utlovadespreliminärt 120 jobb. Både facket och den dellagande personalen vid de förelagsom besöktes lovordade de kontakter som knöts genom den här verksamheten. Underhösien 1978 gjordes en liknande satsning för hela . Därvid besöktes220 företag. Man kunde direkt notera 84 anställningar som ett resultat avkontakten med företagen, och 108 ytteriigare anställningar övervägdes. Systemetmed beredskapsarbeten för ungdom har som jag sade visat sig vara en bra metodför atl skapa nya arbetstillfällen. Det har givit ungdomar sysselsättning, har framförallt skapat goda arbeislivskontakler. Man kan säga atlberedskapsarbetena har utgjort inkörsporten när del gälll att skapa varaktigaanställningar inom näringslivet för ungdomarna. Detfinns statistik över resultatet av dessa beredskapsarbeten. Man har för januari1977 och studerat hur många varaktiga anställ ningar som skapatsefter alt möjligheten med beredskapsarbete har utnyttjats. Det har visat sigatl av dem som slutade sitt beredskapsarbete hade 79 %fatt anställning inom näringslivel, varav 71 96 i det förelag där de haftberedskapsarbete. 1978 var många fler ute i beredskapsjobb, och även då kundeman notera utomordentligt goda resultat. hade fåll anslällning efterberedskapsarbetets slut, varav 54 96 på den arbetsplats där de haftberedskapsjobbel. Dessasiffror är, av förklarliga skäl, avsevärt högre än de man uppnått inom denoffentliga seklorn. De visar all denna möjlighel att minska ungdomsarbetslöshetenbör utnyttjas i större utsträckning. Jagkänner ju lill arbetsmarknadsministerns intresse för dessa frågor och hans erfarenhet från kontakten med framförallt de mindre företagen. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern om han inte vill fullfölja de intentioner han redovisade i sitt uttalande , dvs. att ge resurser lill näringslivels organisationer för alt de skall medverka i atl skaffa fram flera arbetstillfällen genom att utveckla kontakterna mellan näringslivet och samhällets olika organ. '''*'; .' Om resurser till näringslivsorganisationer för att minskaungdomsarbetslösheten Del är självfallet av stort värde att det finns en god kontakt mellannäringslivets organisationer och förmedlingarna. På elt naturligt sätlföreligger en sådan kontakt genom slyrelseuppbyggnaden i arbetsmarknadsverket,från central nivå ned till lokal nivå. Här finns hela liden kontaktytor, så kan diskutera hur man pä bästa möjliga sått skall kunna fl ut informationenom de åtgärder som vidtagits för all hjälpa de ungdomar som råkat i svårigheterpå arbetsmarknaden. Det visar sig också all flera organisationer har tagitfasta på delta och gått ut med informationsmaterial av olika slag för alt justklargöra hur man inom den egna organisationen kan hjälpa till alt la hand omungdomar som inte har fåll plats på arbetsmarknaden. Därför är delnaturligtvis svårt atl särbehandla SHIO och LRF. Man måsle behandlaorganisationerna på etl likvärdigt sätl. Nuärju konstruktionen av del enskilda beredskapsarbetet sådan atl man iorganisationen kan anställa en ung människa för all arbeta med organisationsfrågor,exempelvis den fråga som talat om. Då lämnas också de statsbidragsom jag nämnde i mitt interpellationssvar. Det är ju också den vägen mångaorganisationer har vall för att effektivisera sin verksamhet. De enskildaberedskapsarbetenas volym är ganska slor. Del finns ca 10 000 arbeten, ochmånga organisationer och arbetsgivare -offentliga och privata - har känt sittansvar när det gällt atl hjälpa till. 3Riksdagens protokoll 1978/79:62-66 Om resurser tiU näringslivsorganisationer för att minskaungdomsarbetslösheten här skrevs var avsiktenatl vidta åtgärder som skulle kunna motverka arbetslösheten på elt sådant sättall del passar alla parter, och jag tror också atl så har blivit fallet. Därförhar jag också lämnat just del här svaret . talade om erfarenheterna i och i län. Jagkänner till dessa erfarenheter och tycker atl det är intressanta saker som hargjorts. Man har arbetat med litet olika metoder. 1 det ena länet tror jag atlman nästan enbart arbetat med förtroendemän, medan man i det andra har arbelalmed anställda förmedlare. Delta visar atl man i länsarbetsnämndens egen regikan ordna aktiviteter av del här slaget, om man känner all del finns ett behovoch om man tycker att del är en bra väg. Sedan får nämnden i vanlig ordningprioritera resurserna. Jag beklagar verkligen atl statsrådet inle. vill ta fasta på de godaintentioner som kännetecknade det beslut som fattades av trepartiregeringen iseptember. Arbetsmarknadsministernsäger att det skulle bli en särbehandling av organisationerna, men fråganäromman kan anföra sådana argument närdel gäller alt få till stånd aktiviteter somkan ge goda arbeten åt arbetslös ungdom. De nämnda organisationerna harju godanknytning till ett stort antal företag -småföretagen inom jordbruket och inomnäringslivel i övrigt. I motsats lill vad som gäller många andra organisationerfinns del här en slor kontaktyta med möjlighet till nya jobb. SHIO och LRF nårnäringslivet och kan ge de meningsfulla arbeten som beredskapsarbetena skallvara. De här två organisationerna har små resurser. Man kan möjligen fordra avelt förelag all det satsar litet extra på arbetsförmedling, dvs. på den del somgäller rekrytering av arbetskraft. Men organisationer som har näringspolitiskauppgifter inom länet har inle resurser atl ägna sig ål dessa saker. Trepartiregeringenansåg atl man, om dessa organisationer ges resurser för de här aktuellauppgifterna, kan utnyttja en kapacitet som inle tagits i anspråk tidigare. Detfinns också goda exempel på atl man kan nå resultat på della område. IStockholms län, där SHIO har många medlemmar och förfogar över litet bättreresurser inom länsorganisationen än vad de har på motsvarande nivå i landet iövrigt, har man tagit upp denna fråga och tillsammans med ochlänsarbetsnämnderna gjort en hel del för att försöka höja antaletberedskapsjobb och öka kontakterna mellan ungdom och näringsliv. Jag fickalldeles tillgång lill en broschyr som de nämnda organen gemensamt givitut. Av den framgår atl länsarbetsnämnden understödjer verksamheten medanlandstinget slår för större delen av kostnaderna. Man redovisar där vilkamöjligheter som finns och som slår lill förfogande för ungdomen. Manhar i en första etapp avsett alt informera företagen för alt skaffa fram så mångaarbeten som möjligl. I en andra etapp avser man atl - om formaliteterna kanklaras - anordna en 40-veckorskurs för elt lämpligt anlal ungdomar, där denteoretiska utbildningen meddelas vid ell AMU-cenler eller etl förelag som harresurserna för detta, medan ungdomarna far den praktiska utbildningen i delförelag där de lidigare haft beredskapsarbete eller i etl förelag som de självaväljer. Detta är en aktivitet som man borde la vara på och som borde kunna slåsom ell exempel för andra län. Manhar eftersträvat all fa resurser för en handläggare på detta område.Arbetsmarknadsministern hänvisar lill möjligheten alt anställa en ungdom under20 år för alt göra della arbete. Självfallet finns den möjligheten, men del ärfråga om i högsta grad kvalificerade uppgifter, och man kan inte förutsätta atldessa ungdomar skulle vara lämpliga för dem. Del skulle ge elt avsevärt bättreresultat, om man kunde anlita andra, erfarna krafter med erfarenhet frånföretagens arbete och förutsättningar.. Dessutomkräver arbetsförmedlingarna mer personal. Varför då inte möta den storaarbetsuppgift som arbetsförmedlingarna har med en sådan resurs? Jag tror attdel skulle vara effektivt och billigt ur saTnhällets synpunkt och att man pådel sättet snabbi skulle fl en bättre kontakt med förelagen och kunna nå godaresullal. Jaghar lovordat denna typ av beredskapsarbete, men del finns en hel del grus imaskineriet också i detta sammanhang,ochjag vill ställa frågan om inlearbetsmarknadsministern vill medverka till att undanröja en del byråkali ochkanligheter och till alt tillfredsställa en del önskemål som har framställts idetta sammanhang. Fördel första frågar man från företagshåll: Varför kan vi inle fa även ungdom somär ? Samma fråga ställs också av ungdomarna. De frågar t.ex.: Varför kan inte vi som just har gjort vår militärtjänst och som har fyllt20 år fl chansen lill ett beredskapsjobb i elt enskilt förelag? Det är enangelägen fråga, som jag tycker att man snabbi borde kunna lösa. Del bör inteföreligga några slörre hinder för della. länsarbetsnämnden i längtar man efter den dag när man kangenomföra de rationaliseringar som en sådan reform möjliggör. Det finns mångaandra frågetecken i detta avseende. Del har t. ex. sagts att ungdom som har enutbildning inte skall fl sådana beredskapsjobb som det här gäller. Del ärmöjligt attdet är frågaom en feltolkning av bestämmelserna på detta område, meni så fall fordras bättre information för att klargöra läget. Detär för det andra ett känt förhållande att del råder många missförstånd mellanfacket och näringslivsorganisationerna i dessa frågor. Det har hänt all facketinte givit sitt tillstånd till all elt förelag skall fä ta emot beredskapsungdom,eftersom arbetsgivaren inle varit organiserad. Jag kan inte tro alt delverkligen är avsikten, men det är en hel del frågor som måste ut i dettasammanhang. Jag hoppas att arbetsmarknadsministern vill medverka till överläggningarsom kan leda fram lill resultat. Jagskulle vilja peka på vad som förekommit inom jordbruket i detta avseende.Jordbrukarna i den norra delen av landet är inle organiserade i någon slörreomfattning, och där har många erbjudanden om tillfällen lill beredskapsarbetestoppats på grund av alt facket inle varit tillräckligt positivt inställt. Ensådan attityd lorde väl bero på feltolkning av de bestämmelser Omresurser till näringslivsorganisationer för att minska ungdomsarbetslösheten Omresurser till näringslivsorganisationer för att minska ungdomsarbetslösheten som gäller, och sådanamissförstånd borde kunna undanröjas. Jag vill fråga om arbetsmarknadsministernvill medverka lill all minska byråkratin och underlälla lillämpningen avreglerna för beredskapsarbete. Herrlalman!Det kan ju vara svårt alt 11 information atl tränga igenom. Det har vi varitmedvetna om i arbelsmarknadsdepartemenlel. Därför har vi också anslagii pengarför atl förbällra informationen om en rad frågor på arbetsmarknaden. Detgalleri, ex. trygghetslagarna. Den broschyrsom här visade upp frånlalarslolen lycker jag är ell bra exempel på hur man kan förbällrainformationen. Denna broschyr skall följas upp med en annan broschyr somarbetsmarknadsstyrelsen kommer att ge ul och som gäller för allalänsarbetsnämnder, alliså för hela , på del sätt som härefterfrågar. Jag tror sålunda alt på den punkien kommer det alt bli enförbättring. Vihar, herr talman, följt upp de här inlenlionerna på del sätl som jag redovisadei mitt svar och i min första replik. Del finns alltså möjligheter förorganisationerna atl anställa arbelslösa för all jusl hjälpa lill medförmedling av sådana här insalser och för all hjälpa till medorganisationsarbete över huvud tagel. Del är inle någol villkor i och för sigatt del skall vara ungdom , . Del går alt fl statsbidraglill även för dem som är . Men vi har i och för sig prioriteratgruppen därför alt vi lycker del är vikligasl atl se lill alt dessaungdomar har en vettig sysselsättning. Vidarelog upp frågan om möjligheterna för olika arbetsgivare som saknaravtal all anställa ungdomar i beredskapsarbete. Frågan ligger kanske litetgrand utanför interpellationen, men jag tycker ändå att det tir angelägel atlsäga någol om den, herr talman. Igällande regler sägs au om det inte finns avtal, skall del styrkas allavialsenliga förmåner ulgår. innebär atl det inte finns något tvång attteckna avtal för all la möjlighel alt anställa någon i beredskapsarbete.Däremot skall den som anställs av ett sådant förelag garanteras alt likvärdigaförmåner ulgår. Del lycker jag är elt rimligt krav. Eftersomde här ärendena har vållat en hel del problem, har AMS föreskrivit atl i defall den fackliga organisationen har avstyrkt ell beredskapsarbete skallansökan avgöras av länsarbetsnämnden i plenum. 1 nämnden ingår dårepresentanter för såväl arbetsgivar- som arbetstagarorganisationerna, och dekan således bevaka sina intressen. Jag menar att vi på olika sätl har följt upp del här uttalandet somJohan har citerat. Jag kan inle instämma i den sista meningen, nämligen atlarbetsmarknadsministern har följt upp uttalandet. Jag är övertygad om att deöverläggningar som låg bakom del här uttalandet på den liden och som väl ocksåbudgeiminislern dellog i var betydligt mer avancerade än delta uttalande; man avsåg ändåall ge resurser för handläggare/informatörer förde här organisationernaslänsorganisationer. Jag vill inle såga av några kontakter här ulan uttalarverkligen förhoppningen atl det här skall kunna leda lill resultat. Etlpositivt uttalande noterar jag ändå, nämligen all man är öppen för att medgeatt även personer som kan vara kvalificerade för sådana härarbetsuppgifter kan H anställas med statligt bidrag på 75 96. Del är väl enutgångspunkt som organisationerna bör utnyttja. Del kanske kan ge goda resultatsom leder lill komplellerande ålgärder . Jag hoppas del blir kontakter idel avseendet. Denandra frågan, rörande önskemålet om 20-årsgränsen, fick jag inget svar på. Jaghoppas man är beredd att medge atl i enskilt beredskapsarbete skall ocksåungdomar kunna tas in på samma salt som när del gällerorganisationer och kommuner. Del är en angelägen fråga som man har ställt frånbåde ungdomen och näringslivet. Tillslut vill jag lacka för de svar som lämnats. Jag hoppas dock altarbetsmarknadsministern omprövar intentionerna och har en mer positivinställning i det fortsalla arbetet än vad han givit uttryck ål i svaret. Jaghoppas också atl vad som har sagts här av arbetsmarknadsministern kan leda tillaktiva ålgärder för alt knyta resurser lill del arbete som redan pågår och somi praktiken bevisligen har gett goda resultat. Del gälleralllså atl engageraföretagsorganisationerna, vilket varit en bortglömd fråga i många sammanhanghittills. Organisationerna är själva villiga atl slälla upp. Jag vet atl åtminstoneSHIO-Familjeföretagen är intresserade av au göra del, och man vidtar där olikaåtgärder för atl undanröja svårigheter, men man vill då också att statsmakternaskall gå organisationerna till mötes med hjälp och bistånd i della gemensammaarbete. Jag vill uttala en förhoppning om all det samarbetet skall kunna öka iframliden. Omsvenska insatser för att förbättra förhållandena i Överläggningenvar härmed slutad. §2 Om svenska insatser för att förbättra förhållandena i UtrikesministernHANS erhöll ordet föratl besvara () anmäldainterpellation, 1978/79:102, och anförde: har frågat mig om jag avser all vidtaga några ålgärder förall genom FN eller andra internationella organ söka förbättra de förhållandensom råder i . Vidarehar frågat om jag anser all särskilda hjälpinsatser kan göras försvenskar i om lägel där skulle yllerligare försämras. 1.Etiopien har 1974 gått igenom en lid av svåra yttre ochinre konflikter med krig i Ogaden och Eriirea. Den nationella enheten harhotats av separatiströrelser och lägel inom landet har präglats av betydandeoro med inslag av våld och brutalitet. Omsvenska insatser för att förbättra förhållandena i Terrormetoderhar använts såväl av regeringen som av dess motståndare. Särskilt var dettafallet , då den etiopiska ledningen proklamerade "den rödaterrorn" för all, som man sade. slå vakt om revolutionen. Under denna lidbemöttes de politiska motståndarnas våldshandlingar skoningslöst och utanurskillning av regimen. Densvenska regeringen har vid åtskilliga tillfällen, både officielll och viddirekta kontakter med eliopiska regeringen, reagerat emot det våld somförekommit i . Jagkan erinra om det uttalande som gjordes om i regeringsdeklarationen imars , där del sades: "Den terror och molterror som förekommitdär har väckt berättigad internationell uppmärksamhet. Vi serallvarligt på de kränkningar av grundläggande mänskliga rättigheter som därvidbegås." Påsenare lid härden inrikespolitiska situationen i stabiliserats.Samtidigt har våldet avtagit. Därigenom har förutsättningarna förbättrats föratl det ekonomiska och sociala utvecklingsarbete som inleddes i och medrevolutionen skall kunna fullföljas. a. har en långtgående jordreformgenomförts som bidrar till en social och ekonomisk utjämning på landsbygden.Ett annat positivt resullal av den eliopiska revolutionen är tillkomsten avbondeföreningar och stadsdelsföreningar, varigenom ell ökande anlal människorengagerats i den lokala organisationen och i samarbete med statliga myndigheteri frågaom utbildning och hälsovård, jord- och skogsbruk osv. Deförhållanden som beskrivs i en nyligen publicerad Amnestyrapport hänför sigframförallt till terrorvågen , och gör denbedömningen alt situationen i fråga om mänskliga rättigheter blivitbättre. förekommer dock godtyckliga arresteringar, och elt stortanlal personer hålls fängslade för sina politiska åsikters skull, ofta sedanflera år. Det är omvittnat att många av de politiska fångarna, bland dem ocksåungdomir och anhöriga, lever under svåra förhållanden. Detär angeläget atl trycket från en internationell opinion hålls uppe. Del ärdärför viktigt att vi i nära följer utvecklingen i och också ifortsättningen till eliopiska regeringen framför vår syn på skyddet av demänskliga rällighelerna. De fortlöpande kontakter vi har direkt med denna regeringär därvid av betydelse. Vi hoppas givetvis all den förbättring vi nu kan skönjaskall fortsätta. Arresterade personer måste fa tillfälle atl svara infördomstol. Oskyldiga bör släppas och fångar ges en human behandling. Ocksådel arbete som bedrivs på mänskliga rättighelsområdet i FN och i andrainternationella organ är naturiigtvis av betydelse i sammanhanget. Sverigedeltar aktivt i delta arbete. Vi har bl. a. medverkat till atl FN antagitresolutionerom behandlingen av politiska fångar och om forisail kamp motdödsstraff och tortyr. Sverigeär också såsom medlem i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna verksamtföratl förhållandena på del mänskliga rättighelsområdet skall förbättras i deländer, bl. a. , som behandlas inom 2.Enligl beredskapsinstruklionen för de svenska utlandsmyndigheterna skall delfinnas en beredskapsplan vid varje myndighet. Planen är avsedd all ligga lillgrund för de ålgärder, bl. a. evakuering, som skall vidtas i en krissituation.Åtgärderna flr sedan anpassas till förhållandena i del aktuella lägel. evakueringssituation ankommer del i första hand på utlandsmyndighetens chefatt bedöma vilka ålgärder som är lämpliga och nödvändiga. Del förtjänar dockatl nämnas alt evakuering sker helt på frivillighetens grund. Någon möjlighelall tvinga en svensk medborgare att låta sig evakueras finns inte. Ulrikesdeparlementelhar del yttersta ansvaret för en evakueringsoperation och leder den.Depariemenlei skaffar också transportmedel för evakueringen. Del hindrargivelvis inle alt utlandsmyndigheten själv ordnar transporten i en kaotisksitualion eller om en evakuering av andra skäl måste ske innan departementetkunnai bistå.