prot · G20943 · 1978-12-31 00:00:00 — Idet snabbprolokoll från den socialdemokraliska partikongressen somjag tidigareciterat finns ytteriigare ett avsnitt som förtjänar att citeras, nämligen detom hur man går till väga när det gäller att kollektivansluta: "2.Rätten till kollektivanslutning innebär att arbetarekommunen säger till enfackförening, som vill stödja partiet politiskt och ekonomiskt: Om ni vill,ställer vi till ert förfogande en rätt för alla era medlemmar till demokratisktinflytande pä den politik ni vill stödja. Ni avgör själva om ni vill ulnyltjadenna rätt eller inle. svar positivi kan den enskilda fackföreningsmedlemmen - utanall uppge orsaken - ställa sig utanför detta medlemsinflytande. Del är del somkallas reservationsrätt. Besluten tas i demokratisk ordning och ingen Ivingastill medlemskap i partiet." Manslår alltså fast att initiativet till kollektivanslutningen ligger hos partiet.Delta har vi också hävdat så , men socialdemokraterna har då oftastvelat flytta över initiativet till facket. Här säger emellertidsocialdemokraterna i sitt eget protokoll att initiativet ligger hos partiet.Sedan är det fråga om ett enkelt majoritetsbeslut som man ansluter personligaåsikter med. Då återstår bara reservationsrätten, alltså mer eller mindre enbakvänd åsiktsregistrering. Låt vara att orsak inle uppges, men ändå uppkommerfrågeslällningen varför man inle vill vara med i del kollektiva beslutet. Beslutom anslutning till socialdemokratiska partiet som fatlats en gäng gällersedantills nytt beslut fattas. Då måste man ställa frågan; Hur ärdet med Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, Gälleren reservation vid beslutet för all framlid så länge beslutet är gällande, ellerär det så att man får upprepa den här reservalionen? På den punkten hardel ute i landet visat sig råda en hel del oklarheter, och del kan finnas skälför att också det blir klarort i dagens debatt. Närdet gäller kollektivanslutningen säger socialdemokraterna i olika sammanhang,och det upprepas i den bilaga som finns till konstitutionsutskottetsbetänkande, att det rör sig om endast en rent lokal angelägenhet. Samlidigtkonstaterar man att denna rent lokala angelägenhet, som man från centralt hållvill skjuta litet ät sidan, betyder två tredjedelar av det socialdemokratiskamedlemsantalet. Det skall också noteras att mer än en iredjedel av LO:smedlemmar röstar på ell annat parti än det socialdemokratiska och atl enfemtedel, ca 20 96, av det socialdemokratiska partiels kolleklivanslutnamedlemmar röstar på annat parti än det socialdemokraliska, trots atl de ärmedlemmar där. Detta säger något om problemen med kollektivanslutningen ochreservationsrätten som, vilket jag tidigare nämnde, kan leda till en viss formav åsiktsregistrering bakvägen, som är ytterst tvivelaktig och beklaglig. Herrialman!Utskottets hemställan är i och för sig kortfattad. Det kan man ju förslå attden behöver vara i det här ämnet. Men utskottsmajoriteten som gör dennahemställan är egentligen utskottels minoritet, beroende på att den verkligamajoriteten har valt tvä olika linjer - dels den som uttalas i reservaiion 2,dels reservation 1 om lagstiftning, som föregående talare har argumenterat för.I utskottets s. k. majoritetsskrivning står; "Enligl utskottet måste dettillkomma fackliga organisationer att falla beslut i egna angelägenheter. Avprincipiella skäl avstyrker därför utskotlet bifall till nu aktuella motioner ikollektivanslutningsfrågan." Detär alldeles självklart alt det är de fackliga organisationerna som skall fattabeslut i egna angelägenheter. Därom råder inga delade meningar såvitt jag harkunnat finna under denna frågas behandling i utskottet och i andra diskussionersom vi fört. Menvems angelägenhet är det att ansluta personliga åsikter till en viss politiskfölla? Den frågan gäller något helt annat än det som den s. k.utskottsmajoriteten har skrivit om. Den frågeställningen har man helt vandratförbi - det är fullt tydligt. Manfår förmoda att den arbetsgrupp som inle hade så mycket att säga på densocialdemokraliska partikongressen , när del gällde atl komma till rättamed den odemokratiska formen för partiansluining som kollektivanslutningenutgör, verkligen kommer till ett resultat som innebär alt denna anslutningsformavskaffas. Det borde vara ett renlighetskrav i del socialdemokratiska partietalt se till atl man i delta sammanhang städar upp utanför den egna dörren. Meddel anförda som bakgrund vill jag yrka bifall till reservalionen 2 vidutskottets betänkande. (vpk): Frågan om kollektivanslutning av fackliga organisationer till delsocialdemokraliska partiet åierkommer åriigen i . Vänsterpartietkommunisterna har deklarerat sin uppfallning. Vårinställning har inte ändrats, och därför finns det ingen anledning till ettlängre debattinlägg. Menjag tycker det är all ta i när i sina molioner kräver altkollektivanslutning till politiskt parti skall upphöjas lill en grundlagsfråga.De kan ju inle räkna med atl bli tagna på allvar, då de inte i andra sammanhangär inlresserade av att grundlagsfästa demokratiska rättigheter för de arbetandepå arbetsplatserna. Deborgerliga partiernas förslag syftar i stället oftast till all urholka derättigheter som arbetarna under mångårig kamp kämpat sig till. Det finns mångasådana exempel. Så sent som diskuterades här flera arbetsmarknadsfrågorsom gällde demokrati och inflyiande för de anställda, men då var övriga partiereniga om alt avslå samtliga vpk-motioner i den riktningen. Fåtalsvälde och demokrati kan aldrig förenas. Fåtalsvälde betyderalllid begränsade rättigheter för de anställda. Även den kollekliva anslutningav medlemmar som socialdemokratiska partiet tillämpar strider mot demokratiskaprinciper. Självfallet skall fackföreningsrörelsen utnyttja sina möjligheterall påverka fördess medlemmar vikliga politiska beslut. Det ärju inte bara ilönerörelser som arbetarnas levnadsstandard avgörs, utan det sker i storutsträckning genom politiska beslut. Men påverkar poliliska beslut gör man bästinom en självständig fackföreningsrörelse utan politisk bindning. Kollektivanslutningdiskuteras inte bara i . Även på fackföreningsmöten,respresenlantskapsmölen och kongresser är det en återkommande fråga. Ledningeni det socialdemokratiska partiet borde lyssna på den växande opinion som finnsinom fackföreningsrörelsen, avskaffa kollektivanslutningen och övergå lillinduviduell medlemsanslutning lill sitt parti. Med hänvisning lill mitl anförande i anledning av KU;s belänkande nr 11föreslår jag aU , med avslag pä motionen 1977/ 78:402, yrkandet 1, ochmoiionen 1977/78:1422 samt med anledning av moiionen 1977/78:924, gör följandeuttalande. Detsocialdemokratiska partiet tillämpar, genom atl motta huvuddelen av sinamedlemmar genom kollektiv anslutning, ett syslem för medlemsanslutning som stridermot demokratiska principer. Fackföreningarnasuppgift är all tillvarata medlemmarnas iniressen. Denna uppgift fylls bäst aven facklig rörelse som behåller en organisatorisk självständighet gentemotpolitiska partier. Underkastelse under partipolitiska hänsyn hämmar rörelsensaklionsförmåga. Att fackföreningsrörelsen i skilda lägen stöder politiskaorganisalioner är både nödvändigl och rikligl, men del bör ske på basis avorganisatorisk självständighet och pä fackföreningsfolkets egna villkor. Enligtriksdagens uppfattning är kollektivanslutning lill politiskt parti i principinte försvarbar. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. Förbudmol kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. Närborgeriiga politiker går lill angrepp mot kollektivanslutningen är det dockinte av omtanke om fackföreningsmedlemmarna. De borgeriiga har inget emotkollektivanslutning när de anser atl den tjänar deras egna syften. Sålunda harlänge ett flertal av de borgerliga ledamöterna slagit vakt om den religiösakollektivanslutning som ännu påtvingas hela folket via statskyrkan. Riksdagenhar tidigare i fråga om kollektivanslutning till politiskt parti bl. a. uttalatatl "nuvarande missförhållanden bör inte i första hand förändras genomlagstiftning utan genom åtgärder från partiernas egen sida" och samlidigtförutsatt atl det genom opinionsbildning mot kollektivanslutningen skall visasig vara möjligt atl förmå del parti som tillämpar denna ordning att medverkalill atl kollektivanslutningen avskaffas, så alt som partimedlemmar registrerasendasl personer som individuellt begär inträde i partiet. Jag yrkar bifalltill det framlagda förslaget. HILDINGJOHANSSON (s); Jag skall ta upp fyra inslag i de föregåendeinläggen. Låtmig börja med ironiska anmärkningar om den s. k. majoriteten. Jagkan inle hjälpa att damer och herrar borgeriiga i konstituiionsutskottet går påolika linjer. Och när så sker blir det en socialdemokratisk majoritet iutskottet. Den existerar faktiskt i utskottets protokoll, och sedan må EssePetersson lycka alt del är ledsamt atl det förhåller sig på del sättet. Men jagtror del är klokt om relativi tidigt blir medvelen om all delinle alltid är som befinner sig i majoritet i utskotten. Det andra jag tänkte ta uppär svängningar. Detfanns en lid då motionerade om atl kollektivanslutningen skulleförbjudas i lag. När sedan moderaierna kom in i regeringen väcktes del moderatamotioner om ett sådant förbud, men i konstituiionsutskottetavstyrkte motionerna. Det är mig inte bekant om de moderata statsråden underdenna tid sökte påverka kollegerna för att regeringen skulle lägga fram ellförslag om lagstiftning pä området och detta stötte på palmll. Den historiskaforskningen får väl klarlägga detla . har moderaierna ställtsulanför regeringen, och då är de med en gång redo all kräva attfackföreningarna skall förbjudas alt kollektivansluta sina medlemmar till delsocialdemokratiska partiet. Deminnesgoda av oss erinrar sig säkert också all man från moderathåll ville haell tillkännagivande mot OlofPalme när han var statsminister därför alt haninle gripit in på områdei. Kommer man nu från moderathåll att också göraerinringar i nästa års dechargememorial mol därföralt haninle gripit in när han var statsminister? Och kommer man att göra det mot OlaUllslen om han inte vidtar åtgärder under sin lid som statsminister? Dettredje jag skulle vilja beröra är den diskussion som pågår inom fackföreningsrörelsenoch del socialdemokraliska partiet om formerna för Det har, somhär lidigare nämnts, tillsatts en arbetsgrupp med uppgift all göra en översynav de organisatoriska formerna för den fackligt-poliliska samverkan. I denfinns både anhängare av och motståndare till kollektivanslutningen. Ävenutanför arbetsgruppen pågår en viss diskussion. Men på tre mycket väsentligapunkter råder det enighet inom det socialdemokratiska partiet, och dessameningar har en stark anslutning frän fackföreningsrörelsens sida. Manär angelägen all bibehålla banden mellan det socialdemokratiska partiet och fackföreningsrörelsen. Man betraktar inte samhörigheten som enbart historiskt betingad. Man finner del nödvändigl med elt organiserat, omfattande samarbete även i på grund av de gemensamma intressena och idéerna. Därför håller man hårt på all de siarka banden mellan det socialdemokratiska partiet och fackföreningsrörelsen bevaras, även om formerna för fackföreningars anslutning ändras. Låtmig i detta sammanhang påminna om del uttalande som finns i bilagan till KU;sbetänkande i denna fråga. Det är elt uttalande som gjoris av 1909 årsLO-kongress och som slutar med förklaringen; "Kongressen betraktar för sindel Socialdemokratiska Arbetareparti som den naluriiga och självskrivnabäraren av den svenska arbetarklassens poliliska strävanden." Del gällerfortfarande i myckel hög grad. Det finns även en enighet omatt eventuella reformer skall föregås av en bred debatt inom den fackliga ochpolitiska arbetarrörelsen. Eventuella förändringar förutsätter medverkan ochgodkännande av de anslutna fackföreningarna. Man är alltså inte beredd altfatta eventuella beslut den dag anser att de besluten skallfattas. Som följd av denna inställningråder del enighet även om att besluten skall fattas inom fackföreningarna ochpartiorganisationerna, inle av . Detfjärde jag skulle vilja ta upp är förhållandet mellan kollektivanslutningenoch regeringsformen. Jaghar noterat att det i båda reservationerna förklaras alt kollektivanslutningensirider mol grundlagens regler om de medborgeriiga fri- och rättigheterna. Iingendera av reservationerna åberopar man någon paragraf i regeringsformen. av moderaimotionerna harjag funnit en hänvisning till 2 kap. 2 §regeringsformen. En liknande hänvisning förekom f. ö. i en moderatreservationlill ett betänkande 1975. Denna hänvisning återkom dock inte i den moderatareservalionen lill KU;s betänkande 1976 om fri- och rättigheter i grundlag. Jaghar också svårt att länka mig alt de nuvarande borgeriiga ledamöterna ikonslitutionsulskotlel skulle bygga på denna paragraf i sina reservationer. Dengäller nämligen förhållandet mellan medborgarna och del allmänna, intemedborgarna inbördes eller medborgarnas förhållande lill organisationer. Mankan sålunda inte med hänvisning lill denna paragraf förklarakollektivanslutningen strida mot gmndlagen. Under sådana förhållanden skulledet vara intressant om någon av reservanterna kunde göra en hänvisning tillnågon bestämd paragraf i gmndlagen. I detta sammanhang villjaggärna erinra om alt man från moderathåll har Förbudthot kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, m. tn. gjort försök alt igmndlagen få inskrivet elt förbud mot kollektivanslutning. Dessa försök haremellertid avvisats av med stora majoriteter. Ävenom man skall tolka reservanterna på det sättet att det är den allmänna andan iregeringsformen som gör all man kan påstå att kollektivanslutningen står istrid med grundlagen så bestrider jag reservanternas mening. Grundlagen byggerpå åsiktsfrihetens princip. Om den slår vi alla vakt. Denna kränks emellertidinte genom kollektivanslutningen. Beslutar en fackförening att ansluta siglill en arbetarkommun, kan den enskilde ställa sig ulanfördenna anslutning ulanatl uppge något skäl för delta. Ingen tvingas bli socialdemokrat. Den enskildehar sin politiska frihei. Tillde politiska friheterna brukar vi räkna föreningsfriheten. Den håller vi sedanårtionden tillbaka myckel hårt på här i . skall inte bestämmaarbetsformerna inom föreningarna. Det skall de göra själva. Såvitt jag förstårdelas denna uppfattning av ; del framgår av hans inlägg här i dag.Detta måste gälla även förde fackliga organisationerna. De har, som vi säger iutskoltsbetänkandet, atl falla beslut i sina egna angelägenheter. Frågan omkollektivanslutningären sådan egenangelägenhel. I den skall inte beslutas avriksdagen utan av de fackliga organisationerna. Därför avstyrker vi avprincipiella skäl motionerna. Detär uppenbart atl en lag mot kollektivanslutning innebär alt riksdagenbestämmer. Även uttalanden från sida betyder alt vill gåin och styra pä detla område. Reservanierna försöker nu på olika sätt komma uranklagelsen för denna inblandning, som strider mot svensk tradition. Icenterpartiets och folkpartiels gemensamma reservation under-strykes, alt"elt uttalande mol kollektivanslutning på intet sätt riktar sigmot fackliga föreningars rätt atl själva besluta om egna angelägenheter".Så följer: "Däremot riktas uttalandet till det parti - socialdemokraterna- som registrerar som medlemmar andra än dem som individuellt sökl medlemskap ipartiet." Delta måste vara motsägelsefullt. Å ena sidan får fackföreningarrätt all ansluta sig till det socialdemokratiska partiet, men å andra sidan fördetla inle ha rätt alt ta emot medlemmarna. Moderaierna förklarar kategorisktatt förbud i lag mot kollektivanslutning inte ulgör ett ingrepp iföreningsfriheten, "dä denna frihei ej kan innebära rätt att ansluta någonlill ett politiskt parti utan vederbörandes samtycke". Inte ett ord tillförklaring. Låt mig endasl upprepa: Ingen behöver tillhöra det socialdemokratiskapartiet utan sitt samtycke. Förslårman då inle alt man genom sina angrepp mol kollektivanslutningen öppnardörrarna för en helt ny ordning här i , nämligen att staten går in ochreglerar föreningarnas verksamhet? gäller det fackföreningarna, en annandag kan det gälla andra organisationer. Lät fackföreningarnas medlemmarbestämma i frågan och låt det socialdemokratiska partiet självt utforma sinastadgar! De skall inte ersättas av lagar som stiftas av . Självfalletmåste del innebära en inskränkning av föreningsfriheten, om beslutarom formerna för anslutning lill de poliliska partierna. Låt mig påminna om attfri- och rätiighetsutredningen föreslog att föreningsfriheten skulle föbegränsas endasl "för att motverka enskild verksamhel av mililär ellerliknande natureller för att molverka förföljelse av folkgrupp av viss ras, medviss hudfärg eller av visst etniskt utsprung". Detta blev även riksdagensmening, och del är endasl dessa begränsningar som får vidtas enligt 2 kap. 14 §regeringsformen. Del går inle att plocka in kollektivanslutningen i dennauppräkning av begränsningsmöjligheter. Detär angeläget att hävda både enskilda personers och enskilda föreningars frihet.Dessa friheter kan komma på kollisionskurs med varandra. Men de gör del inte idet fall vi nu diskuierar. Genom reservationsrätten har den enskilde sinsjälvklara frihet. Vi har emellertid också anledning att hävdaorganisationernas självbestämmanderätt. Därför bör vi låta diskussionenfortsätta inom fackföreningsrörelsen och det socialdemokraliska partiet omanslulningsformerna ulan alt söker styra. Med detta, herr talman,yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, KARLBOO (c) kon genmäle: Jag skall inle lägga mig i den formaliadiskussion som upp gentemot och . Bakom utskottets förslag stårfiertalet av dess ledamöier, något som självklart blir följden när del som idetla fall finns tre olika uppfallningar inom utskottet. Jag har för min delinte försökt provocera fram något annat förslag från ulskotlet än del somfiertalet av ledamöterna ställt sig bakom. här diskussionen måste lydligen det påpekandet upprepas, att utskottetsuttalande icke riktar sig mol de fackliga organisationer som fattar beslut omkollektivanslutning, ulan uttalandet riktar sig mot del parti som registrerarandra som medlemmar än dem som individuellt har sökt medlemskap i partiet. Delär huvudfrågan för vår diskussion här . Närjag för min del har redovisat atl denna registrering kan länkas strida molgrundlagens beslämmelser, så harjag tagit hänsyn lill det allmänna syftel igrundlagens bestämmelser. Jag har också sagt att reservationsrätt inte på någotsätt upphäver de bekymmer som de enskilda utsätts för, därför all de -och detunderströk jag tidigare-som vill reservera sig mot medlemskap på ett ellerannat säll blir föremål för noteringar i avlöningslistor och liknande. Del blirfaktiskt förhällandet genom alt man lar ul en eventuellt reducerad avgift. Detär angeläget alt också föra in den problematiken i sammanhanget. Jag ochcenterpartiet har hävdat atl vi icke vill ha en lagstiftning belräffandepoliliska partiers verksamhet. Detsamma har vi hävdat beträffandefolkrörelserna här i landei. Både partier och folkrörelser måste fö arbetauiifrån sina egna villkor. Delta är avgörande för all vi i en demokrati som vårskall kunna fö en fri, obunden, riklig och öppen debatt. Jag vidhåller milt lidigare yrkande. () kortgenmäle: Har man en dålig sak atl försvara så blir del också ett dåligt försvar.I den situationen tyckerjag nog alt befinner sig . Delär ingen personlig kritik mol honom, därför att det gäller alla talare Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, som försöker försvarakollektivanslutning. Jag har fakiiski aldrig hört något övertygande försvar fördenna, inle ens från de skickligaste debattörer som denna kammare har kunnatuppleta. talar egentligen inle om del saken gäller, utan hanlalar om vissa av ståndpunkter och försöker föra över debatlenlill dessa. Våraståndpunkter är myckel klara. Vi har fört fram krav pålagstiftning. frångick vi den ordningen, och varför? Ja, skäletanges utomordentligt klart pä s. 2 i betänkandet, där del slår "att dendeball om kollektivanslutningens berättigande som på senare lid förekommii, bl.a. inom det socialdemokraliska partiet och den fackliga rörelsen, gjorde allutskottet hyste siarka förhoppningar atl frågan kunde komma att lösas inom ennära framlid". Den ulredning som vi trodde skulle vara klar till densocialdemokraliska partikongressen fören lid sedan och som skulle leda lill eltpositivi resultat gjorde all vi, för atl inte lägga ytterligare sten på börda,ville låta socialdemokraterna försöka klara ut det här själva. Men blev delju platt intet av den rapporten. Del var bara en fint för atl blanda bortkorten -det framgår alldeles klart av det uttalande som gjordevid kongressen. Detär självklart att när det visar sig att del inle finns någon möjlighet alt gäfram med hjälp av allmänna uttalanden, då återgår vi lill kravei pålagstiftning. Det är en i hög grad konsekvent linje från moderata samlingspartietssida, kryddad med alt vi försökte ge socialdemokraterna en chans alt självatrassla sig ur silualionen. Härhar frågats om vi nu skall försöka ta upp frågan i medandra statsministrar. Ja, det är ju en pikant sak att när vi försökte höra OlofPalme som statsminister och partiledare i konstitulionsulskotlel ellerett par år sedan, så motsatte sig socialdemokraterna della. De ville inte haOlof till utskottet. Man ville inle all han skulle utfrågas om dessalydligen känsliga saker, och del tycker jag är all beklaga. Låtmig lill slut slälla en fråga till ; Om vänsterpartietkommunisterna, som ju fakiiski har majoriiei pä sina häll inom fackföreningsrörelsen- socialdemokraterna befinner sig inte alllid i majoritetsställning - skullebörja ansluta människor kollektivt lill vpk, är det då principiellauppfattning all delta är helt okay? () kortgenmäle: Jag noierar alt stannade vid formalia i Slällel föralt svara på de frågor jag ställde. Det kunde inle vara obekant för den somlyssnat på diskussionen här all jag redogjorde för hur utskoltelsmajoritelsförslag hade tillkommit. Det är möjligl all man - medvetet lydligen -kunde missuppfatta en sådan redovisning. Vi är inle filosofie doktorerallesammans i den här församlingen, och del är kanske förklaringen. Menjag återgår till de frågeställningar som jag log upp. Den första var omreservationerna gäller för all framlid från del all beslutet är taget och tilldess nyll beslut las. Eller om det skall vara så, vilket förekommer ute ilandei, all man måsle upprepa sill ställningslagande för att inte efterhand komma med i detsocialdemokraliska partiet. Andrafrågan var om kollektivanslutning är en rent lokal angelägenhet, som det sägs ibilagan lill betänkandet. har möjlighet alt la avstånd fråndella, om han tycker atl saken har lite slörre belydelse än rent lokall. Dentredje saken gällde vems angelägenhet del är au avgöra och ansluta personligaåsikter. Ärdet ell avgörande som man fattar med enkel majoritet eller är del ensak som bygger på individuellt slällningslagande? Sedantyckerjag all det är lilet övermaga av all börja blanda bonkorten med alt lala om fackets rätt och rätlen för socialdemokraterna alltillämpa en form av medlemsregistrering som vi av principiella skäl inleaccepterar. Somjag framhöll i mitt tidigare anförande, finns det ju ingen som ifrågasätterfackets rätt alt besluta i sina angelägenheter, men det är icke en fackligangelägenhet alt ta ställning till enskilda personers politiska åsikt. Därförsäger vi all här krävs ell uttalande, men man borde inom socialdemokratin kunnasopa rent framför den egna dörren ulan alt lagstiftning behöver tillgripas. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. () kortgenmäle: Jag vill först instämma i vad konstilulionsutskotlels ordförandeanförde i fråga om behandlingsordningen. Den var jusl, och del hoppas jag atläven företrädarna för övriga partier anser.