prot · G209163 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:163 Förhandlingarnaleddes till en bönan av tredje vice talmannen. Husläkarsystem,m. § 1 Husläkarsystem, m. m.(forts.) Fortsattesöveriäggningen om socialutskottets betänkande 1978/79:47. KARINNORDLANDER (vpk): kommunisterna har i motionen 2630 yrkat avslag päpropositionen om husläkarsystem inom hälso- och sjukvården. Vi har gjort dettamed anledning av atl propositionen inte innehåller några egentliga konkretaförslag, vilket Ju har framhållits tidigare i debatten. Propositioneninnehåller en rad önskemål och allmänna rekommendationer, som inle motiverarelt beslul, och om de övriga partiernas motionärer konsekvent hadetagit ställning med utgångspunkt i sina motioner, hade de också kommit tillsamma resultat, dvs. Vadinnebär propositionen när det gäller s. k. konkreta ålgärder? a. hänvisaslill att statsrådet "kommer alt verka för en ökning av antalet FV-blockför allmänläkarvård inom ramen för del arbete som bedrivs inomsocialdepartementels sjukvårdsdelegation". Statsrådet "har för avsiktalt föreslå regeringen alt uppdra ät vidareutbildning (NLV)all i samråd med berörda parter utreda frågan om kompletteringsutbildningar somskall göra det möjligt för specialistläkare att gå över till allmänläkarverksamhet.Statsrådet har ocksä för avsikt alt uppdra ät NLV alt närmare överväga fråganom dispansförfarande vad gäller kraven på behörighet till allmänläkartjänster.Statsrådet anmäleratt förslag kommeratt framläggas om ålgärder för alt motbakgrund av koniinuiteisuiredningens belänkande i samråd medsjukvårdshuvudmännen undersöka möjligheterna alt utöka utbildningskapacitetenför distriktssköterskor. Statsrådet förordar åtgärder för atlulbildningsmyndighelerna i läroplaner m. m. skall ge större utrymme förprimärvården vid ulbildning av vårdpersonal." Deltaärju inte särskill konkreta förslag, men de speglar hela innehållet iproposiiionen. Del brinner emellertid i knutarna när del gäller värdsituationenpå vissa områden. Statsrådet, som inle är ovetande om delta, borde övergå fränöverväganden, avsikter och förordande till handling för att lösasjukvårdskrisen. Vänsterpartietkommunisterna anser alt del är en ulmaning mol de värdbehövande när man päansvarigt regeringshåll framlägger tankar på elt husläkarsystem, trotsvetskapen om den katastrofala personalsituation som hälso- och sjukvärdenbrottas med. Husläkarsystem,m. Bristen gäller ocksä läkare. diskuteras påallvar ell anställningsstopp för läkare i storstäderna för all fä ul läkarelill landsorten. menar atl detta är ofrånkomligt, om man islora delar av landet skall kunna bedriva någon som helst sjukvård. Del finns hela landskap, där man inle har tillgång till läkare. 1977saknade 16 96 av tjänsterna läkare. Men detla ger inte hela bilden. hör altomkring av tjänsterna var besatta med inte helt behöriga eller inlehelt färdigutbildade läkare. kan tydligen en eftertraktad tjänstuppehålla tvä läkare. Fördelningenav läkare lika över hela landet har inle fungerat. Inte heller har man fått enrättvis fördelning inom olika värdspecialiteler. Läkare söker till slorsjukhusensspecialkliniker i storstäderna, som ger en annan status än exempelvisallmänvården, långtidssjukvården eller psykiatrin. Nya tjänster har ocksåinrättats i snabbare takt än del har varit möjligt att tillsätta läkare.Flyulasspolitiken tillämpas inte inom läkaryrket. Allaär väl överens om alt kontinuiteten vid återkommande läkarbesök borde varaannorlunda och bättre, etl problem som de flesta sjukvårdshuvudmän nu visarintresse för. Men i propositionen har man snävat till begreppet genom att iförsta hand knyta del till tvä personalgrupper: allmänläkare ochdistriktssköterskor. Vpk vill utvidga detta begrepp och har tidigare föreslagiluppbyggandet av team bestående av läkare, sjuksköterskor, undersköterskor,sjukgymnaster, socialarbetare och andra yrkesgmpper, som får ansvaret för etlgeografiskt avgränsat område, där alla personalkategorier deltar i del direktapaiienlarbeiet. Genom alt stimulera lill täta konlakler med vårdcentraler ochhembesöksverksamhel skulle man kunna uppnå god personkännedom och brarelationer mellan den samlade sjukvårdspersonalen och dess patienter. Vihade en lid en distriklsläkarorganisation, som fungerade relativt bra. Sammaläkare fanns där, ofta i fiera generationer, vilket ingav en viss trygghet.Sedan kom läkarcenlralerna, som skulle bli ett komplement. Därefter komstordriftsidén med specialavdelningar och specialister, vilket har utarmatallmänsjukvården pä distriktsplanet. Detär slöseri med resurser alt komma lill olika läkare. Det sade statsrådet förepausen. Men på distriklsläkartjänsterna finns nästan enbart s. k.AT-läkare, i vilkas utbildning ingår tre månaders praktik på distriktsorganisationen.Det betyder att den som går på kontinuerlig läkarkontroll för exempelvishjärtbesvär kan mötas av åtta olika läkare. Det finnskonkreta exempel på delta. Vad det innebär av negativa effekter för en patient,både undersökningsmässigl och när det gäller medicinering, är inte svårt alträkna ul. Detta problem vill statsrådet nu lösa. Jag Iroratt del medrimliga krav på vidareutbildning, kompensation för Jourtjäntgöring, kortarearbetstid m. m. är orimligt atl tänka sig en bestående läkarkonlinuitet.Däremot är det möjligt att upprätthålla kontakten med en och sammapersonalgmpp vid en vårdcentral med den utformning som vpk förordar i motionen. I propositionen talas delom nödvändigheten av att bygga ut den öppna sjukvården,men inga konkreta förslag till åtgärder ges. Sjukvårdshuvudmännen,landstingen, har kommit längre i sin sjukvårdsplanering på detta område. De börockså i sin egenskap av huvudmän ges huvudansvaret för sjukvårdens planering.Landslingen måste tillsammans med vårdpersonalen ta ett större politiskt ansvarockså för vårdens innehåll. Jagskall inle här ta upp frågan om värdlag och vpk:s uppfattning om hur dessaborde fungera. Dels har den frågan diskuterats tidigare , dels återkommerden då vårdutbildningen på högskolan kommer upp. Hur utbildningen ser ut bådekvantitativt och kvalitativt är avgörande for hur sjukvården skall fungera. Ominte hela sjukvårdssystemet skall klappa ihop, måste en snabb utbyggnad ske aven lättillgänglig öppen värd med ett stort antal mindre värdcentraler,placerade i närheten av där människor bor och som kan kontaktas utanlidsbeställning och köer. Den hierarkiska strukturen inom sjukvården måslebrytas ner och en adekvat utbildning ges ål olika personalgrupper, så alt dedirekl kan delta i arbetet och självständigt sköta palienlkontakler.Socialarbetare bör knytas till alla vårdcentraler. Jourverksamheten baseras pävårdcentralerna, som skall vara det ställe där man normalt kommer i kontakt medsjukvården för att om sä behövs slussas vidare till specialvård. Slutligen,herr talman! All sjukvård och hälsovård skall vara avgiftsfri. Vårdavgifternasvarar fören relativt blygsam del av sjukvårdens intäkter och skulle utanstörre olägenhet kunna tas över av . Det skulle minska deadministrativa kostnaderna, och mer personal skulle frigöras för direktavårduppgifter. Meddetla, herr talman, yrkar Jag bifall till vpk-molionen 2630 gällandehusläkarsystem, m. m. Husläkarsysteiv, IV. PERGAHRTON (fp) kort genmäle: Det kan förefalla rakryggat av vpk atl yrka avslag pä propositionen,men jag vill gärna alt det skall vara alldeles kristallklart vad det är vpkyrkar avslag pä. Jag har tolkat det sä, atl vpk är motståndare till idén mednärmare anknytning mellan vårdsökande och en enskild läkare. Samtidigtnolerarjaghäralt man från vpk-håll,som säger, klagar över atlvårdsökande kan få komma till älta olika läkare. Vpk yrkar alltså avslag päpropositionen. För den kommande debatten vill jag ha klarlagt omvpk principiellt är motståndare lill det som praktiskt tagel samtliga människorsom varit i kontakt med sjukvården här i landei vill ha, nämligen en närmareanknytning mellan vårdsökande och en viss läkare. (vpk)kort genmäle: Vi är principiellt emot etl husläkarsystem som alternativ till enulbyggnad av öppenvården, som vi förordar. Husläkarsysiemet är en historisköverieva, och del är dessulom reaktionärt. Husläkarsystem,tn. privilegierademinoriteten möjlighet att köpa tjänster av en bestämd läkare. Den sloraallmänheten hänvisades lill överfyllda polikliniker eller lillprovinsialläkarmotiagningar, i den mån de över huvud laget fick någon värd.Betalningsförmågan var ofta avgörande. Det systemet vill vi inle ha tillbaka,inle ens-associationen till ordet husläkare. Jagkan passa på atl säga atl vi i motionen framhållit en annan fara medhusläkarsysiemet, nämligen alt det kan medföra minskad tillgång på kompetentaspecialister inom öppenvården. Vi har pekat på några konkreta exempel: den somlider av exempelvis en ögonsjukdom har större behov av kompentent ögonläkare änav en husläkare, och utbildningen i barnaålderns sjukdomar ger värdefullakunskaper som är till fördel också för öppenvården. Det finns många exempel. Vpkmenar att det finns en uppenbar risk för all husläkaridén leder lill enkunskapsuttunning som i realiteten innebär elt steg tillbaka. PERGAHRTON (fp) kort genmäle: Om kammaren ursäktar det något vulgära uttrycket "raka rör",sä är det litet "raka rör" med vpk. Det som de flesta människor somsöker sjukvård här i landet har sagt all de vill ha, nämligen kontakten mellanen viss läkare och de patienter som måste komma tillbaka, anser vpk varareaktionärt. Det är utmärkt att vi har fått det klarlagt, och vi skall hjälpavpk atl sprida det budskapet till väljarna. KARINNORDLANDER (vpk) kort genmäle: Det var inte vad Jag sade, Per . Med vetskap om läkarsituationenär det ansvarslöst att komma med utspelet om husläkare. Det finns heller ingetkonkret alt bygga pä i propositionen. Det ärju ändå som är ansvarignärdet gäller fördelningen av läkare, och där måste man allvarligt övervägasina insatser. Läkarresurserna måsle fördelas på elt rättvisare sätt efterbehov och inte efler status. Det är på sjukhusen och inom den öppna värden somläkarna behövs mest, men enligt statusskalan ser del inle ul på del sättet.Läkarbrist råder inom öppenvården , alt då böna tala om husläkare tyckervi är långsökt. Lät mig frän början slå fast atl vi tydligen alla är överens om en sak:Vi vill arbeta fören bättre kontinuitet i relationerna mellan patient ochsjukvårdspersonal. Avmånga människor upplevs sjukvården som opersonlig. Man tycker att mänskligarelationer saknas. Frän sjukvårdshuvudmännens sida har man ocksä uppmärksammatbehovet av en ökad kontinuitet inom hälso- och sjukvärden. ,, och Spri har i ett gemensami utredningsarbeteangett vårdkontinuilet som en huvudprincip för utbyggnaden av primärvården. Omman frågade människor om delta, skulle man säkert fä ett ganska entydigt svar:Jag vill tala med samma läkare som Jag har talat med tidigare. Jagvill träffa samma mottagningssköterska, samma sjukgymnast, samma terapeut somvid tidigare besök. Jag vill atl hem till mig skall komma sammadistriktssköterska som förra gången. Dettasäger oss att när någon har kommit i kontakt med en person frän .sjukvärdspersonalenssida,så vill man fä äterkontakt med Just den personen, .som man då lycker sig känna.Sådana naturliga relationer är en god grund för vårdk ntinuitet. Mendet är ändå inle kontinr.ileten inom sjukvården som folk spontant frågar efter,när man möter dem ute i bygderna. Frågan till oss politiker är i stället: Hurkan del komma sig alt jag får vänta i veckor för atl få träffa en läkare ochtala med honom om mina problem? Dehär frågorna är myckel intressanta, för de avspeglar de alll överskuggande problemeninom primärvärden . Vikan slå fast: Förutsättningen för en väl fungerande primärvård är tillräckligtantal anställda på fast inrättade tjänster. Förutsättningen för kontinuitetinom sjukvården är en väl fungerande primärvård. 1socialstyrelsens principp-ogram Hälso- och sjukvård inför 80-lalel, somregeringen välvilligt lycks vilja inlemma som en del av sitt s. k. husläkarsystem,diskuteras vårdstrukturen för framtidens sjukvård. Där anges klart altprimärvården, som ligger närmast människorna, bör ta över en allt större del avuppgifterna inom sjukvården för framliden. Planering enligt dessa riktlinjerpågår ocksä. Hur är då lägel inomprimärvården ? Avtillgängliga uppgifter framgår alt av 1 600 inrättade tjänster fördistriktsläkare inom allmän läkarvård är ca 800 besatta med ordinarieinnehavare. Knappt hälften av dessa har allmänläkarkompetens. 275 tjänster ärhelt vakanta. Skallman uppfylla proposiiionens önskemål om allmänläkartäthei i det system somregeringen planerat behöver vi ca 4 000 läkare i allmän värd. Del är alldelesuppenbart attdei aren slor klyfta mellan realitet och önskemål idetsammanhanget. Ser man pä dislriklssköterskesidan - distriktssköterskorna kommerju för framtiden att fä en än viktigare uppgift inom primärvården än hittillsgenom en som vi hoppas utbyggd och förbättrad hemsjukvård - anges del ipropositionen att önskemålet är atl vi skall ha en distriktssköterska på 1 500personer. Antalet sköterskor måste dä tredubblas lill ca 6 500. Avde uppgifter som lämnas i budgetpropositionen kan man läsa ut att vi i dagharca 20 000 yrkesverksamma läkare i vårt land. Det betyder ca en läkare på 400invånare. Jag skall här endast konstalera att det som vi haren läkarepä 400 invånare är en nära nog katastrofal brist pä läkare inom primärvården.Då reser sig automatiskt frågan: Utnyttjar vi i det här landetpersonalresurserna pä etl riktigt sätt? Del skulle vara intressant att fåsjukvårdsministerns syn pä den saken. 1proposiiionen och i reservationen nr 2 betonas ensidigt husläkarens roll iprimärvården. Förutom alt detta synsätt skymmer det grundläggande, nämligenbehovet av en ökad tillgång till allmänläkare och distriktssköterskor, avvikerdetta resonemang från den pågående utvecklingen inom sjuk- Husläkarsystem, m. IV. Husläkarsystem,m. vården.Inom primärvården pågår en utveckling där vårdlag skall möta patienten utifrånett gemensami synsätt, där helhetssynen är grundläggande. Distriktssköterskor,sjukgymnaster och terapeuter bidrar lika väl som distriktsläkaren med insatserav betydelse för vårdkonlinuileien. Utredningen om sjuk värdens inreoi-ganisation, som väl nu är ule pä remiss, har ställt sig bakom ett sådantsynsätt och föreslagit atl en organisation med värdlag prövas och utvecklasinom hela hälso- och sjukvården. Molbakgrund av den stora betydelse regeringen i propagandan tillmätthusläkarfrågan är det med förvåning vi har fått konstatera alt propositionenhar sådan påfallande brist på konkreta förslag. Sjukvärdsministern har begåvatriksdagen med i och för sig tämligen oförargliga tyckanden om landets sjukvård.Förslag till hur man skall leva upp till husläkartanken har däremot saknats. Deöversyner och utredningar som aviserats i proposiiionen står i bjärt kontrasttill regeringens husläkarpropaganda. Del är därför som ulskottsmajorileten harvall atl begära att regeringen presenterar en plan för. I en sådan plan måste som väsentlig del finnas med konkretaålgärder för alt man skall kunna öka personaltillgången och få en regionalutjämning av läkarresurserna. Som Jag förut sade är nämligen förutsättningenför kontinuitet i sjukvården atl man bygger ut primärvårdens resurser Jämntöver hela landet. Vihar från sida också ställt oss kritiska mot den registrering avinvånare till viss läkare som ingår i ett husläkarsystem. Vid ettsammanhängande sjukvårdsförlopp är det naturligt och önskvärt för både patientoch värdpersonal alt åstadkomma kontinuitet, dvs. alt patienten fär besökasamma läkare och övrig sjukvårdspersonal vid återbesök. En sådan registreringär närmast en praktisk-organisatorisk fråga, som man har löst pä många håll. Viställer oss avvisande lill tanken pä en registrering som inte hänger samman medviss vårdepisod. Vi ser nämligen en klar risk för att patienterna delas in ielt A- och etl B-lag, där lill A-lagel hör de som lyckats få en fast kontaktmed en läkare, medan lill B-lagel hör de som inte lyckais nå denna kontakteller som inle brytt sig om att söka nå den. Jag skulle gärna vilja höra frånregeringssidan hur man ser pä den problematiken. Kommer vi atl fä patienter somställs utanför en kontinuitet bara därför atl de inte har registrerat sig hosen viss läkare? Det kan ju också vara pä det sättet - i varje fall är det idagens bristsituation naturiigt - atl en läkare inte kan la emot alla som villha en fast kontakt med denne läkare. Det är också ell problem som man inle harbelyst närmare i propositionen, men det kanske har gått mig förbi. Härhar talats mycket om humvida vi från sida har accepterathusläkarsysiemet eller inte. Jag skall inle gå närmare in pä den debalten. Jagvill bara säga för min personliga del -och det irorjag att vissa personer kanverifiera, om de är närvarande i kammaren - atl Jag har accepleral husläkarensom ett arbetsnamn när det gäller strävandena att nå bättre kontinuitet i sjukvärden. Det är Ju, som Jag tidigare sade, en gemensam strävan att förbättrakontinuiteten i sjukvården. Men sedan kan man konstateraaU i den här propositionen har folkpartiregeringen gjort namnfrågan till enhuvudfråga och förutsättningarna för genomförandet av en bättre kontinuitet ivården till en andrahandsfräga. Det aren inställning som vi inte kan acceptera.Det är därför som vi från utskotlets sida har begärt ett ålgärdsprogram för attfå underlag inom primärvärden för en bättre kontinuitet. Mankan ställa mänga frågor när det gäller husläkarsystemels införande. Ipropositionen har det sagts att husläkarsysiemet successivt skall införas isjukvården. Med hänsyn till de siffrorjag nämnde om läkarbristen inom primärvårdenoch beträffande det underlag av vårdpersonal som behövs för att man skall uppnåde önskningar som anges i propositionen undrar Jag när regeringen tror att viskall få en sådan personaltäthet inom primärvården att elt s. k. husläkarsystemöver huvud tagel kan införas. Är det inte bättre att arbeta med dekontinuitetssträvanden som finns överallt hos våra sjukvårdshuvudmän? Ty enkontinuitet som innebär alt man söker sig till elt värdlag och även har kontaktmed en fast läkare är etablerad på mänga häll, och en sådan vårdkontinuilet kaninföras successivt även i en bristsituation. NilsCarishamre tog upp frågan om jouransvaret inom sjukvården. Jag har ingenanledning att polemisera mot på den punkten. Jag har denbestämda uppfattningen att om det fordras en flexibel organisation ,sä är det inom Joursjukvärden. På della område måste verksamheten anpassasefter lokala förhållanden och tillgängliga resurser. Jagvill dock i det här sammanhanget påpeka att kravel på en förbättrad social Jourväxer sig alll starkare. Vi får för framtiden räkna med att det är nödvändigtmed samarbete mellan sjukvårdens jour och den framlida . NilsCarishamre var ocksä inne på frågan om privatpraklikervärden och ställde siglilet frågande till socialutskottets majoritelsskrivning på den punkten. Låtmig helt kort förklara min syn på privatpraklikervärden. Utskotietförordar i likhet med vad som sägs i propositionen etl närmare samarbete mellanprivatläkarna och den offentliga vården. Samhället har etl övergripande ansvarför att medborgarna fär sitt behov av sjukvård tillgodosett. Delta ansvarinnebär att sjukvården måste fungera dag som natt, helg som socken. Resursermåste finnas tillgängliga för detta, och det har samhället också ansvar för.Privatläkarna är en värdefull resurs i samhällets sjukvård som ett komplementtill den offentliga vården. Därom irorjag alt vi äröverens. Omfattningen avprivatläkarnas medverkan i svensk sjukvård för framtiden ärenligt min meningberoende på arten och graden av samarbetet mellan den offentliga sjukvården ochprivatläkarna. Låtmig lill sist säga att det rent sakligt inle råder några starkt delade meningarom uppbyggnaden av framtidens sjukvård. Om vi bortser från skillnader idetaljfrågor och från politiskt taktiska finter i debatten, sä är vi i grundenöverens. Omvi som grund för vår debatt har viljan atl tillfredsställa allmänhetens behovav en effektiv och mänsklig vård - och den grunden hoppas Husläkarsystem,m. Husläkarsystem, m. IV. jag alt vi alla har-skallvi nog gemensamt för framtiden kunna åstadkomma en god sjukvård med kontinuiteti värden. Med detta, herr talman,vill jag yrka bifall lill utskottets hemställan. PERGAHRTON (fp) kort genmäle: Jag noterar atl betonar att det är kontinuiteten mellanpatienterna och sjukvårdspersonalen som är det viktiga och alt han menar atldet resonemang som förs i proposiiionen om viklen av kontinuitet mellan läkareoch patienter avviker från den pågående utvecklingen ute i landstingen. Detär ett intressant konstaterande. Det antyder något som vi kanske har misstänkt,nämligen atl del är någonting mer än en strid om ord när vi strider omhusläkarsysiemet. Därför vill jag ha klarlagt: Var står när del gällerhusläkariankens grundläggande idé, alt det självfallel skall vara kontinuitetmellan patient och all vårdpersonal men alt del är av särskild betydelse atl viskapar kontinuitet mellan patienter och en viss läkare? Läkaren harofrånkomligen en central position i sjukvårdsarbetet, och del är Just denkontinuiteten som människorna vill ha. Är vi verkligen överens i sak, som ErikLarsson sade på slutet, eller är i själva verket motståndare till denbärande principen bakom husläkartanken? Vivet atl personalbrislen är akut - del är just därför som regeringenaviserar en rad ålgärder. Men vi vet också atl prognoserna visar att antaletallmänläkare kommer att tredubblas . Och antaletallmänläkare plus en del andra som kan vara möjliga all använda som husläkareunderen övergångstid kommer enligt prognoserna atl vara uppe i 3 300 är 1985.Vårt första etappmäl, en husläkare per 3 000 invånare, kräver 2 800 husläkare.Det innebär alltså atl i mitten pä eller i slutet av 1980-talel kommer vi allha en god marginal på läkarsidan för att genomföra den första etappen iutbyggnaden av etl husläkarsystem. Vilka konkreta åtgärder vill vidtaför alt snabbare bygga ut primärvården och snabbare fä fier allmänläkare? Slutligenhar vi sett att i har man med medverkan beslutat starta elthusläkarsystem vid fem vårdcenlraler. Tycker atl del är bra ellerall det är dåligt att i har medverkat till uppbyggnaden avelt husläkarsystem? () kortgenmäle: Jag kan inie finna att skillnaden är särskilt slor mellan folkpartielsoch syn pä betydelsen av kontinuitet. Vad vi vänder oss mot är altpropositionen ensidigt betonar läkarens betydelse i vårdlaget. Vimenaraltdetärvårdlagelsom ärdet viktiga. Det är delta som är så avgörande närman för framliden skapar kontinuitet inom sjukvården. Eftersom vi vet allläkarnas närvarofrekvens pä läkarmollagningarna ofta är låg måste vårdlagetsvara för kontinuiteten i kontakterna med patienten. F.ö. förstår Jag inte rikiigi Per Gahrlons fråga från den synpunkten att man iproposiiionen vill erbjuda patienter alt ansluta sig lill en viss husläkare. Följaktligenär del inte förbjudet för en patient alt söka en läkare en gång och en annanläkare . Det blir ingen kontinuitet i det heller. Ett erbjudandeom kontinuitet bör vara fastare än så för att det skall kunna betraktas som eltsystem. Sedanvill Per göra gällande att har vi resurser för atl genomföradet s. k. husläkarsysiemet. Tillåt mig tvivla! Jag har lång erfarenhet avplaner inom svensk sjukvård och har väldigl ofta sett dessa planer gå om intet. Jaglycker, Per , atl del är likgiltigt om en patient som kommer tillläkaren kallar denne för husläkare, familjeläkare, människoläkare eller någolannat-huvudsaken är att han haren fast kontakt med värdpersonalen. Del är deltasom vi anser vara del väsentliga. Enligtmin mening är del bra om man prövar olika system för kontinuitet inomsjukvården. Jag har ingenting emot de försök som nugenomför. Det kan vara värdefullt alt verkligen få ulrelt hur elt s. k.husläkarsystem klarar sig i det praktiska jobbet. Husläkarsystem, m. PER () kortgenmäle: