prot · G209116 · 1978-12-31 00:00:00 — Om detta vore rikligt, hur förklarar man då att var femtepatient med nyupptäckt bröstcancer som omhändertagils vid Radiumhemmet lidigare konsulleral läkare för symtom som senare ledde lill diagnosenbröstcancer? Vimåste nu erkänna att bröstcancer är en folksjukdom bland kvinnor och atl denmåste behandlas som en sådan. Alll fler läkare är överens om all del behövssärskilda undersökningscentraler dit kvinnor som oroas över symtom kan gå utandröjsmålet med remiss, som inle ger någon garanti. finns ingen bältremetod för lidigdiagnos än mammografi, och vi menar all del nu är dags förhandling. Jag yrkar alltså bifalltill motionen 201. Iföreliggande betänkande från socialutskottet finns ytterligare trevpk-motioner, om äldrevärden, som jag också tänker kommentera. Jag kan instämmai beskrivning av åldringsvården, jag tycker bara alluppvaknandet har kommit lilet sent. Omman läser utskotlels belänkande kan man konsiaiera all det nog inte finns någotområde som utretts och utreds sä grundligt som åldrings- och långtidssjukvården- detta utan all del händer någonting konkrel som förbällrat silualionen pådetta område. Ändå har mart varit medveten om del ökade antaletåldrande, som inte bara ökar totalt, utan det kommer också atl ske en kraftigstrukturförändring bland de äldre. Antalet riktigt gamla - de som är över 80 är- kommer att fortsätta öka, och öka mycket kraftigt, medan däremot antaletyngre åldringar- mellan 65 och 79 är - kommer att bli någol färre fram lill år2000. Åldersförskjutningen mol allt fler äldre ställer ökade och andra krav päden direkta långtidssjukvården. Äveni utskottets utlåtande över moiionen är del svårt alt hitta någonting konkret. Manhänvisar lill LKELP-rapporien om sjukvårdshuvudmännens planer för ensexårsperiod omfattande tiden fr. o. m. utgången av 1977 t.o. m. utgången av1983. Enligt rapporten räknar sjukvårdshuvudmännen med att bygga ut densomatiska långtidssjukvården med ca 13 700 platser. Man "räknar med"- man ger alliså inget konkret besked. Vidareförbereds utgivandet av en ny rapport, som skall avse tiden från utgången av år1979 till utgången av . Av den rapporten kommerdet att framgå - enliglav utskottet inhämtade preliminära uppgifter - atl sjukvårdshuvudmännen"räknar med" alt antalet värdplatser i långtidssjukvården, vilka vidutgången av preliminärt beräknats uppgå lill drygl 43 000, skall ökafrän 44 900 till 46 600 . Utbyggnadav äldrevård och långtidsvård prioriteras av landstingskommunerna ochkommunerna. Men i en överenskommelse mellan regeringen å ena sidan samt och å andra sidan om komniunernas ekonomihar man gjort upp om att en ökning av landstingskommunernas konsumtion ochinvesteringar skall begränsas av samhällsekonomiska skäl. Med vetskap om den dåligaekonomin på den landsiingskommunala sidan ärdel svårt all tro pä prioriteringen av äldrevården och långtidssjukvården,detta även om sjukvårdshuvudmännen lovats en ersättning frän sjukförsäkringenmed 170 miljoner för alt, som det sägs, underlättaen utbyggnad av långtidssjukvården. Utskottet säger sig vara till freds med allLandstingsförbundet åtagit sig all "verka för" ausjukvårdshuvudmännen bygger ut vårdområdet med i genomsnitt 2 000 vårdplatserper år. Regeringert sägs dock lägga fram förslag för med anledningav den överertskommelsen. Del är väl bara att hoppas all regeringens förslagblir mer konkret och inte består av sä vaga löften som de iulskotlsbetänkandel, där "räknar med" och "vill verka för"är det enda positiva. Delräcker ju inle all sjukvårdshuvudmännen har ambitiösa planer, om de sedan avekonomiska skäl anser sig inle kunna fullfölja planerna. Och det är ju vad somhittills hänt inom långtidsvården. Vpk anser del nödvändigt alt slalen svararför en större andel av hela sjukvårdskostnaderna, om vi skall fä en adekvatsjukvård. Detbehövs en radikal förändring av hela sjukvårdens uppbyggnad och inriktning. Delgäller inte minst äldrevården. Utvecklingen mol slora mastodontinstitutioner,där alla exklusiva specialiteter samlas och där löpandebandsprincipengertomförs för vården, måsle brytas. Att skilja vård som i slörre utsträckninginnebär omvårdnad från den högspecialiserade sjukvärden, som sker, slukarstörre delen av den ekonomiska satsningen. Det blir dä långtidsvården somdrabbas. Krasst konstateras att en plats på långtidsvården kostar bara hälftenmot vad den kostar pä etl akutsjukhus, och del tas som intäkt för all minskaakutsjukvården. Atl den lägre kostnaden inom långtidsvärden bl. a. beror pälägre personaltäthet, överbeläggning, mindre benägenhet lill ekonomisk satsningpå tekniska hjälpmedel och förbrukningsartiklar glöms ofta bort. Långtidsvårdenhar en från alla synpunkier dålig status, som inte lorde bli bätire av denuppdelning sjukvårdshuvudmännen nu är inne på för att spara pengar. Alldet finns slora brister inom långtidssjukvården framgick av den deball somföljde efter den tragiska händelsen på i . Det finns ingenanledning atl upprepa den debatten, men klart är atl med denbefolkningsutveckling vi har i värt land kommer värdplatsbehovei både inomakutsjukvården och inom långvården att öka länge . En utbyggnad är nödvändig. Inomlångvården kommer behovet alt öka katastrofalt, om man väljer den linjen atlman skall reducera akutvården. är akutsjukvården de äldres viktigasteresurs när det gäller att förebygga behovet och slippa tvingas in päinstitutioner som bedrivers, k. kronisk värd,där man snabbt passiviseras ochsjukvårdsbehovet ökar. utbyggnad fyller ingen funktion, om man inte kan rekrytera lillräckligl medpersonal, och del är dagens slora problern. Det problemet kan inte lösas, ominte arbetsförhållandena för de anställda radikalt förbättras både arbets-ochutbildningsmässigt och i fråga om personaltätheten. Genom den dåliga status somett arbete inom långvården har är personalbristen Hälso- och sjukvård m. m. Hälso-och sjukvård m. m. påtagligpå alla nivåer - från läkare till sjukvårdsbiträden och ekonomipersonal. Meddella följer att en ökad andel av de anställda saknar en adekvat utbildning försina arbetsuppgifter. Det upplevs som otillfredsställande och påverkarytteriigare personalomsättningen. En personalrekrytering som har fullt jobb medatl klara dag-för-dag-silualionen är ingen bra ordning. Varje nyrekryteringkostar också mycket pengar, som borde användas på annat sätt och för annatändamål. Vänsterpartietkommunisterna har i motionen 261 tagit upp en del av personalfrågan, nämligenen förkortning av arbetstiden. Utvecklingen av deltidsarbete inom vårdsektornoch främst inom långtidsvården, med arbetstider som varierar från mycket kortdeltid eller enstaka dagar till 99 96 av full arbetstid, försvårarschemaläggningen, och arbetsbelastningen blir ojämn. Förall utröna vilken betydelse en allmän förkortning av arbetstiden inomsjukvärden skulle få frän rekryteringssynpunkt har vi föreslagit en försöksverksamhetmed eller 30-timmarsvecka. Försöksverksamheten bör göras därpersonalproblemen är svårast: inom långtidsvården. I försöksverksamhetenmedverkande personal måsle erhålla kompensation i lönehänseende. Med hänsynlill statsmakternas engagemang i arbetsmarknadspolitiska frågor är del rimligtatl staten svarar för lönekompensationen. Ulskollelhar i den här delen nöjt sig med att hänvisa till VÅRD 77, gymnasieutredningenoch ulredningen om sjukvärdens inre organisation samt en föreståendeproposition. Men del tar lång lid innan förslag med anledning av en proposition- som ännu inte föreligger - kan påverka personalsituationen, som är akut.Ålgärder behövs . Jagber, herr lalman, att med della få yrka bifall lill motionen 261 samt tillmotionerna 1847 och 1639 i berörda delar. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 1 socialutskottets belänkande nr 27 behandlas socialdepartementetsbudget vad gäller bl. a. avsnitten E. Myndigheter inom hälso- och sjukvård,socialvård m. m., F. Öppen hälso- och sjukvård, G. Undervisningssjukhus m. m.,H. Övrig sjukvård m. m., K. Vissa åtgärder för handikappade, II. Statens allmänna faslighetsfond, V. Fonden för lånestöd saml VII.Fonden för beredskapslagring. Utskottetär till sä gott som alla delar enigt, vilket är myckel glädjande. Det harpågätt och pågår alltjämt etl omfattande utredningsarbete inom hälso-ochsjukvårdsområdet. Det är större eller mindre utredningar men alla vikliga. ulredningarär klara, remissbehandlade och förslag kan väntas; andra är inteklara och avlämnade ännu - det framgår av utskottets behandling av motionerna.Vi hänvisar i mänga fall lill pågående arbeten. Det är slora och för människor väsentliga frågorsom behandlas i detta betänkande. Jag vill särskilt uttrycka tillfredsställelseöver den uppslutning vi har fått kring utbyggnaden av långvärden. Tillbetänkandet är fogade två reservationer, den första vid p. 1 Socialstyrelsen.Ulla Tilländer kommer all närmare utveckla utskottsmajoritetensställningstagande pä den punkten. Reservationen2 gäller medelsanvisningen såvitt avser medel för beredskapslagring avsjukvärdsmaieriel av förbrukningskaraktär. Sjukvärdsberedskapnär det gäller sjukvärdsmaieriel av förbrukningskaraktär utreds inomsocialslyrelsen. Ulredningen väntas bli slutförd under detta år. Föredragandeslalsrådel har inte velat tillstyrka förslag, då hon avserföreslå regeringen att uppdra ål statens förhandlingsnämnd att ta uppförhandlingar med sjukvårdshuvudmännen om deras medverkan i denförsvarsmedicinska materielberedskapen. fick uppdraget den8 mars . Jagkan tillägga atl ärendet har kommit en bit på väg. En försöksverksam-hel avseskomma lill stånd, innebärande överenskommelse med vissa landsting omöveriagring och omsättning av förbrukningsartiklar till en kostnad av 9 milj.kr. Del är ett led i strävandena att föra över beredskapslagringen lillsjukvårdshuvudmännen. Jag nämner della med anledning av vad i sitt inledningsanförande. Majoriteteni socialutskottet har anslutit sig till försvarsutskottets mening ochtillstyrker budgetförslaget. Lålmig sedan något kommentera anförande. Mammografi är någotsom vi verkligen tar på allvar och som vi känner väldigl mycket för. Del ärnödvändigt att vi får klarhet här, sä att vi kan fortsätta att bygga utundersökningsmöjligheierna. En försöksverksamhet har ägt rum i Östergötlandslän, och . Här är det emellertid fråga omröntgenstrålning, och vi behöver ytterligare utvärdering. Vi vet att det inteär helt ofariigl. KarinNordlander nämnde också alt det har kommit fram någonting nytt. Ja, jag harockså hört talas om del. bevisar, tycker jag, atl det är nödvändigt atttitta vidare pä denna fråga som är så viktig. Hälso-och sjukvårdsutredningen har all la ställning till all förebyggande hälsovård.Frågan om mammografiundersökningar övervägs även där och kommer atl få visstutrymme i utredningens förslag. Jag vill än en gång betona viklen av alt viinom en snar framlid verkligen får en erkänt säker metod som vi vågar salsa påoch bygga ut så all den blir tillgänglig för alla. Närdet gäller äldrevården lät det som om inle vågar räkna med atlman kommer att bygga ut den så som framgår av betänkandet. Det är kanske svårtall bevisa all del skall ske som finns planerat. Då har man bara all litatill atl vederbörande tror på vad man lovar. Framtiden kommer att visa hurresultatet blir. Jagtycker ändå att del verkar som om alla, oavsett vilket parti vi tillhör, nu äreniga om atl långvården måste prioriteras. Det är glädjande atl Hälso-och sjukvård m. m. 6 protokoll 1978/79:116-119 Hälso- och sjukvård m. m. Nordlanderhoppas all regeringen skall göra mer än vad utskottets vaga uttalanden lovar.Jag tyckeralt utskottet har uttalat sig mycket positivt och att vi har samlatsomkring etl bra beslut. Men ingen av oss blir väl annat än glad om det kan händaännu mer. Långvårdenhar dålig status, har det sagts. Jag tror nog att del på sitt sätt är riktigtoch atl man i varje fall på mänga håll måste göra någonting åt personalensförhållanden för atl del skall bli mer atlraktivt alt arbeta inom den värdgrenen.Del som skisseras i vpk-motionen - kortare arbetstid och samma betalning, atlstaten går in och lar över en del utgifter - är en slaisfinansiell fråga sominle är så särskilt liten. I del ekonomiska läge vi har kan man knappastlänka på någonting sådant. Sammasak gäller förslagen att öka personalen, även om man gärna skulle se alt vifinge möjligheter atl utöka personalen pä det sätt som skisseras. Herrialman!Majoriteten i socialutskottet hemställer all bifaller budgetförslageti de avsnitt som behandlas i della betänkande och avslår reservationerna 1 och2. Jag yrkar alltså bifall till hemslällan i dess helhet och avslag päreservationerna. (vpk)kort genmäle; Jag är glad överdel som sägs här när del gäller mammografi, men jagförstår inte att man skulle behöva vänta så länge för all vara klar över vaddet är fråga om. I har man ju hållit på , och där framgår detklart hur liten sirälningsrisken egentligen är. Närdet gäller äldrevärden vill jag säga atl hade man kunnai lita på politikerna,hade del väl inte sett ut som det gör . Del finns mänga vittnesbörd ombrister i sjukvärden. ElisabetSjövall, läkare i och välkänd för , har i i endebattartikel sagt att gamla människor utsätts för vanvård inom långvården. Låloss öppet erkänna detta, säger hon vidare. Personalresurser och arbetsformerinom långvården leder till att sådani här sker . anseratl alla gamla alltid är satta på undantag. Om de skall tillerkännas sammavärde och rättigheter som de yngre, krävs aktiva insatser från dem som inle ärsä gamla. Ensjuksköterska frän sade i radions Öppen kanal med anledning av eltdödsfall, att enda sättet au få sjukvärden alt fungera är alt salsa på merpersonal i stället för atl som banta ner personalen. Hon påpekar altpolitikerna sköter sjukvården som ett förelag vilket som helst. Man tittar päutgifterna och konstaterar atl 65 96 går lill lönekostnader. Så skär man nerpersonalen. Ett smart sätt att lägga upp budgeten - för politikerna. Denhär sjuksköterskan hävdar all skulle göra betydligt störrebesparingarom man i slällel rekryterar mer personal och därigenom förkortarvårdtiderna,eftersom vården då också skulle bli bältre. Som det nu är drabbasbåde personal och patienter, och det beskriver hon som en vidrig siluaiion.Varenda dag är det anställda som inte längre orkar, som säger upp sig, och detblir nya vakanser all fylla. Ordföranden i sjukvårdsnämnden säger sig förstå attpersonalen i vissa lägen kan känna alt del råder underbemanning. Men när delgäller akutvården är det svårt att på förhand veta någol om behovet från daglill dag. Hanmenar tydligen all personalbehovet kan beräknas efler ett genomsnittligtvårdbehov, inle efter det verkliga behovet. Omdödsfallet, som han inte känner lill, säger han atl del har hänt att personalenprioriterat dåligt. Del ärju också mänga banala fall som kommer in på akuten,och han tror inte att situationen är så fariig. Uttalandenakräver inga kommentarer, men de kräver ett snabbi handlande för att få lillstånd förändringar. Personalfrågan är en av de avgörande frågorna. ANNA-GRETASKANTZ (s) kort genmäle: Herrialman!Kersti gjorde några kommentarertill vår reservation 2. Jag vill säga allfrågan om beredskapslagring av förbrakningsmateriel för sjukvärden ännu ärolöst. Vi ser mycket allvarligt pä della. har yttrat sig till socialutskotteti denna fråga och skriver: "Försvarsutskottetanser del vara angeläget alt en beredskapslagring för sjukvärdsmaieriel avförbrukningskaraktär påbörjas snarasi. Del råder allvariiga brister inomområdet och frågan har hållils öppen ." Delär de borgeriiga ledamöterna i försvarsutskottet som har denna uppfattning. Desocialdemokratiska ledamöterna haren helt annan uppfattning; de tillstyrkermotionen. Somjag sade i milt anförande försöker regeringen komma med olika undanflykter. Densenasie är alt man skall förhandla med sjukvårdshuvudmännen. hörde vi attdel skulle startas en försöksverksamhet. Det skulle vara intressant atl velahur denna försöksverksamhet skall gä till när del gäller lagring avsjukvärdsmaieriel av förbrukningskaraktär. Skall man börja med viss maieriel,eller skall försöksverksamheten bedrivas i vissa delar av landet, eller hurskall den läggas upp? Hälso-och sjukvård m. m. () kortgenmäle: Statsrådet har talat om atl det också budget ärtänkbart med en omdisponering av de medel vi har, om det finns klara linjer allgä efter. Vi skulle dä kunna få förfoga över medel till denna verksamhel. Mannonchalerar inte på något sätt detta, tvärtom. Detbesked jag har om försöksverksamheten ärså pass nytt all jag bara kan säga tillAnna-Greta Skantz all jag hoppas att vi snarasi skall fä besked om hur denskall byggas upp. Den skall väl inle ersätta förhandlingarna, utan del är frågaom ett försök. Del borde vara positivt även för all få dellabesked. Och jag hoppas, som sagt, att vi inom en snar framlid får ett fylligarebesked. Sä lill vad KarinNordlander sade om mammografi. Del är inle så länge sedansom del uttalades farhågor för strålningen. Hälso-och sjukvård m. m. ärännu inte absolul säker på att man kan lita pä den här metoden, och jag tyckernog atl vi måste se pä detta med etl visst allvar. Men vi har all anledning althoppas på att del kommer fram ofariiga eller mindre riskfyllda metoder. Kanvi inle lita pä att man vill bygga ut äldrevården? Jag tror att vi har allanledning all göra del , när alla är så eniga och när allt pekar pä alt vialla försöker föra frågan framåt. Det gäller också för oss att vara observanta-långvården måste bli bättre. Personalfråganär naturiigtvis etl stort problem, men jag tror inte all del bara gäller alt fåmer personal - det kan vara fråga om organisation och andra saker.Personalfrågan måste emellertid på något sätt lösas, och jag tror all vi ävenpå del området är observanta och medvetna om att någonting måste ske. ANNA-GRETASKANTZ (s) kort genmäle: Del blir allt intressantare. Regeringen är lydligen beredd all ändrauppfattning frän det ena budgetåret till det andra. I den budget som vi just nubehandlar kan regeringen inte länka sig en överföring inom anslaget. Men omstatsrådet ändrar sig tills vi fåren ny proposition, får vi ta delta underövervägande. Jaganser fortfarande all ett bifall lill reservationert 2 är del bästa. Motionen 1842 av och om lekmiljörådelsavskaffande som behandlas i socialutskottets betänkande nr 27 tyder päbetydande okunnighet om lekmiljörådels verksamhet. Omdet beror pä all informationen inle varit tillräckligt intensiv eller pä atldel inte varit rätt iniresse och inställning undandrar sig mitt bedömande. Meneftersom lekmiljörådels arbete lill väsentlig del består just i alt informeraoch vi från många håll fått gensvar - nästan ulan undantag positivt ochuppskattande - förstår jag efler inlägg att del nog ändå inteär pä avsändaren utan pä mottagaren del beror all informationen inte nålt fram. Jagvill i alla fall, med den verkan det hava kan, göra en liten tillbakablick. Lekmiljörådetstartade sin verksamhet 1971. Lägg märke till årtalet. Bakom oss hade vi dä1960-lalels folkomflyttning, den största som förekommit i vårt land på så kortlid. Nyaoprövade miljöer växte blixtsnabbt upp. Byggnadsglädjen stod högt i tak. Näreftertankens kränka blekhet sä småningom inställde sig och gräsrötternas kritikbörjade göra sig hörd och del stod alltmer klart all mycket hade gått snett, däfanns förorternas höghus där som obevekliga fakta. Efteråt skrivs nu historienom hur naturen, människan och barnen kommit bort i planeringsprocessen. Detvar ett alltför kortsiktigt vinstperspektiv man hade. En snäv och snödlillväxtideologi är blind för de sociala konsekvenser som man i ett längre Att del som göms i snö kommer upp i tö besannas här och kantillämpas på det som byggdes upp 1motionert talas om att all styrning är förkastlig. Del låter sig sägas. Men vadvar detta annat än styrning av både barn och föräldrar och familjer? Delvar for atl försöka bota vad som brustit och försöka förhindra fortsattfelplanering för framtiden som lekmiljörådet inrättades. En dyr erfarenhet hadevunnits - det är ingen självklarhet alt barnen skall vara församhällsplaneringen. För att i alla sammanhang blanda sig i och påminna omdelta är lekmiljörädet elt nödvändigt goU. Nog är vi politiker vana all tala ombarn, men att lyssna lill dem är nog inle lika naturiigt. Auvi i lekmiljörädet lydligen,som vi hört här , ibland råkar trampa pä ömmafötter, del finner vi oss i. Det är bara menlösheten som aldrig väckerförargelse och som är vän med alla. Om lekmiljörädet skulle föriora sin sällakunde det lika gärna läggas ned. Därför är denna motion och del dag sagt en bekräftelse pä all lekmiljörädet behövs. Rådetvill hävda leken som en förutsättning för människornas ulveckling och verka föratl goda möjligheter skapas för utvecklingsbefrämjande lek såväl i offentligmiljö som i bostadsmiljö. Rådetsverksamhel riktar sig till bl. a. föräldrar och barn, kommuner, personal vidinstitutioner för barn, dagbarn vårdare och producenter och inköpare avlekmaleriel. Detta all vi vill hävda leken som en förutsättning för barnsulveckling och verka för goda lekmöjligheter låter som iraismer, merterfarenheten visar all det är en ganska svärerövrad och i dubbel mening dyrbarinsikt - det kostar stora pengar. Vihar i lekmiljörådet genom konferenser, utställningar, konsultationer,studiebesök, böcker, skrifter, diabildserier, föreläsningar, massmedia m. m.sökt uppnå de mål som anges i direktiven. De områden som vi speciellt harinriktat oss på bara under del senasie året har varit boertdemiljö för barn,förskola och fritidshem,.barn med behov av särskilda insatser, leksaker,lekredskap och lekmaleriel. Iinledningen till motion 1842 sägs det fakliskl en del kloka saker om lek. Ochdet konstaleras alt del är viktigt att barnens tillvaro är planerad sä att detfinns lid och plats för lek och alt vuxna respekterar leken. Menhar delta verkligen varit ett mål för planeringen? Om man jämför denmålsättningen med vad som i verkligheten har åstadkommits, så går det kanskeupp för en hur mycket samhällskritiskt krat en sådan målsättning egentligertirtnehäller. Leken leks inte i ett lufttomt rum. Den är en psykologisk menockså en social funktion av barnets situation. Jagrekommenderar att läsa , utgiven avrådet, där motsättningen mellan dessa tvä begrepp illustreras och analyseras iall sin skärande dissonans. Bakom framställningens outtröttliga uppräkning avfakta kan man ana en viss upprördhet, elt patos som vill ta barnens, de svagas,parti mot krafter som så hänsynslöst demonstrerat hur man åsidosatt både vuxnasoch barns intressen. Lekmiljörådetsinställning står i överensslämmelse med den övertygelse och insikt som långsamtbörjar bli allmän egendom, nämligen atl barnen skall Hälso-och sjukvård m. m. Hälso-och sjukvård m. m. haen räll som samhället som helhet måste slå vakt om och skapa legala former för.Man kan nämna kampen mol barnmisshandel, den nyinrättade barnombudsmannen,kampen mol de kommersiella krafter som icke aktar för rov all exploatera barneni pornografiska sammanhang. Nogbehöver barnen värn. De lever inle i etl lufttomt rum. Ondskan i olika formerkan och vill ulnyllja dem. De utgör i många fall en intressant marknad. Det ärinle bara fysisk skada barn riskerar, vi vet atl barn också kan lida skada lillsin själ. Det finns barn som inle längre vare sig ler eller leker. Delär mol en sådan bakgrund som del framstår som nästan naivt och idylliserandenär man i motionen betecknar värnandel om barnets bästa i alla dessa sammanhangsom allmän förmyndarmentalilel. Eller har man inle upptäckt all del pågår en intensivväldsindoklrinering, ofta i förtäckta och insmickrande former? Del finns ocksåandra kanaler genom vilka väldsför-kunnelsen och därmed också väldsmenlalitetennår ul. Barn i sina mesl känsliga år är ingalunda förskonade. Man misstar sig nog inte på all de är ute i ett för demsjälva mycket angelägel ärende. "Åtgärderna mol krigsleksaker härstammarfrån rådet", sägs det, som om man vill lägga rådet detta till last. Jagvill erinra om alt åtgärderna mot krigsleksaker, dvs.