prot · G209164 · 1978-12-31 00:00:00 — Ingenting nämndesdå om alt dessa bandelar skulle bli föremål för underhäll, sä atl de kundetrafikeras på i huvudsak samma villkor som affärsbanenätet. Det är angelägetall slå fast atl vi där har den ursprungliga och allvarligaste orsaken till alldet Irafiksvaga nätet så till den grad eftersatts, all pä stora sträckor tågoch rälsbussar måste framföras med nedsatt hastighet och atl bandelarna harlägre bärighet än del övriga bannätet. Självfallet måste detta ha inneburitåterverkningar när det gäller järnvägens attraktivitet som bäde person- ochgodstransportmedel. Utskottsmajoriletenhar ställt sig bakom förslagel om elt s. k. riksnät som skall omfatta delsaffärsbanenätet, dels nära hälften av del irafiksvaga nätei. Det innebär ettavsevärt och viktigt avsteg års beslut. skall nämligen ävenirafiksvaga banor upprustas för att tillåta bäde högre hastigheter och störrebärighet. Det kan med rätta kallas upprustning av det svenska järnvägsnätet ochinle nedrustning, som man från kritikerhåll vill göra gällande. Detnya riksnätet kommer lill alt börja med att omfatta 70 96 av det nät där SJ nubedriver persontrafik. Detta nät svarar för av persontrafiken. Till delnätet kommer atl föras ytteriigare sådana bandelar som efter närmare utredningvisar sig böra tillföras riksnätet. förutsätts redan i propositionen. Ipropositionen förutsätts ocksä att ålgärder vidtas i syfte att ökaresebenägenheten pä de banor som skall utredas ytteriigare. Här kan SJ:srabattkort ha en inverkan på vissa av dessa bandelar Närutskoltsmajoriteten enats om att slå samman de båda grupper som inle redan fränbönan föresläs ingå i riksnätet är delta all se mer som en leknisk fråga.Väsentligare är samstämmigheten mellan proposiiionens och utskottets meningatt länshuvudmännen skall ha ett stort inflytande när del gäller den fortsattatrafiken pä dessa bandelar. Utskottet uttrycker det så att huvudmännen skall fömöjlighet att förutsättningslöst överväga vilka bandelar som skall ingå i detframlida regionala och lokala persontrafiksys-temei. Något nytt synsätt som börges regeringen till känna är det alltså inte fråga om. förhöja rösten hur mycket han vill, men fakta är sådana. , och fäste vikt vid femärs-gränsen förbidrag lill de huvudmän och för de bandelar där man väljer att överförapersontrafiken från till landsväg. Man säger all det inte för varanågon ällestupa, inte någon femårsgräns, ulan alt bidrag skall kunna utgå ävenefter de fem åren. Har ni läst propositionen? Den säger samma sak, att efterde fem åren skall fortsatta bidrag lill dessa huvudmän kunna prövas. Häranvänder man alltså andra ord för att pä något sätt profilera sig för alt hanägot alt säga. Utskottethar också markerat statens ansvar för bevarande, och någonmotsättning gentemot propositionen i fråga om den inriktningen finns inte heller. Centernhar onekligen framlagt de dyraste förslagen. I sin reservation nr 1 vill maninle ta ställning till det framtida järnvägsnätet förrän man först genomtaxesänkningar, intensivare marknadsföring och upprustningsinsatser settvilken genomslagskraft dessa åtgärder har. Det är en kostsam och osäker metod.Enbart upprustning av de bandelar som inte ingår i det föreslagna riksnätetkostar enligt SJ:s bedömning i storleksordningen 2,5 miljarder. Centernsresonemang i övrigt i reservationen om prövningsförfarandet av det irafiksvagabannätet stämmer till stora delar med utskoltsmajoritetens. Därigenom kan manspåra en viss villrådighet i reservalionen. Detmåste vara en tryggare väg ur bevarandesynpunkt för järnvägen och de människorsom skall nyttja den alt först salsa pä en upprustning av kärnan i del svenskajärnvägsnätet. Del är också en målsättning som ligger någorlunda inom ramenför samhällets resurser. Kom ihåg den motsatta inriktningen med 1963 årsbeslut: ingen upprustning, inget underhåll utan nedläggning med kraft ochenergi. Jagyrkar alltså avslag pä reservationen I. Reservationen 4 är nära ansluten tillvad som anförs i reservationen 1, och Jag yrkar avslag också på dennareservation. Regeringenföreslår ytteriigare 100 milj. kr. i investeringsanslag lill SJ ulöver delanslag som anvisats i budgetpropositionen. I reservationen 5 föreslår centernytteriigare 25 milj. kr. för upprustning av glesbygdsbanor, främst i Norriand. Utskottsmajorilelenharockså funnit det angeläget att ge SJ ökade resurser. Vi anser att förstärkningenbör ges en bredare bas för att möta den väntade ökningen av persontrafikengenom del nya rabaltkoriel. kan motivera en tidigareläggning av vissainvesteringar i bl. a. vagnmalerielen. Del gäller i stort sett medel som eljeständå kommer atl anslås . Det vill Jag säga med särskild adress lill GeorgDanell. Ävenandra investeringar för att höja kvaliteten pä järnvägens transporl-tjänsier ärmotiverade. Tidigareläggning av upprustningen av vissa trafik-svaga bandelar,som ingår i del s. k. riksnätet, blir också erforderiig. Ulskoltei anserdessutom att den av SJ föreslagna projekteringen av ett nylt dubbelspår påsträckan bör komma lill stånd. i Slockholm harlänge drivit denna fråga. En majoritet bestående av socialdemokrater ochfolkpartister föreslår därför att investeringsramen höjs med ytteriigare 75milj. Meddessa motiveringar yrkar jag alltså i denna del bifall lill ulskolletshemslällan och avslag på centerreservationen 5 och den moderata reservationen6. Ulskolletsmajoritet har i allt väsentligt godtagit statsrådets syn på den framlidavägpoliliken. Såsom på vissa andra avsnitt i betänkandet har man med andralermerän i proposiiionen uttryckt samma mål som i denna. Därtill har utskotieti högre grad iniecknai den framtida ekonomin genom all ställa krav på högreambitionsnivå när del gäller vägbyggandel. Häri kan ocksä ligga en motsättninglill den decentraliserade inriktning av planeringssystemet som vi tidigareenats om. , som genom har talat om återhållsamhet iekonomin, har inle dragit sig för alt här inleckna framlida budgetar med inteoväsentliga belopp genom all ställa krav på högre ambitionsnivå i fråga omvägbyggandet. Vihar inom utskottet blivit eniga om att tidigarelägga det i proposiiionenföreslagna nya bidraget lill cykelvägar, vilket innebär all vi redan av åretsanslag till byggande av kommunala vägar och galor vill avsätta 20 milj. kr. Det finns ett krux i sammanhanget. Förutom all detta bidrag äravsett förde kommuner som är egna väghållare-och det finns 108 sådana -medancykelbidraget skall vara tillämpligt för landels alla kommuner, finns denrisken eller möjligheten att anslaget till slörre delen redan är iniecknai avde väghällande kommunerna. Delta kan leda lill att beslutet endast väckerförväntningar pä bidrag utan aU dessa kan uppfyllas. Jag skulle inteha något emot alt min förmodan kan komma pä skam. Behovet av cykelvägar ärnämligen stort. här sammanhanget har ett mycket märkligt initiativ tagils av en majoritetbestående av socialdemokraternas och ledamöter i utskottet. Genomnågon uppkommen underiig eftertanke hårde föreslagil all skall frångåsitt i samband med budgetpropositionen fastställda anslag till NTF och ökadella med . Utskotletsinitiativ kan inte med bästa vilja sägas vara av sådan trafikpolitiskbetydelse alt del finns anledning att här debattera förslaget. Nog kundeutskotlsmajoriteten ha valt något annal område för att demonstrera sinhandlingskraft. Fränmoderaternas och sida anser vi alt utskottet inle borde ha tagitdetta initiativ. Del finns dessutom skäl alt avvaklairafiksäkerhetsut-redningens förslag. I reservation nr 10 yrkar vi avslag påvad utskottsmajoriteten föreslagit. Jag yrkar följaktligen bifall tillreservationen. Detskulle finnas skäl au närmare gä in på avsnittet om kollektivtrafiken, mentiden medger bara några korta kommentarer. Del mest nydanande beslutet omkollektivtrafik tog genom införandet av det nyahuvudmannaskapet för lokal och regional trafik. Därför kan avsnittet omkollektivtrafiken i den här propositionen förefalla knapphändigt. Utskottetslår emellertid liksom statsrådet fast atl den kollekliva tätortstrafikensutformning framför allt är en fråga för de nya huvudmännen. Utskottettar också upp statens stöd till försöksverksamhet av olika slag med sikte påden kollektiva tätortstrafiken. Utskottet anser au denna bör utökas ochföreslår med anledning av motionen 2397 att arbetet på området samordnas genomalt del tillskapas en beredning inom . Majoriteteni utskottet vill dock gå ännu längre i det statliga engagemanget genom attbegära att förslagel frän kollektivtrafikutredningen - KOLT-om bidrag tillfasta anläggningar och andra anordningar för kollekliv trafik i tätort skallgenomföras. yrkar man avslag på proposiiionen i denna del. Jag villhänvisa till den motivering jag anfört i reservation nr 11, liksom lill vadstatsrådet anfört i proposiiionen och sagt lidigare här , och yrkar bifalllill min reservation. BertilZachrissons bråk om tolkningen av KOLT förmodar jag all han för svar pä avkommunikationsministern . var inne pä samma oreda. Efterår av utredande beträffande den svenska hamnstrukturen har nukommunikationsministern lagt fram ett förslag om övergripande planering inomhamnväsendel. Det system som föreslås ger inte den hårt styrande effekt somtidigare utredningar förespråkat. Systemet har godkänts av bl. Dethär var tydligen för bra för Oppositionspartierna, eftersom de funnit varandrai ell gemensami krav på atl återförvisa denna del av proposiiionen. Jag har ireservation nr 12 föreslagit alt antar förslaget och yrkar såledesbifall till reservationen. Mitti den påtagliga luslen alt fara fram med rödkritan har glädjande nog enighetenvarit påfallande kring energiavsniitet. Alt energifrågan mäste tillmätasbetydelse har även utskottet markerat med alt ansluta sig lill genomförandet avhushållningsprogrammet. De beslul vi skall fatta beträffande den framlida trafikpolitikenskall inte ses som något slutgiltigt och fördigt för alla lider. för närmast ses som ellprogram och en färdriktning mol mer förfinade och anpassade metoder.Inriktningen av den nya trafikpolitiken ger möjlighet lill en fortsattanpassning inom iransporisekiorn lill andra övergripande mål i samhället. Ilakt med förändringar inom näringslivel, regionalpolitiken, miljöpolitiken,energipolitiken och samhällsplaneringen i övrigt ställs även krav på utvecklinginom transportsektorn. Den trafikpolitiska debatten kommer därför inte att varaslut efter . Med detla berjag att få yrka bifall lill utskotlels hemställan pä allapunkter utom där jag reserverat mig. Jag yrkar även avslag på de reservationerjag inte redan nämnt i miu anförande. () kortgenmäle: Försl några ord till . Det är pä sätt och vis roligast atldiskutera med honom, för då är det konkreta ling del handlar om. Närvitalarom att del är nödvändigt att staten går in med aktiva insaiser för altkomplettera den marknadsmässiga rörelseverksamheten inom transportsektorn ärdet Ju många konkreta inslag i vårt belänkande från utskotiet som följer uppdet synsättet. Etl exempel är den mycket starka satsningen påkollektivtrafiken, ell annat är det ökade forskningsarbete, som vi anserbehövs. Även om inte kommer atl ansluta sig till det utvecklingsbolagför kollektivtrafiken som jag hoppas nu blir verklighet genom alt bekräftar det beslut som togs i går, så är också det etl utomordentligtpåtagligt exempel på alt staten mäste gä in. Del krävs slora insaiser påutvecklingsområdet, inle minst för att fö en bättre standardisering avfordorien och en bättre samordning av forskningsverksamheten som också mäste fåen starkare inriktning på de oskyddade trafikanterna. Detfinns mänga uppgifter för utvecklingsbolaget. Jag kan inte nu ta upp tid medatt räkna upp dem alla: system för kollektiv siorstadstrafik, en rationellareoch mera energisnål godshantering och mycket, mycket annat. Jag förutsätter-detvilljag gärna säga efter fråga -alt del sker ett m.ycket närasamarbete mellan den beredning i som kommeratttillsättas och del kommande bolaget. Bolaget får naturligtvis mera direkta,operativa uppgifter. Etl sådant samarbete är utomordentligt nödvändigt. Tillherr Mäbrink vill jag säga - eftersom inle tog upp del - attlagen om handikappanpassning var så illa gjord att del fanns en slor risk föratt de handikappade skulle ha blivit allvarligt besvikna. Det visade denjuridiska prövning som vi fick redovisad både från handikapporganisationer ochfrån lokaltrafikbolagen, och därför har vi alltså måsie göra en ändring. Sänågra ord till . Han söker som vanligt rada upp diverse argumentför alt det inte egentligen har skett så särskill myckel i utskottet. Men herrSellgren mäste ändå göra någol försök atl förklara skillnaderna. Förklara förbefolkningen i , , och varför regeringen villrusta ned kollektivtrafiken i de områdena, förklara för de handikappade hur enså slarvig lagtext kan lämna kanslihuset atl deras intressen blir hotade närdel gäller att förverkliga de önskemål vi har om en bättre handikappanpassningav färdmedlen! Det finns en rad sädana konkreta frågor atl besvara, herrSellgren. Ta upp dem i stället för en yvig pralighel! RUNETORWALD (c) kort genmäle: påstår alt det stora antalet tillkännagivanden skullebero på alt utskottet har frängätt gängse praxis. Men hur kan det då komma sigatt även slår bakom bortåt 20-talet av dessa tillkännagivanden?Varför har inte reserverat sig och hävdat den ulskottspraxis somhan påstår är den gängse? Nej, sanningen är nog den, atl visar atl även han innerst inne förstår alt utskottets agerande harvarit nödvändigt för atl i någon mån förbättra statsrådet trafikproposition. HerrSellgren säger atl förslag om att hela järnvägsnätet här i Sverigeskallbibehållas och anses vara persontrafiknät är ett missgrepp; man skall i ställetsatsa på stambanor och del persontrafiknät som regeringen föreslår. Låt mig däpåminna om att om kvistar och lövverk försvinner pä ett träd, murknar snartstammen också. Från sida menar vi att om man inte ser lill, att ävenglesbygdsbanorna bibehålls, så riskerar man att undertaget för stambanornaganska snabbi kan urholkas. Statsrådetpåstår att de olönsamma bandelar som vi har haft skulle ha varitnedläggningshotade. Pä vad har den uppfattningen baserats? Har utskottet någongång i sina betänkanden gett uttryck för tanken all nu är del dags att lägganed de olönsamma bandelarna? Nej, mig veterligl aldrig, i varie fall inte underden lid Jag har suttit i utskottet. Utskoltsmajoritetenavstyrker dess värre inle kommunikationsministerns förslag om en indelning iA-, B- och C-banor, och det beklagar Jag. menar att det är allvarligl.Som framgår av belänkandet, s. 155, avstyrker vi regeringens förslag pä denpunkten. Tyvärr gör inte utskottsmajorileten det. Kommunikationsministern haralltså rätt när hon säger all utskottsmajoriteten i stort sett bara gjortmarginella anteckningar då del gäller uppdelningen av Järnvägsnätet i ettpersontrafiknäloch ett par andra lyper av nät. Framför allt de nät därpersontrafiken skall nedläggningsprövas blir nät som kommer altförsvinna. GeorgDanell säger alt en upprustning av småbanorna skulle dra en kostnad på 2-3miljarder. Det är ju mindre än de åriiga satsningarna på vägnätet! Vi menar atlen satsning av den storleksordningen inle är orealistisk. Om man satsar påupprustning av glesbygdsnätei minskar man behovet av AMS-satsningarför all hälla sysselsättningen uppe i samma områden. () kortgenmäle: Man kan naturligtvis Jämföra de här 2-3 miljarderna med mänga olikautgiftsposter i statsbudgeten och pä del sättet visa alt det rör sig om litetpengar. Men de facto ärdet fråga om 2-3 miljarder. Jag tror inte ens Nr 164 vill gör en åderlåtning av anslaget lill vägbyggandet medså Fredagenden mycket pengar. Och någonstans skall man ju ta dem. 1 iuni 1979 VillvigöraensalsningpåSJ såsom jagharbeskrivit förut krävsdeiatt man gör enrealistisk bedömning och satsar de resurser vi har pä det näl som vi i TraftkDolltiken förslåhand behöver - naturiigtvis efter del att de regionala huvudmännen sagl sill om den framtidaanvändningen av deras spårtrafiknäi. TillRolf vill jag säga all del inte alls är någon oviktig ändringutskottet har gjort när del gäller den femårsgräns som kommunikationsministernhar salt upp för möjligheterna för regionerna att få ersättning för nedlagdJärnvägstrafik. Det står i proposiiionen alt transportrådel skall pröva om delär skäligt atl även fortsättningsvis ge bidrag till de regionala huvudmännen.Vi har uppfattat det sä att det är en ganska restriktiv skäligheisprövning somskall ske. Del har föranlett oss att företa en ändring i förhållande tillproposiiionen - vi har sagt att bidragen skall utgå. Det får inle bli tal omatt lägga ned någon ersätlningstrafik efter del att järnvägen en gång harförsvunnit. Dessutomvill jag säga några ord lill belräffande del ekonomiskaansvarstagandet. Det är de faclo sä att folkpartister och moderaler har ganskalika uppfattningar om hur statsbudgeten bör se ut och hur del ekonomiskaansvaret skall styra värt arbete här i huset. Jag finner del märkligt atlfolkpartiet så snabbt springer ifrån sin egen proposition genom att ökaanslaget lill SJ med 75 miljoner ulan att ange varifrån de pengarna skall tas. Vihar när del gäller vägbyggandel sagt att vi är beredda alt pä kort sikt öka detgenom avgiftsfinansiering, men alt vi pä läng sikt vill göra ompriorile-ringarså att vi kan öka vägbyggandel och åtminstone behålla den standard som vi harpä vägarna ; den är som bekant hotad. Tillsist några ord till . Staten griper in pä en del områden. Manstimulerar t. ex. en ulbyggnad av kollektivtrafiken. Men det innebär inle attde marknadsekonomiska principerna för den skull överges. När del gäller kravelpä transporlforskningsulredningen som utskottet för fram är det inle alls frågaom atl kränka marknadsekonomins principer. Det är tvärtom fråga om alt se lillalt utvecklingen och tekniken kan göra ännu mera ingrepp och positivt påverkadel irafikpoliliska arbetet. BERTILMÅBRINK (vpk) kort genmäle: motiverade nu varför vår partimotion 2402 inte föranlettnågon åtgärd i utskottet: Det vi för fram i motionen, alltså detjag harredogjort för i milt huvudanförande, har ingen opinion bakom sig! Observera atthela ulskoltei, såvitt Jag förstår, anslutit sig lill det resonemanget, somligger bakom den enda raden om avstyrkande av vår motion! Viföreslär i motionen att en ny trafikpolitik skall innehålla bl. a. följandepunkter: Ettsammanhållet järnvägsnät skall utgöra kärnan i den inierregionala trafiken när det gäller både person- och godstransporter. 74 Järnvägsnätet mäste restaureras och byggas ut, somett led i industrialise- ringen av skogslänen ochäven andra järnvägslösa delar av landet, där tillgång Nr 164 Denkollektiva trafiken måste byggas ut för att ersätta privatbilismen i de i:j,j 19-79 större tätorterna. Denkollektiva trafiken mäste även byggas ut i mindre tätorter, landsbygd TraftkDolltiken oh glesbygd för att möjliggöra arbetsresor, service- ochfritidsresor utan all använda privatbil. Tekniskförnyelse av trafikapparaten mäste ske. Olika transportmedel måste undergå betydandeförändringar för alt lillgodose samhällsekonomiska, sociala, miljö- ochenergipoliiiska krav. Samhällsplaneringen bör förändras för att passa in itransportapparaten. Bra arbetsmiljö föranställda inom transportsektorn krävs. Dettaskulle det inte finnas någon opinion för! Och utskottsmajoriteten påstår attden har presenleral en ny, revolutionerande trafikpolitik! Tala dä om vad denkonkret innebär för nytänkande på de här områdena! ut litet bättre vadsom blir konsekvenserna av ert huvudresonemang atl vi skall ha en trafik isamverkan under marknadsmässiga former! Tala om för mig vad den kommer attinnebära konkret för skogslänen och för andra glesbygdsområden här i landei! Vadinnebär det att sänka privatbilismen radikalt? Jag vill inte la bort allaprivatbilar, men jag vill inte som kommunikationsministern skriva under på attvi också i forlsältningen måste leva privatbilism. Skall vi alltså hatvå parallella trafiksystem också i fortsättningen? Eller skall vi inte ha det?Jag tror alt ni måste tala litet mera i klartext när del gäller den frågan. ROLFSELLGREN (fp) kort genmäle: Jag skall falla mig sä kort som möjligt för att hinna med mestamöjliga. Handikapplagenbehöver förändras mycket, säger . Vad utskottet har skrivit är att man skall ta hänsyn till deförhållanden som gäller i storstäder vid tillämpningen av den nyahandikapplagen och anpassningen av transportmedel och terminaler till lagen. Delär rikligt att utskottet skrivit detta. Men jag är hell övertygad ifall atl omsamma intressenter hade gått lill regeringen, så skulle den ha varit likalyhörd som utskottet. I anvisningarna till lagen kommer della med. Någonförändring av handikapplagen blir det alltså inte fråga om. Detär inle fråga om att rösta ned KOLT. Frågan är hur man skall tolkakollektivtrafikutredningens förslag och vad redan har gjort. Vi harfattat ett beslut om huvudmannaskap för lokal-och regionaltrafik. Vi harsagtall huvudmännen har ansvaret för trafiken och vi ger bidrag till den. Missnöjetkommer från storstäderna, som lycker att de inte för tillräckligt stora bidrag.Del är det frågan gäller. RuneTorwald sade alt jag står bakom tillkännagivandena. Skall man reservera sig för varje lilet knepig formulering? Det lyckerjag är småaktigt. Nej, jag har det förtroendet för dem som läser betänkandet atl de genom- 75 skådar det spel som ni harbedrivit. Indelningenav järnvägsnätet efter cenlermodell skulle medföra en kostnadsökning somsamhället inom överskådlig tid inle orkar med. Vad är den sakliga skillnaden i fråga om femårsgränsen? Eftersom GeorgDanell läste upp vad statsrådet harsagt skall Jag läsa upp vad utskottet säger: "Desärskilda statsbidragen kan väntas innebära en betydande fördel förde län somberörs, och ersättningslrafiken kan beräknas ha blivit hellintegrerad i det regionala irafikprogrammet. Utskottet finner det därförrimligt att en utvärdering sker av bidraget ." - Femärsgränsenfinns, och det skall ske en utvärdering. - "Därefter bör en fortlöpandeförändring av bidraget kunna ske med hänsyn till ändrade förutsättningar ochförhållanden." Vad är skillnaden? Ja,vi har lika syn när del gäller budgeten. Vad vi nu hargjort äralt gä med på autidigarelägga ett anslag på 75 milj. kr. för all underlätta för SJ altmarknadsföra sina tjänster. Men vad har gjort? Ni har varit med omatt inleckna vägbyggandet genom atl kräva en högre ambitionsnivå. Ni kommer attfö avslag pä förslaget om avgiftsbeläggning av vägar. Kvar står alt deskallfinansieras med statsmedel. Ni har iniecknai betydligt större summor på långsikt om detta skall genomföras än vad vi har gjort. BertilMåbrink talade bl. a. om parallella system. Visst mäste vi ha parallellasystem, med hänsyn till begränsning och landsvägens myckel storaomfattning, för att kunna nå landets olika delar - inte minst glesbygden, därdet inle finns så mänga Järnvägar. () kortgenmäle: Ju mer man hör , desto klarare blir del också av hansargumentering atl del är trafikutskottet och inte regeringen som har gett ossen ny trafikpolitik. Att etl och annat allmänt uttalande i propositionen inleavstyrks eller au några förslag från trafikpolitiska utredningen, somregeringen fört vidare, vinner gillande ändrar ju inte pä huvudintrycket,all det är oppositionens förslag som genomförs. 1 över 20-talet fall harherr sedan tagit skeden i vacker hand och traskat patrullo medmajoriieien. har del lagil för all kommafram lill denna kunskap, men han har ändå hamnat rätt. HerrSellgren har varit snabb i vändningarna, och ibland har det som sagltagit litet . Underskydd av en liberal press som försöker öka förvirringen och något slags allmäntvackert tal försöker dölja sin fanflyki frän propositionen. Menherr slår Ju själv här och argumenterar på punkt efter punkl motregeringens förslag. Vårallvariigaste kritik mot regeringsförslaget gäller dess slora brist på samladeoch konkreta insatser. har måst visa hur han på punklefterpunkianslutersigtill regeringsförslagel. Vi vet au järnvägen måstespela encentral roll. Då kan man inte som regeringen hålla igen på invesleringarna,utan dä mäste man rusta upp , .