prot · G209123 · 1978-12-31 00:00:00 — Genom ökad rådgivning rörande glesbygdsstödet för stödet avsedd effekt, nämligen att stärka lantbruksföretagen. Men vi föreslår också i molionen, vilket framgår av vår reservalion nr I, all de ökade medel som skall utgå lill rådgivningen och den ökning av tjänster som della innebär inte skall belasta statsbudgeten ylleriigare, ulan de medel som avses för nästa budgetår skall kunna avsällas i de kommande prisöverläggningarna med jordbruket. Trots all vi ökar anslaget till rådgivningen kan, genom vårt förslag lill kosinads- 178 täckning, budgetanslaget minskas med 1 milj. kr. Jag yrkar därför bifalllill reservaiionen 1 vid betänkandet. Underpunklen 4 i beiänkandei behandlas bl. a. kursverksamheien för jordbrukelsrationalisering. I reservationen 2 föreslår vi socialdemokrater i ulskouet, ilikhet med vad vi gjorde föregående år, att den kursverksamhet som berörJordbrukels rationalisering inle skall bekostas av budgetmedel, ulan även dessamedel skall kunna tas ut vid prisöverläggningar med jordbrukei. Delråder inga som helst delade meningarom hur viklig kursverksamheien för jordbruketsrationalisering är. Förbättrade kunskaper leder i de allra fiesta fall lillhögre effektivitet och bälire resursuinytijande, och i detta fall är jordbruketsjälvfallet inget undantag. Kurs- och rådgivningsverksamheten har varil mycketvärdefull för ulvecklingen av jordbrukei här i landet. Men dä denna verksamhetockså lett lill avsevärda resultatförbättringar kan del knappast anses orimligtalt kostnaderna för denna verksamhei bärs upp av lantbrukskollektivetgemensamt. Utslaget per enhet rör del sig om mycket blygsamma belopp, men vadgäller budgetmedel rör det sig om inbesparingar på 4,4 milj. kr. Därför yrkar Jag, herrtalman, också bifall till reservaiionen 2. Beträffandeanslaget till permanent skördeskadeskydd, som behandlas under punkten 15 ibetänkandet, har vi i vår motion 2135 föreslagit att anslaget lillskördeskadefonden ej skall utgå för nästa budgetår. Skördeskadefonden har f n.en behållning på ca 300 milj. kr. Åriigen har staten bidragit med 30 milj. kr.och lanlbruksnäringen med 15 milj. kr. Då handläggningen nu är klar för 1978års skördeskador visar del sig all ersättning kommer att utgå med 23,6 milj.kr. Eftersom dessa ersättningar inte motsvarar ens räntan som tillföres fondenkommer fonden all öka med över 45 milj. kr. Formerna för skördeskadorna är f n.föremål för utredning, och förslag om nytt skördeskadeskydd kommer att läggasfram . Därför finns det som vi ser det ingen anledning attytterligare förslärka skördeskadefonden. Och eftersom vi i vår motion föreslagitall både statens bidrag och bidraget frän lanlbruksnäringen skall utgå, såkommer lantbruket därigenom att få en inkomstförstärkning med 15 milj. kr. Vårtförslag i molionen 2135 följer vi upp i reservaiionen 6, som Jag yrkar bifölltill. Reservaiionen7 har vi socialdemokrater fogat till beiänkandei i anledning av förslag ommedel för administration av permanent skördeskadeskydd, vilket redovisas underpunkten 161 betänkandet. Frän anslaget anvisas medel för att bekostastatistiska centralbyråns genomförda objektiva skördeska-deuppskattningar ocholika statistiska undersökningar inom lantbrukets område. socialdemokratiska moiionerna 2105 och 2135 har föreslagits att anslagetkan. Eftersom del f n. pågår flera utredningar somundersöker SCB:s lantbruksstatistik är det i avvaktan på resultatet avutredningarna motiverat att SCB:s utvecklingsarbete på detta område begränsas.Vi vet ju inle vilken nytta vi kan ha av SCB:s undersökningar pä skördeområdet. Jordbruk, fiske m. m. Jordbruk, fiske m. m. Därförber Jag också all få yrka bifall till reservaiionen 7. Ireservaiionen 8 återkommer vi socialdemokrater med förslag frän föregående årsbudgelbehandling i vad gäller bidrag lill statens utsädeskontroll. Enliglbudgetpropositionen skall verksamhelen vid utsädeskontrollen forisältningsvistäckas med avgifter och bidrag. Avgifterna skall i princip läcka kostnadernaför uppdragsverksamheten. Undanlag från denna princip görs avutskotismajoriteien, som följer regeringsförslaget om att de ökade kostnadersom är förknippade med kontroll utförd vid frökonlrollanslalien i skall läckasav budgelmedel. Visocialdemokrater i ulskotlel anser inle heller all de ökade kostnaderna skallbäras enbart av dem som uinyiijar frökonlrollanslalien i . Men för altenutjämning skall kunna ske är det inle nödvändigt att budgetmedel las i anspråk,ulan det kan ske genom att en någol högre kostnad tas ul för kontroll somutförs vid andra frökonirollansialler. Då sker det en utjämning, och vi får elllikartat avgiftssystem över hela landet ulan an ulnyllja en överansträngdbudget ylleriigare. Därför yrkar jag bifalllill reservaiionen 8. Så vill Jag göra någrakommentarer till reservalionerna 3, 4 och 5. Icenlerreservationen 3 föreslås för läckande av förluster på grund av statligkreditgaranti en uppräkning av anslaget med 87 milj. kr. Del kan i mängaavseenden anses värdefullt att lantbruket får kreditgarantier för investeringaroch rationaliseringar. Men som Jag sade inledningsvis är budgeten mycketöveransträngd,och lantbruket kan väl ändå anses vara väl lillgodosell jämförtmed många andra områden. Därför har vi socialdemokrater i vår bedömning ickeansett oss kunna tillstyrka förslaget, ulan vi föreslår avslag pä denreservaiionen. Ireservationerna 4 och 5 från och behandlas befrämjande avhusdjursaveln och statens hingstdepå. Man föreslår i reservationen 4 att detskall tillsättas en pariameniarisk utredning angående det statliga stödet lillhäsiaveln. Eftersom departementschefen i proposilio'-nen föreslår au enarbetsgrupp eller utredning skall tillsättas föreslår vi att -som praxis är imänga andra sammanhang - del bör ankomma pä departementschefen au själv avgöravilken utredning eller arbetsgrupp som behöver utses och vilken sammansättningden skall ha. Vi följer här, som sagt, praxis, och del finns ingen anledningall ha någon annan uppfattning bara för att det rör husdjursaveln och statenshingsldepå. Därför yrkar jag avslag påreservaiionen 4. Vadbeträffar anslaget till statens hingsldepå i reservaiionen 5 föreslår vi alldet också bör ankomma pä regeringen all bedöma anslagets storlek i avvaktan påde pågående utredningarna. Jag yrkar således bifall till reservationerna 1,2,6,7 och 8 och iövrigt bifall till utskottets hemställan t. o. m. punklen 33. GUNNARJOHANSSON (m): I molionen 1978/79:650 hemställer vi motionärer dels alt hosregeringen anhåller om alt en pariameniarisk utredning tillsätts meduppdrag att analysera den direkta och indirekta samhällsnyttan avhäslhållningen i landet och på grundval härav föreslå riktlinjer för framlidastatliga insatser på området, dels all i avvaktan på all underiaglill riktlinjer för statliga insatser på hästområdel föreligger beslutar allverksamheten lill statens hingsldepå och sluteri inle får minskas undernuvarande nivå. Ulskolletsmajoritet har avstyrkt det sistnämnda yrkandel och följer i Slällel regeringensförslag, som reellt sett betyder nedtrappning av verksamheten på Flyingehingsldepå och sluteri. Ej heller har majoriteten ansett sig kunna gå med påatt en pariamentariski sammansatt utredning lillsälies. Man nöjer sig här medall hänvisa lill all jordbruksministern i budgetpropositionen har sagt alt hanhar för avsikt all föreslå regeringen alt lillsätta en utredning. Beiräffandedennas sammansättning vill man inte göra något uttalande. Motionsyrkandenaföljs nu upp i reservationerna 4 och 5 i betänkande nr 20,lill vilka jag, herr talman, vill yrka bifall. I princip är vi överens om allen utredning och en analys nu bör ske. Förhållandena och synsättet beträffandebehovet av hästhållning är helt annoriunda än när häslutredningpåbörjade sitt arbete. Då hade vi som bekant en oavbruten nedgång i antalet hästar,och efterfrågan var i starkt avlagande. Ridsporten hade då en ringa omfattningosv., vilket medförde all vi endasl hade ca 80 000 hästar i . är förhållandel som bekant ett hell annat. Antalet hästar har ökat tillungeför 110 000, således en ökning på 1970-lalet med ca 30 000 hästar. Vi har ett helt förändrat läge. Vi har efterfrågan på både kallblodiga ochvarmblodiga hästar. Ridsporten är betydande, och den ökar för varje år.Samhället bör se positivt framförallt pä denna sport och på olika säll stödjaden, inle minst ekonomiskt. Den har som bekant en enastående förmåga attengagera våra ungdomar, lösa deras fritidsproblem och hindra icke önskvärdaaktiviteter. Intresset för galopp- och travsporl ökar och tillför statskassan betydandebelopp. Budgetåret1976/77 fick staten 126 milj. kr., 1977/78 blev del 144,6 milj. kr., och1978/79 beräknar riksrevisionsverkei att staten tillförs 170 milj. kr. Påkallblodssidan är efterfrågan god på hästar som kan användas igallringsskogsbrukel. Allt flera skogsägare erkänner hästens förträfflighet iskogen. Den är ju skonsam mot både skogsbeståndet och del avverkade virket.Hästens uppgift i skogen är inle heller all förglömma i den nu sä akluellaenergidebatten. Dessa faktiska förhållanden och de slora förändringarna iförhällande till 1950- och 1960-lalen motiverar en ingående belysning avhästens betydelse i vårt samhälle . Vi hälsar därför jordbruksministernsförslag om tillsättandet av en häslutredning med tillfredsställelse, men denbör vara pariameniarisk och ha en allsidig sammansättning. Däremotär budgetpropositionen en missräkning för oss i fråga om de avsnitt därjordbruksministern inle har kunnat tillmötesgå lanlbruksstyrel-sens begäran atthöja anslaget lill stuteri och hingstdepå från nuvarande 200 000 kr.lill . För att verksamhelen skall kunna bedrivas i samma omfatiningsom nu torde del vara behövligt all för nästa Jordbruk, fiske m. m. Jordbruk,fiske m. m. budgetårhöja anslaget med . Kan inte ell högre belopp beviljas måsteverksamhelen troligen nedbantas. Del är synnerligen olyckligt om så måste ske.Dessutom är det fel tidpunkt. Motionärerna menar att del är angeläget allstatens hingsldepå och stuleri inle tillåts all minska, innan häslfrägorna istort har blivit belysta. Således bör del inle ske någon ändring förrän denaviserade utredningen har sagt sill ord. Medtanke på hästens betydelse i samhället, inle minsl för våra ungdomar, och debetydande inkomsterna lill statskassan, som jag här lämnat uppgift om, bör detligga i landets iniresse alt antalet hästar är av en viss storleksordning ochatt hästarna också är av god kvalitet. När det gäller kvaliteten äravelsarbetet den första förutsättningen. Pä della område har vi kommit ganskalångt. Vi har i myckel gott hästmalerial. Därom vittnar inle minst detgoda anseende som svenska hästar har i ullandel och de goda prestationer somdessa har gjort i olika tävlingssammanhang. Grundläggande för deltaavelsarbete är givelvis de många enskilda uppfödarnas iniresse och arbele, menockså plalser som , Slrömsholm och Vången har betytt och betyder ganskamyckel för vårl ordnade avelsarbete. Dessa tre plalser är internationellt kändaoch erkända. Alt jusl nu trappa ned verksamhelen på är illavarslandeoch oklokt. bör i stället bli en fast punkt för varmblodsaveln, som börkunna utvecklas ylleriigare och få ännu siörre uppgifter. Statens ekonomiskaengagemang i häsiaveln är synneriigen blygsamt i jämförelse med andra länderssatsning på detta område. Man måste också föra in i diskussionen de belopp somtillförs statsverket av häslförsäljningsmedel lill följd av att den s. k.statens lånefond, som för häsiavelns befrämjande beslutades av , upphörde . De belopp som vi fick genom export av hästar underförsta väridskriget liksom vissa inkomsler av trav och galopp uppgick närfonden avvecklades 1959 i kontanter och utestående lånebelopp till sammantagetnära 7 milj. kr. Man kan ju säga all vad vi här diskuterar är häsiavelns egnapengar, inle statens. Det var häslägare som vid försäljning av hästar fick avståen viss del -under 3 resp. av försäljningssumman. Sammanfattningsvisvill jag slå fasl an häslhållningen och avelsarbetet är en god affär för statenoch samhället. Del tillfredsställer mångas, särskilt ungdomens, intresse. Jag yrkarbifall till reservationerna 4 och 5. Årets budget i jordbrukssammanhang är väldigt mager. När man tar del avden får man intrycket att statsrådet vill väldigl väl pä de olika punkterna,men när det skall uttryckas i exakta tal och siffror blir resultatet magert.Det gäller på del avsnitt som vi nu diskuterar speciellt lantbruksnämndernasverksamhei. Jag vill därvidlag i första hand instämma i vad vad gäller husdjursaveln. Men del som kanske ger alldeles speciellanledning till vår förvåning är att man inle kan tillgodose kreditramarna förkreditgaranti inom jordbrukei. Det är inte alls pä del sättet - som HåkanStrömberg antydde här - alt del skulle ha någonting att göra medhån ansträngd budgel. De 87 miljoner som lanlbrukssiyrelsen här har begärt somrimligt utrymme för statlig kreditgaranti inom jordbrukets område berör inle pånågol som helst säll budgeten. Del är inte heller så all budgeten skulle kunnaberöras därigenom alt förlustrisker kan föreligga - alla vel ju all de riskernaär minimala i del här sammanhanget. Del är klart all den uppfattningenförekommer an dylika ramar påverkar nationalekonomin i dess helhet, men i enläge där man på andra områden vill uppmuntra investeringsviljan och där man harsysselsäliningssvårigheier ute i regionerna är det utomordentligtförvånansvärt all man inte kan ställa kreditramar lill lantbrukets förfogande. Motden här bakgrunden -au det aren mager budget -är det så myckel meranmärkningsvärt att socialdemokraterna ändå gör ytterligare prutningar. Jagmåste här tyvärr använda lilel lid lill alt bemöta och kritisera denbudgetteknik som socialdemokraterna återigen använt -och som de börjadetillämpa , tror Jag del var. Man talar om att man gör prutningar, meni själva verket överiåler man betalningsansvaret lill någon annan. Man säger:Del borde någon annan kunna belala! I flera fall lägger man fram elt vårdslöstförslag, nämligen all skulle beslula om betalningsansvar för någonannan - i de sammanhang där inte har mandat all beslula. gällerpå alla de punkier där socialdemokraterna vill skära ned budgeten och sägerattdet hela i stället borde betalas av prisregleringsmedel. De pengarsom desocialdemokraliska reservanierna och motionärerna talar om finns intetillgängliga för . har inget mandal att gå in och beslula ommindre eller större delar av införselavgiftsmedel. Det är redan ianspråk-lagnapengar,och del är belopp som man har enats om efter prisförhandlingar. Därefterhar användningen av pengarna i dessa olika fonder klart fastställts, ochsummorna i fråga är alltså placerade och ianspråklagna. Jagär fakliskl lilel förvånad över all sådanl som delta kan fö ingå i ell yrkandesom las upp i . Socialdemokraierna föreslår alltså all skallfalla beslul i enlighet med dessa yrkanden! För lids vinnande vill jag barahänvisa till raden av förslag, där man plötsligt vill spara 100 miljoner här,10 miljoner här och 4 miljoner där. Jag tror inte alt den tekniken egentligenär hållbar. Därför måste jag starkt tillbakavisa resonemanget all del helahandlar om besparingar. Härtalar man t. ex. för fem nya tjänster i lantbrukssiyrelsen,och på samma gångsparar man 1 miljon. Del där är ju en sorls irollerinummer som jag har väldiglsvårt au förslå au man på allvar vill framföra här. Sammatrollerinummer gör man när man till kurser och utbildning sparar 4,4 miljonergolt och väl i budgeten. Man säger - del gjorde också fräntalarstolen -: Det här är egentligen någonting som Jordbrukei har nytta av. Desom får denna utbildning har nytta av det - alltså bör de själva belalautbildningen. Ja, jag törs inte ens länka på effekterna om jag skulle överföradella resonemang på annan utbildningsverksamhet - på omskolning ellervidareutbildning eller vuxenutbildning. Då skulle vi här i stå uppoch säga all del där har människorna nyila av, sä del får de själva belala. Delhåller inte an föra ett sådanl resonemang, och jag skulle inle Jordbruk,fiske m. m. Jordbruk,fiske m. m. hellersjälv vilja länka mig alt vi plötsligt i sädana sammanhang sade att kostnadernaförden där utbildningen borde bäras av någon annan. Del kunde vi spara ibudgeten - det kanske borde betalas av KF eller LO. Det är Ju en väldiglunderiig parallell som man ivingas dra här. Alltsåmåste Jag skarpt tillbakavisa resonemanget om besparingar i dessa sammanhang.Och jag skall, herr talman, nöja mig med all i det här avsnittet be alt få yrkabifall till de reservationer där milt namn förekommer och i övrigt bifall lillutskottels hemslällan. HÅKANSTRÖMBERG (s) kort genmäle: När talar om all de statliga kreditgarantierna icke upp i budgetmedlen är väl delta om något en irollerinummer, för självfalletmåste statens garantier tas upp via budgetmedel, och det betyder ett störrebudgetunderskott. Sedansäger vi inle i våra reservationer, , all del här skall betalas avnågon annan. Vi hänvisar direkt till inkomstkällorna och menar att del kanbetalas av jordbruket kollektivt, för Jordbruket har självfallet nytta av dennautbildning och rådgivning. Det går naluriiglvis inte att göra en jämförelse medomskolningskurser för människor som blivit arbetslösa, utan här kan man påvisadirekta resultatförbättringar. Vi har också i den reservalion som gällerskördeskadeskyddet föreslagit au de 5 miljoner som jordbruket bidrar med tillskördeskadefonden icke skall tas ul, utan de skall stanna kvar i Jordbrukei.Med de förslag vi lagt fram - 5 milj. kr. lill rådgivning angåendeglesbygdsstödet, 4,4 milj. kr lill kursverksamheten för Jordbruketsrationalisering och . till frökonlrollanslalien i - skulle detändå kunna bli 5 milj. kr. som kunde återgå till jordbruket. Jag är förvånadöver att vi socialdemokrater är ensamma om det förslaget. Också hans partivänner i utskottet borde kunna acceptera att vi här tillförJordbruket direkt 5 milj. kr. () kortgenmäle: Vi har ju offrat rätt myckel lid förut på en debatt kring den härsortens budgetteknik, och jag vill bara tillägga all den budgetteknik som HåkanSlrömberg här försöker försvara är ny i riksdagssammanhang. Den är helt enkeltomöjlig att försvara. Konsekvensenav resonemanget i senaste inlägg är: Hela jordbrukshuvudlitelnär till gagn för jordbruket - alltså borde jordbruket självt betala den. Det ären väldigt allvariig konsekvens av resonemanget. Beträffandeunderskottet i konirollkostnaderna för , så drar man också en helt felaktigslutsats. Det betyder att Jordbrukare i övriga landet skulle svara fördel glappi kostnaderna som redovisades för . Det kunde de kanske göra. Det skulle dåläggas till jordbrukets totala kostnadskalkyl och alltså vid förhandlingarnaräknas in där via någon annan väg, medan Jordbrukarna i i del läget isamband med del här speciella slödpakeiet skulle bli lurade på konfekten ochbli utan del stöd som är avseii för dem. ()kort genmäle: Nr 123 säger alt delta ärnågonting nytt, men del är Tnrsdaeen den inte så, utan vi talar ofta om alldel är näringen själv som skall belala sina <- -i ,gg Det kan såledesinle vara någon nyhet för , såvida det inte möjligen är såalt del har blivit del , sedan vi fån fnrdbnik f\ke m. m. annan ledning i Jordbruksdepartementet.Tidigare har man sagt där -och del har man också sagt inommänga andra områden - alt del är självklart all näringen själv skall svaraför en del av kostnaderna. Del är alltså ingen idé att försöker sigpå konststycket alt hävda del här, eftersom man på många andra områden kanbevisa all det i slällel är näringarna själva som lill största delen betalar sinaegna kostnader. BÖRJESTENSSON (fp): Jag vill frän början yrka bifall lill jordbruksulskotlets betänkande 1978/79:20på alla punkier ulom vad gäller punklen 45, Miljövärdsforskning. Detär, lyckerjag, värt all understryka all del är på denna enda punkt ijordbruksulskollets belänkande som ulskotlel anslagsmässigi gäll ifrånregeringens förslag. Det har varit en ambition hos representanteratt söka få slöd för regeringsförslagen i budgetpropositionen i så storutsträckning som möjligt. Del är med viss tillfredsställelse som vi nu kankonstatera att vi därvidlag varil ganska framgångsrika. Om nu riksdagenbifaller utskottets förslag i alla de delar där förslagen sammanfaller medregeringens proposition har vi anledning uttrycka både tillfredsställelse ochtacksamhet. Ambitionenatt söka få regeringsförslagen i budgetpropositionen genomförda och antagna avriksdagen grundar sig inle pä annat än att vi uppfattat regeringensbudgetprövningar som riktiga. När man i granskal de skildamyndigheternas anspråk inför budgelårel 1979/80 har man tvingats gå fram medrödpenna i siörre utsträckning än vanligt. Statens budget är ett vikiigiinstrument i samhällsekonomin. Samhällsekonomisk balans utgör en grundläggandeförutsättning för en tryggad sysselsättning och en målmedveten reformpolitik. Trotsden här antydda mycket hårda budgetmanglingen har vi ell mycket högt beräknatunderskott i statens budgetförslag /80. Delta förhållande har gjortdet än mer angelägel all motsätta sig anslagshöjningar som föreslagits imolioner som väckis i anslutning lill budgetpropositionen. Vissa anslagsminskningarsom föreslagits hade gått ut över jordbruksnäringen på skilda sektorer. Dellahar vi inle kunnat ansluta oss lill. Underpunklen 6, Täckande av föriusler på grund av statlig kreditgaranti, har i en moiion, 1978/79:994 frän , krav pä anslagshöjning framförts. Del gäller ramen för statlig kreditgaranti som lämnas för lån lill yttre rationalisering inom jordbrukei, län lill inre rationalisering, jordför värvslån, driflslån och maskinlän. Regeringen har i budgeten föreslagit sammanlagt 513 milj. kr., vilket utskottet har tillstyrkt. Motionsyrkandei går ut på alt höja nämnda ram med 87 milj. kr. lill sammanlagt 600 milj. kr. Nr 123 Efterfrågan på sådana garantier har ökat kraftigt de senaslebudgetåren. Torsdaeenden förhållande till innevarande års budget innebär dock regeringensförslag en 5 loril 1979 höjningav kreditramen med 65 milj. kr. i budgeten /80. Delär givelvis posilivi all anspråken på här berörda krediigaraniier har Del förhållandet får väl ses som en följdav den nya syn på jordbrukspolitiken som kanhänföras lill beslul undersenare delen av 1977. Jag iror alt vibland Jordbrukarna anade en ny framtidstro under utredningsarbetets gång, underremisstiden och proposilionsskrivandel och givelvis under liden efterregeringsbeslutet. All de uppdämda behoven var sä pass slora och ivern allrationalisera skulle bli sä intensiv har kanske överraskat. Under innevarandebudgetär har på tilläggsbudget IImedgivits en höjning av de här berördakrediterna med 60 milj. kr. Jag förväntar mig alt regeringen följerulvecklingen på del här området med skärpt uppmärksamhel redan från början avbudgelårel 1979/80. Jag yrkar bifall till utskottets förslag vid punklen 6 och avslag påreservaiionen 3. Vidareyrkar jag avslag på reservalionerna 4 och 5.1 reservaiionen 4 under punklen 8,Befrämjande av husdjursaveln m. m., föreslår utskottets centerparti- ochmoderatledamöter att som sin mening ger regeringen lill känna all aviserad utred ning om bl. a. statligt slöd lill häsiaveln ges en allsidigsammansättning. I molionen 1978/79:650, som yrkandel grundar sig på, föresläsen parlamentarisk utredning. Motionen i fråga är undertecknad av såväl center-som moderalledamöter och någon socialdemokralisk ledamot. Ulskollets majoritetanser del olämpligt au i förväg binda regeringen vid ell bestämt handlandehärvidlag. Av den anledningen avstyrks molionen. Isamma moiion, 1978/79:650, yrkas all i avvaktan på förut nämndutredning beslutar att verksamheten vid statens hingstdepå och Stuteri inle fårminskas under nuvarande nivå. Yrkandel följs upp i reservationen 5. Motbakgrund av denna reservalion vill Jag framhålla alt lanlbrukssiyrelsengivetvis har ell ansvar för att verksamhelen drivs i enlighet medstatsmakternas beslut. Utskottets majoritet har med anledning härav inte hellerskäl all förorda någol sådanl beslul i fråga om berörd verksamheisom förordas i molionen 650 yrkande 2.