prot · G20929 · 1978-12-31 00:00:00 — de mellersta delarna avlänet kompletterar sändarna varandra i viss ulslräckning. Närdet gäller Västervikssändarens kapacitet kan jag nämna atl denna sändarelillhör de starkaste FM-sändarna i landei. Effekten uppgår till 60 kW och eneffektökning skulle, enligl , endast ge obetydliga förbättringar avprogrammottagningen. Jag kan därför inle finna alt del föreligger någonbrislande kapacitet i den meningen all sändaren skulle vara för svag. Däremoikan del naturligtvis i undantagsfall finnas luckor i sändarens täckningsområde,där programmen hörs något sämre t. ex. pä grund av geografiska hinder. eller Lokalradio anser emellertid atlmotlagningsförhållandena är särskill besvärliga i de norra länsdelarna. Allmäntkan sägas alt i samråd med lokalradion fortlöpande arbetar med alteliminera de motlagningssvårigheter som kan finnas på olika håll i landei. Jagkan i del sammanhanget nämna alt man när det gäller Radio sändningar fn. överväger behovet av en mindre sändare i . En sådan sändare skulleförbättra mottagningen av både de ordinarie P 3-sändningarna ochlokalradioprogrammet. skulle det bli möjligl för lokalradion allsända särskilda programinslag över ett mindre område än länel. Jag får tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Avsvaret framgår atl enligt de uppgifter som finns skulle sändningsförhållandenavara goda i norra länsdelen. Jag vill då bara påpeka atl jag inte tagit minauppgifter ur luften, utan alt jag har fåll fiera brev och samtal i dellaärende. Del är emellertid möjligl atl en del av klagomålen stammar från deområden som statsrådet avser med mellersta delen av länel. Enligt svaret är delju så alt de bägge sändarna "i viss utsträckning" kompletterarvarandra. Dä kan det uppstå besväriigheler i skarven. Delkan också hända atl en del av klagomålen härrör från del förhållandel att man inorra delen av länel av andra skäl hellre lyssnar på lokalradion iÖstergötland. Del har ju andra orsaker än sändningskapaciteten. Detär dock uppenbarligen så all det kan råda olika åsikter i den här frågan. Jagnoterar med tillfredsställelse att man överväger att genom en mindre sändare iOskarshamn läcka den lucka som kan finnas mellan de bägge sändarna i Kalmarlän. Kommunikationernai län är alldeles speciella på grund av länels långsmala utformning.Della gäller också sändnings- och mottagningsförhållandena för radio och TV. Därmedhalkar slalsrådel också nästan in på programutformningen med atl säga atl mankan sända särskilda programinslag över elt mindre område av länet. Somlandstingsordförande vill jag säga atl del snarare är ell inlresse all vi fårgoda motlagningsförhållanden för elt samlat programutbud som läcker hela länet, detta såmycket mera som vår press är delad sä att del knappast finns något pressorgansom är heltäckande i landstingsområdet. Överläggningenvar härmed slutad. § 12 Om fortsatt utbyggnad av hamn Kommunikationsministern erhöllordet för alt besvara () den 26 oklober anmälda fråga,1978/79:81, till induslriminislern, och anförde; har frågat industriministern dels om induslriminislernanser alt det ur näringspolitisk synpunkt är angeläget all slå vakt omGöteborgs hamn, dels om industriministern kommer atl medverka till ett statligtdelägarskap i hamn, så alt därigenom en fortsall uibyggnad av hamnenkan säkerställas. Frågan har överlämnats till mig. Göteborgskommun och hamn har i skrivelse lill regeringenföreslagit alt hamn ombildas till aktiebolag, där slalen erbjudsteckna aktier lill en belopp av ca 150 milj. kr. Ivissa avseenden intar hamn en särställning bland svenska hamnar. Detgäller i fråga om den transoceana linjetrafiken, där hamnen i mänga fallfungerar som centralhamn inle enbart för utan också för iövrigt. Denna ställning har hamn uppnått av egen kraft i hårdkonkurrens med andra hamnar. I andra avseenden konkurrerar hamndirekt med andra svenska hamnar. Jaganser att det är värdefullt för det svenska näringslivet att ha tillgäng tillden omfattande service som hamn erbjuder. De pågående investeringarnai Älvsborgs- och Skandiahamnarna svarar enligl min mening väl mol de krav sombl. a. den pågående omstruktureringen inom sjöfarten ställer. Närdet gäller frågan om statligt delägarskap har regeringen ännu inle tagitslutlig ställning. En sådan prövning måste givetvis göras med utgångspunkt iell vidare hamnpolitiskt perspektiv. Därvid måste hamns konkurrensförhållandengentemot konlinenlhamnar särskill beaktas. Regeringen avser därför allinförskaffa ytteriigare underlag i della avseende. s. k. varvspropositionen föreslås bl. a. att vissa angelägna väg- ochjärnvägsinvesieringar som har belydelse för hamn skall kunna ulförassom beredskapsarbeten. Härigenom bidrar staten till atl de aktuellauibyggnadsplanerna kan förverkligas. Omfönsati utbyggnad av hamn Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaren pä de frågorjag har ställt. Jagriktade mina frågor lill industriministern, eftersom hamn har enutomordentligt stor näringspolitisk betydelse, icke blott för näringslivet iGöteborg och utan i allra högsia grad för hela det svenska 0/77fortsatt utbyggnad av hamn harfrågorna överlämnats lill kommunikationsministern för besvarande. Minförsta fråga var om industriministern anser del vara angeläget urnäringspolitisk synpunkt alt slå vakt om hamn. Jag uppfattarkommunikationsministerns svar på den frågan som elt klart och entydigt ja. Påmin andra fråga - om vi kan förvänla oss ett statligt delägarskap i Göteborgshamn - svarar kommunikationsministern alt den nya regeringen ännu inte hartagit ställning lill den frågan. Del har jag naturiigtvis full förståelse för -regeringen har inte haft möjligheter all göra det på den korta tid som harstått lill förfogande. Alt jag ändå ställt frågan beror på att det gått mer änelt år sedan den här saken aktualiserades. Somjag redovisat i motiveringen för mina frågor spelar ham n enutomordentligt stor roll när del gäller den transoceana trafiken. Dentransoceana linjefarten lill går till hamn. avdet gods som denna sjöfart transporterar skickas vidare till övriga delar avSverige eller till andra nordiska länder. Medden utgångspunkten anser vi del vara ell riksintresse att man slår vakt om denhär trafiken. När del gäller denna trafik har hamn inte någonkonkurrens med svenska hamnar, ulan man arbetar i konkurrens med hamnarna påkontinenten. Därför anser vi del vara ett statligt inlresse alt se till attGöteborgs hamn även framgent kan slå vakt om sin ställning, så att vi fårbehålla den transoceana trafiken över . Föratt klara konkurrensen på det sätt som sker krävsutomordentligt stora investeringar- investeringar pä åtminstone 250 milj. kr.Att göra dessa investeringar kan inle vara en uppgift, eftersom delhär är fråga om ett riksintresse. Eftersomkommunikationsministern i sitt svar säger alt regeringen skall pröva dellaärende i ett vidare hamnpolitiskt perspektiv vill jag fråga; Hur lång lidkommer denna prövning att ta? 1 vilka former delta beslulsunderiagskall breddas har regeringen ännu inle tagit slutlig ställning lill, menarbetet skall bedrivas snabbt. Jag lackar för del beskedel. Del är viktigt atl regeringen snabbt tarställning, sä att kommunen får vela om det finns möjligheter alt klara denerforderliga investeringsverksamheten. Manhar inom svenskl näringsliv - alltså inte inom hamn -räknat ut attdet svenska näringslivet skulle få en åriig merkostnad på åtminstone 350 milj.kr., om den transoceana sjöfarten inte gick till en svensk hamn utan i ställetlill våra konkurrenthamnar nere på kontinenten. En sådan årlig merkostnad på350 milj. kr. klarar inle del svenska näringslivet. Därför är delutomordentligt angeläget att regeringen slår vakt om delta. Jaganser som statens representant i hamnslyrelse alt staten här har ettutomordentligt stort intresse och ansvar, och därför hoppas jag att regeringenkommer att göra elt ställningslagande i enlighet med det uttalande nuvarandestatsministern gjorde i i början av sepiember. Han slog då entydigtoch klart fast atl del bör vara ett statligt engagemang i hamn ochatl hamnen bör ombildas till ett bolag där staten är delägare. Det är ickefråga om någon subvenlionering av hamnen. hamn är ett ekonomisktsjälvbärande företag och bör vara det i framliden också. Men det gäller allskapa förutsättningar så att man kan klara den investeringsverksamhet som ärså viktig för svenskl näringsliv. ömavgiftsfinansiering av vissa vägar och broar Överiäggningenvar härmed slutad. §13 Om avgiftsfinansiering av vissa vägar och broar Kommuniktionsministern erhöllordet för att besvara Kun () den 26 oklober anmälda fråga,1978/79:82, och anförde: har frågat mig om jag avser att låta statens vägverkfullfölja ulredningen om en avgiftsfinansiering av vissa Europavägsobjekt. Omsvaret på denna fråga är ja vill veta omjag inom en snar framlidavser alt lägga fram förslag för om införande av ett tullvägssyslem ivårt land. Utredningsarbetet inom omavgiftsfinansierade vägar är i praktiken slutfört. En del av ulredningen harredan överlämnats till . Resterande del kommer attöveriämnas . Svaret på andra fråga är nej. Jag ber alt få lacka kommunikationsministern för svaren även på dessafrågor- vi lämnade vatlnet och gick över till våra vägar. Delsom förvånar mig litet är alt denna utredning i praktiken redan är slutförd.Som ledamot i styrelse är jag en aning förvånad över detta besked,men jag tror naturiigtvis på kommunikationsministerns svar. Vireagerade i när förutvarande kommunikationsministern uppdrog ätvägverket att göra en sådan här utredning. Vi gjorde del av två skäl. För delförsta hade i en lidigare utredning klart deklareratalt något underiag för avgiftsfinansiering av de svenska vägarna över huvudtaget inte förelåg i detta land. För det andra har vid flertaligatillfällen med en klar och entydig majoritet avvisat de moderata förslagen ochpropåerna om atl vi skall införa tullvägssyslem i . Jagvill ge uttryck för en ulomordentligl stor tacksamhet när kommunikationsministernnu klart svarar nej på frågan. Kommunikationsministern har icke någon som helstavsikt att för riksdag framlägga förslag om 0/77en bro över Bjursunds ström i län tull vägar i , ochjag är mycket glad över all vi har fåll della besked. Jag hoppas att frågan omtullvägar - som skulle lägga yllerligare avgifter på svenska fordonsägare -därmed för lång lid framöver är borta från riksdag. Tack, frukommunikationsminister! Överläggningenvar härmed slutad. §14 Om en bro över Bjursunds ström i län Kommunikationsministern erhöllordet för atl besvara () anmälda fråga,1978/79:83, och anförde; har frågat mig om beräknas komma med iblivande varvsbeslällningar av stålbroar. Besvär har anförts hos regeringen över vägverketsbeslut om fastställelse av arbetsplan för bro över Bjursunds ström. Vidare harstatens vägverk, i län, hos regeringen hemställt ompartiell avlys-ning av farleden vid den planerade bron. Dessa ärenden bereds f.n. inom . Jag kan därför inte nu göra något uttalandeom byggandet av . Även när del gäller den här frågan tackar jag pliktskyldigast försvaret, även om det som jag ser det var tämligen innehållslöst. Jag hadenämligen frågat om möjlighelerna att ta in bland de beställningarsom skall läggas ul med anledning av varvskrisen och som innebär att man istället för alt bygga betongbroar skall bygga stålbroar. Jag lyssnade därförmed intresse på vad som sades tidigare under frågestunden beträffande bron iJämtland. Detöverklagande som gjorts gäller höjden på bron. Jag känner väl till bakgrundenlill delta. Bron kommer nämligen att gå tvärs över en angiven segelled, och vadsom här kommit in i bilden är iniressen från ägare till nöjesbålar med för högmast. De har begärt atl få en brohöjd på om jag minns rätt i ställetför en planerad höjd pä - jag får göra reservalionen all jag inle ärsäker på om de här höjderna är korrekta. Deljag frågar om gäller de besvär - i det fallet rör det sig verkligen om besvär,fru kommunikationsminister - som råder när det gäller kommunikationerna iKalmar län. Jag kan inte begära all en ny kommunikationsminister skall hahunnit sälla sig in i dessa problem, men jag ser att den förutvarandekommunikationsministern befinner sig i kammaren, och han är väl införstådd meddessa frågor. Dennabrofråga har varit aktuell väldigt . Som jag framhåller i min fråga finnsdet också en industri i - en skärgårdssocken som nästan är på vägatt dö ut - en industri som är beroende av tunga transporter för sinråvaruleverans och för frakt av sina färdiga produkier. har funnit del väldigtbesväriigt med den färja som finns och fick när den etablerade sig iLoftahammar ett löfte om att vägförhållandena snabbt skulle förbättras. Det ärdärför vi i län är ganska irriterade över atl inte problemen i sambandmed brofrågan snabbt kan lösas. Jagär medveten om att man i det här fallet måste ta hänsyn till det överklagandesom föreligger, men jag vill fråga om det är möjligt all räkna med all avordinarie medel kunna få sådan ökad tilldelning av väganslagen alt del räckerför all också bygga lidigare än planerat. Innan formella möjligheter finns för att bygga bron kan jag inte uttalamig om tidpunkten för brons byggande. Men rent allmänt vill jag framhålla attprioritering av väg- och broobjekl sker inom ramen för fierårsplaneringen avdel statliga vägbyggandet. Som bekant är flerårsplane-ringen i storutsträckning decentraliserad, och del är länsstyrelserna som såväl upprättarsom fastställer dessa planer för länsvägnäiet. I del planeringsarbetet deltarockså landets kommuner aktivt. av i län upprättade flerårsplanen förlänsvägar ingår med byggstart . Om skäl att stödjasysselsättningen i den aktuella regionen uppkommer, kan naturiigtvis brobyggetkomma all tidigareläggas i förhållande lill den lidpunkten. 0/77åtgärderför att säkra sysselsättningen i , llsbo och IVANSVANSTRÖM (c); Jag är medveten om atl del här finns ett formelll lagligt hinder att geett besked, men jag framhåller all del skulle kunna vara möjligt all få indenna bro som en delbesiällning i samband med varvsbeslällningarna ochdärigenom ulnyltja andra medel än de ordinarie väganslagen, som ju är de medelkommunikationsministern nu lalar om och som faller under länsstyrelser,kommuner osv. Delär vår förhoppning i län att man med utnyttjande av de särskilda medlenskulle kunna få denna angelägna bro till slånd lidigare än vad som är möjligtom vi måste invänta ordinarie tilldelning. Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Om åtgärderför att säkra sysselsättningen i , llsbo och InduslriminislernERIK erhöll ordet för att i elt sammanhang besvara dels ()den 18 oklober anmälda fråga, 1978/79:42, dels (c) den 19oklober anmälda fråga, 1978/79:59, och anförde; har frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer atl vidtaför alt säkra sysselsättningen för de anställda vid dels anläggningar i och llsbo, dels 0/77åtgärder för att säkra sysselsättningen i , llsbo och har vidare frågat mig vilka garantierregeringen kommer aU kräva för atl säkra den framtida sysselsättningen på dehär orterna vid en eventuell försäljning av verksamheterna till svenska ellerutländska företag. ÄvenGunnel har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd atl vidta för atttrygga sysselsättningen vid de nämnda industrierna. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Sloradelar av den svenska skogsmaskinsindustrin arbetar medotillfredsställande kapacitetsutnyttjande och betydande överiager. Ennedskärning av produktionskapaciteten kan bli nödvändig. Risk föreligger därförför en minskning av sysselsäuningen inom denna del av industrin. Minföreträdare, . Åsling, uppdrog åt bankdirektör atl biträda industridepartementet i frågor rörande den aktuellasituationen inom branschen. Överiäggningar pågår nu i syfte att finnarealistiska handlingsalternativ. Med hänsyn härtill är det ännu för tidigt attuttala sig om sysselsättningskonsekvenserna. Givetvis måste dessa väga tungt ibedömningen, eftersom skogsmaskinsföretagen i fiera fall spelar en viktig rollför sysselsättningen pä de orter där de är verksamma. Deformella möjligheterna för staten alt vid en förelagsförsäljning ställa villkori fråga om t. ex. viss sysselsältning är i allmänhet begränsade. I fråga omföretag som åtnjuter lokaliseringsstöd - vilket såväl som Kockumsgör-gäller dock att stödet kan krävas äter, om det sker en väsentlig förändringav äganderätten lill rörelsen. Om man emellertid beslutar atllokaliseringsstödet får kvarstå efter en ägarförändring, kan den myndighet somhar beviljat stödet ställa villkor om t. ex. den framlidasysselsättnings-nivån. Svensktaktiebolag, vars bolagsordning innehåller en s. k. ullänningsklau-sul, dvs. ellförbehåll om att endasl en viss mindre de! av aktierna får förvärvas avutländska intressen, måste - om det gäller ett större företag - ha regeringensmedgivande för all kunna upphäva utlänningsklausulen. Vid prövningen av om eltsådant tillslånd skall ges, kan frågan om företagels betydelse frånsysselsättningssynpunkt aktualiseras. Vilkasysselsättningsgarantier regeringen kommer att kräva vid en eventuellägarförändring är emellertid en hypotetisk fråga. Målsättningen måste vara attanpassa produktionskapaciteten till marknadsförhållandena, så all branschen fårförutsättningar för långsiktig lönsamhet och därmed tryggad sysselsättning. Omdetta bäst främjas genom samarbetsavtal, fusion mellan två eller fiera företageller på annat sätt kan inte nu bedömas. Jag ber atl få lacka industriministern för svaret pä min fråga. Densvenska skogsmaskinsindustrin befinner sig i elt akut krisläge. Detta harsärskilt hårt drabbat oss i , där ca 1 000 anställda nu direktberörs vid i och llsbo samt vid i . Problemen är så allvarliga på dessa orter all omedelbaraåtgärder nu krävs från regeringens sida. Östbergshar nu varslat ett stort antal anställda i och llsbo, men del är mycketosäkert om den åtgärden kan hjälpa företaget ur krisen. Orsaken lill branschenssvårigheter är i grunden lågkonjunkturen och en betydande överkapacitet.Förhandlingar mellan företagen har pågått under en längre lid för atl finnagemensamma lösningar. Även utländska företag har visat intresse. Deanslällda vill helt naturiigt slå vakt om det tekniska kunnande som de har ochmed tanke på framliden och jobben få till stånd en helsvensk lösning förbranschen och en alternativ produktion för de jobb som faller bort. Men kommuneroch anställda har i det här fallet saknat ett gemensamt forum med möjligheteratl påverka utvecklingen. Ettsådanl forum där regeringen taretl övergripande ansvar har krävts viduppvaktningar pä industridepartementet. Jag finner det anmärkningsvärt alt denförre industriministern , som följt de här problemen under ett hell ärenligt departementet, ändå lycks ha varit hell passiv och överiålil ät några fåkapitalägare atl själva klara ut den här branschens problem och sysselsätlningssvårigheler.Så mycket mer posilivt ser jag pä industriministerns svar . Medhänsyn lill krisläget pä berörda orter och del långsiktiga behovet av enrationell svensk skogsmaskinsinduslri anser jag i likhel med de anslällda, altvi nu måsle kräva av regeringen alt den tar initiativet till och delövergripande ansvaret för en strukturrationalisering och för jobben. Regeringenmåste ha klart för sig alt som och har storasysselsättnings- och likviditetsproblem representerar de en tekniskt myckelframstående och utvecklingsbar industrikapacilel. De kan lillgodose det storabehov av maskinutrustning som svenskl skogsbruk och förädlingsledet ävenframdeles har bl. a. för att klara exporten i en hårdnande internationellkonkurrens. Varkenlandet, berörda kommuner eller de anslällda har råd att avveckla de härindustrierna. Men oron för jobben och för framliden hos de anslällda och derasanhöriga är nu myckel stor i , llsbo och . Jagvill därför ä deras vägnar fråga industriministern, om han nu vill tillmötesgåkraven att regeringen går in och tar elt övergripande ansvar förstrukturrationaliseringen inom skogsmaskinsindustrin och om industriministernär villig all agera snabbast möjligl för alt få fram en plan för alt klarajobben pä dessa orter. Det är viktigt att vi får svar på detta . 0/77åtgärderför att säkra sysselsättningen i , llsbo och Jag ber all fä lacka industriministern för svaret på min fråga. Denlånga lågkonjunkturen inom skogssektorn har medfört svårigheter ävenförskogsmaskinsbranschen,som bl. a. är koncentrerad till , vidÖstbergs i och i , Urregionalpolitisk synpunkt utgör både ÖSA och strategiska industrier somhar utomordentligt stor betydelse för sysselsättningen i Om åtgärderför att säkra sysselsättningen i , llsbooch Voxnadalen, ochllsbo i norra , ÖSAmed sina 700 anställda befinner sig i elt trängt ekonomiski läge. En vissförbättring har skett den sista liden - man har sålt 20 maskiner tillTjeckoslovakien, Man har dock, inkl, fabriken i llsbo, varslat 156 man, Skogsmaskinsbranschenbehöver både långsiktigt och kortsiktigt slöd, och jag ställer ett kravför ÖSA;s räkning - jag kräver 10 miljoner i induslrigaranlilån. Jag är lacksamför ett besked från industriministern på denna punkt, ÖSAhar knappast fått några statliga bidrag i form av t. ex, arbetsmarknadsstödoch lagerstöd, ÖSA har självt av sill rörelsekapital satsat 10 å 15 milj, kr,åriigen pä produktutveckling, STU har givit smulor och har nekat bidragför utveckling av nerträdfällsaggregat med hänvisning till ÖSA;s ekonomiskaläge. Nogär det orimligl att del svenska samhällel inle är mer intresserat av atlproduktutveckling sker i ett företag och att man inte är beredd atl salsa pådella. Här har samhället nu en chans all reparera sina försummelser. i är också ca 700 anställda, varav 300 arbetarmed skogsmaskinerna. Söderhamnsregionen är f n, myckel hårt pressad medindustrinedläggningar. Regeringenförhandlar med Kockumskoncernen om statligt överlagande, Induslri börinle ingå i detta övertagande. En samordning underiätias inomskogsmaskinsbranschen om förblir ett fristående förelag, Skogsmaskinsbranschenhar en överkapacitet . För alt uppnå långsiktiga resultat och därmedtrygga de anställdas situation anser jag del nödvändigt alt enstrukturrationalisering sker. Del är nödvändigl med samordning när del gällerförsäljningsorganisation och marknadsföring. Förutsättningar finns verkligenför export, och en exporldrive bör sällas in. Vissakrav måsle därulöver slällas när del gäller skogsmaskinsbranschens framlid: Ingen försäljning fär skelill multinationella företag. Denfackliga arbetsgruppen bör användas som referensgrupp av , Viden omstrukturering av branschen måsle alternativ sysselsällning skapas för demsom drabbas av nedskärningar. Regeringenmåsle vidta snabba åtgärder för att minska oron bland de anslällda och för svenska skogsmaskinsbranschen inte skall komma pä efterkälken gentemotutländska tillverkare. Får jag ånyo understryka, som svar till de båda frågeställarna, att densvenska skogsmaskinsindustrin befinner sig i elt mycket trängt läge. Dettakräver uppenbariigen strukturella åtgärder, och det är föratt underiätta,förbereda och ge underlag för sådana åtgärder som invesieringsbankens chef nuagerar som industridepartementets representant. Jag har haft ett samtal med bankdirektörCallans för alt förvissa mig om alt han är i full gång med uppgiften. Det är enintrikat men också en brådskande uppgift, är väl medvelen om det,industridepartementet är också väl medvetet om det och om del ansvar som åvilaross, STIGALFTIN (s): Jag ber attfå instämma i krav, Närdetgäller i vet vi alt företaget har förhandlat med bl, a, delfinska storförelaget Valmet, De anslällda och kommunen har varit myckel dåligtinformerade om vad som i verkligheten har pågått. Farhågorna för nedläggning iSöderhamn har varken bekräftats eller förnekats av företaget, därför är detförklarligt att de anställda känner stor oro , Söderhamnskommun har förlorat ca 800 arbetstillfällen pä , vilket är mycket för ensä pass liten kommun. Närdel gäller så har samhälle helt byggts upp omkring och blivit beroende av detta förelag.Utvecklingen i llsbo har under senare är varit likartad. har Östbergsvarslat 156 anställda, och enligt annonser i dagspressen vill man sälja den delav företagel som är belägen i llsbo.