prot · G209156 · 1978-12-31 00:00:00 — Lantmännen,kan inle fylla sin funktion om inte regeringen snabbt gör någonting för attunderiätta deras situation. Detta innebär annars atl en hel rad mindre förelagsom levererar olja kommer att få upphöra med sin verksamhet. Vi hoppas altdelegationens uppdrag alt också la ansvar för lantbrukels drivmedelsförsörjningsnabbt ger resultat. Situationen är, somjag sade lidigare, akut. Med del förtydligande som gav lyckerjag att hon börvara ganska till freds med den prispolilik som regeringen har fört. Det är interegeringen som ändrar den internationella prissättningen så att prischocker kanuppstå. Regeringen försökerju förhindra all de myckel slora höjningar sominträffade kring och kommer atl snabbt slå igenom pä densvenska marknaden. Vihar vid tre tillföllen ansett oss tvingade atl gä med på successiva ökningar avde stoppriser vi infört så all marknaden långsami skall kunna anpassa sig lillhögre priser. Efter vad Jag förstår var det precis detla BirgittaHambraeusargumenieradeför. Om nödvändigheten tvingar oss är vi beredda att görayiterligarejusieringar uppåt,eventuellt också nedåt om lyckan skulle stå ossbi. Det sista skall vi inte hysa för stora förhoppningar om. Regeringeneftersträvar alltså en successiv förändring. Det är också en successivförändring som vi har kunnat genomföra när det gäller oljeprissältningen pä densvenska marknaden. Detvore väl också, , orimligt alt tro atl de små företagen, des. k. independenl, ensamma eller nästan ensamma skulle kunna klara den svenskaoljelillförseln. Deras andel av den svenska oljemarknaden är trots alli ganskamarginell. Jag iror inle alt anser alt prissättningen påalla oljeprodukter skall vara sådan atl den tillförsäkrar ett tiotal mindreföretagare deras överlevnad. Jag tror inte att detta är i enlighet med delsvenska folkets uppfattning om hur pris- och oljepolitik skall uiformas iSverige. Delgäller här all finna en rimlig och lämplig avvägning mellan de olikaaspeklerna, dvs. mellan priserna, och lillförseln av olja. Här spelar de småföretagen en roll, om också en marginell sådan. Del är regeringens önskan atlmindre företag skall finnas kvar och fylla sin funktion som distributörer påden svenska marknaden genom att man träffar långsiktiga kontrakt medleverantörer av råolja. Men vi kan inte ge de små företagenen uppgift som deingalunda är vuxna att klara. Vi kan inle låta hänsynen till 10-12 småföretagoch deras ägare bestämma den svenska oljepolitiken. Den uppfattningen tror jagatt egentligen delar. NilsÅsling sade vänliga ord om regeringens ambitioner all hitta nya inköpskällorför olja. Jag lackar för dem. Hanefterlyste emellertid åtgärder - utan all precisera vilka åtgärder del gällde.Jag tycker alt det vore mycket värdefullt om han ville utnyttja den laletid hanhar till att inför redogöra för de ytterligare åtgärder som han anserskulle ha vidtagits. Är det så, , alt ni tycker atl prishöjningarnahar gäll för långsami, all priserna borde ha gäll upp myckel mer än vad de hargjort, så säg det! Det finns rimlighet i det resonemanget. Om man hävdar attpriserna borde höjas mycket mer, sä har man bättre stöd för sin kritik avregeringen, om inte för in de oljor vi behöver. egendomliga äralt faslän Jag ställer den här frågan gäng på gäng lill denena talaren efter den andra som kritiserar regeringen för dess bristandehandlingskraft när del gäller oljan, sä är del ingen som - efter alt ha blivit Om åtgärder för att trygga tillgången på olja Omåtgärder för att trygga tillgången på olja klämd litet grand - vågarsäga: Ni har haft för låga oljepriser. Del vore intressant alt höra om det ärdetta i första hand kritiserar regeringen för - att den inle harlåtit oljepriserna stiga högre än vad som har skett. Del vore nämligen den ytteriigare"handlingskraft" som regeringen skulle ha kunnat visa. Jag anser atldel krävs en viss handlingskraft föratt stå emot alla påtryckningar frän storaintressegrupper om att släppa oljepriserna upp pä en nivå som skulle sällaavtalet mellan arbetsmarknadens parter under nya förhandlingar och skapabetydande inflationsproblem i den svenska ekonomin och därigenom också förbetalningsbalansen. Delär inte regeringen som förorsakat problemen pä oljemarknaden - det vill Jagstarkt understryka. Är del sä all eller någon annan har någrarecept på vad regeringen borde göra, så kom fram med dem nu! Eninterpellalionsdebalt är ell lillfölle atl göra det, men det är inte rättatillfället alt bara tala om att det är fel som regeringen har gjort, om manicke samlidigl kan ange vad man alternativt vill ha genomfört. ()kort genmäle: Vi kommeratt få se och i vinler om regeringens politik har varillill fyllest. Om inte oljebolagen kommer all fylla sina lager därför atl prisetinle fungerar - därför att det är för stor skillnad mellan inköpspris ochförsäljningspris -så att det bliren kris eller sä att man tvingas lill enprischock , dä har regeringen uppenbarligen fört fel politik. Jagvill understryka all del har funnits olja att köpa. Harman alltså inle kunnat finna del system som gör att vi utan stora oregleradeprishöjningar för köpa denna olja, då är det regeringens fel. Clearingsysiemet,som man kanske någol lättsinnigt viftade bort i delegationen, fungerade dockmed nu gällande lagar, t. ex. genom att man tillämpade ransoneringslagen. Detvar någonting som fungerade bra och som inte på någol sätt plägadenågra människor. Det är någonting som man hade kunnat sälla in på ett tidigtstadium, eftersom vi tydligen nu befinner oss i en minst lika allvariig krissom i början pä 1974. Sedansäger handelsministern att de små förelagen är bara tio lill antalet och all desvarar fören marginell del av vår oljeförsörjning. Det beror på hur man räknar.De svarar inom vissa områden för tre fjärdedelar av försönning-en av villaolja,vilket inom de områdena knappast är marginellt. Om man plötsligt inle kan fyllabehovet av villaolja , så innebär det självfallet en väldig krisför de områdena. Jagvill också notera att Jag inle föll svar på de frågor jag nu har upprepat tvågånger: Kan regeringen garantera att det inle blir oljebrisi och ivinter? Är regeringen villig att se till all de små företagen får hjälp attkomma över krisen? NILSÅSLING (c) kort genmäle: Handelsministern säger all regeringen eftersträvar en successivförändring och anpassning av priserna. Det är bra, men varför har dä prisbildenutvecklats som den har ? Man har tydligen inte levt efter den princip manhade avsett all lillämpa. Och del är där vi har all Nr 156 sökaorsaken till att vi har en så pass svag försöriningsberedskap som vi Lördaeen den har- Handelsministern frågar mig om Jag är beredd all i klartext säga att Jag Ja, självfallet. Om detta är det enda sättet att klara q åtsärder för oljelörsörjningen så förvi acceptera del. Vi har ingen möjlighet alt påverka trvssadllsåns-världsmarknaden ulan är beroende av den. Vi får betala vad det kostar.Men ° g/-det gäller därför att regeringen måste ha den handlingskraftenoch det förutseendet att man inte försätter sig i den situationen attförsörjningsberedskapen urholkas - hell enkelt därför att man driver ettillusionsmakeri i prisfrågan. Mittsvar är alltså klart: Utvecklingen visar att oljepriset varit för lågt.Handelsministern och jag har i andra sammanhang diskuterat marknadsekonominsprinciper. Och det här är rätt elementära frågor i det sammanhanget. Här harregeringen, som bekänner sig till marknadsekonomin, satt den ur spel med dessaföljder belräffande försöriningsberedskapen. Handelsministernför sedan ett resonemang om de små företagen som Jag tycker är beklagligt. Hansäger att de små företagen inte kan påverka regeringens politik. Nej,självfallet inte, men de små företagen harju sin betydelse för oljehandeln. Ochman kan inle ostraffat försvåra för de företagen att fylla sin funktion. Delexempel Jag gav är betecknande. Lantmännen, som är specialiserade påförsörjning av drivmedel lill lantbruket och svarar för 40 000 lantbrukaresdrivmedelsförsörjning, är på väg ut ur marknaden lill följd av regeringensprispolitik. Och det är inga andra förelag som träder in i stället. Där haralltså elt litet förelag sin betydelse, och det måste man respektera och varaberedd att vidta åtgärder för. Jagvill sammanfattningsvis säga-eftersom Jag måste lämna debatten nu-aii hela denhär diskussionen visat atl regeringen varit för passiv. Vi får hoppas alldebatten leder till mer aktiva lag och mer konkreta åtgärder från regeringenssida. I debalten har frågor tagits upp som direkt berör milt ansvarsområde,och Jag lycker därför det är lämpligt att utnyttja den här tidpunkten för allnågol kommentera vad som sagts. Jagmåste säga att när jag hörde första inlägg blev Jag en aningförvånad. Det gav intryck av att regeringen på någol sätt skulle vilja dölja dekort- och långsiktiga problemen med oljan, både beträffande den svenska försörjningenoch beträffande den internationella utvecklingen. Jag antar att de synpunkternafrån sida kom lill i någon sorts polemisk yra, för han kan Ju ändåinte pä fullt allvar mena att det förhåller sig så. Helaenergipropositionen ärju baserad på en genomgång av den oroväck ande utvecklingen av den internationella oljesitualionen. Och alla de förslag som läggs fram i propositionen harsom övergripande mål atl minska oljeberoende och dessutom söka trygga den oljetillförsel vi ändå behöver. Omåtgärder för att trygga tillgången på olja Målet är bl. a. alt minskavår lolala import av olja framåt 1990 med ca en tredjedel, vilketinternationellt sett är en utomordentligt hög ambitionsnivå. Föratt klara den långsiktiga försörjningen krävs en övergång till andraenergikällor. Men jag skall inte gå in i den debalten här . Föratt klaraden kortsiktiga försörjningen och över huvud taget få den olja vi behöver krävsen aktiv oljepolitik. Sådana förslag har också presenterats ienergipropositionen och dessulom lill min glädje vunnit bifall just frånsocialdemokraliskl håll. NilsÅsling framförde liknande synpunkter, nämligen all regeringen har negligeraloljeproblemel. För all komma från en företrädare för förefallerdetta vara en något riskabel argumentation. Dels företräder enenergipolitik, som skulle öka vårt oljeberoende under det närmaste decenniet,dels förhåller det sig faktiskt så, atl då var chefför industridepartementet ökade det svenska spotmarknads-beroendet mycketkraftigi. Det är detta spotmarknadsberoende som regeringen nu gör sillyttersta för att vi skall komma ifrån. Ienergipropositionen, och del har också berörts här i debatten, har det anvisatsvilka vägar som man bör gå. Dit hör förhandlingar med oljebolagen.Förhandlingarna har också letl till preliminära avtal som syftar till attstärka råoljeförsörjningen. Det ärju där som de svenska problemen egentligenfinns, och del är där vi måsle finna lösningar. Då måste vi samverka såväl medde slora internationella bolagen som med de svenska nationella bolagen. Jag ärglad att kunna säga att jag tror atl en sådan samverkan är möjlig. Spoimarknadsberoendeiuppstod då de låga priserna på spotmarknaden tycktes vara en ekonomisk fördelför landet. Jag kan inle erinra mig alt man dä vare sig frän centerpartietseller socialdemokraternas sida ondgjorde sig över all vi köpte olja lill låga priser.Nu har vi kommit in i en silualion där riskerna med spotmarknaden tydligtillustreras, risker som vi myckel ulföriigt redovisar i propositionen. Om viskall kunna komma ifrån spoimarknadsberoendei på - och härom råderdet säkert enighet -krävs en strukturomvandling av den svenska oljebranschen.Detla har också framhållits i proposiiionen. Jag är återigen glad atl kunnasäga att regeringen och socialdemokraterna här har en samsyn pä hur dessaförändringar skall gå till. Hit hör bl. Svenska aktiveraderoll som har åstadkommits under den här regeringens lid och som bl. a. innebäratt vi nu kan utnyttja Svenska som ett instrument för att tryggaråoljeanskaffningen i det nuvarande prekära läget. Dit hör också de långsiktigaavtalen. Jag instämmer i hans beklagande av atlNorgeavtalel inte blev av. Det hade naturligtvis varit bra om man, när detverkligen var aktuellt, hade fått ett mycket aktivt stöd från olika håll föratl möjliggöra elt genomförande. gick del inle beroende på atl islutomgången sade nej. Regeringen tog därefter upp diskussioner meddén norska regeringen för alt finna andra projekt som skulle kunna leda tillelt samlat industri- och energipolitiski samarbete mellan och NilsÅsling frågade vad den norske energiministern kan ha menat när han häromdagensade att skulle kunna bidra till atl hjälpa . Jag vet atl han avsågatl i den mån som lEA kommer atl tilldela olja kommer också atlgöra det. Detla är naturiigtvis värdefullt. Men vad som är mer värdefullt päsikt, och del är del regeringen strävar efter, är all uppnå långsiktigaoljeavtal med liksom med andra länder, så alt vi får en tryggadförsörjning. Den har ju varit i fokus under debatten. Naturligtvis togsden här frågan upp vid det energiministermöie som ägde rum i ochlill vilket hänvisade. Den svenska situationen är ju inle på någotsätt unik. Alla industriländer har detta problem: Hur skall man kunna se tillatt man får olja utan alt fä en inflatorisk utveckling? Det ärjudetta kombinerade energi- och ekonomisk-politiska problem som måste slå iförgrunden för diskussionen. Man kan inte som hänvisa tillatl det ju alltid finns oljor atl köpa. Naturligtvis finns det alllid oljor altköpa, men vad har det för intresse om de kostar fatet? Då harju ingennation möjlighet alt komma in på denna marknad. Då kan vi inte lösa våraförsörjningsproblem. Det är avvägningen mellan de priser som uppstår och denationella ekonomiernas problem som måste göras. Detta redovisades av en långrad länder, framför allt av de små länderna, vid 1EA:s ministermöle. Men ocksåUSA, jätten när det gäller oljekonsumiion. harju likartade problem.Det är beklagligt alt man inte har kommit längre när det gäller att angripadem, dä det har betydelse för hela vår oljeförsörjning. Eftersom synpunkter på detta från min sida, måste Jag säga all vi mölles avförslåelse från praktiskt tagel alla lEA-länder belräffande utsattasituation. Det är klart att det också hänger samman med alt många av de små ländernahar likartade problem, även om problemen inte är precis som de svenska,beroende pä extremt stora beroende av Just lätt eldningsolja. Deproblem som vi här diskuterar har lill sist atl göra med den långsikligautvecklingen, det kan vi inte komma ifrån. får ju tillfälle attdiskutera den saken vid behandlingen av energipolitiken. De långsikligaproblemen när del gäller atl trygga vårt lands energiförsörining och finnaalternativa energikällor i stället för olja är en sak, men måste vinaturligtvis göra en avvägning mellan priser på en internationell marknad ochde priser som vi kan acceptera i . På lång sikt, och även pä medellångsikt, är del hell klart atl icke kan ställa sig utanför deninternationella prisutvecklingen. Detla har också myckel klart angivits ipropositionen. Jag är övertygad om all det är en ståndpunkt som kommer att fåstöd av . Då gäller frågan i vilken takt vi skall ta dessaprisökningar. Regeringen har höjt priserna tre fyragånger. Man kan säga att de skulle ha höjts kraftigare, och Jag kan inlefrigöra mig frän intrycket att del ändå måste vara delta som : vi skulle ha höjt priserna snabbare föratt bättre klara vår försörjning. Man kan argumentera på det sättet, men jag ärinte övertygad om Omåtgärder för att trygga tillgången på olja Nr 156 att den samlade bilden för svensk ekonomi skulle ha blivit bättre meden Lördagenden P''''- 26 mai 1979 BirgittaHambraeus frågade om regeringen kan garantera atl det icke blir Självfallet kan ingen regering lämna sådana Om åtsärder for garantier i en värid där oljan är en knapp och dyrbar tillgång och där alla att trvssa tillsåns- oljeimpouerande länder har problem, men Jag är helt övertygad om att om ' Ij man skulle föra en politik som ökar vårt oljeberoende - och det är Juden politiken som BirgittaHambraeus närmast företräder - skulle våra problem bli ännu större. CARLLIDBOM (s) kort genmäle: Jag vet inte vad man hinner med underetl kort genmäle, men jag harjuockså anmält mig för ett nytt anförande. HerrTham tar upp oljeberoendet och säger att han är förvånad över att vi kritiserarfolkpartiregeringen för atl den inte har tagit oljeförsörjningen och Sverigesberoende av olja tillräckligt mycket på allvar. Det var inle riktigt del minkritik gällde. Jag vill inle bestrida att i tusen sammanhang på etlmycket förtjänstfullt och kraftfullt sätt har betonat all oljeberoendel är vårtstörsta energiproblem över huvud taget. Där har vi en total samsyn, och del vetherr . Men här gäller det Ju hur vi skall klara oljeförsörjningen i höstoch i vinteroch vilka återverkningar de inträffade internationellahändelserna - revolutionen i och en del annat - har pä vårtolJeförsöQ-ningsläge. Vad vi har kritiserat regeringen för i del stycket är attregeringen har bagatelliserat - i varje fall gäller det de debatter jag harhaft med handelsminister - betydelsen av skärpningen av lägel i MellerstaÖstern och revolutionen i . Ni har uppenbarligen hoppats all det skullereda upp sig bättre än det har gjort, och ni har så att säga valt politiken attvänta och se. Det är det som vi i olika sammanhang har kritiserat. Naturligtvisär det inte sant atl oppositionen genom sin tystnad i själva verket mer ellermindre har gell siu bifall lill vad regeringen har gjort, därför all vi inteskulle ha vågat föreslå prishöjningar och sådant. Vi menar att regeringen harvaril för passiv, och del har ni fåll höra här av den ena av ossefterdenandra. . Åsling lalade om en olrolig handlingsföriamning. Del slammer ioch för sig räll väl med min kritik. Man kan konstatera atl del lilla som nihar gjort borde ni ha gjort och inte bara ha hoppats på altproblemet skulle lösa sig självt. Dessutom kan ni inle säga alt vi skulle haaccepterat era prishöjningar som just de idealiska. Tvärtom harjag sagt atl Jaginte vet om den prishöjning som ni har beslutat om är tillräcklig annat än ikombination med andra åtgärder, l.ex. Som isolerad åtgärdirorjag inte atl den räcker för en återuppbyggnad av lagren. Närherr ändå var uppe och klarade ut vad som hör lill hans fögderi kunde han också ha ägnat en tanke åt . Jag vet inle om var här och lyssnade på honom. var inne på kärnkraftssituationen i och del förvärrade läget till följd av ovissheten om kärnkraftens framtid. Trots all han hade en inlerpellalionsdeball med handelsminister 220 kritiserade han uteslutande oss. Vi fickintrycket att det här finns en grundläggande skillnad.Folkpartiet håller under alla förhållanden fast vid energipropositionen meddess förslagom 12 reaktorer,oavsett vad kommande utredningar ger vid handen,medan socialdemokratin däremol, som uttryckte det, skulle ha gjorten kovändning och skjutit kärnkraftsfrågan . Det är möjligt attherr har läst Le Monde och därvid fått vissa informationer som har letlfram till detta. I Le Monde harju i en intervju bl. a. sagt alt deli praktiken är omöjligt alt avstå från kärnkraften. "nous couieraitles yeux de la tete", skriver Le Monde. Alltså: det skulle vara som attriva ut ögonen pä oss, det skulle invalidisera landet. Jag vet inte om herrUllsien har uttryckt sig sä drastiskt, men Jag har inte uppfattat alt del i sakfinns någon skillnad mellan regeringen och oss när det gäller folkomröstningenoch den öppna attityd till kärnkraften som vi vill skall finnas vid enfolkomröstning. Men del kanske kan bekräfta. Omåtgärder för att trygga tillgången på olja ()kort genmäle: Till skulle jag vilja säga att det väsentliga är det faktumatt länge har haft lägre oljepriser än Jämförbara konsumentländer. Detar inte fråga om alt försämra konkurrenskraften genom att höja priserna så, attde blir högre än andra konsumentländers. Vi har haft etllägre oljepris, och detla kan inle vara riktigt, om man vill försökafä oss alt undvika oljan. Detfinns myckel som talar föratt hushållningen kan bli bättre och minska behovetav energitillförsel, om vi investerar i effektivare system, vilket lärt oss. Möjligheterna är inte uttömda. Vi skulle kunnahushälla myckel mer, men då måste vi i en biandekonomi fö någon signal fränpriset. Del ärju där som företagen för sin signal när det gäller investeringar. Vidarelär del finnas företagsekonomiskt lönsamma investeringar i industrinbelräffande hushållning med olja. Men med tanke på del svåra finansieringslägesom de flesta industrier befinner sig i är det ännu mera angeläget medinvesteringar i det fögderi som de ägnar sig åt. Därför gör de inteprioriteringar av det här slaget. Härgäller det då för regeringen all se lill att det aldrig någonsin fattas pengarföratt finansiera system inom industrin, inom hushållen och på andra håll somgör att vårt oljeberoende kan minskas. Jag vet att del finns system inom l.ex.industriverket för all bl. a. ge industrin den här sortensfinansieringsmöjligheter. Men då är det myckel väsentligt att se till att delhela påskyndas, all del finns personer som kan la ställning till de idéer somkommer fram och au pengar kan betalas ut så fort som möjligt, så atl man intepå något sätt bromsar investeringar som kan minska oljeberoendet. Regeringensuppgift är all balansera. Del för inte bli chockhöjningar somskadar näringslivet eller gör det svårt för hushällen. Men del måste ges enklar prisinformation, som gör att man inser all man skall göra sig oberoende avoljan. måste del finns möjligheler au finansiera de investeringar somgör det möjligt för oss atl klara oss utan olja. Om åtgärder för att trygga tillgången på olja Det är uppenbart att det har brustit pä det härområdet, om nu inte näringslivet eller hushållen har anpassat sig. Blirdet brist på olja och i vinler? Då del finns olja atl köpa och dåregeringen har hindrat oss att betala del pris som krävs,är det regeringensfel, om del blir brist på olja. Jag vet inte vad har för anspråk på prisinformation,men faktum är atl har priset på lätt eldningsolja stigit med47,5 96. Man måste vara ganska okänslig om man inte av delta uppfattar alloljan har blivit dyrare. Jag tror också alt det har gett en hög grad av informationtill både hushåll och företag vad gäller den långsiktiga utvecklingen. Detär klart all man, som gör, kan säga alt vi skulle ha höjt prisernatidigare och kanske något snabbare. Visst kan man argumentera för en sådanlinje. Men -återigen -del måste ske i samklang med vad man tror vara totaltbäst för den svenska ekonomin. Det är inte sä, , atl den ökning somsker genom de föreslagna åtgärderna är isolerad. Ökningen förenas-och har ocksålidigare förenats-med en lång rad åtgärder som syftar till all stärka densvenska råoljeförsöriningen. Dit hör bl. a. de uppdrag vi har gett för alt geSvenska möjlighet atl öka råoljeanskaffningen lill . Dessutomhör en lång rad andra åtgärder dit, bl. a. de pågående diskussionerna förattstärka den svenska raffineringskapacileten. Däribland finns också ettinneliggande ärende om en utökning av kapaciteten vid . Till dettakommer också avtal, som kan ge en ökad försörjning , mendär är forlförande läget någol oklart. Tillsist frågan om kärnkraften. Del är väl kanske rimligare all det för vararegeringen som uttolkar vad vi står för och inle representanter för andrapartier i . Men del är alldeles riktigt, som säger, alt vihär inte har någon annan mening än den som framgår av vårt förslag. Vi har därsamma synsätt som socialdemokraterna, nämligen atl det är klokt atl utnyttja dereaktorer som finns i drift eller är under byggnad och därefter stoppa. Vi ärsjälvfallet öppna för de informationer och erfarenheter som kan komma ul av delpågående utredningsarbetet rörande , och om del skulle visasig ge informationer som tyder på att man väsentligt har underskattatkärnkraftens risker måste det givetvis leda till konsekvenser. Jag tror inteatl vi därvidlag har skilda synsätt. () kortgenmäle: Del blev ell något abrupt slut när Jag skulle komma in på frågan omsamsyn när del gäller folkomröstning och kärnkraft .