prot · G209135 · 1978-12-31 00:00:00 — Lanseringen av begreppet "ökaderesursöverföringar lill ", vilket om del inte konkretiserasinnebär i sin föriängning ylteriigare subventioner till de svenskamultinationella företagens utsugning av iredje världen och uppehållande av folkfienlligaregimer. Hurhögerkrafterna kan fl ekvationen solidaritet med falliga och förtryckta ochekonomiskl stöd lill generalerna i och all gå ihop ochaccepteras bland partimedlemmarna är hell obegripligt. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. de tre borgeriigapartierna. Men allt är tydligen möjligt i dessa partier. Allsä är fallel visade sig inle minsl när folkpartiregeringen med buller och bångpresenterade en lag om förbud mot nyinvesteringar i , visserligen enbristfällig sådan. Samtidigl skickade folkpartiregeringen i väg sin kommunikationsministerlill för au inviga ell nyll handelsfartyg, som skall bidra lill atthandeln mellan och skall blomstra mer . Attalll är möjligt framgår också av all folkpartiregeringens handelsminister i kammaren har försvarat alt säljer vapen lill förlryckarregimerrunt om i världen, vapen som används mot folkmajoriteternas krav på bröd,frihet och demokrali. Del jag nu berört är en viklig del av u-landspolitiken. Denna måste iförsta hand inrikias pä direkt stöd äl dem som kämpar mot förtryck ochfören rälivis ekonomisk och social uiveckling. innebär all vi siöder enpolilik som leder lill all styrkeförhållandena i världen förändras lillimperialisternas nackdel. Om krav pä läng sikt skall kunnalillgodoses,om förtrycket av människor världen över skall kunna upphöra, mäslekapitalismens rovdrift ersättas av ell planeral ulnyltjande av världenstillgångar. Vifrän vpk har naluriiglvis inle vänlal oss en proposilion om della från enborgerlig regering. Däremoi blir talet om solidaritet falskt, när det inlefinns någon enda antydan om åtgärder som kan underiätta den utvecklingu-länderna eftersträvar. Vpkanser all u-landspoliliken måste utredas på nytt En sådan utredning måsteanalysera de krav som rest i internationella organ och diskutera hurSverige skall förhålla sig till dessa. Arbetarrörelsen fordrar en enhetligpolilik för relationerna med , där också handels- ochinvesteringspolitiken underordnas strävandena alt lägga en grund för kampen motförtrycket. Dettainnebäratt måste ta ställning för olika medel fören selektivu-landspolilik som ger progressiva slaler allt tänkbart stöd. bör i ensådan u-landspolitik ingå avtal om ekonomiskt, tekniskt och industrielltsamarbele med denna gmpp av länder. Om de är intresserade, skall ocksåsluta avtal om inköp av råvaror för stabila priser från dessa länder, i syftebl. a. all bryta de transnalionella förelagens makt över väridshandeln och föratt öka vårt egel oberoende. Dessaländer skall ha förtur vid fördelningen, om fortfarande sätter kvoterför import av tekooch andra produklerfrån . På samma säu bördensvenska handels- och industripolitiken förändras,så att reaktionära ochkapitalistiska regimer i tredje väriden får så litet stöd från svenskaskattebetalare och arbetare som möjligl. De slalliga garantierna avexportkrediter till kapitalistiska bör minska kraftigt. Sverigeskall lämna IDB och industrifonden skall avvecklas i enlighel med vad jaganförl om industriellt, tekniskt och ekonomiskl samarbele med progressivau-länder. Jagskall inte gå in pä vissa frågor om och . kommer all la upp dessa i sill anförande. Närdet gäller befrielserörelser och situationen i södra kommer OswaldSöderqvisl all redovisa vpk:s förslag. Vad Jag i korthet sagt om vad en svensk u-landspolilik bör innehållabetyder att de biståndspolitiska målen också skall gälla för svensk handels-och investeringspolitik gentemot . Tillsisl skall jag säga några ord om det som betecknas som biståndspolitik. Det ärdå främsl en ceniral fråga Jag kommer att beröra, nämligen de bisiåndspolitiskamålen och principerna för samarbeiei med ett anlal . Dellångsiktiga samarbele som har med ell antal har inletts medutgångspunkt i att insatserna skall bidra lill ekonomisk och social utveckling,där bl. a. människors grundläggande behov av mat, kläder, utbildning ochhälsovård skall lillgodoses. Man har dä också frän svensk sida förutsatt attlandet i fråga satsar på en sådan utvecklingspolitik. 1 detta sammanhang harman också infört den s. k. landprogrammeringsprincipen, dvs. att del ärmottagariandels behov och prioriteringar som skall vara övergripande ochavgörande för våra insatser. Vpk ansluter sig till dessa fastlagda mål ochprinciper, men vi reagerar mot att de övriga fyra partierna bryter mot dessa.Del finns nämligen elt anlal samarbelsländer som definitivt inle i sinutvecklingspolitik lillgodoser befolkningens grundläggande behov. Tvärlomgynnar man de redan privilegierade i dessa länder. Jag skall nämna några avdem: , , , , Sri Länka, och . Jagkan också nämna med anledning av vad som framkommit om hur detta landanvänder svenska biständsmedel. i är fanns en artikel i en av deslora kvällstidningarna med rubriken: "--- SIDA-pengarnatill - De går bara till lyx och tegel ingen kan "och ledamölerna i har - om nu uppgifterna ärriktiga - godkänt detta och har dessutom godkänt nya pengar. Hur kan ni, omuppgifterna är riktiga, handla på etl sådant säll, och varför har ni inteinformerat om på vilket sätt man använder biständsmedel i ? Jagskall också ta upp och ålerge vad en biståndsarbetare säger om detta landsutvecklingspolitik: Oerhördasvårigheter möter vid varje åtgärd, varje försök till utveckling och socialkontroll. Svarta pengar styr, mutor är elt måste vid varje ekonomisktransaktion. Ett beslul som fattas i en instans tunnas ut i varje lägre instansså alt till slul ingenting realiseras. Kanske färdigställs på papperet denplanerade skolan eller sjukhuset, Men i verkligheten exislerar ingenverksamhei, alll medan den ansvarige rektorn, läkaren, kommu-nalljänslemannenvarje månad erhåller pengar för vad som endast exislerar i de rapporter somlångsamt lagras upp mot takstolarna i förvallningsbyggna-den. Liknandeexempel skulle kunna plockas fram i fräga om också de andra nämnda länderna.Utrikesutskottet och känner till vad som Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. händer i dessa länder. Menman tiger och blundar för obehagliga fakta och spär på med nya miljoner lilldem. Samiidigtbedriver högerkrafterna i detta land och i denna kammare - en representant fördem talade här ifrån talarstolen - våldsamma kampanjer och rikiarlögnaktiga beskyllningar mot de länder där man för en utvecklingspolitik somhell överensstämmer med de svenska målen och principerna för biståndspolitiken,där varje svensk krona används för att lillgodose människornas behov och därman bevisligen saisar på alt häva underutvecklingen. Del är länder som inletillåter ett fllal människor att berika sig på andras bekostnad. Det är ländersom beslämt hävdar och tillämpar principen att de själva skall bestämma översina naturtillgångar och över hur dessa skall exploateras. Det är länder som inletillåter att deras jordar används föratt framställa produkter för dens. k. rikaväriden, utan som anser att jorden skall användas för alt lillgodose behoven iförsta hand hos den egna befolkningen. Vilkaär då dessa länder? Jo, det är , , , , ,och . Vadvill dä vpk all man skall göra med länder som , , ,, och ? Vill vi lämna de fattigaste och mest behövande idessa länder utan hjälp? Nej, ivärtom! Vi anser för det första alt biståndettill dessa länder inte skall bli föremål för någon höjning kommande budgetår,för del andra att skall föreläggas en avvecklingsplan rörandebiståndet i den form som del nu belalas ut. Men alternativet för dessa länders fattigaskall vara kataslroföistånd och humanitärt bistånd via vissa internationellahjälporganisationer, som har sådana kanaler att de när ut till de fattigastemed hjälpinsatser. Dessutom bör ekonomiska insalser göras lill fackföreningaroch andra progressiva grupper i dessa länder. Biståndet till , ,, , och bör ökas, samiidigt som man börundersöka möjlighelerna all uppta ett anlal nya samarbelsländer, säsomDemokraliska och . Lätmig i detla sammanhang också säga några ord till socialdemokraternas talesman idetta ärende, . Hon angav som skäl för altsocialdemokraterna inle lar upp frågan om vilka särskilda samarbelsländerman bör sludera litet närmare att utskottet nu har begärt att regeringen skallgöra en översyn av anlalel samarbelsländer. Därför finns del enligt ingen anledning att peka ul de länder för vilka man börifrågasätta ell svenski bistånd. Del lyckerjag aren myckel märklig motivering.Del borde ju ivärtom vara i ännu högre grad angeläget att nu peka ul dessaländer, så alt regeringen flr vissa riktlinjer när det gäller oppositionensståndpunkter all gå efter. Förraåret tog ju socialdemokraterna bl. a. upp och ifrågasatte, om det kundevara rimligt all fortsätta med biståndet är socialdemokraterna hell tysta.Vad är det som har hänl, ? Har det ägt rumsådana fantastiska positiva förändringar i alt man inte bör nämna detlandei? Om jag inte lar alldeles fel begärde ni föna året 60 milj. kr. till , men sägerni ingenling om biståndet lill . Ni gör t o. m. gemensam sak med deborgeriiga och avstyrker värt krav på 70 milj. kr. Varför dennaplötsliga omsvängning? 1977 var del förvirring bland socialdemokraterna, de vari oppositionsställning, men 1978 blev det vissa intressanta förbättringar isocialdemokraternas biståndspolitik. Jag har nämnt dem här-man ifrågasattehjälpen till osv. 1979 tar man etl steg tillbaka och fullföljer inle derikliga tankegångarna. Vad beror detla på? Kan det bero pä all 1979 är valåroch au köttgrytorna hägrar, så all man inle kan föra de här progressiva förslagenvidare, väl medveien om att man inle kommer att genomföra dem, om nuregeringsmaklen återvinns. Del finns ytteriigare ell negativt inslag i biståndspolitiken,detbundna biståndet Visseriigen har delta minskals någol i den föreliggande biståndsproposilionen,men det finns enligt vär åsikt inga som helst skäl till all en viss del avbislåndsmedlen skall bindas lill uppköp av svenska varor. Därför föreslår viall alll bistånd skall vara obundet Jagvill också säga några ord om situationen i . Vi vel attUSA-imperialismen orsakade enorm skadegörelse i Vieinam, och , enskadegörelse som än gör sig påmind i dessa länder. Alltsedan befrielsen1975 har exempelvis utsatts för ständiga naturkatastrofer, varvid hundratusentalsmänniskor tvingats fly och risskördarna förstörts. USApåtog sig enligl Parisavialel en förpliktelse alt belala krigsskadestånd. Än har inle en enda krona betalats ut. I slällel har satt i gång engigantisk förlalskampanj och bojkott mot bl. a. Vieinam, varvid också fållhjälp av högerkrafterna i del här landet, främsl av moderata samlingspartiet. Vihar begärt au 100 milj. kr. i kataslroföistånd skall belalas ul till de här treländerna. är elt av de länder som här gjorl de största insatserna närdel gäller katastrofhjälp till , det vill jag understryka. Men behovenär enormt slora, varför vi anser det vara befogal alt anslå ytterligare 100milj. i katastrofhjälp för de här tre länderna. Med det sagda vill jag,herr talman, yrka bifall lill motionen I78I. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. När man blickar tillbaka på 1970-lalel tror jag all man skall finna altdelta var den period då man började anlägga elt bredare synsätt päu-landsproblemen, började se komplexiteten och de många dimensionerna i våraförbindelser med , då diskussionerna om u-hjälpen tycktes ha trampatur barnskorna och sä småningom stabiliserats i en bred enighet om detväsentliga i inriktningen, om urvalet av länder som Hr stöd, om målsättningenför biståndet och satsningen pä de fattigaste länderna och grupperna, omavvägningen mellan bilateralt och multilateralt bistånd, om anslutningen tilltankarna bakom en ny ekonomisk väridsordning, som ger siörreinfiytande och en siörre andel av världens resurser. Bådeadministrationen och samarbetet med moUagariänderna har fått ökad stadga. Detvisar det faklum all någon genomgripande omprövning av 7 protokoll 1978/79:133-136 Internationelhutvecklingssamarbete m. m. intebefunnits nödvändig, varken i bisiåndspolitiska uiredningen eller i densärskilda proposilion beiräffande u-landsinformalion och biståndetsorganisalion som framlagts för och som kommer alt behandlas om någraveckor här i kammaren. Dengrundläggande enigheten om de stora linjerna i bistånds- och u-landspolitikenbör åtföljas av en intensiv sakdebatt. En sådan har vi nu under flera är haftom länderkoncentration, avveckling av bistånd, former för industrielltsamarbete med , uiformningen av vår handelspolitik genlemolu-länderna, värdet av samarbete med väridsbanken och etc. De debatternafortsätter med dagens betänkande frän utrikesutskottet, och jag yrkar på allapunkter bifall till utskottets hemslällan. I alla anslagsfrågor innebärulskollets hemslällan ell bifall lill propositionen. Enighetråder mellan alla partier om en ökning av de totala bislåndsansla-gen med 500milj. frän 3 870 milj. kr. till 4 370 milj. kr. UtskoUel harocksåunderrättats om all regeringen i kompletteringsproposilionen avseralt föreslåen ytterligare höjning med 45 milj. kr., dvs. en uppräkning motsvarande 1979års förväntade BNP-ökning, en uppräkning som gjorls efter det att anslagsberäkningenför utvecklingssamarbetet under budgetberedningen hade slutförts. Medilla dold förljusning gjorde sig lustig över all meddelandetlill utskottet inte stämmer med vad det slår i proposilionen 150. Jag vill baratill honom säga: I den proposilionen är del tryckfel i fråga om årtaletProposilionen om de här45 miljonerna kommerall framläggas i vår Delbeiyder att bislåndsbudgeien föreslås uppgå till 4 415 milj. kr. för budgetåret1979/80. Del motsvarar någol mer än innevarande budgetårs nivå på 1,014 96 avBNP. Meddet här ligger i fråga om biståndsanslag högre än något annalOECD-land. Närmast följer Nederiänderna och - 1977 med 0,84 resp. 0,82 %i utbetalningar. Den genomsnittliga andelen inom samtliga OECD-länder sjönklyvärt från 0,33 lill 0,31 96 del årel, beroende pä alt flera viktiga länder,t. ex. , och , låtit sina anslag stagnera på euuppseendeväckande - för all inle säga skandalöst - säll. Här måste Sverigefortsätta att höra lill dem som pläderar för elt internationellt omtänkande.Som visal skulle enbart en ökning av de här tre nämnda ländernasbistånd upp lill de övrigas medeltal betyda en ökning totalt med en fiärdedel. Detblir alltmer tydligt all en i varje land planerad långsiktig ökning, som harfull politisk uppbackning, ärden naluriiga meloden alt bryta nuvarande tendenstill stagnation. Avsaknad av sådan planering kommer all drabba de fattigasteu-länderna hårt, eftersom de inte kan räkna med att i någon väsenllig gradattrahera resursöverföringar i annan form. I det perspektivet är del inlebetydelselöst vad vi själva lillsammans med likasinnade länder gör,Enprocentsmålel bör vara ell golv och inte etl tak för våra bislåndssalsningar.Även måste biståndet översliga enprocentsnivån och ulgöra enväxande andel av vår produklion. Till beiänkandei är fogade16 reservalioner. Sju av dem kommer från moderalerna, som lycks halust aU markera sin opposition nu när de är bundna av samregerandetslojalitet En fördel med della är all vi fär en rejäl debatt om Vieinam - enfräga som jag återkommer lill. Oroande är emellerlid intrycket alt moderalernanu är beredda all smeka de bistånds-irölta och oreflekterat bisländskriliskamedhårs och all de är betydligt mindre intresserade av att upplysa omsvårigheterna med och komplexiteten av alll u-landsarbele. Socialdemokraternahar avgivit sex reservalioner. I flera av dem föreslås delaljjusleringar ibudgelen som saknar annal än formell betydelse. I fråga om ochAngola, där majoriteten följer SIDA:s förslag om 23 resp. 70 milj. kr., lägga pä 5 resp. 10 milj. kr. Eftersom majoriteten släller i utsiktexlrainsalser med katastrofmedel, är skillnaden verkligen liten. Detsammagäller den höjning av kalaslrofanslagel som socialdemokraterna föreslår och somungefar motsvarar den höjning regeringen nu aviserat skall komma ikompletteringsproposilionen. Detre cenlerreservationerna innebär inga väsentliga meningsskiljaktighe-leriförhållande lill majorilelen. Pade punklerna villjag hänvisa till vad YlvaAnnerstedt kommer alt säga liksom också till de i enighet fattade beslutenförra årel med anledning av den principproposilion som trepartiregeringen dåframlade. Viskallinte blunda för att just i fräga om biständs-och u-landspolitik kan värtagerande fl effekt också för andra länder. Tag frågan om skuldavskrivningarnaför de fattigaste länderna, där del svenska initiativet medverkadelill all bryta isen i det tröga förhandlingsläge som uppstod efterClEC-förhandlingarna! a. , ,, ochDanmark har följt efter. Sammanlagt har beslul om avskrivningar på inemot 20miljarder kronor fattats. var också först i västvärlden all humanitärtsiödja befrielserörelserna i södra över statsbudgeten. Andra länder harnu följl efter, och inom FN och dess fackorgan har liknande bistånd börjatlämnas. Dessa ansträngningar att ge de gmpper som kommil i kläm genom rasdiskrimineringspolilikenen chans till utbildning och människovärdigt liv kan fä stor materiell ochsymbolisk betydelse. Iårels budgel vill regeringen öka kvaliteten på biståndet genom all minskaandelen bundet bistånd. Eftersom vi vet alt bundet bistånd medför nackdelar föru-länderna, i form av fördyringar, ökad byråkrali och minskade möjligheter allnå faltiga grupper, vore det en vinst all nå en internationell överenskommelseom avbindning. Dengest regeringen nu gör har alltså elt värde i sig, och man bör hålla i minnetall den inle betyder att en mindre andel av biståndet används för upphandling iSverige. Den gör också del nya svenska avbindningsinitialivet i DAC mertrovärdigt, eftersom vi visar vägen för andra givariänder. Tyvärrmotsätter sig moderalerna den sänkningen, och jag vill säga med dåligaargument. De hävdar att sänkningen fär negaliva konsekvenser för svenskekonomi, vilket sanneriigen ingen har kunnat bevisa. De säger att sänkningenförsvårar en framlida ökning av biståndet vilket måste betvivlas, eftersomökningen av upphandlingen i under senare är snarare lycks Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. hänga samman medbiståndets volym än med andelen formelll bundet bistånd. Upphandlingen iSverige är mycket siörre än det bundna biståndet - förmodligen avbiståndsanslaget Ifråga om de internationella biståndsprogrammen finns knappast någrameningsmotsättningar i betänkandet. Enhälligt avstyrks kommunisternastraditionella begäran all skall gå ur Väridsbanken. Elt svenskt utträdeskulle minska våra möjligheler all påverka bankens politik, t ex. beträffandeIDA:s långivning. Det skulle minska IDA:s möjligheter att tillhandahållau-länderna kapilal på mjuka villkor och hänvisa dem lill de kommersiellabankernas hårdare villkor. Är det del kommunisterna vill? Speciellt skulle judet drabba de fattigaste . Jusldärför alt och utgör den viktigaste internationella källanförobunden kredilgivning vill vi från svensk sida förorda en beiydande ökningav IDA:s resurser för den kommande påfyllnadsperioden. Det gör vi i medvetandeom att delta får stor betydelse för den samlade resursöverföringen lill defattigaste länderna. Vi har emellertid samtidigl förklarat att vi önskar minskaden svenska andelen. Troligen kommer det svenska bidraget ändå i absoluta talall öka. Socialdemokraternaåterkommer även i år- vi hörde del frän - med eltöverbud i fråga om . Man vill uiöver den höjning på5 milj. kr. som regeringen föreslagil lägga på ylleriigare 15 milj., dvs.fördubbla anslagel. Redan med nuvarande andel är fondens näst störstabidragsgivare efter . Vi svarar för av del totala bidraget, och detär utan tvivel tillräckligt för all visa andra bidragsgivare att vi tyckerfonden fyller ett viktigt behov och är värd alt stödja. Budgelenhar en ännu mer markerad södra-Afrika-profil. Sammantaget ökas härsatsningarna pä enskilda länder med ca 150 milj. kr. De största ökningarnasker, förutom i , i och , de två frontslaler som fållbära de största påfrestningarna i form av attacker och flyktingar söderifrånunder den alltmer tillspetsade konfliktsituationen i södra . Till dettakommer att stödet till flyktingar och befrielserörelser stiger frän 85 till 120milj. Definansiella landramar som regeringen föreslär överensstämmer med SIDA:s, medundantag för vissa nedskärningar för motlagariänder i -,, och . Samtliga föreslagna landramar har tillstyrkts avutskottet. Ifråga om landramarna finns emellertid meningsmotsättningar beträffande fleraländer. Den viktigaste berör Vieinam, där moderalerna med hänvisning till allVieinam invaderat och all de mänskliga rättigheterna allvariigtkränkts vill halvera biståndet, dvs. skära ned landramen till 200 milj. kr.- Jagtillhör dem som har funnii många av rapporlema i internationell press omövergrepp och brott mot mänskliga rättigheter i Vieinam oroande. Del gör jagmot bakgrunden av min uppfattning all personliga fri- och rälligheler förmänniskorna i är lika åtråvärda som hos oss. också alt den ekonomiska,sociala och politiska situationen i mänga gör del svårt allförverkliga en i västeriändsk mening fungerande demokrati. Del var bl. a. motden bakgrunden som etl enigt utskott deklarerade all vi måste"acceptera vida toleransmarginaler när del gäller länder med vilka vi harell omfattande samarbete. För detta lalar inte bara all vi normalt är bundna avlångsiktiga avtal. Utvecklingssamarbete innebär också att vi ikläder oss etlmoraliskt ansvar", etl ullalande som även var med på förraårel. Iforlsällningen talas i samma betänkande om all "del kan ske sågrundläggande förändringar i ett moitagariands polilik alt del blir aktuelltalt avbryla biståndet". I den kategorin placerar inle ,eftersom man inle förordar etl avbrytande av biståndet Över huvud tagel kan manfräga sig, om några siörre förändringar på den mänskliga rällighelssidan ägtrum i förhällande till lidigare i Vieinam. BådeVietnams mililära intervention i och angrepp på Vieinam har juSverige klart lagit avstånd från. De händelserna och de uttalandena förändrarinle de grundläggande förutsättningarna för utvecklingssamarbetet Abruptanedskärningar strider bjärt mot huvudprincipen i alll välplanerat bistånd,långsiktigheten. Här rör del sig om angelägna salsningar för ekonomisk ochsocial utveckling i etl land som blivit svårt härjat av krig.En halvering av ramen skulle kraftigt försvåra och fördröja pågående projekt.Del skulle omöjliggöra nya insalser eller sädana insalser som kan garantera allde pågående insatserna blir färdiga och effekiivi tagna i drift. Liksom regeringenanser uiskoilsmajorileien driftstöd under etl övergångsskede motiverat vid detre olika Vielnamprojeklen. Del skulle enligt min uppfaltning strida mot alllogik alt t ex. i Bai , efter det alt investeringen är gjord, vägra attbistå vietnameserna med att skaffa sig den leknik som behövs för alt kunnautnyttja investeringarna effektivt Det skulle innebära risk fören oförsvarligkapitalförstöring, . Av dessa skäl är del somutskoltsmajorileien tillstyrker en landram på 400 milj. kt Skillnadenlill i den här frågan är marginell. Centerpartisterna föreslår enlandram på 380 milj. kr. och vill därutöver använda 20 milj. kr. Det kan noteras att inte heller ulskoltel utesluter att en viss del avlandramen kan gå lill humanitär hjälp. Justfallel Vieinam visar hur svårt det skulle vara alt tillämpa kravpä att avbryla biståndet lill motlagariänder som bedriver anfallskrig ellermoisvarande. Delta krav må vara populärt i biståndskriliska kretsar, men det ärohanieriigl i praktisk biståndspolitik. Det skulle leda lill all vi användebiståndet som utrikespolitiskt påtryckningsmedel. Jag tycker inle alt AllanHernelius kunde förklara bort del. Den principen har alltid varil främmande försvensk biståndspolitik. Vi har ofta funnii anledning alt krilisera andragivarländer för alt de följt en sådan polilik, och ändå menar vi nu skulle följa efter!