prot · G209163 · 1978-12-31 00:00:00 — Kan del vara meravagt uttryckt än vad som sägs på dessa sidor? Här slår ingenting konkret. har vi klart och tydligt sagt att utbyggnaden av primärvärden bör skemed utgångspunkt i del planeringsunderlag som finns angivet i socialstyrelsensprincipprogram för hälso- och sjukvård inför 1980-lalel samt i skriftenPrimärvärden - innehåll och utveckling. Utskottetbetonar också vikten av bättre kontakter mellan patienter och vårdpersonal ochunderstryker särskilt att det inte bara handlar om kontakter med läkare. Måletbör vara all alla personalkalegorier verkar i elt lagarbete där allas kunnandeoch erfarenhet las till vara och kommer till sin räll. Jagär övertygad om all statsrådet, när hon har haft tillfälle alt läsa utskottetsbetänkande, kommer att finna att det klart framgår vad utskottet menar medkontinuiteten i vården och vad som krävs för all den skall uppnäs. Statsrådet hyser tydligen inga farhågor för all de patienter som ärregistrerade hos en viss läkare blir annorlunda behandlade än de som inte ärregistrerade. Jag lycker emellertid atl hon borde la sig en ordentlig funderarepå hur det blir med jämställdheten för patienlkategorierna i den praktiskatillämpningen av delta husläkarsystem. Statsrådetsäger atl en fast läkarkontakt ärså viktig. Därmed menar hon väl registrering.Hon säger atl var och en skall ha en egen läkare, därför all del är vadmänniskorna vill ha. Man har tydligen i husläkarsysiemet en fixering tillläkaren kontra patienten somjag för min del inte kan acceptera. Jag menaraitdel är att hälla fast vid en förgången tid i svensk sjukvård när man sä oftaoch så gärna talarom att Just läkarrelationen ärså vikiig. Det är vårdlag vi skallha. Elt riksdagsbeslut enligt proposiiionen eller enligt den reservation somfinns från folkpartirepresenlanterna i utskottet befarar Jag skulle hejda enutveckling av andra kontinuiietsformer inom sjukvården. Det skulle vara olycka. Denhär sjukvårdspropositionen påminner mig om den gamla historien om att kokasoppa på en spik. Spiken - namnet husläkare - har sjukvärdsministern lagt isoppgrytan. Sedan har hon lagt i slora delar av principprogramHS 80 plus delar av andra program och principuttalanden. Men soppan saknar ändåden pikanta smak som en soppa bör ha, eftersom ingredienserna bara är gamlavälkända saker. Men lägg också i socialulskottets krav på etl åtgärdspaket, ochkrydda sedan den delen väl! Då kan nog sjukvårdsministern och jag tillsammansäta den soppan med god den lämnar vi kvar på Nr 163 m. m. Men spiken saknarbåde näring och smak botten! först blev jag riktigt glad! Jag salt och tänkte, när Jag hörde deolika inläggen: Här talar vi alla om hur vi skall hjälpa patienter till enbättre sjukvård. Och Jag försöker argumentera för min tro på en individanknulensjukvård. Förhandlingar mellan staten och Landstingslörbundel skall leda framtill en väg mol delta mäl: en god patientkontakl, en möjlighet för människoratl komma in i sjukvården och bli du med sjukvärden. Härtalar ni om vårdlag. Visst är del bra med vårdlag! Jag har lästSlO-ut-redningen med slor behållning, och Jag vill väldigl gärna alt olikapersonalgruppers kunskap skall läggas i en pott lillsammans med patientenskunskap om sig själv och hans egna önskemål. Det är utmärkt med vårdlag, både isluten och i öppen vård -det lycker säkeriigen alla här. Men det ena utesluterväl inte det andra. Jag talar aldrig enbart om kontakten mellan läkare ochpatient utan alltid om kontakten mellan läkare, distriktssköterska och patient.Det är ändå den inre cirkeln, och det är där som den verkliga sjukvårdenförsiggår från början, men sedan skall man naiuriiglvis utnyttja vårdlagetockså. Jag måste säga atl jag är besviken påcenterpartisterna. Del framgick av milt anförande i Kariskrona. Här gick enirepartiregering enigt fram och bestämde sig för alt utreda husläkarmodellen,men så hoppar av och fablar om sina vårdlag och tar till djupabrösttoner. Visst skall vi ha vårdlag, men vi skall Ju ocksä arbeta fördenpersonliga och individuella anknytningen till sjukvården! Del skall vi göratillsammans med , som verkligen har hört undertonen i dennaproposition, som nu ensamt har fått lägga fram. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs pä bifall till Lo) utskottets hemställan, 2:o)utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall lillreservationen nr 1 av och i , 3:o)utskottets hemslällan med den ändring däri som föranleddes av bifall lill reservationennr 2 av och samt 4:o)motionen nr 2630 av m. fi., och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Dä Per begärde voteringupptogs för bestämmande av kontraproposition i huvudvoteringen de återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan Per ånyo begärt votering upptogs för bestämmandeav kontraproposition i voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenpropositionerna under 3:o) och 4:o), av vilka den under 3:o) angivnaförklarades ha flertalels Husläkarsystem,m. mening för sig. KarinNordlander begärde emellertid votering, varför följande voleringspropositionupplästes och godkändes: Densom vill att kammaren till kontraproposition i voteringen om kontrapropositioni huvudvoteringen angående socialulskottets hemslällan i betänkandel nr 47antar utskottets hemslällan med den ändring däri som föranleds av bifall lillreservationen nr 2 av och röstar ja, den det ej villröstar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i förstnämnda votering antagit motionen nr 2630 av LarsWerner m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition för voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenuppläst och godkänd: Den som vill att kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendesocialutskottets hemställan i betänkandet nr 47 antar utskotlets hemställan medden ändring däri som föranleds av bifall till reservationen nr 1 av NilsCarishamre och i röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit utskottets hemställan med denändring däri som föranleds av bifall till reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då Per Gahrtonbegärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: I enlighet härmed upplästes och godkändes följandevoleringsproposition för huvudvoteringen: Den som vill alt kammarenbifaller socialutskottets hemslällan i betänkandet nr 47 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalllill reservationen nr 1 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då NilsCarishamre begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. §2 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. röredrogsjordbruksutskollels betänkande 1978/79:36 med anledning av propositionen1978/79:208 om reglering av priserna pä jordbruksprodukter, m. m. jämtemotioner. I proposiiionen1978/79:208 hade regeringen () föreslagit delsatt anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, 2. lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbruketsområde, 3. godkänna vad i propositionen förordals om prisregleringen på jordbruksprodukterutom sockerbetor och socker för tiden 30 juni 1980, 4. godkänna vad i proposiiionen förordats om grunderna för regleringen avpriser m. m. på sockerbetor för tiden 30 Juni 1982, 5. godkänna vad i propositionen förordats om regleringen av sockernäringenför liden 30 Juni 1980, 6. godkänna vad i proposiiionen förordats i fråga om användningen avavgiftsmedel, som inflöt under regleringsärel 1979/80 eller hade influtit underlidigare regleringsår, 7. medge att den rörliga kredit på högsl 120 milj. kr. som år 1973ställdes lill statensjordbruksnämnds förfogande i riksgäldskontorei för ändamåluianför fördelningsplanen för införselavgiftsmedel fick under regleringsåret1979/80 användas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, inom Jordbruksprisregleringen och regleringen avsockernäringen, 8. bemyndiga regeringen alt i huvudsaklig överensstämmelse med vad i Regleringav priserna på Jordbruksprodukter. proposiiionen förordatsträffa avtal med Svenska sockerfabriks AB och angående fortsatt verksamhei vid sockerbruket i Karpalund. Vidare hade regeringenföreslagil atl 9.lill Prisreglerande åtgärder påjordbrukeis område för /80 anvisaett förslagsanslag av 3 . Idella sammanhang hade behandlals delsde under allmänna motionstiden vid 1978/väckta motionerna 1978/79:469av m. fl. (c), vari hemställts att beslulade 1. lill moiionen fogat förslag lill lag om reglering av produktionen av svin, fjäderfä och ägg, 2. altgodkänna de riktlinjer för styrning av animalieprodukiionens utbyggnad som angelts i motionen. 1978/79:503av () och (), 1978/79:756 av (), vari såvitt nuvar i fråga (yrkandet 2) hemställts att frågan om etableringskonlroll förproduktion av ägg, fläsk och mjölk ocksä övervägdes, 1978/79:1001av m. fl. (s), 1978/79:1449 av m.fl. (s), varisåvitt nu var i fråga (yrkandena 3 och 4) hemställts atl beslulade 3. all hos regeringen anhålla att jordbruksnämnden anmodades lämna enredogörelse för verkningarna vid äggproducerande företag av olika storiek ochför marknaden av de differentierade avgifter som tillämpatsinom Svensk ägghandel, 4. alt begära en utredning beträffande den faktiska prissättning somtillämpats av slakteriföretag vid köp av slaktsvin innan någon form avdifferentierade slaktavgifter fick införas. 1978/79:1456 av m.fl. (vpk), varihemställts alt hos regeringen begärde att fisken skulle räknas inbland de baslivsmedel som blev föremål för statliga subventioner liknande demsom tillerkändes produkter från-jordbruket, som mjölk, kött etc, 1978/79:1970av m. fl. (c), vari hemställtsatt hos regeringenbegärde en översyn av livsmedelssubvenlionerna sä att de bättre överensstämdemed vad som var önskvärt från hälsosynpunkt och med den internationellalivsmedelssiiuationen. 1978/79:1981av m. fl. (s), vari hemställts all hos regeringenskulle anhålla om en förulsätiningslös ulredning om möjlig- heterna att omfördelalivsmedelssubventioneringen på ett sådant sätt att mera näringsriktigakostvanor kunde befrämjas, 1978/79:2135 av Svanie m. fl. (s), varisåvitt nu var i fråga (yrkandei 3) hemställts all till prisreglerandeålgärder på jordbrukets område för budgelårel 1979/80 anvisade etl iförhällande till regeringens förslag med 100 milj. kr. delsde med anledning av proposiiionen väckta motionerna 1978/79:2675 av . (vpk), vari föreslagits 1. attriksdagen skulle beslula atl momsen på baslivsmedel avskaffades fr. o. m. den 1juli 1979 saml anla av motionärerna framlagt förslag lill lag om ändring ilagen (1968:430) om mervärdeskatt, 2. atlriksdagen uttalade sig för slopande av hela momseffekien på livsmedel och hosregeringen begärde förslag härom, 3. atlriksdagen hos regeringen begärde all en översy n och breddning av detvarusortiment som ingick i begreppet baslivsmedel genomfördes, och 1978/79:2676 av m. (s,c,m), varihemställts atl uttalade att prisstödet inom broilernäringen skullebibehållas där det var nödvändigt för att trygga sysselsättningen. Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, m. m. Utskottet hemställde attriksdagen skulle dels anla förslagen till 1. lag om ändring i lagen(1977:975) med tulltaxa, 2.lag om ändring i lagen (1967:340) om prisregleringpä jordbrukets område, dels 3. godkännavad i propositionen förordats om prisregleringen på jordbruks produkter utom sockerbetor för tiden 30 juni 1980, 4. belräffande styrningav animalieprodukiionens utbyggnad a) avslå motionerna 1978/79:469 och 1978/79:756, yrkandei 2, b) avslåmoiionen 1978/79:1449, yrkandena 3 och 4, 5. beträffandesockertegleringen m. m. ajavsfö moiionen 1978/79:503, b) godkännavad i proposiiionen förordats om grunderna för regleringen av priser m. m. påsockerbetor för tiden 30 juni 1982, c) godkännavad i proposiiionen förordats om regleringen av sockernäringen för liden den 1juli 1979-den 30 juni 1980, d) avsfö moiionen1978/79:1001, e) somsin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört rörande utredning om den svenska sockernäringens organisation och struktur, 6. godkännavad i propositionen förordals i fråga om användningen av avgiftsmedel, som inflöt under regleringsäret 1979/80 eller hade influtit under tidigare regleringsår. 14 protokoll 1978/79:162-163 Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, m. m. 1.medge att den rörliga kredit pä högst 120 milj. kr. som ställdes tillstatensjordbruksnämnds förfogande i riksgäldskontorei för ändamål utanförfördelningsplanen för införselavgiftsmedel fick under /80användas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, inom jordbruksprisregleringen och regleringen avsockernäringen, 8. bemyndiga regeringen atl i huvudsaklig överensstämmelse med vad iproposiiionen förordats träffa avtal med Svenska sockerfabriks AB och angående fortsatt verksamhet vid sockerbruket iKarpalund, 9. belräffande anslaget till prisreglerande åtgärder påjordbrukeisområde, m. m. a) anse moiionen1978/79:2676 besvarad med vad utskottet anfört, b) med bifall till regeringens förslag och med avslag på moiionen1978/79:2135, yrkandet 3, lill Prisreglerande åtgärder påjordbrukeis område /80 anvisa ett förslagsanslag av 3 , c) med anledning av motionerna 1978/79:1456, 1978/79:1970,1978/ 79:1981 och 1978/79:2675, yrkandet 3, som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört om viss redogörelse för effekterna av livsmedelssubventionerna, d) avslå moiionen1978/79:2675, yrkandena I och 2. belräffandestyrning av animalieprodukiionens ulbyggnad 1. avEinar , , i och (samtliga c) som ansett att utskottet under 4 a bort hemslälla attriksdagen skulle med bifall till moiionen 1978/79:469 och med anledning avmotionen 1978/79:756, yrkandet 2, anta förslag till lag om reglering avproduktionen av svin, Qäderfä och ägg med den lydelse reservanterna föreslagil, 2. av Svanie Lundkvisl, ,, , , och (samtliga s) som ansett atl utskotiet under 4 b bort hemslälla atlriksdagen skulle med bifall till moiionen 1978/79:1449, yrkandena 3 och 4, somsin mening ge regeringen till känna vad reservanlerna anfört, 3. beträffande prisreglerande åtgärder päjordbrukels område av Svanie , , , , , och (samtliga s) som ansett all utskotiet under 9 b bort hemslälla attriksdagen skulle med anledning av regeringens förslag och med bifall tillmotionen 1978/79:2135, yrkandet 3, till Prisreglerande åtgärder påjordbrukeisområde för /80 anvisa elt förslagsanslag av 3 737 000 000. Tillbetänkandet hade fogats ett särskill yttrande belräffande etableringskonlrollav , , , , , och (samtliga s). GRETHELUNDBLAD (s): Vae halvår för vi i en påminnelse om att mat är politik. Detär när vi tar ställning till det vane halvår återkommande regeringsförslagel omreglering av priserna på Jordbruksprodukter. Förutom den vanliga redogörelsenav den senaste innehåller proposiiionen 208 en delintressanta upplysningar både om våra livsmedelspriser och om de mekanismersom reglerar dem. Ofta betecknar man jordbruksprisregleringen som eltsvårförståeligt område, men den som vägar ge sig in i avregleringssystem kan fä ul ganska intressanta uppgifter om vårlivsmedelspoliiik. Ilikhet med mänga andra länder har vi ett effektivt gränsskydd för vårlivsmedelsproduktion och dess avsättning på både hemma- och ullands-marknaden.För /80 uppgår gränsskyddet till ca . per kilo kött, 4:30per kilo fläsk och 8:00 per kilo ost. Det är verkligen tänkvärda siffror. Tillsammansuppgår avgifterna pä vår införsel av jordbruksbaserade livsmedel till ca 480milj. /80, och del utgör alltså värt gränsskydd. Visatsar av skattemedel under del närmaste budgeiåret ca 3 808 milj. kr. för atlsubventionera våras. Subventionerna uppgår per den 1 Januari1979 lill 1:30 per liter mjölk, 2:50 per kilo ost, 3:60 per kilo kött och 1:70per kilo fläsk. Naturligtvishar detta stor betydelse för alla hushåll, för konsumenterna. Men ipropositionen är också infogat en redogörelse för livsmedelssubventionernasekonomiska effekter. Den visar bl. a. att jordbruket utan subventioner skulleha fött en mindre och en mindre lönsam produktion. harberäknat nettoeffekten av subventionerna för Jordbruket till 200 milj. kr. igenomsnitt , därför att man sluppit exporlkoslnaderpå grund av ökad konsumtion inom landet och därför att man fått bättreinkomster av sitt eget arbele och det egna kapitalet. Socialdemokraterna har imotionen 2135 ansett all denna fördel borde ha påverkat beräkningen avjordbrukarnas inkomster. Vi har föreslagil 100 milj. kr. i minskatförslagsanslag för prisreglering för /80 för att utjämna denfördel jordbrukarna har fått av en ökad konsumtion. Medhänvisning lill detla yrkar jag, herr talman, bifall till reservationen 3. Visocialdemokrater beklagar i och för sig alt man inle kan hålla nere priserna päbaslivsmedel frän jordbruket, men i dagens flnansiella situation blir tyvärrgenomslaget i priser a v den senastejordbruksuppgörelsen den enda möjligalösningen. Vi för ändå vara tackamma för atl prisökningen vid den förrauppgörelsen inle blev slörre. Viär återigen i gäng med förhandlingar som utan tvivel kommer att medföraprisökningar. Hur stora de blir kan man försl säga när förhandlingarna - somnu är i sitt slutskede - har avslutats och regeringen har tagit Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, rn. Det ökandebudgetunderskottet och den dröjande investeringsviljan i näringsliveltillsammans med en osäker konjunkturuppgång kastar sin skugga över svenskekonomi och kräver försiktighet. Det måste också jordbrukarna förstå. Vihar också lärt oss atl den för priset tidigare sä okänsligakonsumtionen av livsmedel nu har blivit myckel mer influerad av prisökningaroch försämringar av reallönerna. En klar volymminskning ilivsmedelskonsumiionen har märkts . Vi har haft både en költreaoch etl försök till produktionsbegränsning. Det är tecken på de slora överskollsom är en följd av både en ökande avkastning i jordbruket och en minskadkonsumtion. Närman skall begränsa produktionen borde det - om man inte hyllar ell heltcenlralstyrt planhushållningssamhälle utan stannar kvar i vår biandekonomi -främst ske genom en sämre lönsamhet för alla producenter genom lägreavräkningspriser. Konsumentdelegationen har också hävdat delta. Men frånjordbrukskooperativt håll har man föredragit etableringskonlroll för storaanläggningar eller differentierade avgifter på produktionen, som främst drabbarmedelstora och stora produkiionsanläggningar. Dessa större producenter kan bl.a. genom billigare foder och billigare transporter på grund av sin slörreproduktionsvolym och också genom all de behöver en lägre arbetsinsats per kilohålla produktionskostnaderna nere. Därför är dessa differentieradeproduklionsavgifter, även om en gång har beslutat om dem, etltveeggat svärd i kampen mol överskotlsproduklionen. Detär enligt min uppfattning anmärkningsvärt att bl. a. de moderala ledamöterna idenna kammare och i utskottet kan gå i god för en skrivning som utan förbehållgodkänner en vidare utveckling av sådana förmer för produktionsbegränsning somensidigt begränsar de större företagens lönsamhet och utveckling. Del måstekännas underiigt för alla som ivrar för atl bygga upp konkurrenskraften inomindustrin genom ökade tekniska insatseratt på det här sättet presenteras enfilosofi som går stick i stäv med de strävandena. Vihar redan inom äggproduktionen avgifter som genom sin differentieringbelägger de största företagen med en avgift per värphöna på . men de minstaförelagen - med upp lill 1 000 höns - med ingen differentieradprodukiionsavgift alls. DeUa för med sig - har det sagls mig -atl kostnaden perkilo ägg i de störsla produktionsenheterna ökas med per kilo. De hamnaralltså i en sämre konkurrenssituation än de egentligen skulle ha gjort med dekostnader de har. Visocialdemokrater har i reservationen 2 anlagt en mera samhällsekonomisk syn pådessa avgifter - och egentligen är den ocksä företagsekonomiskt rikligare. Viönskar nämligen en ständig utvärdering av erfarenheterna frän systemet meddifferentierade produktionsavgifter på ägg för atl kunna bedöma om del hindrarproduktionen vid rationella och skötsamma företag, och om del hindrar en rimligprisbildning sett frän konsumenternas synpunkt. kan nämligen dessaavgifter medföra - trots alt deras syfte är alt begränsa produkiionen - enökad produktion hos mindre producenter, ökade kompensationskrav från jordbruketoch ökade priser för konsumenterna. Därför, herr lalman, yrkar Jag päsocialdemokraternas vägnar bifall till reservationen 2. Bortsettfrän dessa reservationer har det gäll att uppnå bred enighet om de flesta avförslagen i propositionen och ocksä om en hel del av de mänga motionsförslagsom framlagts under den allmänna motionstiden. Bl: a. har flerasocialdemokratiska motionsförslag medfört att utskottet föreslår attge vissa uppfattningar till känna för regeringen. Utskottet harockså besvaraten del motioner pä etl positivt sätt. Någrasocialdemokrater från har föreslagit en utredning om Sockerbolageisframtida organisation, egentligen en utredning om en socialisering avSockerbolaget. Sockerbolaget har monopol pä sockerframslällning i , ochpriserna på socker fastställs ofta efter mycket svåra förhandlingar.Företagets verksamhet har också fött allt större regionalpolitisk betydelse i desödra landskapen. Utskottet uttalar sig därför enhälligt föratt regeringen börföreta en mera övergripande utredning av den svenska sockernäringensorganisation och struktur. Det är vi socialdemokrater naturligtvis tacksammaför. Frånflera partier, också frän socialdemokratiskt håll, föreligger det motioneromatl vidga begreppet baslivsmedel och undersöka möjligheterna alt eventuelltgenom ändring av subventionerna även lindra priset pä grönsaker, fisk ochfrukt. Såväl svenska näringsexpertersom hälsoupplysningsnämndoch har verkat för ett mera allsidigt kosthåll med merainslag av vegetabiliska produkter. Fördessa har vi inte något skydd avsubventioner. Underdet senasle året har en stor beredning för livsmedels- och näringsfrågortillsatts. Med anledning av motioner om baslivsmedel och subventioneranser utskottet att det för kommande överväganden av frågor kring de mycketomfattande livsmedelssubventioner som vi har skulle vara av värde om ficken mera allsidig redovisning av inte bara livsmedelssubveniionernas ekonomiskaeffekter, utan också av deras effekter på konsumenternas val av livsmedel ochpå kostvanorna. Det är glädjande alt enighet har kunnai näs i utskottet om atthos regeringen begära en sådan utredning. Den bör kunna berika den omfattandeallmänna debatten om vår kost och kunna påskynda effektiva ålgärder för attlåta hälsoupplysningen utmynna i mera konkreta åtgärder. Socialdemokraternahälsar också med tillfredsställelse beslutet om en föriängd verksamhet vidsockerbruket i Karpalund genom tredelat ekonomiskt ansvar, för staten, förbetodlarna och för Sockerbolaget. Detär också glädjande alt jordbruksministern funnit sig kunna godtakonsumentdelegationens ståndpunkt i de strandade förhandlingarna medSockerbolaget, så all prisökningarna på socker kan begränsas till ca14 öre per kilo. Iett särskill yttrande till utskottets betänkande har utskottets socialdemokratiskaledamöter uttalat au även om vi inte vill motsätta oss en reglering av Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m.