prot · G209114 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskotlsmajoriteten har alltsånär det gäller dessa frågor valt alt helt följa statens ungdomsråds förslag. Deorganisationer som inle förs in i bidragssystemet får alltså återkomma medsina ansökningar. Avproposilionen framgår vidare att särskilda medel tagits upp under anslaget förde poliliska ungdomsförbundens medverkan i skolorna i samband med valrörelsenhösten . Medelsbehovet har beräknats lill . I molionerna 1295 och2127 föresläs en avsevärd höjning av anslaget, och ulskottsmajoriteten haransett att det i molionerna anförts bärande skäl för höjning av beloppet till500 . Det bör ankomma pä regeringen all fatta beslut om fördelningen avbidraget. Underrubriken bidrag till allmän fritidsverksamhet i kommuner föresläs i ensocialdemokratisk motion atl etl reservationsanslag på 30 milj. kr. skallanvisas och i en vpk-motion föresläs 35 milj. kr. för fritidsverksamhet iskolan. Dettaanslag, som infördes under /78 och syftade till aU garantera ettutbud av fritidsverksamhet i huvudsak efter skoldagens slut, togs emellertidbort efter endasl etl är bl. a. med motivet atl ungdomsorganisationerna erhöllen förstärkning av stödet och alt en omläggning av statsbidraget tillgrundskolan hade skett. Jag kan dela motionärernas och reservanternas åsikt om behovet av eltsådant bidrag, men med hänsyn lill den resirikliviiei som måste iakttas idagens ansträngda stalsfinansiella läge kan inte utskotlsmajoriteten förordaall det statliga bidraget till allmän fritidsverksamhet lill kommuner äterinförs för nästa budgetär. Vi yrkar alltså avslag på delta förslag. Underrabriken Bidrag lill harulskottsmajoriteten, bestående av centeriedamöter och socialdemokrater, ansettalt ytteriigare . bör anvisas för CAN;s värdefulla arbete. Slutligen,herr lalman, finns del lill betänkandet fogat elt särskilt yttrande rörandestorleken av det röriiga bidraget till ungdomsorganisationernas Anslagtill ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m. m. Anslagtill ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m. m. centrala verksamhel, därutskottets centerledamöler framhåller all del enligl deras mening finns starkaskäl för ett enhetligt belopp om . Vi räknar med att deltaförslag beaktas i kommande budgetförslag. Då det inle fanns någon möjlighel atlfå gehör för det här förslagel nöjde vi oss med aU i eu särskilt yttrandeframhålla våra synpunkier i frågan. Meddet anförda, herr lalman, får jag yrka bifall till kulturutskottets hemställanpä alla punkter. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle; redogjorde i ston sett för vad kullurutskoltetskriver i sitt belänkande, men tyvärr har fortfarande ingen klarhet skapats omvarför organisaiioner, som KonlaktnätetellerSSP, som uppfyller gällandeförordning inle kan bli bidragsberätiigade. Karl-EricNorrby förklarar, precis som den lidigare borgeriige talarert, atl han äroerhört förtjust i bidraget lill SIA-skolan och hänvisar sedan lill denresirikliviiei som måste iakttas. Då vill jag fråga: Varför skall denreslriklivitelen alltid drabba socialt och kulturellt angelägna ändamål, idelta fall dessutom för barnen och ungdomen? Varför drabbar denreslriklivitelen inte alla de bidrag man öser ut på andra kanter i budgeten? CATARINARÖNNUNG (s) kort genmäle: SI A-pengarna har-det erkänner alla - varit del bästa försöket hittillsatl göra någol posilivi för att eleverna skall komma bort frän passivitet ochsysslolöshet efler skoldagen. Framför allt har del gällt de elever som tyvärrinte självmant söker sig till föreningslivet. Det är framför allt dem somsamhället skall hjälpa. Del kommersiella friiidsutbudet är inle tillräckligt.Passiviiei är skadlig och kan i olyckliga fall leda lill missbruk avsiimulan-tia. Vilket stöd, , är bättre för deländamål som det här gäller än SIA-pengarna? () kortgenmäle: Jag sade i mitt första inlägg atijag kan dela motionärernas ochreservanternas åsikt om behovet av bidrag till allmän fritidsverksamhet ikommuner. Det enda som jag har atl anföra i sammanhanget ärjust delta alt vimed hänsyn till den resirikliviiei med pertgar som vi måste iaktta icke harkunnai gå motionärerna och reservanterna lill mötes. Jag har inte sagt aU dellagäller för all framlid - att detta anslag aldrig kommer atl finnas. Vi larställning lill det budgetår som propositionen avser. Sedan får vi se vilkabehov som vi kan tillgodose när nästa möjlighel står lill buds. Sedanvilljag svara i fråga om ungdomsorganisationerna. atl hon egentligen inte på någon punkt fält klart för sig efter vilkapremisser man låter ungdomsorganisationerna komma in under de härbidragsformerna. Vi för vår del har klart för oss atl harklara kriterier som skall uppfyllas av de organisationer som blirbidragsberätiigade. Men har sagt alt man måste la hänsyn till allaandra organisatiorter som slår i kö. I den kön finns slora organisationer somMiljöförbundet och , för att la några exempel. Där finnsorganisaiioner som bedrivit verksamhet länge, som Tellusoch Riksförburtdet DX-alliansen. Förbundet ungdom är en organisation somär under uppbyggnad, och Liberala sludeniförbundel som vi tidigare debatterat,har enligt en mycket begränsad central verksamhet. Jagvill påstå au har goda möjligheter att bedöma dessaorganisationers verksamhet och uppbyggnad. Med ledning av detta gör de sinabedömningar. Det är anledninge.i till att vi får följa statens ungdomsrådsförslag till organisaiioner som skall föras in i systemet. Vivill inte föra denna fråga fram till för etl avgörande. Vi tror altdet i så fall blir ett helt godtyckligt val. Vi anser alt bör följaförslagel från , som gjort denna noggranna bedömning avorganisaiionerna. har alltså kommit fram till att de tvåorganisaiioner man föreslär är de som först bör komma in i systemet. Anslagtill ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m. m. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: giorde den folkpartistiska regeringen etl slorljippo av barnkullurproposilionen. "Hela" 7,5 miljoner skulle manlägga på elt bättre kulturutbud ål barnen. skär man pä den borgeriigakanten ner anslagen lill ungdomsverksamhet under alla andra avsnitt i budgetensom är lika väsentliga om inle ännu väsentligare än de förslag som framfördes iden propositionen. Karl-EricNorrby förklarade atijag inle hade klart för mig vilka krav som ställs. Jodå,det harjag. Då lyssnade inle på vad jag sade inledningsvis.Jag är helt på det klara med den förordning som gäller. Jag redogjorde t. o. m.för den. Vad jag inte är pä det klara med är vilka dolda krav som ställs isammanhanget. förklarade att del finns en radorganisationer som står i kö, indirekt dä medgivandes att del här finns en helmängd orgartisationer som uppfyller kraven i förordningen. Det är klartotillfredsställande om del är så att det är de organisationer som så all sägakommer först till kvarn som också blir bidragsberätiigade. Den förordning somär fastställd måste ju vara generell och gälla samtliga organisationer somuppfyller de krav som uppställts. Herrialman!I den som jag har i min hand-motion nr 1108-finns det under avdelningenSocialpolitik några rader som jag gärna vill läsa upp i detta sammanhang. "Förebyggandeinsatser och förbättrad egenvård Hurväl vi än bygger ut sjukvårdssystemet, kommer alllid en väsentlig del avhälsotillståndet i vårt land att bero på hur vi som enskilda individer ärmedvetna om hälsans villkor. Vi måste själva få och kunna la en väsertlligdelav ansvaret för vår egen hälsa, såväl vad gäller förebyggande åtgärder som - i Anslagtill ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m. m. viss utsträckning - även ifråga om diagnostik och behandling. Hälso- och sjukvården måsle mer ännu salsapå information och kunskapsöverföring till patienter och allmänhet för allbevara hälsan, påskynda tillfrisknande och förhindra återfall." Vidden här har väckts en motion med förste vice talmannen som första namn. Den handlar om att nykterhetsorgani-salionerna har enväsentlig uppgift när det gäller informationen, vilken har betydelse just förfrisk- och hälsovården och för alt undvika samhällskostnader pä andra områden.Del gäller motionen 1286. I dess inledning står; "Tillsammansmed övriga folkrörelser utgör en väsentlig del av fritids-och kulturiivel. Socialt och ungdomspoliliskl har arbetevarit banbrytande och utgör etl viktigt kraftfält för idédebatten i sociala ochalkoholpolitiska frågor." Lilet längre ned i texten slår följande;"Allt fler människor vänder sig också lill för att fåinformation om såväl droger som verksamhet. Framför alltkan konstateras atl skolorna i allt högre grad utnyttjar somförmedlare av information, vilket ställerökande krav på organisationerna. Delär viktigt atl förmår alt svara upp mot de krav som detökade intresset för alkohol- och narkolikafrågan för med sig.Nykterhetsrörelsen utgör av tradition en garanti för atl debatten hälls levandeockså i tider när opinionen inte är lika engagerad som ." 1år är det den nykterhetsrörelse som kallas Godtemplarrö-relsen komlill värt land, och det blir etl jubileum . Det har kanske nämntstidigare i debatten; då jag på grund av utredningsarbete inte hade tillfälleall närvara. Det skulle i samband med delta jubileum ha varit bra om man fränsamhällets sida hade kunnai visa sin slora uppskattning för det arbete somdenna rörelse har utfört och som den utför. Imotionen påpekas också, något som och jag nu anför i ettsärskilt yttrande, atl idérörelsen jämfört med andra organisationer harsvårigheter all hävda sig vad gäller storiek och snabba medlemsökningar samlatt är missgynnad i fråga om samhällets bidragsgivning. Delfinns beräkningar som visar alt delta är ett faktum. Jag skall inle redogöraför dessa, men vill nämna all den av regeringen föreslagna höjningen avbidraget endast utgör 4,1 96, vilket inte ens kompenserar de på grund avinflationen ökade kostnaderna. Anslagtill verksamhet av detta slag utgör naturiigtvis en utgiftspost men innebär isjälva verket också en besparing. Pä lång sikt medför dessa anslag minskadesamhällskostnader. Vi kart alltså irtte vara ulan denna rörelse. Tvärtom önskarvi att den kan växa och byggas ul. Varförhar då inle jag yrkat bifall till motionens krav på ytterligare 2 milj. ?Visseriigen anser jag atl dessa 2 milj. kr. skulle bli väl använda pengar, meni likhet med många andra talare i den härdebalten inser jag alt det skulle varasvårt alt få fram dem i del nuvarande, hårt ansträngda ekonomiska lägel. I vårt särskilda yttrandehar vi emellertid framhållit att vi räknar med ökade anslag inför kommandebudgetär. Jag skulle i och för sig ha velat föreslå ännu mer pengar lill dettaändamål, men det harjag inte gjorl därför atl jag vet att jag inte skulle hafått gehör för ett sådant förslag här i kammaren. Jag hoppas dock alt del intefinns någon ledamot i kammaren som inle känner djupt för den verksamhel det ärfråga om och uppskattar del arbete som har utfört.Förmodligen kommer en lång rad ledamöter lill för all vara medom det jubileum som lOGT-NTO firar. Med della anförande, i vilket ()instämde, var överläggningen sluiad. Anslagtill ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m. m. Punkterna I och 2 Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avTore och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller kullurulskottets hemställan i betänkan-del nr 23punkten 3 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av och . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 257 Nej - 47 Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av ToreNilsson m. fl., och förklarades den förra proposilionert vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voieringsproposiiion: Anslagtill ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m. m. Den som vill all kammarenbifaller kulturulskolleis hemställan i betänkandet nr 23 punklen 3 mom. 3röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationert nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 224 Nej - 80 Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels motionert nr 616 av LarsWerner m. fl. i moisvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kulturatskollels hemställan i betänkandet nr 23punkten 3 mom. 4 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 616 av m. fl. i moisvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionert. Dä rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 291 Nej - 15 Proposilionergavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av m. fl., och förklaradesden förra proposilionert vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill atl kammarenbifaller kulturutskottets hemställan i betänkan-del nr 23 punklen 3 mom. 6röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 114 Anslag.till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m. m. ledamöter ha röstat förja-propositionen.Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 224 Nej - 82 Proposilionergavspä bifall till dels utskotiets hemställan, dels moiionen nr 2131 av . i moisvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 23punkten 3 mom. 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2131 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä EvaHjelmslröm begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: Proposiiionergavs på bifall lill l;o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 5 avGeorg m.fl. samt 3:o) motionert nr 806 av m. fl., ochförklarades den förstnämnda proposilionert vara med övervägande ja besvarad. DäCatarina Rörtnung begärde votering upplogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan EvaHjelmström begärt votering belräffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voieringsproposiiion; Anslagtill ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m. m. Den som vill att kammarenlill kontraproposition i huvudvoteringen angående kulturutskottetshemställan i betänkandet nr 23 punkten 5 antar reservationen nr 5 avGeorg m. fl. den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 806 av LarsWerner m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EvaHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoleringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller kullurulskottets hemställan i betänkandet nr 23punktert 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av m.fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä CatarinaRönnung begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 160 Nej - 147 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 avTore m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller kullurulskottets hemställan i betänkandet nr 23punklen 6 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 6 av m.fl. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. ning verkställdesvotering med omröslningsapparai. Denna omröslning gav Nr 114 följande resultat: den Minskad statskontroll över kommunerna och landstingskommu -nerna §6 Minskad statskontroll över kommunerna och landstingskommunerna Föredrogs konstilutionsutskotlets betänkande1978/79:26 med anledning av propositionen 1978/79:53 om minskad statskontrollöver kommunerna och landstingskommunerna jämte motion. 1 proposilionen 1978/79:53 hade föreslagilsändringar ' den slalliga tillsynen och kontrollen över kommunerna ochlandstingskommunerna. Syftet var all öka deras handlingsfrihet och därmedstärka den kommunala självstyrelsen. Ipropositionen hade föreslagils alt kommuner, landstingskommuner ochkommunalförbund skulle få räll alt ta upp län och teckna borgen utanregeringens medgivande. Vidare hade föreslagits ändringar ibrandlagsiift-ningen sä atl kommunernas skyldighet alt underställalänsstyrelsen beslut om brandordning slopades. Ändringarna avsågs träda i kraftden . Slutligen lades fram förslag om ändringar i 1893 årsmäklareordning. Förslaget innebar bl. a. all bestämmelserna om handels- ochsjöfartsnämnd förenklades. Idella sammanhang hade behandlals motionen 1978/79:179 av () ochTage (), vari hemställts alt skulle avslå regeringensproposition /79:53 i vad gällde slopandet av underställning avbrandordning. Ulskollel hemställde atlriksdagen skulle med avslag på propositionen1978/79:53 i denrta del och med bifall lill motionen 1978/79:179 avslåförslagel i propositionen lill lag om ändring i brandlagen (1974:80) samt geregeringen till känna vad ulskollel anfört rörande den statliga kontrollen avkommunernas brandförsvar. godkänna propositionens förslagi övrigi. Reservationhade avgivits av (), (), Minskadstatskontroll över kommunerna och landstingskommunerna (), BrittaHammarbacken (c), Per (), () samt () somansett all utskottet bort hemställa att skulle med bifall lill proposilionen1978/79:53 i denna del och med avslag på motionen 1978/79:179 anta förslagel iproposilionen till lag om ändring i brandlagen (1974:80) samt ge regeringentill känna vad reservanterna anfört rörande den statliga kontrollen avkommunernas brandförsvar, godkänna propositionens förslagi övrigi. KARLBOO (c); Det är mänga som ansluter sig till målsättningen atl lägga besluten sänära människorna som möjligl. Denna uppfattning måste självfallet följas uppmed praktiska ställningstaganden, som paras med en tro pä au de beslutandeinstanserna nära människorna också kan ta del ansvar som krävs. Det är dennagrundprincip som bär upp strävandena all stärka och utveckla den kommunalasjälvstyrelsen. Trepartiregeringentillsatte en ulredning - siatskontrollkommitlén - som särskilt skulle komma medförslag i fråga om minskad statlig kontroll över kommuner och landsting.Ulredningen har lagt fram flera betänkanden med förslag om all slopa en radstatliga delbestämmelser för den kommunala verksamheien. Lät mig betona alldella är synneriigen angeläget. Lika angeläget är del att i framliden inte införa nya onödigadetaljstyrningar av den kommunalaverksamheten. proposition som behandlas i föreliggande betänkande är det tvä frågor avstörre vikt som las upp. Den ena gäller slopandet av underställningsskyldigheteni samband med rälien för kommuner och landsting att ta upp län och tecknaborgen. Den andra frågan gäller atl man skall slopaunderställnings-skyldigheten vad gäller brandordningen i kommunerna. Beträffandeförslaget om undersiällningsskyldighelen för räll att uppta lån m, m. är dellaen bestämmelse som länge har ansetts som både onödig och antik. Beslämmelsernai 4 kap. 7 och 8 §§ kommunallagen ersätts nu med en allmän bestämmelse om attkommuner och landsting får la upp län och åtaga sig borgensansvar. Om denna.ändringföreligger full enighet i utskottet. Däremothar inte,utskottet kunnai enas beträffande förslaget att avskaffaunderställningsskyldigheten vid fastställande av brandordningen. Utskottetsmajoritet, bestående av socialdemokrater och en av tvä ledamöter iutskottet, vill intege kommunerna det totala ansvar som de har ipraktiken. Man menar alt den allmänna tillsyn som länsstyrelserna föreslås fäöver räddningshjälpen i samband med att kravel pä underställning avbrandordningen las bort skulle bli ett alltför svagt instrument. Detta ärett iutskoltsmajoritelens skrivning synnerligen dåligt underbyggl påstående. Dettaställningslagande kan endast grundas på en allmän uppfatining att kommunernainte har förmåga att ta ett självklart ansvar för säkerheten. Vi reservanterdelar den uppfattning som civilutskotlel anför i sitt remissvar: "mening bör betydelsen av statliga kontrollmöjligheter beträffandedel kommunala brandförsvaret inte överskallas bl. bakgrund av alt kommunernatorde ha byggt upp en brandförsvarsorganisa-lion som är lämpad all handha denräddningstjänst som enligl brandlagstiftningen åvilar kommunerna. Liksomdepartementschefen anser utskottet all faslslällelseprövning avbrandordning bör kunna slopas och att della kommer att innebära en smidigareoch mera rationell ordning. Beträffande vissa frågor såsom t. ex.övningsverksamheten enligl brandsiad-gan, prövning av räddningsijänsteavial ochbestämmelser om sotning enligt brandordnirtg föreslås i propositionen lösningarsom enligt ulskollel är acceptabla." Jagvill framhålla au genom det arbete som bedrivs bl. a. genom Kommunförbundetsförsorg kommer kommunerna all även kunna utbyta erfarenheter ochytteriigare utveckla sin organisation pä säkerhetstjänstens område i takt medde krav som utvecklingen kommer alt ställa. Enfungerande räddningstjänst är elt så vitalt intresse för kommunmedlemmarna atldet inte finns någon som helst anledning att befara att den kommer atlförsummas av de förtroendevalda i kommunerna, vilka ändå skall uppbära delpoliliska ansvaret. Jagvill också säga att regeringens förslag, som bygger på utredningens betänkande,bör följas upp med fiera sådana aktiviteter. Jag tänker närmast pä utredningensförslag att begränsa alla de många detaljregleringar om barnstugeuibyggnadensom nu finns. Meddet anförda ber jag, herr talman, att få yrka bifall lill reservationen. Minskadstatskontroll över kommunerna och landstingskommu -nerna I delta anförandeinstämde (). Det råder stor enighet om det övergripande målet att ge kommuner ochlandsting så stor frihet som möjligt inom sina egna kompetensområden.Utskotlsmajoriteten har dock ansett atl della bör vägas mot behovet av aumedborgarna garanteras en viss minimistandard på viktiga områden. Därför godtarvi också med elt undantag regeringens förslag. Detta undanlag gäller frågan ombrandordningen. Ulskottsmajoriteten härav den anledningen tillstyrkt kraven imotionen 1978/79; 179 och på så sätt också gått ett antal remissinstanser tillmötes. Enligl förslaget skall kommunerna underställa länsstyrelserna sinabeslut rörande brandordningen. Bland remissinstanser som utskottsmajorilelengår till möteskan nämnas och , vilka i sina remissvar framhållit alt den statligatillsynen aren garanti föreit kvalitativt högtstående brandförsvar. Brandförsvaretoch räddningstjänsten i kommunerna utgör en del av samhälletskaiastroföeredskap.