prot · G209167 · 1978-12-31 00:00:00 — Jagyrkar bifall lill reservationen 4 och i övrigt lill vad utskottet hemställt. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. Det kommunala renhållningsmonopolei har alltifrån riksdagsbeslutet1970, då samma regler kom att gälla för både tätortens och glesbygdensinvånare, varit en källa lill mycket irritation och åstadkommit många problem.1974 års riksdag gav kommunerna större frihet att inom glesbygdsområden ordnasophämtningen på ett smidigare och efter behovet bättre anpassat sätt. Tyvärrmotsvarade varken - genom rekommendationer till kommunerna -eller särskilt många enskilda kommuner det förtroende som då gav dem.För många enskilda fastighetsinnehavare blev problemen lika stora som tidigare.Den kommunala byråkratin, styrningen och makten över den enskilda människanville man inte ge avkall på. Vidtrepartiregeringens tillkomst tillsattes på förslag av dåvarande jordbruksministernAnders en utredning om översyn av soplagen -renhållningskommittén. Denlade månad 1978 fram sitt betänkande. Kommitténs förslag innebarenökad satsning på information,en sammanförd renhållningslagstiftning och enenklare besvärsordning med sakprövning enligt förvallningsbesvär. Förslagetinnebar även ökade befogenheter för kommunerna alt besluta om den närmareomfattningen av kommunernas renhållningsverksamhei. Men kommittén föreslogockså, och det är väsentligt, att fastighetsinnehavare i glesbygden självgenom anmälan till kommunen skulle fö aygöra om han ville anlita kommunensrenhållningsservice eller omhänderta avfallet själv. En förutsättning för delsistnämnda var självfallet att detta kunde göras ulan all sanitär olägenhetuppstod. Dennamöjlighet till frihet under ansvar för landsbygdens fastighetsinnehavare sommajoriteten, bestående av samtliga borgerliga ledamöter från moderatasamlingspartiet, och , i utredningen ställde sig enigbakom, har tyvärr inte accepterats vare sig av en del remissinstanser eller avpropositionsskrivande statsrådet . Istället föreslås i propositionen 205, som jordbruksutskottets majoritet i stortställt sig bakom, att kommunerna skall av fullmäktige anta en renhållningsplan,vilken föreskriver under vilka förutsättningar undantag skall kunna medges frånsophämtningen. I såväl propositionen som utskottsbetänkandet sägs att samrådmed berörda fastigheter skall ske, men att hänsyn inte kan tas lill enskildafastighetsägares krav. Kritikenmot renhållningslagen och det kommunala renhållningsmonopolet har nästanuteslutande gällt dess tillämpning inom glesbygdsområden och attden enskilda f;istighetsägarens möjlighet att påverka utvecklingen och sin egensituation har varit alltför begränsad och svårtolkad. Detförslag som vi har alt ta ställning till förbättrar knappast dennasituation, och kritiken mot nu gällande ordning kommer enligt min och moderatasamlingspartiets bedömning inte all försvinna. Destora olikheter mellan kommunerna när del gäller renhållningsservice pålandsbygden som finns lär inte heller bli bäitre om jordbruksutskottetsmajoritetsförslag kommer att antas. Jag kan bara redovisa att det i mitt egetlän finns mycket stora olikheter i bedömningen i och mellan kommunerna. Någonkommun har fortfarande en nolla i kolumnen där hälsovårdsnämnden har möjlighetatt ge dispens lill fastighetsinnehavare. Andra kommuner har upp till 400beviljade dispenser. Dessa olikheter kommer troligtvis att råda även med detnya förslaget. Jaghar för min del självfallet inget emot en förstärkt självstyrelse. Mendenna får dock inte, enligl milt sätl alt se, ske så att enskilda människorsätts under kommunalt förmynderskap och fråntas rätten till att få sina besvärsakligt prövade. Pånågra områden har propositionen och utskottet anslutit sig lill utredningensoch delvis till motionärernas förslag, och där har vi inga delade meningar. Ochvisst kan även jag erkänna att det finns förbättringar mot nu gällande regler iutskottets betänkande. Men på några punkter, som vi från moderatasamlingspartiet anser mycket väsentliga, har vi inte kunnat delautskotismajoritetens förslag, och där är det heller inte fråga om förbättringarutan snarare tvärtom. Medanledning av propositionen har avlämnats tre motioner från moderatasamlingspartiet, med , Hans Wachlmeister och mig själv som förstanamn. Här har vi alla krävt förbättringar av den enskilda faslighets-ägarensmöjlighet alt hävda sin ställning och sin rätt gentemot kommunerna. Vi harbegärt en sakprövning och har begärt att avgift inte skall tas ut när det intefinns några sopor au hämta. Vidutskotiets betänkande har fogats tre reservationer från moderatasamlingspartiet. Reservationen I berör dels undantag från den kommunalasophämtningen för fastighet i glesbygd, dels besvärsordningen. förslag skall en renhållningsordning finnas och fastställasgenom beslut av kommunfullmäktige. Renhållningsordningenkan på grund härav inte angripas med förvaltningsbesvär ulan endast genom kommunalbesvär.Detta innebär, som också framgår av reservationen, att kommun som i sinrenhållningsordning inför mycket rigida regler om undantag frånrenhållningsordningen i praktiken betar kommuninnevånarna rätten ochmöjligheten att efter besvär få till stånd en allsidig och rimlig prövning avfrågan. Detta förslag av utskotlel kan vi från moderata samlingspartiet intetillstyrka, utan vi reserverar oss på den här punkten. Reservationnr 2 berör förslaget om straffbestämmelser. Vi kan inte heller här ansluta osstill utskottets uppfattning utan yrkar såväl i reservationen som i motionenavslag på det framställda yrkandet och anser att siraffbestämmel- Förslagtill renhållningslag, m. m. Förslagtill renhållningslag, m. m. Reservationnr 3 gäller avgiftsdebitering. Vi säger där att det genom ett riksdagsuitalandeskall slås fast, alt några avgifter ej skall tas ut då det varaktigt inteuppstår några sopor för avhämtning på en fastighet. Från moderatasamlingspartiets sida anser vi att hela utskottet borde ha slutit upp bakomdenna begäran, men så har inte skett. Det förslag som vi har att ta ställning lill innebärförbättringar men också större makt åt kommunerna. Låt oss innerligt hoppas attkommunerna i handling skal! visa alt de både kan och vill gåmänniskorna till mötes och lugna de många förtvivlade människor som kommit ikläm på grund av byråkraters tillämpning av renhållningslagen. Omliden hade tillåtit det, skulle jag här ha kunnat referera en del av de mångasamtal och brev som jag fått . Men jag skall avslå från delta. Slutligen yrkar jag bifall till de moderata reservationerna 1, 2 och 3som är fogade vid utskottets belänkande. I jordbruksutskottets betänkande, som vi nu har till behandling ikammaren, tillstyrks regeringens förslag till ny renhållningslag, lag omändring i miljöskyddslagen och lag om ändring i hälsovårdsstadgan. 1propositionen från jordbruksministern föreslås ändringar irenhållningslagsliftningen som ger kommunerna stor frihet att utformarenhållningsverksamheten inom kommunerna efter lokala förhållanden. Samtidigtöppnas en möjlighet för kommunmedlemmarna att i större utsträckning än som f n.är fallet påverka utformningen av renhållningsorganisationen i den egnakommunen. Detmåste vidare vara en fördel alt i och med dagens beslut för sammanbestämmelserna om renhållning till en lag, renhållningslagen. F. n. är dessabestämmelser uppdelade på flera författningar. Propositionen tillstyrks i sinhelhet av jordbruksutskottet. Vid utskottets betänkande är fogade fyrareservationer. 1 reservation nr 1 yrkar i utskottet på ändringaroch tillägg lill 4, 7 och 9 §§ och därav följande ändringar i motivtexten. Ettbifall till denna reservation innebär begränsningar i kommunernas möjligheteratt fullgöra sitt renhållningsansvar. Reservationnr 2 innehåller yrkande om att 24 § i lagförslaget skall utgå. I det fallreservationen skulle bli beslut har man tagit bort kommunernas möjlighetatt vidtaga åtgärder mot dem som bryter mot renhållningsordningen i kommunen.Det är sanktioner som gäller och som säkerligen behövs även ifortsättningen. Reservationnr 3 vill binda upp kommunerna i fråga om möjligheterna att ta ut avgifter i detfall då del varaktigt ej finns avfall all hämta på en fastighet. Reservationnr 4 har avlämnats av cenlerpartiels ledamöter i utskottet. Denna reservationgrundar sig på motionen 1978/79:2667. anslutersig dock inte lill motionens yrkande om ändringar i propositionens lagförslag.Man går här på utskotismajoritetens förslag till avslag. Men reservanternamenar att vad som sägs i ifrågavarande motion om möjligheterna att i glesbygdoch i jordbruksdrift ta hand om förmultningsbart avfall klart måsleuppmärksammas när kommunernas renhållningsordningar arbetas fram. Dei den sistnämnda reservationen framförda anspråken ligger helt i linje med vadsom sägs i propositionen och även i ulskottsskrivningen. Givetvis börkommunerna ges en frihet alt, med tillböriigt beaktande av allmänna ochenskilda intressen, själva utforma renhållningen i kommunerna. Härigenom kanrenhållningen bäitre anpassas till de olika behoven av bortforslingsser-vice.Det är mycket angelägel att kommunerna tar lill vara denna möjlighet altsmidigt anpassa renhållningsorganisalionen lill den enskildes behov ochönskemål inom ramen för vad som från hälso- och miljövårdssynpunkl kanaccepteras. Moderaternasreservationer innebär i stort sett en uppmjukning av innehållet i ramlagen.Detta innebär i sin turen minskning av kommunernas möjligheter att effektivtbedriva renhållningsverksamhet. Jag anser att vi med förtroende kan överiämnatill de beslutande församlingarna i våra kommuner att på grundval av den nyarenhållningslagen fortsätta arbetet på ett bättre omhändertagande av avfall ochför en bättre återvinning. Det sista måste bli en allt viktigare del avhanteringen av avfall. Införandet av den kommunala renhållningslagstiftningen ibörjan av har inneburit en avsevärd förbättring av renhållningen ikommunerna. innebar införandet av del obligatoriska kommunalarenhållningsmonopolet en genomgripande förändring av den ordning som dittillshade rått. Det var kanske naturiigt att problem uppstod - i många fall ganskaonödiga, kan det tyckas. År1975 gjordes ju vissa förändringar i lagstiftningen, som gav kommunerna ökademöjligheter att själva bestämma den närmare omfattningen av renhållningsverksamheten.Man har funnit bättre och bättre former. Den nu framlagda renhållningslagenkommer att ytteriigare förbättra möjligheterna alt anpassa renhållningen tilllokala och individuella behov. Jag yrkar bifall till jordbruksutskottets hemställan i dess betänkande1978/79:35 och därmed också avslag på samtliga reservationer. Förslagtill renhållningslag, m. m. Det ärbra att jordbruksministern i propositionen 1978/79:205 omändringar i renhållningslagsliftningen så klart markerat sitt avståndstagandetill det förslag lill ny renhåilningslagstiftning som lades fram av den s. k.renhållningskommiitén, vilket skulle medföra risk för en ökning avnedskräpningen och en återgång till de förhållanden som rådde, innan vårnuvarande renhållningslag trädde i kraft. Denkritik som har riktats mot renhållningslagen har i de flesta fall varitobefogad. Det ärju i själva verket så, att den nuvarande renhållningslagsiift- 13 protokoll 1978/79:166-167 Förstagtill renhållningslag, m. m. ningen särskilt efter deändringar som kom till stånd , har fungerat bra i de flesta av landetskommuner. Lagenhargivii kommunerna möjlighet att ordna en rationell sophämtning tillförhållandevis låga kostnader. Då kommunerna också har utnyttjat dennamöjlighet har vi fån eu renare . Föross socialdemokrater har del stått klart att det är i del kommunalavardagsarbetet som de konkreta problemen med hämtning av sopor och annat avfallmåsle lösas. Den nuvarande lagstiftningen har givit dessa möjligheter, samtidigtsom den har varit ett stöd för kommunerna när det har gällt au i ettinledningsskede fatta inte alltid så populära beslut. Mendet slutliga avgörandet har varit beroende av del praktiska handlaget ochomdömet hos de styrande i våra kommuner. Mot denna bakgrund hardet också varitmöjligt för socialdemokraterna i utskottet all ansluta sig lill detföreliggande förslaget, eftersom det i ännu större utsträckning lägger ansvaretför renhållningen på kommunerna. Vihyser stor tillförsikt att man inom den kommunala självstyrelsens ram, lika välsom man har löst andra viktiga samhällsuppgifter, även skall kunna lösahämtningen av avfall på ett tillfredsställande säll. Mendet är då också viktigt att vi inte här i fattar beslut som irealiteten hindrar kommunerna från au utforma en rationell och frånmiljösynpunkt nödvändig renhållningsverksamhei. Ett bifall till moderaternasmotioner och reservationer skulle medföra ett hinder för kommunerna lill ettrationellt handlande. Dencenierreservation som fogats till utskottsbetänkandet kan väl i det närmastebetraktas som ett spel för galleriet, då den konkret inte innebär några sakligaförändringar i förhållande till utskotismajoritetens skrivning. Medhänsyn härtill vill jag avstyrka samtliga reservationer och yrka bifall lillutskottets hemställan i dess helhet. () kortgenmäle; Jag skall bara bemöta på en enda punkt. Det gällerförslaget från renhållningskommiitén. Om delta hade genomförts, skulle delenligt ha blivit ett betydligt besväriigare läge när det gällerrenhållningen. Det hade funnits risk för att den inte skulle ha fungerat. Jagtror inte att del är på det sättet. Även kommiuéns förslag innebär att defastighetsägare som inte skötte sin renhållning skulle kunna åläggas att göradelta. 1 de kommuner som varit generösa med dispenser och litat på människornavisar det sig att de förväntningar man ställt också infriats. Det finnskommuner som skött detta på ett mycket smidigt sätt och beviljat dispenser.Dessa kommuner tillhör faktiskt de renaste i när del gällersophämtningen. Vi skall inte tro alt de människor som begär dispens inte ärberedda att också klara uppgiften att hålla rent och snyggt kring sig. De ärsedan lång tid tillbaka vana att sköta detta. Med de möjligheter som finns medkomposteringar, tillvaralagande och återvinning kan man hålla rent och snyggtäven om dispens beviljats. () kortgenmäle; Nr 167 Jag skallinte polemisera med , men jag vill Tisdaeen den ta upp en punkt. Han sägeratt reservationen 4 utgör ett spel för galleriet. Herr jj: jgyg vet mycket välatt del i utskottet förelåg ett annat förslag till _ skrivning just på dennapunkt, men delta ändrades. Vi från ceniersidan vill försiaslill renhåll- speciellt framhållanödvändigheten av att avfallet tillvaratas på ett ekologiskt ninsslaem m riktigt sätl. Det är för att trycka på detta som vi har skrivit reservationen4. Med hänsyn till de erfarenheter man har bör detta enligt vår mening starkt poängteras. HÅKANSTRÖMBERG (s) kort genmäle; Först lill ; Centerreservationen innehåller egentligeningenting i sak som går ifrån utskottets skrivning. Det har varit bra omcentern hade kunnat ansluta sig lill den skrivning som utskottet gjort, för dåhade vi föll en bredare majoritet kring det förslag som föreligger tillbehandling. TillKarl Leuchovius vill jag säga all det inte råder något tvivel om att det hadeblivit betydligt svårare för kommunerna att kunna ordna sophämtningen ochavfallshanteringen på ett rationellt sätl, om vi hade antagit renhållningskommitténsförslag. Det skulle ha givit den enskilde vida större möjligheter att begäradispens och därigenom komma ifrån hämtningen och undandra sig den renhållningsom är så nödvändig. Jag vill poängtera all renhållningslagen i deallra flesta fall fungerar mycket bra. De kommuner där den inte har fungeratoch där man kanske i viss mån behandlat den nuvarande lagen ganska stelbent kannära nog räknas på ena handens fingrar. Att man där inte lyckats anpassarenhållningen efter den nuvarande lagstiftningen för emellertid inte ligga lillgrund för att vi skulle omöjliggöra för kommunen alt handha renhållningen påett riktigt sätt. RUNETORWALD (c): I renhållningskommittén var vi i majoriteten helt ense om att det väsentligastevar all renhållningen ordnades på ett ekologiskt riktigt sätt. Att transporterakomposterbari avfall lill centrala avfallsanläggningar från de fastigheter därman både kan och vill ta hand om detta avfall på ett miljöriktigl sätt är frånsåväl energi- som miljösynpunkt olämpligt. Dessa dispensansökningar bör därförav resp. hälsovårdsnämnd enbart bedömas från miljöaspekter. En eventuellpåverkan på kommunens inkomster för sophämtningen bör däremot självfallet inteha inflytande på beslutet huruvida dispens skall beviljas eller inte. Ocheftersom det är hälsovårdsnämnden som skall svara för dispensprövningen, såborde detta vara självklart. Men både i propositionen och iutskotismajoritetens skrivning finns det dess värre formuleringar som är oroandei detta avseende och som ger ett intryck av all man skali fösta rätt stonavseende även vid ekonomiska bedömningar när del gäller frågan huruvida dispensskall lämnas eller inte. Mot denna bakgrund villjagställa en fråga till jordbruksministern och till 195 Förslagtill renhållningslag, m. m. Vitänker oss att vi har en byväg, och längs den ligger det tio fastigheter uppradade.En fastighet har installerat multrum,en fastighet är en jordbruksfastighet meddjurhållning. De här bägge fastigheterna begär dispens för sophämtning, dvs.för del komposierbara avfallet och lalrinhäminingen. Anser utskottsmajoritetenoch anser jordbruksministern att kommunen bör beviljade här två fastigheternadispens, även om detta på korl sikt medför att kommunen förlorar litet pengar? Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. TALMANNEN:Propositioner ställs först beträffande utskottels hemställan och därefter ifråga om motiveringen. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottels hemställan, dels hemställan i reservationen nr 1av Hans Wachlmeister m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 35 mom. 3röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit hemställan i reservationen nr 1 av Hans Wachlmeister m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KarlLeuchovius begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 251 Nej - 49 Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels utskottets motiveringmed den ändring däri som föreslagits i reservationen nr 4 av m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren godkänner jordbruksutskottets motivering i betänkandet nr 35beträffande mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarengodkänt utskottets motivering med den ändring däri som föreslagils ireservationen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då BertilJonasson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Förslaglill renhållningslag, m. m. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av HansWachlmeister m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt voicring upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 35 mom. 4röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Hans Wachlmeister Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då KariLeuchovius begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat; Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av HansWachlmeister m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 35 mom. 5röstar ja. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Hans Wachlmeister 14 protokoll 1978/9:l6h-167 Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1978/79:58 med anledning av propositionen 1978/79:185 om ändring i dubbelbeskattningsavtalet mellan och Schweizjämte motioner Föredrogs skatteutskottets belänkande 1978/79:61med anledning av motioner på bostadsbeskattningens område. 1detta betänkande behandlades motionerna 1978/79:349av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 2 och 3)hemställts 2. attriksdagen som sin mening gav regeringen till känna alt förslag skulle föreläggas om a. begränsningav ränteavdrag lill räntan på ett skuldbelopp om högst , b. ändringav avdragsreglerna, så att avdrag inte medgavs från inkomsten utan frän skatter med viss procentuell andel av beloppet, c. begränsningav avdragsrätten när del gällde fastighetsägares kostnader för upprustning och ombyggnad av hyresfastighet. 3. attriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna att förslag borde föreläggas om höjda inläktsschabloner för annan fastighet än jordbruksfastighet med ett taxeringsvärde , 1978/79:580 av () och IngegerdTroedsson (m), vari hemställts alt hos regeringen begärde förslagtill rättvisare bestämmelserbelräffandebeskattningavtvåfamiljsfastigheter ienlighet med vad som i motionen anförts, 1978/79:1149av Gölhe () och (). 1978/79:1715 av FilipFridolfsson (m) och () såvitt nu var i Nr 167 fråga(yrkandet 2), den 1978/79:1725 av () och () samt Bostadsbeskatt-1978/79:1727 av ()och (), vari hemställts ningenatt hos regeringen begärde utredning om ändrade regler för A. attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:1727 hos regeringen begärde utredning om möjligheterna att genom ändrade regler för villabe skaliningen uppnå förbättringar av inkomstredovisningen och underlaget härför, B. alt skulleavslå följande motioner, nämligen 1. motionen 1978/79:349, yrkandena 2 och 3, 2. motionen 1978/79:580, 3. motionen 1978/79:1149, 4. motionen 1978/79:1715, yrkandet 2, 5. motionen 1978/79:1725. 1. avErik , , , , i , och (samtliga s) som ansett att utskottet under A bort hemställa alt skulle avslåmotionen 1978/79:1727,1 2. av ()och ()somansett att utskottet under B 2 bort hemställa alt med bifall till motionen 1978/79:580hos regeringen begärde förslag till rättvisare bestämmelser beträffandebeskattning av tvåfamiljsfas-tigheter i enlighet med vad som anförts imotionen. I betänkandet 1978/79:61 har skatteulskottet behandlat ett antalmotioner på bostadsbeskattningens område. Till utskottsbetänkandet har vi frånsocialdemokratiskt håll fogat en reservation, och jag skall något behandlautskottets ställningstagande i den del som rör reservationen. Utskoitsmajoritetenhar med anledning av motionen 1727 hemställt all regeringen föranstaltar om enutredning angående reglerna för villabeskaliningen. Motionärerna har framförttanken alt man skall överge den nuvarande schablonmeioden i villabeskattningenoch återgå tilfden tidigare tillämpade konventionella metoden. a, ait uigifterna för underhåll av villafastigheter blir avdragsgilla vidlaxeringen. Vinsten med en sådan återgång skulle enligt motionärernas ochutskottsmajoritetens uppfattning vara alt man fick en bättre kontroll avutbetalda kostnader för inköp av materialoch utbetalda arbetslöner för underhåll av villafasligheierna.