prot · G209135 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag lovade all hålla mig lill den angivna laleliden, sä alt inleklockan blir över 18.00. Därför skall jag inle fortsätta längre ulan säger lackför mig. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Nr 135 På förslag av iredje vice lalmannen beslöts all kammarensförhandlingar den """förtsäiias . § 6 Anmäldesoch bordlades 1978/79:213 med redovisning av planeringsskedet iden fysiska riksplaneringen 1978/79:216 om lokalisering av institutet förmetodutveckling, forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktaderehabiliteringen §7 Anmäldes och bordlades Molioner 1978/79:2651 av LennanPettersson 1978/79:2652 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:185 omändring i dubbelbeskattningsavtalet mellan och 1978/79:2653av Geoig m.fl. 1978/79:2654 av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:203 omNordiska ministerrådels kulturbudgel för med anledning av proposilionen 1978/79:207 omförvärv av aktier i och 1978/79:2656av och 1978/79:2657 av ochMarianne 1978/79:2658 av m.fl. 1978/79:2659 av GötheKnutson m.fl. 1978/79:2660 av m.fl. 1978/79:2661 av andre vicelalmannen m.fl. 1978/79:2662 av m.fl. 1978/79:2663 avPer och /79:2664 av m.fl.1978/79:2665 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:210 omändrad företagsbeskattning 1978/79:2666av Slen och med anledning av proposilionen 1978/79:216 omlokalisering av , forskning ochpersonalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen § 8 Anmälan avinterpellationer den Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivils lill . ,q.,q 1978/79:181av () lill slalsrädet Birgii om lillsynslärar-nasarbetssituation: Skolan är samhällets största insats för barn ochungdom. Drygt en miljon elever går i . Skolan är också arbetsplatsför mer än 100 000 vuxna. Därför är del oroande med de allt fiera rapporternaom allvariiga brister i arbetsmiljön för såväl elever som personal. Arbetssituationenskiftar från skola lill skola, men särskill i en del slorstadsskolor föreliggerell akut behov av extra slalliga insalser. En gmpp som arbelar under myckelpressande förhållanden är lillsynslärarna. Enlillsynslärare är biträdande skolledare och skall som sådan vara rektorsersättare pä annexskolor. I arbetsuppgifterna ingår all 23. svara för ordningen vid skolenheten 24. sköta expedilionsgöromäl 25. ansvara för byggnader och skyddsanordningar 26. informera nyanställd personal 27. skaffa vikarier 28. inköpa, registrera och demonstrera läromedel 29. vara värd för besökande av olika kategorier 30. organisera skolans miljöarbete 31. vara personal- och elevvärdare 32. hälla föräldrakonlakter, ofta i ordningsfrägor 33. utreda och lill polis och skolförvaltning anmälainbrott och vandalisering 34. ha ansvar för brandskyddsövningar, vaklschema,bespisningsschema, skolskjutsar, trafiksäkerheten, speciella arrangemang som t.ex. läsårsavslutningar, fördelning av lokaler samt att information från rektoroch förvallning når personalen. Fördessa och en del andra arbelsuppgifler har de fiesta av lillsynslärareingen nedsättning av undervisningsskyldighelen ulan endasl arvode. Del sägersig självt all della i mänga fall måste innebära en hell orimlig arbetsbörda.Hur skall personalen vid skolorna pä sädana villkor åsladkomma en lugn ochtrygg arbetsmiljö som hos alla elever grundlägger goda kunskaper och en godsocial utveckling? Jag ber därför att tillstatsrådet fl ställa följande frågor: Ärskolministern fullt medveten om tillsynslärarnas pressande arbetssituation? Vilka politiska slutsatserdrar skolministern i så fall? 1978/79:182av ()ti\\ kommunikationsminisiern om åtgärder för alt förhindrautförsäljning av svenska fartyg, m. m.: Svensk sjöfart har alltsedan 1976 befunnit sig i enkris. För tre är sedan omfattade den svenska handelsflottan ca 12,5 milj. tond.w., och den var dä som störst. Samtidigl började problemen hopa sig över deflesla svenska rederierna. De stora oljebolagen återiämnade tankfartygen somfullgjort sina Iransportengagemang efter . Fartygensattes antingen i irampfarl lill frakter som täckte bränslekostnaden men inlemycket mer, eller också lades de upp. Framlill 1978 behöll rederierna sina fartyg in i del längsta, eftersomförsäljningar kunde medföra all ylleriigare kapilal fick läggas lillförsäljningspriset på grund av alt priserna låg långl under de akluella lånen. Under1978 accentuerades sjöfarlskrisen. Fartygsförsäljningar blev i flera fall endautvägen, vilket medförde alt flera rederier helt enkelt försvann. Frän den 1januari 1976 till beräknas således den svenska handelsflottannär det gäller fartyg större än 13 000 lon d.w. ha minskat från 139 lillungefär 70 slycken. Åderiålningen har drabbat såväl tank- som bulkfartyg. Påell par är har handelsflottan halverats och antalel anställda sjunkit frännärmare 25 000 lill 15 000. Undersommaren 1978 arbetades fram ell ålgärdspakel för framför allt Saléns ochBroströms. antog förslaget, som gav dessa rederierandmm en bil in på 1980-lalet. Jämle utarbetandet av della paket var det tätaöverläggningar med representanter för sjöfartsnäringen för all även på andrasätt lösa akuta men också mer långsiktiga problem. Sedanriksdagsbeslutet fattades lycks dock aktiviteten päsjöfartspolitikens område ha mallals. Den sjöfartspoliliska uiredningen, somtillsattes av trepartiregeringen , har presenterat förslag, men regeringenvalde all inte lägga fram någon proposition i avvaktan på det sjöfartspoliliskaprogrammet I brisl på ålgärder ökar nu oron inom näringen i takt med nyautförsäljningar av fartyg. Orsakernalill krisen inom sjöfartsnäringen är många. blev världstonnaget iförhållande till efterfrågan för slort. Omstrukturering av branschen blevnödvändig. Detla drabbade naluriiglvis en förhållandevis stor sjöfartsnationsom . Del faktum att 90 96 av det svenska handels-tonnaget sysselsätts itrafik mellan utrikes länder understryker detta förhållande. Därutöver arbetarsvensk sjöfart på andra villkor jämförl med många andra handelsflottor.Besällningskoslnaderna har mer än fördubblats . kostarexempelvis besättningen på ell medelstort svenskt fartyg med drygt 30 mansbesättning ungefar dubbelt så mycket som en engelsk besättning. Möjlighelernaatt använda bekvämlighetsflagg för all sänka kosinaderna är starkt begränsadeoch är därmed ingen utväg. Återstår endasl att ylleriigare höja en redan högkunskapsnivå hos svenskt sjöfolk. Givelvis kan rationaliseringar avsjöfartsnäringen fortsätta, men mycket har redan gjorts, vilket betyder attnågra slora vinster knappasl kan göras med sådana åtgärder. Svensk sjöfart är betydelsefull församhällsekonomin. Fraklinkomsierna pä iraflken mellan främmande länder uppgårlill drygt 7 miljarder. Sjöfarten är fiärde exportnäring. Därutöverskall understrykas beredskapsnyl-lan av all ha transporter av egna varor pä egenköl. Enblygsam nivå pä sjöfarten skulle riskera försämrade möjligheler för övrigtnäringsliv att exportera till konkurrenskraftiga priser, eftersom en svagtransocean trafik medför omlastningar av varor från på kontinentenshamnar. Regeringenhar i olika sammanhang hänvisat lill aU del nu arbetas fram ellsjöfarlspoliliskt program i kanslihusel. lär vara klart för allevenluelll resultera i riksdagsbeslut i hösl. Även om della tidsprogram skullehålla krävs dock ett intensivt arbele lillsammans med represenlanler försjöfartsnäringen i syfte alt undanröja akuta problem men ocksä bädda för ellväl förankrat långsiktigt beslul. Dessutom bör alla åtgärder vidtas för allsöka försälja svenski sjöfarlskunnande lill andra länder som är i färd med aUbygga upp en egen handelsflotla. Medanledning av vad som anförts hemställer jag all lill kommunikationsministernfl ställa följande frågor: Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för aU iavvaktan på del s. k. sjöfartspoliliska programmet förhindra ylleriigareutförsäljningar av svenska fartyg? På vilken nivå anser statsrådet att gränsen går förvad som kan accepteras som minsta möjliga handelsflotla? I vilken utsträckning bedömer statsrådet allsvenski sjöfartskunnande kan säljas till andra länder? §9 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 27april 1978/79:518 av () lill handelsminislern om bälire skattekontroll: gjorde generaltullslyrelsen enframslällning lill dåvarande handelsministern om ålgärder som skulle innebärabl. a. förbättrade möjligheter aU kontrollera att näringsidkare medutlandsaffärereriägger skatt enligl gällande lagstiftning. Förslaget, somremissbehandlals, har tillstyrkts eller lämnats ulan erinran av bl. a. JK, RÅ,datainspektionen, SCB, , riksskaiteverkel, SPK,kommerskollegium och jordbmksnämnden. Därefter har förflutit utan aunågonting hänt. Min fräga lillhandelsministern är: Varförär regeringen ointresserad av att åsladkomma en bättre skaltekon-troll? 1978/79:519av () lill arbetsmarknadsministern om förmedlingsverksamhetenför kulturarbetare: Med hänvisning lill den osäkerhel och den oro somuppställ bland artister och arrangörer efter ingripande från på kulturarbelarområdel ber jag all lillarbetsmarknadsministern fl ställa följande fråga: aU vidla åtgärder för au tillmötesgå musikers och andrakulturarbetares önskemål om och behov av en praktiskt fungerande förmedlingsverksamhet? 1978/79:520av () lill kommunikationsministern om antaleluppkörningsställen för körkortsprov: Trafiksäkerhelsverkel har enligt uppgift dragit ineller avser att dra in möjligheterna för körkoriselever i ochHammarstrand att på hemorten avlägga körkortsprov. I slällel skall dessa eleverhänvisas lill för all där avlägga körkortsprov. Såväl i som iHammarstrand finns körskolor,och enligt nu rådande förhållandenkommerbesiklningsmanul till dessa orter vid uppkörning. Trafiksäkerhetsverketsbeslul innebären centralisering,som skulle fl slora konsekvenser förkörkoriseleverna. Enligl uppgift skulle en väsenllig merkostnad drabbaeleverna. alt la sådana initiativ när del gäller körkortselever, all dessagaranteras möjlighel all även fl avlägga fullständigt körkortsprovi hemorten? 1978/79:521av i () till statsrådet om avverkningen av skogför dragning av kraftledningar: Del torde nu vara klart alt starten avkärnreaklorer, uiöver dem som är i drift, kommer att bli föremål förfolkomröstning. Vissa arbeten kring anläggningarna har ännu inte påbörjats. Såär fallet beträffande vissa kraflledningsbyggen. I många fall mäsle beiydandearealer skog avverkas för dessa kraflledningsdragningar. Avnaluriiga skäl berör dessa ledningsgator skog i alla åldrar. Således kommerbeiydande andel skog i växande åldrar all bli föremål för avverkning. Medhänsyn lill den väntade folkomröstningen bör avverkningen av skog, i avvaktanpå folkomröstningens resultat, rimligen inle nu fullföljas. all ge sädana direkliv till all avverkningav skog för kraflledningsdragning inte kommer att ske innan folkomröstning i energifråganägt mm? 1978/79:522av () lill Jordbruksminislern om och stiftsmarkförvärv: I slutel av Iräffade domänverket och Mo ochDomsjö AB avtal om överiåtelse av bolagels hela innehav av skogsmark inomJönköpings, , och , totalt ca 13 750 ha tilldomänverket. Enligl uppgift har del nu träffats ell avtal mellan ochLinköpings stifta ena sidan och , , och ,, å andra sidan om en överlåtelse av ca 6 000 ha skogsmark.Överlåtelsen skall enligl uppgift ske före den nya jordförvärvslagensikraftträdande . Växjöstift har dessulom planer på alt köpa ylleriigare mark genom köp av länt- ochskogsfastigheter av enskilda ägare. Medanledning av alt dessa köp äger rum med bara något halvårs mellanrum inom sammaområde, där marken eljest väl behövs för komplettering av del enskilda länt-och skogsbruket, vill jag ställa följande frågor till slalsrädet : Avser regeringen så här före det all dennya jordförvärvs-lagen skall träda i kraft godkänna och stiftsköp av mark? Om sådant godkännande ges, kommer regeringen då altställa krav på köparna att dessa skall ställa lika myckel mark tilllantbruksnämndernas förfogande för nödvändig komplettering av del enskildalanl- och skogsbruket i regionen? § 10 Kammaren åtskildeskl.