prot · G20976 · 1978-12-31 00:00:00 — Men om nu allt detta så förfärar er, varför då intesnabbt ge oss besked, vi som undrar vad elt av inslagen i den framlida moderatapolitiken skall innebära på det här och pä andra områden? Är del inkomstprövadebarnbidrag, är det inkomst-prövade räntesubventioner, är det neddragning avarbetsmarknadspolitiken som ni vill åstadkomma? Är det detta som skall räddastatsfinanserna? klartbesked om del! Det blir enklare då att föra debatten med andra. STAFFANBURENSTAM () kort genmäle: Alt denna debatt måste föras mol socialdemokraterna och Kjell-OlofFeldt beror på atl del var den socialdemokratiska polilik, bl. a.högskatlepoliliken, som tidigare fördes som ledde fram till att svensktnäringsliv befann sig i etl så kritiskt läge när den lidigare regeringen logöver ansvaret. För all överbrygga de svårigheterna innan andra ålgärder - somockså regeringen sedan vidtog - hann fä effekt, har det varitnödvändigl atl göra dessa omfattande satsningar på olika industrigrenar. Del ärdärför högst rimligt alt för , snarare än för ,påpeka hur det lält kan bli på del viset-för det har blivit så i svensk ekonomigenom er tidigare politik - att högskaiiepolilik skapar så stora skador att detsedan fordras ofantliga statsutgifter för au försöka reparera dessa skador. Detär exempel pä rundgång. Närjag sedan talade om AMS-poliiiken ville få det lill atl man inleskulle satsa på arbelslösa. Det är nalurliglvis ell deballknep, som gör atl mankan tolka pä del sättet. Men vår uppfattning är att om man hade etl rimligareskattesystem i , etl rimligare skattetryck, skulle vi få en bätireekonomisk utveckling. Vi skulle fä en stabilare sysselsättning, och det skullebli färre arbetslösa. Det kan väl inte vara reaktionärt atl påpeka atl det, omdel blir färre arbelslösa genom en bättre polilik, också behövs mindreAMS-insatser, Det går inte ens med sämsta vilja i världen atl vrida till del pådel sätl som försökte. Detallvariiga och stora hotel f n, mot svensk ekonomi -del är konstigt om vimoderater är det enda parti som inser det - är att de enorma skattesatsernaförsvagar svensk ekonomi, ger en sämre ekonomisk utveckling och därigenom ävensämre resurser till stat och kommun alt klara sina olika åtaganden. Det är lättatl från talarstolar stå och räkna upp allt man vill göra, men vad som fordrasär faktiskt att man också för en ekonomisk polilik som innebär alt man fårdessa resurser. Jag gör gällande att högskattepolitiken med de skyhögaskattesatserna är ett allvariigt hot mot den ekonomiska utvecklingen i landet.Det är läll att i tidningar läsa och i radio höra goda exempel - senast i morsei - pä att denna högskaiiepolilik blir asocial, genom att denunderminerar resurserna för att fullfölja olika åtaganden här i samhällel. () kortgenmäle: Del skulle alltså vara så att varvsindustrins problem beror på altvarven betalar för mycket skatter. Gruvnäringens och tekoindustrins bekymmerkan vi lösa genom att ändra på skattesystemet, enligt moderata normer. Men omdet nu är så, varför gjorde ni inte någonting ät detta under de tvåhändelserika åren när regerade? Ni sänkte ochavskaffade lill slut arbetsgivaravgiften, och vi har frågat iriksdagen: Vad blev effekterna av della? Vilka företag räddade ni med de 8 miljardersom ni berövade statskassan genom att avskaffa arbetsgivaravgiften? Jag haraldrig fäll något svar. Ingen har kunnai tala om för någon vilka de gynnsammakonsekvenserna av detta var. Omdet nu var så alt högskatlepoliliken nödvändiggjorde förelagsbidragen, måsteman nödvändigtvis vara så slarvig och generös med dessa bidrag som denborgeriiga regeringen var? Jag har nämligen också framfört kritik mot framförallt polikliniska verksamhet. Jag trodde del var det StaffanBurenstam ville diskutera. Men det vägar han inte. Det är för kort lidgången sedan den borgerliga regeringen upplöstes. Men jag ser hur knivarnaböriar slipas inför valdagen, så det lär nog ryka en del testar för grund av hans fögderi och de 20 miljarder som han satte sprätt pä somindustriminister. Vi vill också ha en seriös debatt om skattepolitiken. Vi lägger fördenna riksdag fram ett program fören reformering av skattesystemel. Och viinser atl inget skattesystem är sådant att del inte kräver förändringar-ävendel skattesystem som vi har varit med om att konstruera. Vi är beredda tilllångtgående förändringar. Men del är två helt avgörande skillnader mellan ossoch . Fördel första: Vi bygger delta program på etl klart ansvar för atl skaffa fram depengar som behövs. Vi tänker inle låna lill skattesänkningar, vilkelmoderaterna alldeles uppenbart är beredda atl göra. Fördel andra: När vi lalar om en reformering av skattesystemet, när vi är bereddaatl göra förändringar, bygger vi inte delta på den enkla skaitekve-rulans somStaffan Burenslam nu om igen lät dra förbi här i lalarslolen. Människornamåste trots alll ha klart för sig all tvä ting måste avkrävas våra skatter. Detena är att de skall ge pengar för de gemensamma insatser som vi är ense om attgöra. Det andra är att de måste vara så rättvisa alt människorna fortsätter attställa upp för atl betala skatt. StaffanBurenstam har ingen tid kvar i denna replikomgäng, men jag hoppas atlhan återkommer med ett anförande där han talar om för kammaren hur det nyamoderata bidragssystemet ser ul - del irorjag böriar intressera fler och fler. Förstevice talmannen anmälde atl anhållit atl tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytteriigare replik. Vårriksdagen startar sitt arbete med många frågetecken - det visardenna debatt. Utsikterna för vår industri ler sig dock bättre nu än pä många år.Nu kommer också rapporterna om ökad orderingång, ja, t. o. m. om vissaflaskhalsproblem här och var inom näringslivel. Tilldetla pä sikt förhoppningsfulla men ändå ganska osäkra induslripolitiskaperspektiv får läggas det allmänekonomiska läget, där osäkerheten tyvärr ärslörre och frågetecknen därför många. Frågetecknen beträffandeden ekonomiska utvecklingen gäller inte bara innevarandeär utan också 1980 och 1981, Det finns skäl alt förmoda alt de närmaste åreninternationellt sett kommer alt bli sämre än innevarande år. Del finns ocksåanledning alt räkna med en amerikansk tillbakagång i ekonomiskt avseende. Denkan komma att slå igenom på den internationella efterfrågan och drabba vårexportindustri. Hur kan då en sådan utveckling avbalanseras av en ökadekonomisk aktivitet i ? Silualionen i , med förödande strejker,och i , med betydande motsättningar om den ekonomiska politiken, ärinte uppmuntrande. Ja, även i , där del dock finns en stabil grundför den ekonomiska utvecklingen, är osäkerheten betydande. Frågan ärockså vad som händer i och hur händelserna där påverkar vår ekonomiskamiljö. Vihar redan fält belägg för alt den starkt restriktiva linje i fråga om stimulanslill privat konsumtion som förespråkade var befogad.Kalkylen för privat konsumtion har redan räknats upp, och så som händelserna nuutvecklar sig skulle del inle överraska om den privata konsumlionsökningen i årkommer att uppgå lill 3,5 ä . Del är en sida av etl centralt ekonomisktproblem. Det stora budgetunderskottet och överiikvidiieien i värt penningsystemär andra faktorer som inger oro. Alla krafter måsle med andra ord nu inriktaspå alt fullfölja den stabiliseringspo-lilik som med sådan framgång utveckladesunder och 1978. Närman nu studerar partiernas förslag till och lyssnar lill denna debattär det i och för sig lätt att hitta belägg för atl man på skilda håll ärmedveten om allvaret i vår ekonomiska situalion. Del fär emellertid inte stannavid läpparnas bekännelse. Naturligtvis är det ganska lätt atl kritisera delstora budgetunderskottet, och det finns väl också eu visst fog förkonstaterandet atl regeringen ibland förefaller något uppgiven i sin attitydgentemot budgetunderskottet. Men därifrån lill atl, som socialdemokratin i sinpartimolion gör med några enkla och ganska fantasifulla penseldrag, minskabudgetunderskottet med är steget långt. Manslopar indexregleringar av skatteskalorna. Den omsiändigheten atl man vidhöstens skattereform låg en miljard över vad riksdagsmajoriielen beslutadebekymrar naturligtvis inte i sammanhanget. Man lar in 800 sköna miljoner genomen "annan energipolitik", men jag förslår bara inte varför man är såblygsam. Om man så här helt oberoende av konsumtionsuiveckling ochkapacitetsutnyttjande räknar med en inkomstförstärkning på 800 milj. kr. denvägen, hade man lika gärna kunnai säga 5 miljarder eller vilken annan siffrasom helst. Det här kan i och för sig räcka som exempel på hur delsocialdemokratiska budgetalternalivet i realiteten är konstruerat. Jag måste,, säga att del är mera fantasifullt än verkligheisbeionat. Dethade inte skadat om alla orden hade uppvägts av några förslag lill konkrelahandlingslinjer. Vivel inle heller vilka yiteriigare påfrestningar budgeten kan komma attbli utsatt för . Jag har fått del allmänna intrycket av uttalandenfrån regeringshåll atl man dels under hänvisning lill budgeisituationen, vilkeljag kan förslå, dels under hänvisning till konjunkturuppgången anser sig kunnaminska de induslripolitiska insatserna. Jag kan hålla med om au detla naturligtvisi och för sig är önskvärt. Jag vill dock varna för förhastade slutsatser, somskulle kunna innebära atl den allvariiga strukturkris vi har i svensktnäringsliv och som lågkonjunkturen avslöjar, på något sätt skulle vara över.Även om en rad strukturproblem har lösts eller är på väg att lösas, återstårinom vissa sektorer och branscher svära och stora problem. Det är problem somman inte löser genom traditionella, generella åtgärder och naturligtvis ännumindre genom alt lila till konjunkturuppgången. Konjunkturuppgången förbättrarnaturiigtvis möjligheterna att klara strukturproblemen men löser inle självaproblemen. Del är möjligl atl den begynnande högkonjunkturen gör att t. ex. demindre handelsstålverken och specialstål-tillverkarna seglar vidare av egenkraft. När jag som industriminister gav uppdraget att utreda demindre handelsstålverkens situation var avsiklen givetvis den all arbetelskulle fullföljas med en regelrätt strukturplan. Jag beklagar att den tankeninte har fullföljts. Omman inte nu löser de angelägna strukturfrågorna är risken stor alt problemenkommer tillbaka redan under 1980-ialeis försia år, och då i ännu slörreomfattning och med ännu slörre pregnans. Gjuteriernasproblem, för alt nu ta ell annat exempel, måste uppmärksammas systematiskt ietl branschprogram. Annars löper man risken alt fä en okontrollerad utslagningsom kan gä ul över de industriella utvecklingsmöjligheterna. Detfinns också anledning att erinra om skogsindustrins situation. Om man inle numed kraft griper sig an med branschens strukturproblem finns risken att viföriorar tempo i den integration mot färdigprodukter som är en ofrånkomligutveckling, om vi vill behålla vår skogsindustris internationellakonkurrenskraft. Dessaoch andra branschers problem måste alltså fortlöpande uppmärksammas. Det ärdärför i sin partimotion föreslagit att regeringen nu kallar tillöverläggningar för all mot bakgrund av del ekonomiska läget få till stånd bredasamförståndslösningar när det gäller närings- och regionalpolitikens fortsattauppläggning. Det vore ödesdigert om man nu skulle sitta med armarna i kors ochinte fullfölja det arbele för anpassning av svenskt näringsliv som inleddes1977 och som gett goda resultat. Det vore ödesdigert inte bara försysselsäuningen utan också, och kanske framför allt, för den framlidautvecklingen i näringslivel. Regeringen bör inle låla sig avskräckas att tainitiativ lill dessa överläggningaräven om attityden från både höger ochvänster är avvaktande i dessa frågor. Socialdemokraternaformulerar sig oklart i sin ordrika partimolion i den här frågan, där man lalarom budgetunderskottet och vill göra gällande alt det lill en del beror pä att man,som det heter, "i en rad fall betalat överpriser pä företag. Detta varexempelvis fallet vid bildandet av SS/B. Del var även fallet vid bildandet avdet slalliga databolaget." Det är märkliga konstateranden. Vad hadesocialdemokratin för alternativ atl erbjuda i de här fallen? Ja, man stod irealiteten tomhänt, och man har i varit med om all godkänna de gjordainsatserna, både i och i det slalliga dalabolaget. Men del saknas minsanninte svepande formuleringar, och del vittnade När del gäller konkrela detaljanmärkningar har socialdemokratinläiil tåget gå. Se efter hur riksdagsbesluten och uiskotlsbe-länkandena i dehär ärendena är formulerade! Formernaför hur statens engagemang i näringslivel skall gesialias kan naiuriigivisdiskuieras. Socialdemokraterna har kvar sin strukturfond men har närdet gällerskogen också närmat sig vår tanke och är beredda alt föreslå ell strukturbolag,som pä samhällels vägnar skulle kunna gå in i förelag och hjälpa till medslrukluranpassningen. Det är en tanke som finns också i cenlerns partimolion,men vi tycker kanske att i en lid när insatserna brådskar är det bätire auarbeta via Investeringsbanken. Det viktiga i näringspolitiken ärju inte atlskapa nya institutioner. Del viktiga är resultatet. Genom en förstärkning avInvesteringsbanken skulle dess verksamhet myckel väl kunna vidgas och innefattade anspråk som strukturåtgärder i skilda branscher kan komma alt ställa. Enviklig princip enligl uppfattning är alt om del slalligaengagemanget blir av slörre omfattning och följaktligen skulle föranleda någonform av statligt ägarengagemang i företag, bör det utformas så alt del irealiteten amorteras bort med företagets kommande rörelseöverskoli. Ett lönsamtförelag kan alltså i realiteten, sedan man betalt tillbaka det statligaengagemanget, stå pä egna ben. Och del måste ju vara målsättningen för destmkturinsatser som samhället engagerar sig i. Iett skede när man böriar på alt tala om flaskhalsproblem i näringslivet kommernaturiigtvis regionalpolitiken på nytt i fokus. Det är inte genomflylllasspolitik som man löser flaskhalsproblemen utan genom en aktivregionalpolitik. Del är elt betydelsefullt slällningslagande som socialdemokraternagör i sin partimolion om den ekonomiska politiken. Man säger där på ett ställeatt "etl viktigt inslag i jämlikhetspoliliken är också all det råderbalans i fråga om arbete och inkomster mellan olika delar av vårt land".Del är en utmärkt formulering. Innebär det all socialdemokratin är beredd allhelhjärtat stödja arbetet för regional balans och för en utveckling mol sammasysselsättningsmöjligheter för män och kvinnor i olika delar av värt land? Omsocialdemokratin därmed också är medveten om vad del kan komma att Slälla föranspråk på nya arbetstillfällen, i synnerhet i regioner med låg sysselsättningsgrad,är det ännu bätire. Vi kanske lill sist t. o. m. kan räkna medsocialdemokratins anslutning lill värt mål pä 400 000 nya jobb under1980-lalel. Det är nämligen det reella innehållet i den citerade skrivningen iden socialdemokratiska parlimolionen. Centerpartiethar i en partimolion nu krävt alt den offentliga seklorn skall spela med på etlmera fullödigt säll i regionalpolitiken, och vi föreslår alt statliga verk iStockholmsregionen skall utarbeta decentraliseringsplaner med förslag pä hurverkens och institutionernas verksamhet på ett lämpligt sätt skulle kunnadelegeras till länsmyndigheter eller alternativt flyttas ut i form av filialertill lämpliga orter ute i landet. Den expansiva offentliga sektorn måste enliglvår uppfattning nu mer än lidigare lämna sin medverkan till en bättre regionalbalans. , herr lalman!Visst finns det betydande skillnader mellan partierna i synenpå hur dagens problem skall lösas, men dei finns också stora möjligheler lillsamförstånd. Del är trots allt och dess bäll re sanningen bakom dagens debatt.Framför alll inom näringspolitiken och ekonomin är situationen så allvarligatl inga möjligheler lill samförsiåndslösningar bör lämnas oprövade. Under della anförande övertog andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () kortgenmäle: har sin konkreta dag . Han efteriyste hela tidenförslag lill konkreta handlingslinjer och ansåg att våra förslag när del gälldebudgeten är mycket fantasifulla. Ja,vi föreslår en höjning av stämpelskatten, som skulle ge 900 milj. kr. Är delkonkret nog? Vi pekar på atl två färdigbyggda kärnkraftverk slår stilla och görmiljonföriuster varie dag. Jag kan svårligen länka mig någol mera konkret än demonumenten över energipolitik. Vidareefteriyste också av någon anledning konkrela anmärkningar mot sinpolitik som industriminister. Ja, varde 100 milj. kr. som man betalade förGrängesbergsbolagei väl placerade pengar? Är det en tillräckligt konkret frågavad beträffar hanteringen av industripolitiken? Jag kan förstå om isina svindlande miljardaffärer betraktar 700 miljoner som fickpengar, menskattebetalarna gör del inte. Menalla de krav på konkretiseringar som han ställer på socialdemokraterna-observerabara på socialdemokraterna - upphörde helt när skulle berätta någolom polilik. Del var snubblande nära atl han hade återfallit i löftetom de 400 000 nya jobben - ds föreföll slå mellan raderna i hans manuskript. NilsÅsling säger alt det finns en grundläggande enighei någonstans i politiken, ochdel gör det kanske. En fråga som det är myckel viktigt atl kan blienig om är hur vi skall få reda i statens affärer. Min fråga är helt enkelt:Vilka konkreta förslag har när del gäller atl dels finansiera deskattesänkningslöften man har avgeti, dels minska det budgetunderskottsom vi eventuellt båda tycker är för stort? NILSÅSLING (c) kort genmäle: Herrlalman!Fårjag försl lill Kjell-OlofFeldisägaati viju i vår motion har anfört vårprincipiella syn vad gäller de konkreta förslagen i budgeten. Vi är beredda attfortlöpande återkomma med konkreta förslag. Det pågår, som vet, överiäggningarom skattepolitiken. Vi är beredda att när dessa ärklara precisera vår inställning i del avseendet. Jagvill bara erinra om atl vi, när man gjorde enavstämning av den ekonomiska politiken, föreslog eu stimulansprogram, som varklart mera restriktivt än del socialdemokratiska. I en besvärlig ekonomisksilualion ville socialdemokraterna dä låta 1 miljard mera rinna mellan fingrarna än vad som lill sist blev uppgörelsen med de icke- Vi är beredda all återkomma med konkreta förslag för all fullföljaden slabiliseringspolitik, för vilken vi delade ansvaret. Påståendetalt man skulle kunna tjäna 800 miljoner på att ta kärnkraftverk i drift varintressant. Men det vore önskvärt - fastän jag förstår att tiden inle medgerdet-alt preciserade sig litet i det avseendei. På vilkel sättinnebären sådan åtgärd en inkomstförstärkning? Innebär det all med en snabbi ökande elkonsumtion under budgetåret, som inle kantillgodoses på andra vägar? Vilka hemligheter gömmer sig i de härräkneoperationerna? Jagtror all om socialdemokratin vill ha respekt för sitt budgetalternativ, så börman vara lilel aktsam om orden och inte bara bolla med siffror och lösapåståenden pä del sätl man gör. Påslåendet om de 800 miljonerna tål nämligeninte atl närmare synas i sömmarna. Statenbetalade 700 miljoner för . Det var en affärsuppgörelse som träffadesefter en hård och omständlig förhandling. Inle minsl socialdemokratin krävdealt denna förhandling skulle forceras och genomföras, och när den lill sistfick godkännande här i kammaren var de socialdemokratiska anmärkningarna renlmarginella. Jag hänvisar lill protokoll. Om man läser del kan man konstateraatt de socialdemokratiska anmärkningarna vid riksdagsbeslutet var marginella.Men det passar att efteråt komma sällande och misslänkliggöra affärsuppgörelsersom man lidigare har accepterat. () kortgenmäle: säger all är på det klara med sin principiella synnärdet gäller skallepoliliken. Det är möjligt. Han säger också atl det skallkomma konkrela förslag fortlöpande. Del läierju bra. Del handlar alltså om enkontinuerlig skattepolitik. Menanledningen lill att jag ställde min fråga var att vid fleratillfällen har sagl all skattepolitiken kan avgöras först och i sambandmed avtalsrörelsen. Del var därför jag undrade om del bara var en tillfällighetatl avtalsrörelsen slartar först efter valdagen och alt del försl då blirintressant atl diskutera hur myckel man skall klämma ål skattebetalarna för allfinansiera de skallesänkningar som man alldeles givet kommer atl gå ut med ivår. Jagkan svara pä hans frågor om de 800 miljonerna. Kärnkraftverk ärtill för att producera elkraft - del antar jag att vi kan ena oss om - inle föratt stå där. Om de icke används, så betyder det två saker. Del betyder au vifär använda dyrbar olja för alt producera elkraft, en olja som kontinueriigtunder del här året stiger i pris. I den mån denna elkraftsproduktion ledertill elt överskott inom landet, så kanjag tala om för all elenergigår all exportera, och då ger den inkomster. På dessa tvä ganska enkla fakta ärvår kalkyl byggd. Den är f ö. densamma som vi har redovisai lidigare. Så fick vi alltså vela altavtalet med och om SSABkom lill efter en myckel hård förhandling. Del var en forcerad förhandling,sade , och det skulle vi vara skuld till. Och så bråttom ficktydligen , alt han inle hann upptäcka att var konkursfärdigioch alt snuvade honom på den verkligt vinstgivande delen avsill forelag, nämligen vailenkraftsanläggningarna. Han köple förlustdelarna avde båda företagen, och för del betalade han hundratals miljoner,så lydligenvärdet bråttom. Men som hård förhandlare kommer inte au gå tillhistorien, del kan jag lova, NILSÅSLING (c) kort genmäle: Skallepoliliken skulle inte bli klar förrän , har det sagts. Detär möjligt, men om man förhandlarsig fram lill vissa principiella riktlinjerredan nu, gör man nalurliglvis det i samråd med arbetsmarknadens parter, ochdärmed lägger man också en grund för höstens avtalsuppgörelser. Vad del blir avdetla får vi väl se - det vet varken eller jag . Dethär som sades om kärnkraften är intressant. Men när ändå ärule pä del visionära planet, varför inle dä, såsom jag sade i mitt inlägg,också föreslå att man skall bygga fler kärnkraflsverk, sä att man kan exporteramer elenergi? Därmed skulle man ju kunna lösa hela det socialdemokratiskabudgetproblemet! Menden enkla sanningen är naturiigtvis den atl socialdemokraterna bara har hängeltsig ät en lek med ord. I brist på konkrela realisliska alternativ hugger manlill med sådana här saker för atl försöka ge intryck av alt man skulle ha ettordentligt budgetalternativ, vilket man ju Inte har. Diskussionenom skulle faktiskt förtjäna en egen debatt. Jag är beredd altgä myckel långt i redovisning av situationen vid de förhandlingarna, men delkanske inte är rätta tillfället alt göra del . Den enkla sanningen är dockall socialdemokratin har suttit med här i kammaren och godkänt den uppgörelsesom nu finner för gott atl kritisera. Delta är inle någottecken pä fair play. Man kan inle hanlera betydelsefulla poliliska beslut somgäller människors sysselsättning etc. så, all man den ena gången är med om eltbeslut men den andra gängen stiger upp och kritiserar vad man i princip hargodkänt. Här måste socialdemokraterna, om de vill bli respekterade för sinaåsikter, bestämma sig för hur de skall ha det - risken är annars att man skullekunna uppfatta dem så att de ideologiska ideal som företräderinte är ideal ulan Miinchhausens. vice talmannen anmälde alt att lill protokollet få antecknat alt han inle ägde räll lillytterligare replik. För att komma till rälla med de stora problemen inom samhällsekonominhar skattesystemet som sådant och det höga skatlelryckel en nyckelroll. Densnabba utvecklingen av den offentliga seklorn under senareår har medfört främst tvä konsekvenser, vilka jag här vill peka på. Fördet första har en mindre andel av de ekonomiska resurserna kommil näringsliveltill del. har vi krav på en kostnadskrävande omstrukturering av storadelar av svenskt näringsliv. Om vi haft enrimligare, något lägre, tillväxt av den offentliga sektorn, hadesjälvfinansieringsförmågan inom företagsamheten varit betydligt större. Dethade med all sannolikhet inneburit alt en kraftig nedgång avindustriinvesteringarna hade kunnai undvikas.