prot · G209168 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi kommer inte frän vår sida atlacceptera ett sådant energisparande, om det skall förbli lika panikartat ochfullständigt onyanserat som det varit hiuills. Oavsettallt sparande - och det finns förvisso en hel del som kan göras utan atl folkfar illa och får sin hälsa förstörd - kommer energibehovet att öka. Om Sverigeskall vara ett industriland i utveckling, inte i avveckling som del varit desenaste åren, kommer det all krävas väsentligt mer energi än . Ocksåbostadssektorn kommer att kräva mer energi. Långt ifrån alla vårt lands 3,6miljoner bostäder är utrustade med bra uppvärmning och de hushållsmaskiner sombehövs för ett rationellt liv. Den feministiska lyxopinion som hånfullt talarom att svenska folket "frossar i elenergi" tycks inle ha en aning omatt de arbetande kvinnornas frigörelse från hemmets slaveri har möjliggjortsgenom en hög teknisk standard också i bostäderna och att denna standard kan ochmåste förbättras ylteriigare. Menlåt oss anta alt den tillförda energin i stannar vid ,som energiministern optimistiskt beräknade i den nu snart dödförkla-radepropositionen om riktlinjer för energipolitiken. I förhållande till nuläget är510 TWh nästan liktydigt med nolltillväxt . Frånvattenkraften är inte mycket mer att hämta om och de övriga orördaälvarna sparas, vilket vi anser vara den enda förnuftiga politiken. Man räknari så fall med alt vattenkraften, som ell normalär ger , kan byggas utlill . Energiministernräknar realistiskt med att de s. k. flödande energikällorna inte blir mycketmer flödande än de varit i . Solvärmen beräknas 1990 ge 1 å 3TWh och vindkraften högst . Närpropositionen lades fram fanns det en riksdagsmajoriletför 12 reaktorer, som skulle ge energibalans. Jag skall intedetaljgranska den energitillförsel i övrigt som regeringen då räknade med. Detallvartigaste i propositionen värdet nästan oförändrade behovet av importeradolja - en beräknad oljeimport 1990 motsvarande 238 å mot för1978. Jag har svårt atl hitta parlamentariska uttryck föratt karakterisera en sådan politik. Del mildaste man kan säga är att den ärfruktansvärt äventyrlig. Kommerdet all finnas lika mycket olja att importera som ? Vad kommer den iså fall atl kosta? Och vad händer om 1990 års energiminister bara kan skrapaihop olja motsvarande 50 eller i stället för nödvändiga 275 eller 300?Om han eller hon är oskyldig lill den situation som då uppslår, kommer haneller hon ulan tvivel atl peka pä de eventuellt kvarvarande riksdagsledamötersom bär ansvaret fören galen politik och därmed för en katastrof om tioeller . Väridenskända exploaiervärda oljetillgångar räcker i ylteriigare ungefär mednuvarande förbrukning. Men oljan behövs också och framför allt för denpetrokemiska industrin. Det är från alla synpunkter galet att elda upp dennaovärderliga naturtillgång, och den lid är f ö. mycket nära när den blir för dyratt använda som bränsle. Efterreaktorhaveriet i i och den hysteri av nästanmedeltida dimensioner det utlöste i stora svenska massmedia och därmed också iriksdagen har det svenska energiprogrammet paralyserats under ytlertigare ettår. och , som är färdiga , skall ståoanvända till efter den eventuella folkomröstningen . Ytterligaretvä reaktorer, , som blir färdig , och , som blirfärdig , skall också stå stilla, om propositionen 218 om förbud motalt ladda dessa reaktorer får en majoritet i . Dedirekta kostnaderna för detta reakiorstopp har av energiministern tidigareberäknats till 1,5 ä . Den olja som krävs för alt kompenserabortfallet av elkraft från de stillastående reaktorerna beräknas till 5miljoner ton, och energiministern tror alt man skall kunna köpa den för 3miljarder kronor, som nalurtigtvis kommer alt märkas på småhusägarnasoljeräkningar och ytterligare höjningar av redan tidigare orimligt höga hyror.Men vi har sedan reaktorstoppspropositionen lades fram sett tidningsuppgifterfrån vatlenfallsverket, och jag tror att de beräkningarna är mer realistiska. Enligten sådan uppgift har beräknat att uppskovet kommeratt kosta 6,7miljarder kronor, därav i fasta kostnader 3,7 miljarder - den uppgiften finnsf. ö. också i föreliggande betänkande - och för utebliven kraftförsörining 3miljarder. Delbetyder alltså alt det kommer att bli en nota på 6 ä enbartför att dessa fyra reaktorer skall stå stilla i väntan på en folkomröstning.Därtill kommer kraftigt höjda taxor för konsumenterna. Ännuallvartigare än dessa miljardkosinader är all hela det svenska energiprogrammetär i ett tillstånd av kaos och ovisshet sedan valet . Samtliga treborgerliga partier bär ansvaret för detta. Den energikris vi tydligen får redanunder den kommande vintern hade gått att förebygga om inle den centerteddakoalitionsregeringen låtit skräck och utopier i stället för vetenskapligttänkande och nykter realism diktera energipolitiken i detta land. Energipolitiken,tn. Energipolitiken,m. Det har sedan åtskilliga år stått fullständigtklart all oljeparentesen snart är slut och atl marschen ut ur oljesamhällel ärden absolut mest trängande uppgiften för svensk energipolitik. Varje årsuppskov med nödvändiga energipoliliska beslut, av taktiskt rävspelbetyder att den verkliga och definitiva energikrisen kommer betydligt mer änett år närmare i tiden. Densvenska energisektorn, särskilt på kärnkraftens område, representerar enerfarenhet, ett yrkeskunnande och en teknisk och industriell tillgång av högstainternationella klass. De politiker som med sin opportunistiska aktivitet ellersin rädsla för att stå för en riklig uppfattning äventyrar och spelar bort dehär tillgångarna kommer att dömas mycket hårt av den allmänna opinionen när dennära föreslående energikrisen blir en smärtsam realitet i vaije medborgaresdagliga liv. Arbetarpartietkommunisterna säger nu-och vi kommer verkligen inle alt underlåta att säga deli fortsättningen: Energikrisen kan förebyggas med en realistisk energipolitik,en politik som är grundad på vetenskapliga, tekniska och ekonomiska fakta, enpolitik som utnyttjar det här landels enorma naturtillgångar och väldiga fonderav erfarenheter och yrkeskunskap, en politik i arbetarklassens och därmed heladel arbetande folkets intresse. Vihar i motion 1014 krävt atl får medel all exploaterauranfyndighelerna i Arjeplog-Arvidsjaurområdet. Vi har i samma motion utförtigtredogjort för de väldiga tillgångarna av alunskiffer i och krävt atlLKAB eller ett särskilt för detta ändamål bildal statligt bolag inlederlotalutvinning av skifferns många värdefulla beståndsdelar: olja, uran,aluminium, vanadin, molybden, nickel, kobolt och andra metaller, som utanundantag och till mycket höga priser måste importeras. Därtill kommer fosfor,kväve och kalium, som också importeras och som används förkonstgödselproduklion. Vi har krävt att en anrikningsanläggning för uranplaneras och uppförs. Vihar i motion 542 utförtigt redogjort för vätet, som utan tvivel blir framlidensmolorbränsle. Vi har i vår motion krävt att rtksdagen uttalar sig för ettskyndsamt statligt utvecklingsprogram för vätgasframställning, metoder föreffektiv vätgaslagring och produktion av en vätgasdriven bil. Viansluter oss lill synpunkter och förslag beträffandefjärrvärmeförsörjning av Uppsala-Stockholmsområdei från Forsmark, Göteborgsområdetfrån och fyrstadsområdel från . En sådan användning avkylvatten, som efter upphettningen går ut lill ingen nytta, skulle beräkningar spara 2,5 miljoner lon olja , dvs.nästan 10 96 av den nuvarande totalförbrukningen av olja i . Vianser i likhet med men till skillnad från energiministernalt kärnvärmeverk, s. k. minireaklorer, för fjärrvärmeförsörjning av städersom , , , osv. bör komma till användning föratl ytterligare kraftigt minska oljeförbrukningen. Närvi yrkar avslag på förslaget om stopp för de fyra reaktorer som är färdigaeller blir färdiga och när vi går emot förslaget i propositionen 115 att -Stoppautbyggnaden av den svenska kärnkraften efter det tolfte aggregatet, så är detmed de fyra motiveringar jag angav i inledningen. Men det finns också ett femteoch mycket tungt vägande skäl - säkerheten, miljöskyddet och arbetarskyddet. Arbetarrörelsenhar alllid av egna bittra erfarenheter varit medveten om de enorma offer idödade, invalidiserade och kroniskt sjuka, som kolet, oljan och andrakonventionella bränslen har krävt och ständigt kräver även . På .senarelid har flera svenska utredningar givit summariska översikter, främstenergi-och miljökommitténs Energi, hälsa, miljö samt energikommissionensHälso-, miljö- och säkerhetsrisker. Omkärnkraften under första decenniet hade krävt en tiondel av de offer somkolbrytningen varje är krävde hade troligen kärnkraftens genombrott blivitfördröjt . , som med vetenskaplig lidelse ochnoggrannhet refererade sin lids ofta myckel grundliga och samvetsgrannarapporter om avsaknaden av arbetarskydd och miljöskydd, skrev i Kapitalelstredje del atl enligt rapporten över kolgruveolyckor, som publicerades den 6februari 1862, dödades på de tio tillsammans 8 466 engelskakolgruvearbetare. Det var som rapportören påpekade en mycket ofullständigstatistik, men även denna ofullständiga statistik visade all på 1860-lalet igenomsnitt 15 man omkom i de engelska kolgruvorna. Från allakolproducerande länder finns samma frukansvärt dystra statistik under mer än 100år. Kol- och oljeindustrins utveckling har kostat miljoner arbetares liv ochkräver ytlertigare liv som går. Dethar också länge ställ klart alt förbränningen av olja, kol och andrakonventionella bränslen åstadkommer en allvarlig och mycket stormiljöför-siörelse. Vi behöver bara peka på de tusentals sjöar, som i vårt landhar dödals genom svavelnedfall eller svartlistats för sin kvicksilverhall. Omsvaveldioxiden nu kommer alt avskiljas, något som till stor del f n. ärmöjligt, flr man i gengäld stora avfallsmängder. Om man använder kol med ensvavelhalt på 3 96 i ett kolkraftverk på 1 000 MW, dvs. samma effekt som enmodern kärnreaklor, får man vid avsvavlingen en slammängd på omåret. Tillde allvarligaste luftföroreningarna vid kolförbränningen hör kadmium ochkvicksilver, men i rökgaserna vid all förbränning av kol, olja och andrakonventionella bränslen, inkl. fiis, bark, torv och s. k. biomassa, finns enlång rad ämnen, mänga typer av kolväten, niirosföreningar, organiska klorför-eningarosv. - som man vet är cancerframkallande. Manräknar med att fiertalet cancerfall, troligen 80 å av samtliga, ärorsakade av miljöfaktorer. Vissa cancerfall har ett uppenbart samband medcigarettrökning, radondöttrar i dåligt ventilerade bosläder eller asbest,vinylklorid, dioxin och andra ämnen i yrkesmiljön. Men den alarmerande ökningenav det totala antalet nyupptäckta cancerfall i sedan cancerregistretupprättades i slutet av 1950-lalei måste ha ell samband med ämnen som hela befolkningeneller slora delar av befolkningen har varit och är utsatta för genom födan,dricksvattnet och luften. Genom den kemiskaindustrins utveckling har "miljoner nya och främ- Energipolitiken, in. Energipolitiken,tn. mandesubstanser, vilkas biologiska verkningar är okända eller antingen inteundersökta eller endast ofullständigt undersökta" släppts ut i denmänskliga miljön "i utomordentligt stora mängder", heter det i enrapport som publicerades från ell av anordnatiniernalionelll symposium i . Medmoderna filter avlägsnas sol och andra fasta ämnen ur rökgaserna från kraft-och värmeverk, eldade med olja, kol och andra konventionella bränslen. Menmånga cancerframkallande, osynliga ämnen går obehindrat ut och bidrar utantvivel lill cancerregistrets ständigt stigande kurva. Tillskillnad från alla dessa ämnen från den traditionella energiproduktionen harde radioakliva ämnena varit utsatta för en intensiv uppmärksamhet i vårt landsedan över . Vi vet var de finns, och det finns noggranna ochstränga föreskrifter för all verksamhet som har med joniserande strålning atlgöra, inkl. kärnkraften. Ett undantag är att det ännu inte finns någragränsvärden för byggnadsmaterial som ger varje genom-snitlsperson i 50millirem av de 100 millirem som vi får av den s. k. bakgrundsstrålningen. Radioaktiviteteni marken varierar mycket kraftigt från plats till plats. I vissa områden iBrasilien och kan den vara tio gånger högre än medeltalet i värtden. Dennaturtiga bakgrundsstrålningen kan alltså, beroende pä vari världen man boroch i vilken typ av bostad man bor, variera mellan 100 och 1 500 millirem omåret. Jagnämner detta för att ge ett jämförelsetal lill de normer som gäller enligtinternationella rekommendationer och som tillämpas ivårt land. Personer som arbetar med strålning, t. ex. vid sjukhusensröntgenavdelningar, får utsättas för en stråldos på högst 5 000 millirem omåret. Personer som inle arbetar yrkesmässigt med strålning flr utsättas förhögst 500 millirem utöver vad man får genom röntgenundersökningar ochnaturtig bakgrundsstrålning. Enligt de föreskrifter vi har i fårpersoner som bor vid gränsen till säkerhetsområdet kring ett kärnkraftverk inteutsättas för en högre stråldos än 10 millirem per är. I verkligheten blirstråldosen kring de svenska kärnkraftverken bara en bråkdel av den tillåtna.Tillskottet blir i själva verket sä obetydligt att del blir mindreän del man kan fä om man flyttar från ett rum till ett annat i samma bostad. Givetvisfinns det risker med kärnkraften som med all annan industriell verksamhet. Meninte ens reaktorhaveriet i ledde till någonpersonskada bland personalen eller något anmärkningsvärt radioaktivt utsläpptill befolkningen i omgivningen. Detta var dock den värsta olyckan i den civilakärnenergins historia, och myckel tyder pä all del fanns allvarliga bristerbåde i reaktorns konstruktion och i driften av reaktorn. Fortfarandeefter erfarenheter av kärnkraften för industriell civil drift,sammanlagt över 1 700 reaklorår, gäller atl inle en enda människa dödats iolyckor som har med strålning all göra. Alt ett ännu allvarligarehaveri än det i kan inträffa är Men om lärdomarna från Hanisburg blir allmänt tillämpade ochalla profitintressen bortkopplas kan kärnkraften yo>W/den i särklass ochfrån alla synpunkter säkraste moderna energikällan. Den är dessutom denojämförtigl billigaste i dagens situation och kommer alt bli det ännu mer itakt med alt oljan sinar. Vikommunister står därför efter en mångårig, noggrann och seriös bedömning fastvid vår tidigare slutsals, nämligen atl kärnkraften inle bara är acceptabel.Den är att föredra framför varje annat realistiskt alternativ. Vivill därför inte ha något idiotiskt bortre pareniestecken kring kärnkraftensutbyggnad i . Och vi yrkar avslag på regeringens förslag om att låta detvå reaktorer som är färdiga och de två som blir färdiga stå oanvändalill efter en eventuell folkomröstning nästa är. Jag ber att fl yrka bifall till apk-motionerna 542, 2317, 2224 och 2710i tillämpliga delar. Jagvill också avge en röstförklaring beträffande reservationen 1. Vi tvingastydligen rösta för denna centerreservation. har skrivit reservationenfrån utgångspunkter som är diametralt motratta våra. värderingarrörande nuläget är också diametralt motsatta våra, men ändå sammanfallerslutklämmen med vår uppfattning. Motden bakgrunden finner jag anledning alt göra denna röstförklaring, att vi trotsallt kommer alt stödja reservationen 1. Låt mig sedan också till ställaen fråga. Flera företrädare för har talat mycket varmt förgasens användning, och man har hela liden diskuterat utifrån förutsättningenatt den skulle gä via och . Jag trodde att cenierpolilikinnebar att sträva efter en bevarad neutralitet. Men om det blir som centernhär förordar skulle det innebära atl den svenska energipolitiken knöls myckelhårt lill två N ATO-länder, Jag har svårt alt se all det är förenligt medcenterpartiets politik. Är det del? Energipolitiken,tn. Energipolitiken, enkannertigen kärnkraftsfrågan, har alltsedanregeringsskiftet efter valet dominerat den politiska debatten i vårt land.Oenigheten inom den borgertiga trepartiregeringen i dessa frågor skapadeförvirring och stor ovisshet. Bristen på klara besked från regeringens sidaskapade en nästan outhärdlig situation för de ansvariga för kraftstationen iForsmark - och . Regeringen måste utnyttjahela sin uppfinningsrikedom för atl ge trovärdighet åt alla undertiga turer medatt förhala frågan. Arbetsledningen visste knappt från den ena veckan till denandra om man skulle erhålla medel för att kunna fortsätta byggenskapen. Altunder sådana förhållanden kunna åstadkomma en vettig och ekonomiskt rikligplanering var hart när omöjligt. Fördeanställda samt för entreprenörer och deras arbetare värdet likadant. Många hademed sina familjer flyttat till kommun och skaffat sig egna hem.Andra hade planerat all göra delsamma. I det nyuppkomna läget visste man intehur man skulle göra. För de kommunalt ansvarigahar problemen inte varit mindre. Energipolitiken,in. olikasätt sörjt för att de som arbetar vid Forsmark skulle trivas och atl de somönskade skulle fl bygga egna hem, fl tillgäng till en god bostad, skolor,barndaghem, social service, fritidsaktiviteter osv. Förseningenav utbyggnaden av kraftverket har i hög grad oroat kommunalmännen. Hur skulleman planera? Hur skulle man våga salsa på en fortsatt utveckling av denkommunala servicen? Någotannat beslut än energipolitiska beslut fanns dock inte, och därför harplaneringen hela liden måst utgå från alt tre aggregat skulle få byggas färdigtoch tas i drift. Jaghar under dessa tre är på olika säll ägnat en stor del av milt politiska arbeteål Forsmarksproblemaliken. Förgäves har jag genom frågor och inlerpellaiioner,i motioner och debattinlägg sökt fl svar pä alla frågor. Jag har lidit av denovisshet som alla berörda fått arbeta under och pä nära håll upplevt den orosom mänga känt. Som politiker har jag ansett det olyckligt med denna ryckigaplanering. Det har inle varit bra för den politiska trovärdigheten ochpolitikens anseende att ha en sä oansvarig regering - en regering som för sinegen sammanhållnings skull skjutit avgörandet framför sig och i onödan utsattmyndigheter, förelag och enskilda för slora problem. Medfolkpartiregeringens proposition 115 om rtkilinjer för energipolitiken troddejag att energifrågan äntligen skulle föras i hamn. Det verkade ju finnas enbred majoritet för dess förslag. 1 motionen 2220, som jag och minapartikamrater på Uppsalabänken väckte i anslutning till propositionen, uttaladevi också vår tillfredsställelse med atl äntligen ell klart besked kommit omutbyggnaden i och atl skulle få byggas färdigt. Viförmodade också att skulle fä laddningstillslånd, så att den berördadriflspersonalen, som i nära gått och vänlat, kunde ges ett meningsfylltarbete och kapitalförstöringen kunde upphöra. Deytlertigare geologiska undersökningar som regeringen krävde för alt laddningskulle fä ske betraktade vi närmast som ett sista desperat försök att räddatrepartiregeringen. Vårakrav i motionen 2220 utgick från nödvändigheten av att planera förall ge de anställda i Forsmark en meningsfylld sysselsättning när arbetenaupphör. Liksom ansåg vi del självklart, atl de som arbetar vidkraftverket och som bor i regionen skall beredas möjlighet att bo kvar ocharbeta där även efter del att kraftverket i Forsmark byggts färdigt. Viföreslog därför att statligt stöd skulle ges lill eu planerat industriområde iHargshamn och att del planerade bergrummet för olja, som regeringen stjälpte isista stund, skulle omprövas. Vi ville vidare ha statligt stöd för uppförandeav industrilokaler i kommunen och att frågan om fjärrvärme från Forsmark skulleutredas. Motionenskrevs före Harrisburghändelsen och överenskommelsen om folkomröstning, men mankan säga atl styrkan i våra krav framstår allt klarare efter del inträffade.Möjligen kan kanske invändas att frågan om utnyttjandet av överskoilsvärmenfrån Forsmark för uppvärmningsändamål i Stockholms- och Uppsalaområdena iavvaktan pä folkomröstningen för dagen Näringsutskotlettycker också alt det är viktiga problem vi och andra motionärer tagit upp ochföreslår, all regeringen lar initiativ för att utarbeta ettåtgärdsprogram för berörda kommuner. Del är riktigt, som utskottet säger, attregeringen beviljat statsbidrag för anläggning av ett industriområde iHargshamn. Det är bara det att genom all regeringen så överraskande ochoförklarligt sade nej till ett bergrum för ett beredskapslager av olja blirindustriområdet dubbelt sä dyrt för kommunen att bygga - trots statsbidraget.Man hade nämligen avsett all använda de överblivna bergmassorna frånbergrummet för utfyllnad av industriområdet. När nu regeringen sagt nej tilldelta borde därför statsbidraget höjas, sä atl kommunen inte får högre utgifterän man från början hade anledning att räkna med. Att åberopa försvarsskäl sommotiv för avslag lill ell bergrum förefaller så myckel märkligare som mantidigare från försvarshåll tillstyrkt ett oljelager just i . Vi anserdärför atl regeringen borde ompröva sitt beslut. Ulskolletsäger ingenting om vårt förslag om statligt stöd för uppförande avindustrilokaler i kommun. Den frågan kommer vi igen med när detgäller regionalpolitiken. Även om regeringen i propositionen om denna inle villgå utanför stödområdena 4,5 och 6 för sådant stöd förutsätter jag, all del idelta speciella fall kan fä ingå i det ålgärdsprogram som regeringen skallutarbeta. Jagär glad över att block 3 i Forsmark flr byggas vidare och all sysselsättninggaranteras för dem som har anställning vid anläggningsarbetena. Det ärnödvändigt för alt man skall kunna bevara handlingsfriheten, men jag skullevilja rekommendera en viss rörelsefrihet i fråga om nyanställning för alt inteäventyra de arbeten som pågår. Detfinns personer som tycks anse alt enbart beslutet om folkomröstning innebär ettstopp för fortsatt utbyggnad av kärnkraften. Det finns dock fortfarande enpolitisk majoritet för ett fullföljande av de 12 reaktorer som regeringenföreslår i sin proposition. Utredningen om flr utvisa, om det finnsanledning alt ompröva detta beslut. Sedan beror det nalurtigtvis på hurfolkomröstningen utfaller, men flr medborgarna en objektiv redovisning ochinformation, tror jag att resultatet av omröstningen går i samma riktning. Vadjag tycker är underligt i folkomröstningsfrågan äratt motståndarna tillkärnkraften, som så energiskt förfäktar åsikten om dess slora fartighet, ändåaccepterar sex reaktorer under lio års lid. Farligare än så är alltså enligtderas mening inle kärnkraften. Ianslutning till propositionen nr 62, om den s. k. rådrumslagen, har också visocialdemokrater frän län väckt en motion. Då propositionen endastinnehåller rätt till ersättning lill kärnreaktorinnehavare för förluster genomfördröjningen, föreslår vi atl även kommuner och enskilda personer skall fåsamma ekonomiska garanlier. För alt bevara handlingsfriheten är det viktigt attarbetsstyrkan, inberäknat driftspersonalen, vid Forsmark kan bibehållas. Manriskerar annars all de anställda i det ytterst osäkra läget tar första bästachans all fiytta, varvid förutsättningarna för att fullfölja projektet Energipolitiken, in. Energipolitiken, in. Å andra sidan löper de en risk, om de stannar, atlgenom utslaget i folkomröstningen tvingas flytta frän sina egnahem och dåkanske ha försuttit chansen atl få nya jobb. Kommunenflr också svårigheter genom uppskjutandet av beslutet i kärnkraftsfrågan, medsina gjorda investeringar och åtgärder för de sysselsatta i Forsmark. Skulledel bli ett deflnitivl stopp för fortsatt utbyggnad och drift, stårkommunen där med sina satsade miljoner och med hotet om befolkningsutflyllningöver sig. Utskottet finner det önskvärt att konsekvenserna för kommuner ochenskilda särskilt utreds när det gäller förändringar i kärnkraftsprogrammet somhar uppkommit eller kan uppkomma. Det är bra all del utreds, och det bör skemed största skyndsamhet dessutom, så all de berörda kan ges ekonomiskagaranlier för sina förluster. Det räcker dock inle med all bara utredakonsekvenserna. Staten måsle också gå in som ekonomisk garant därvidlag. Jagförutsätter atl så sker och atl önskemål med anledning av uppkomna behovbehandlas generöst.