prot · G209119 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag vill därför fråga statsrådet om det här svareiverkligen skall betraktas som slutgiltigt och om departementet ochkommunikationsministern inte har någon som helst förståelse för au man måste -också när del gäller postservice -sä att säga ställa upp med förbättrad servicei elt läge dä expansion sker i ett område. Nusägs det i svaret alt man inle har lyckats skaffa någon lämplig person somsköter sysslan, men i slutet på svaret står det att verket räknar med alt nästaär kunna hitta en sådan person som tar hand om poslservicen. Jag delaremellertid befolkningens oro över <.it detta kommer atl bli en besvärlig Det vorevärdefullt om jag kunde få någon meningsyttring av statsrådet om hur man inomdepartementet anser all det skall se ul i framliden. Viräknar alltså med all poslservicen i sädana områden är av ganska storbetydelse, inle minst när det gäller all rekrytera människor lill den härturistanläggningen. Det stöter pä patrull atl rekrytera människor, om serviceni olika avseenden försämras. Jagvill hemställa till statsrådet all jag får någon meningsyttring och förklaringnär del gäller hur del skall bli med postservicen när vi i framliden får enexpansion i området. Ombibehållande av postkontoret i När del gäller den service som postverket f n. upprätthåller sadeKari-Erik Häll all det skulle slå i svaret att det inte fanns någon person somnu hade hand om servicen. Det riktiga förhållandet är atl det inte finns någonpd orten som handhar servicen. I stället har postverket rekryterat personal somkommer ända från för all upprätthälla servicen och tillgodose deönskemål som finns. Denbofasta befolkning som skulle ha fått försämrad service genom denna anordninghar haft postväska - under icke turistsäsong-ochdärvidlag har alltså inte någon skillnad kommit till stånd. Denav postverket föreslagna ordningen med poslväsk- och betalningsbeljäning, somnu tillämpas, fungerar för kunderna precis som etl poslställe. Kunderna drabbasalltså inle av denna förändring. Alla förekommande postärenden kan genomden beljäningslbrmen. Dessutomär postverket berett atl formellt inrätta etl poslställe i underförutsättning atl personal kan rekryteras och lämplig lokal kan anskaffas. KARL-ERIKHÄLL (s); Alt den bofasta befolkningen inte får försämrad service är egentligeninle rikligt sant. Det är visserligen riktigt all man under icke turistsäsonghar haft postväska tidigare. Men hotas man ju av alt få postväska . Del måsle upplevas som en direkt försärhrad service, eftersompostkontoret inte skall bibehållas. Jagär fortfarande inle riktigt lill freds - och det behöver jag kanske i och försig inte vara. Men nog är det, kommunikationsministern, litet märkligt atl maninte kan säga litet klarare atl postverket är berett atl vidta deåtgärder som behövs för atl möta del servicekrav som uppslår genom en expansionav turiststationen och en expansion som är betingad av vägens tillkomst. Manräknar ju med atl del blir betydligt mer människor i området året runt. Manräknar dessutom, enligt uppgift från turiststationen, med ett öppethållandeåret runt. Då vill jag gärna fråga om man i del perspektivet är beredd att säganågol mer om serviceuivecklingen. 10 protokoll 1978/79:116-119 Omlotsningsverksamhelen i Furu-sund och Som jag nysssade lill är postverket berett all formellt inrätta ettpostställe i . Men förutsättningen är att personal kan rekryteras och lokalkan anskaffas. Överiäggningenvar härmed slutad. §8 Om lotsningsverksamheten i och Kommunikationsministern erhöllordet föratt besvara () anmälda fråga,1978/79:456, och anförde: har frågal mig om jag ansluter mig till sjöfartsverketsuppfattning alt lotsningsverksamheten i och skall upphöra. Isyfte all hålla kostnaderna nere för fariedsverksamhelen försökersjöfartsverket rationalisera verksamheten i första hand genom all anpassa sinainsatser till efterfrågan pä olika tjänster. När det gäller exempelvisFurusundsleden har verket i genomsnitt en lotsning per dag. I den nuvarandeorganisationen finns 17 loisar och bålmän, vilkas uppgifter lill huvudsakligdel beslår i att tillhandahålla lolsningsservice i Furusundsleden. Motdenna bakgrand överväger f n. alt dra ner på öppethållandet iFurusund och föra över några loisar lill Slockholm i syfte att bättre utnyttjapersonalen. har ännu inle fatlat något beslut i denna fråga.Närdet gäller finns f n. inga planer på alt lotsuppassningsställel skallupphöra. Lotsningen är en avgifisfinansierad verksamhel. Delär därför nödvändigt atl insatser anpassas till den faktiskaefterfrågan pä tjänsterna. Jag ber all få tacka kommunikationsministern försvaret på min fråga. Inledningsvisnoterar jag som positivt all det inte har fattats några beslut i fråga omlotsningsverksamheten i . Det ärockså positivt all det f n. inle finnsnågra planer på en indragning av lotsuppassningsställel i . Belräffandekommunikationsministerns kommentar att det är omfattningen avlotsningsverksamheten som motiverar en neddragning av verksamheten iFurasund-det skulle förekomma en lotsning per dag-så vill jag säga atl densiffran är något ålderstigen. förekom en lotsning per dag. Under 1978ökade antalet lotsningar, och denna ökning har sedan fortsatt . Tillbilden hör också atl lotsuppassnirtgsstället irtte enbart svarar för lotsningutan atl del också svarar för utsättning och tillsyn, farledsul-prickning,fyrlillsyn m. m. Del förekommer vidare i genomsnitt ett parsjöräddningsutryckningar . Detär något otillfredsställande atl man när det gäller lotsningsverksamheten iStockholmsområdet på det här sättet bryter ut en bil och enbart diskuterarlotsuppassningsställel i . Eftersom det finns treloisupp-passningsställen i regionen borde det vara skäligt all man innan någraåtgärder vidtas ser över hela verksamheten och försöker finna den bästa utformningen.Del man härgörär något av salamiiaktik, dvs. man lar en bil i tagel ulan att setill helheten. Om man såg till helheten skulle del möjligen finnasförulsättningar för en diskussion belräffande den avslutande kommentaren ikommunikationsministerns svar, nämligen all del gäller att anpassa insatsernalill efterfrågan pä tjänsterna och alt eftersträva en god ekonomi när detgäller denna verksamhet. Jag tror all man för att få en riklig bild av lägelmåsie se lotsningsverksamheten i dess helhet. Jagvill således fråga kommunikationsministern om hon är beredd all medverka lillall en sådan mera genomgripande översyn görs innan man vidtar ålgärder när detgäller Furasund. Omlotsningsverksamheten t Furu-sund och Jag kan försäkra om att det ärjust vad nugör. Man studerar i dess helhet. Några beslut har alltså ännuinte fattals. Närdet gäller ökningen av lotsningsverksamheten, som log upp, såharjag också siffrorna . Om vi skall ha en strid om ord, sä vill jagsäga all antalet lotsningar per dag är 1,06, eftersom det förekom 388lotsningar . Vidare har antalet lotsningar vid lotsplatsgäll ned . var antalet lotsningar 564. var antalet 366. förekom som nämnts 388 lotsningar. Föratt få en bild över personalutnyttjandet brukar man ställa förrättnings-tiden iförhållande lill den totala arbetstiden. uppgick förtätlningstiden vidFurasunds lotsplats till 17 96 av den lolala arbetstiden. Året innan uppgickandelen förrätiningstid till . Den förändring som man inom sjöfartsverketöverväger innebär alltså dels en anpassning lill efterfrågan på lots, dels eltsätt alt åstadkomma en jämnare sysselsättning för loisarna somkosinadema minskas. När del gäller sjöfart och hav har vi atl göra med naturelement, ochdel inträffar ju all vi får vinterperioder då situationen kraftigt förändras.Den här vintern var ett exempel på delta. Under etl par veckor tvingadespraktiskt taget hela fartygstrafiken lill och från Norrlandshamnarna alt pågrund av issitualionen gä genom Furusundsleden. Detär nödvändigt au man, när man bedömer lotsningsverksamhelens uppbyggnad, larhänsyn till sädana faktorer och all man kan klara en sådan siluaiion genom altha en tillfredsställande bemanning i . Jagnoterar det som positivt att man vill göra den nämnda samordnade översynen. Jagförutsätter att några förberedande beslut inle fattats i det här sammanhanget och aU delfinns möjligheler alt diskutera lotsningen i dess helhet innan beslut fattas. KommunikationsministernANITHA : Herr lalman! Givetvis tas det hänsyn till extraordinäraförhållanden. Men vad som diskuteras aren begränsning av öppethållandetunder . Del beror främst på alt fartygen oftast vill gå för attkunna lasta och lossa . Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Omfärjetrafiken mellan och KommunikationsministernANITHA erhöll ordet föratt besvara () den 26 marsanmälda fråga, 1978/79:457, och anförde: har frågat mig omjag är beredd medverka till attblidöborna får förbättringar i sin färjelrafik så all färjorna går i halvtimmesirafikefter kallelse mellan och 24.00 och i eniimmesirafik efter kallelsemellan och 06.00. Lätmig först säga att det är som fattar beslut om tidtabeller förvägfärjetrafik. Besluten fattas efter noggranna trafikundersökningar. Under år1978 fastställde i tidtabeller för färjetrafiken ilänet. Ett stort antal sädana tabeller överensstämmer i huvudsak med dem somfastställts för Blidötrafiken. Möjlighel finns att besvära sig över dessabeslut till . Några sådana besvär kom inle in. Jagtror all och jag är överens om atl det måste ske en avvägningmellan trafikbehovel och kostnaderna för trafiken. Vid den trafikundersökningsom gjordes inför lidtabellsbeslutel för Blidötrafiken konstaterades alt igenomsrtitt elt fordort skeppades över mellan och 02.00.Etl så dåligi irafikunderiag innebär självfallet alt kostnaden per resenär blirmycket hög. Dennuvarande turlistan innebär bl. a. möjligheler alt stoppa motorerna mellanturerna, vilket ger en avsevärd energi- och kostnadsbesparing, Del innebär ävenatl miljön för de boende vid färjelägena förbättras framför allt frånbullersynpunki. Molden angivna bakgrunden är jag inte beredd att vidta några speciella åtgärdervad gäller lidtabellsiäggningen för Blidötrafiken. ÅKEWICTORSSON (s); Jag lackar för aU jag har fåu svar från kommunikationsministern på minfråga. Däremot finns det ingen orsak atl lacka för innehållet i svaret, som ärklart negativt. Jag har rätt svårt attförslå den argumentering som kommunikationsmi- nislern använde sig av.Del är sä atl personalen finns tillgänglig för den här fårjetrafiken.och vadjag har begärt äratt man skulle få möjlighel alt kalla på färjan vid något flertillfållen . Då harjag väldigt svårt alt se atl nuvarandeförhållanden skulle innebära en sä avsevärd ertergi- och kosirtads-besparirtgsom kommunikationsministern vill göra gällande, eftersom man inte behöver dra igäng fårjemolorerna förrän man får en sådan kallelse. Orsakenlill aU frågan har ställts är det självklara förhållandet atl man får kalla päfärjan för exempelvis sjuktransporter och sådana angelägenheter men all mandäremot inte får använda färjan för au åka tillbaka med sjuklransportbilarna.Det resulterar i en uppenbar olägenhet för laxiföreiag och andra som har andrauppgifter att utföra pä öarna. Detär dessutom enligl min menirtg fråga om, i de sammanhang vi diskuterar,förhållandevis små kostnader. Vad del handlar om är atl ge en bältretrafikförsörjning lill tvä relativt tältbefolkade öar i . Jagtycker därför alt svaret är djupt otillfredsställande. Som jag nämnde visade irafikundersökningen all antalet fordonmellan och 02.00 uppgick till etl . Under de tre turerna , 05.00 och 06.00 transponerades mindre än fem fordon totalt. Underår 1977 gjordes en liknande undersökning. Det året upprätthöllshalvtimmesirafik mellan och 24.00. Hälften av dessa turer gick tomma.Ulglesningen till timmerstrafik innebar som sagt att det skeppades etl fordonper lur. På färjan finns dock plats för ytterligare 47 fordon. Somjämförelse kan nämnas all pendeltägstrafiken från i stortsett upphör 01.00 pä natten. Förden trafiken finns däremot etl betydligt störretrafikunderlag. Men någonstans måste gränsen mellan irafikunderiag och rimligakostnader för all upprätthålla trafiken dras. Också när det gäller färjelrafikmåste man kunna ställa vissa krav på resenärerna alt anpassa sig lill rimligalidtabeller. ÅKEWICTORSSON (s): Kommunikationsministerns argumentering blir mer och mer hårresande. Somett argument mot kravet på all få en möjlighet alt efter kallelse fåhalvtimmesirafik resp. eniimmesirafik uppger hon alt färjorna lidigare gåtttomma. Kallelse innebär självfallet atl de inte skall gå lomma ulan del skallfinnas ett klart behov. Jämförelsenmed pendeltågstrafiken i ärockså hårresande. När pendeltägstrafikenupphör drar man ju inte in vägarna lill de övriga delarna av regionen, utan definns kvar och kan användas. Men de som bor på och kan, omkommunikaiionsmirtisiern inte är underrättad om det, inte gäma simma översundet när färjan inte går. Del här exemplet på den folkpartistiska regeringensiniresse för aktiv skärgårdspoliiik är avslöjande. 11 protokoll 1978/ 79:116-119 Nr 119 Kommunikationsministern : Jag talar om en anpassning av trafiken lill rimligatidtabeller. 3 aoril 1979 trafikundersökningar som har gjorts visar atl något uttalat behov, som här gör gällande, inte finns. Om hälften av turerna i Omnrotestvttrinear halvtimmesirafik går tomma, lorde del i allmänheträcka med entimmestra- från förskolebarn ' " utryckningsfordonoch andra som har etl fakliskl behov av all komma över finns alltid den möjligheten. ÅKEWICTORSSON (s): Jag konstaterar att del finns en uppenbar skillnad mellankommunikationsministerns och blidöbornas bedömning av trafikbehovet. Överiäggningenvar härmed sluiad. §10 Om protestyttringar från förskolebarn Socialministern erhöll ordet föralt besvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:454, ochanförde: Herrialman!Eva Hjelmslröm har-mot bakgrund av vissa demonstrationer mol privatbilismen -frågal mig om proiestyuringar frän barnens sida kan anses ligga i linje med demålsättningar som anges för förskolan. Måletför verksamheten i förskolan är att i nära samarbete med hemmen främja enallsidig personlighetsulveckling och en gynnsam fysisk och social Ulvecklinghos barnen. 1 delta ligger självfallet alt barnen måste lära känna denverklighet i vilken de lever. Förskolan måste därför så långt möjligl fåinblick i såväl arbetslivets som fritidens möjligheter och förpliktelser. Förall kunna ta del av olika samhällsverksamheter måsle förskolan ofta gä utanförsina lokaler och de verksamheler som bedrivs inom förskolans ram. Därvid kansjälvfallet förekomma alt barnen kommer i kontakt med opinionsbildning isamhällsfrågor. En förutsättning är all denna kontakt är allsidig och sker iformer som barnen har möjligheter atl tillgodogöra sig. Närdel gäller personalens och barnens deltagande i demonstrationer eller andraproteslyllringar för eller emot olika företeelser i samhället uppkommerväsentliga prirtcipfrågor. Fördet första saknar små barn oftast själva den erfarenhet och de kunskaper somerfordras för all ta ställning i olika samhällsfrågor. 1 detta som i andrasammanhang måsie barnen företrädas av föräldrarna eller annan värdnadshavare. Fördet andra kan det inte accepteras atl personalen utnyttjar sin ställning och sitt inflytande över barnen till atl verka för sin uppfattning i kontrover siella samhällsfrågor. Om en daghemsgrupp under normal daghemslid deliar i en demonstration som vissa av barnen eller föräldrarna inie sympatiserar med kommer dessa barn i en utsatt situation. Personalens deltagande i sådana 150 protestaktioner under arbetstid kan ocksåifrågasättas från arbelsrättsliga Avde skäl jag nu anfört anser jag alt demonstrationer för poliliska syften avbarn, personal och föräldrar lämpligen bör ske ulanför ramen för daghemmensordinarie verksamhel. EVAHJELMSTRÖM (vpk); Jag lackarGabriel för svarei. Stockholmsinnerstad håller i likhet med många andra tätorter pä all förvandlas tillbarnförbjudet område lill följd av bilismens utbredning. Det har fått inte baravuxna ulan också barn all reagera. finns del inle ett förskolebarn i minstadsdel. i , som inte kan ramsan "Fy, fy, fy föravgaser och bly" eller sången om barnen som raskar över gatan, och jagtycker alt del är oerhört positivt. Barnenvågar protestera på etl helt annat sätt än . Atl ta lillvara barns erfarenheter och respektera deras ilska över den förstörda miljö detvingas leva i borde ligga väl i linje med förskolans målsättningar, där detsägs all förskolan bör hos barnet lägga grunden lill en vilja att söka och användakunskap för att förbättra såväl egna som andras livsvillkor. Mennej, sä anser uppenbarligen inte byråkraterna i denna vår huvudstad, och såanser uppenbarligen inle heller . När arnen - för de var med iplaneringen av en demonstration mol bilismen - ville demonstrera förbjöds dealt göra det. De förbjöds att utnyttja den yttrandefrihet som vi för vuxnabetraktar som självklar. "Sade du något, lilla vän? Jaså, demonstrera-nej, sådant förstår du dig inte pä!" Sä kan den förmyndarmenialiietensammanfallas. Samtidigtmedverkarsamma byråkrater i ett projekt som skall ge barn-det här står i etlmeddelande som gått till samtliga barnstugor i Slockholm - "en spännandeinblick i hur vuxna roar sig. De får dansa disko - vi kallar det diskolek -till Travollamusik med snurrande ljus, blinkande lampor och helabestyret". All tidigt slussa barnen in i den kommersiella kulturindustrinborde väl om något vara alt beskära deras rätt lill yttrandefrihet. Här,, ärdet inte fråga om atl mot föräldrarnas vilja -eller för dendelen barnens - tvinga barnen att delta i protester som föräldrarna ogillar.Självfallet skall föräldrarna tillfrågas; mänga föräldrar borde f ö. i Slörreutsträckning respektera barnens egen vilja. Medanledning av socialministerns svar vill jag ställa följdfrågan: I vilka formerskall barn pä dagis och fritis ha rätt all uttrycka åsikter om och krav päförändring av förhållanden som berör dem så djupt som trafiken ? Det är självklart all barn som har plats på daghem och deras föräldrar,liksom personalen skall ha full yttrandefrihet. Jag har också framhållit isvaret all om man önskar demonstrera, skall man ha full möjlighel lill det, menav de skäl som jag har anfört bör det lämpligen ske Ulanför ramen fördaghemmens ordinarie verksamhet. Del gäller förde fiesta människor i vårtsamhälle atl vill man ägna sig ät demonstrationer har man Nr 119 full frihet till del, men man får inte göra del på arbetstid. Tisdaeenden också gälla dem som är anställda vid förskolor. 3 aoril 1979 'förvånar mig lilel alt inte har någort känsla för atl del finns etlproblem här, om en del barn och föräldrar inle sympatiserar med det Omorotestvltrinear °' majoriteten anser vara ett berättigat krav. Det är svårt,om man har sagt från förskolebarn J ''" " demonstration som alla ärmed på, när man kommer lill nästa siluaiion, där några inte gillar kraven. Delkan rent av finnas föräldrar i den här sladert som inle stöder kravet på bilfriinnerstad, även om anser alt det är etl självklart krav. Har mansagt ja till en sak så kommer genast nästa. Jag skulle kunna ge åtskilligaexempel på sådani som jag lycker är bra och som jag inle skulle ha nägonlingemot alt mina barn demonstrerade för, men som antagligen skulletycka vara tokigt. Det gäller atl ordna förskolor och skolor pä elt sådani sättatt alla föräldrar kan känna fullt förtroende för verksamheten där. Det ärförvånande atl inle har någon som helst känsla för delproblemet. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag framhöll att man självfallet inle bör tvinga barn, vilkas föräldrarsäger nej lill deltagande i sådana här demonstrationer. Det är inte del frågangäller. Och jag lycker inle all jag fått elt svar pä i vilka former man skallförverkliga förskolans målsättningar. GabrielRomanus tycks tro att barn själva saknar - och det säger han i sitt svar -"den erfarenhet och de kunskaper som erfordras för all la ställning iolika samhällsfrågor". Jag tycker inte del. Det är utom all diskussion altbarnen har kunskaper och erfarenheter exempelvis i fråga om trafiken. De varnasdagligen av oroliga vuxna, de upplever för egen del rädslan varje gäng de skallkorsa en gata. Därför borde personalert i barnomsorgen ha rätt atl hjälpabarnen att formulera och uttrycka sina åsikter och krav, och personalen bordeha rätt atl solidarisera sig med barnen i det här fallet. Självfalletfinns det en konflikt när del gäller vad som bör göras. Det är tydligt altGabriel tar ställning för att föra in barnen i denöverkommersialiserade och förljugrta värld som är Travollas och den amerikanskafilm- och bilindustrins, men mot all barnen skall protestera emot det som dedagligen upplever i sin omgivning. Jag anser atl barn skall komma i kontakt med de vuxnas värid på ettallsidigt sätt, men det är en helt annan sak än atl personalen på förskolornaordnar demonstrationer. Det rör sig ju här om barn som är mellan tre och sjuår. Jaglycker alt man skall respektera barns integritet, och däri ligger faktiskt atl man inle ordnar sådana här demonstrationer. Var och en borde förslå alt i den situation som barnen på ett daghem befinner sig i är det inte så, atl här uppkommer plötsligt en spontan känsla bland barnen, atl nu skall vi demonstrera för detta, och därefter spelar personalen med, ulan det är 152 personalens uppfatining som lätt blirutslagsgivande - alltså i verkliga livet. omman inle bara för en teoretisk diskussion. Låloss anta all barnen pä elt daghem vill demonstrera för krigsleksaker; det ärjuen populär sak bland barn, som varje förälder känner lill. Skall de få göra deldä, och skall personalen ställa upp lojalt för en sådan demonstration? EVAHJELMSTRÖM (vpk): All respektera barns integritet, del är väl ändå all stötta dem i dekrav som de själva ställer, au hjälpa dem, om kraven ligger i linje medförskolans målsättningar. Och del anser jag bestämt att proiestyuringar mottrafiken gör. Däremot anser jag inte att diskolek eller för den delensolidariletsyttringar för krigsleksaker skulle ligga i linje med förskolansmålsättningar. Delförvånar mig litet atl har en sä svag uppfattning om vad delegentligen slår angivet atl förskolan skall syfta lill. Om han inle hade en säsvag uppfatining om della skulle han inle ha lagil det exempel som han häranförde. visar ju ändå att det är de vuxna som skall avgöravad barn får demonstrera för. Hon tillåter inle atl de demonstrerar förkrigsleksaker. Jag lycker inte heller alt barn skall göra det, men jag befararatl del är en populär sak bland mänga barn. Vihade den här diskussionen tidigare, när det gällde religiösa inslag iförskolan. Det finns säkeriigen förskolor där en majoritet av föräldrarna anseratl man skall ha religiös aktivitet, men vi har sagt atl med hänsyn tillbarnens integritet skall den allmänna förskolan vara neutral i del hänseendet. Nukommer det upp ett politiskt krav, som kanske är okonlroversiellt pä vissadaghem, men jag är säker på atl det är kontroversiellt på andra, där en hel delav föräldrarna har bil och vill köraden i innerstaden. Jag yttrar mig inte isakfrågan ulan konstaterar bara atl om man låter demonstrationer vara ettnormalt inslag i daghemsverksamhelen, måsle någon avgöra vad man skalldemonstrera för. Och del blir inle barnen som avgör det, utan det blir,foreller senare, de vuxna. Del har själv visat. EVAHJELMSTRÖM (vpk): framhåller att personalen skall förhålla sig neutral.Del är faktiskt elt litet avståndstagande från vad som sades i del förstasvaret och en klar tillbakagäng vad del gäller förskolans och skolansmålsättningar. Personal och lärare skall inte förhälla sig neutrala. De skall,som jag sade i mitt första anförande, försöka uppfylla de målsättningar somfaktiskt, både när det gäller förskolan och , klart anger all de hosbarnen skall lägga grunden till en vilja atl söka och använda kunskap för allförbättra såväl egna som andras livsvillkor. Detta är en politiskmålsättning. försöker göra den lill Och detsvar som han gav senast innebär alt man lika gärna kan säga att vi inle har någonsom helst målsättning för förskolan. Del är klart alt vi har en målsättning för förskolan och atl man skallarbeta i linje med den.