prot · G20927 · 1978-12-31 00:00:00 — Enresa genom vårt län visar snart vilka svårigheter som drabbal oss.Processindustrins industrimarker och fastigheter har övergivits av företagen.Kvar slår enbart gamla, svårt sargade monument över en svunnen lid. Vihar pekat pä problemen i vår molion, och vi noterar med tillfredsställelse atlulskotlet sett del som angeläget an finna en lösning på frågan. ankommer detpå regeringen all tolka ulskollels och allvar bakom motionen, sä alldet följer en översyn och ell förslag som lar itu med saneringar efterindustrinedläggelserna. Denna fråga är dock inteenbart en intressefråga för och för skogslänen, utan denkommer all få alltmer ökad aktualitet i andra delar av värt land. Nedlagdaindustrilokaler har oftast ell geografiskt centralt läge. De är ofta belägnadär man kan länka sig eventuella nylokaliseringar av andra verksamheter ikommunen. Därför ivingas kommunerna all förvärva dessa industriområden. Enliglde erfarenheter vi har blir det ofta en mycket hög kostnad för samhället.Lokalerna visar sig också snart vara omöjliga att utnyttja med hänsyn lill deönskemål som oftast framförs vid nyetableringar. Saneringsfrågan har då bliviten angelägenhet. Föralt belysa detta måste jag få ge ett konkret exempel. hartvingats överta två nedlagda fabriker. Rivningar och ombyggnader, som utfördesredan under åren 1974-1977, kostade drygt 6 milj. kr., varav . harutbetalats i statsbidrag. Kosinadernaför planerade rivningar och - delvis smärre - ombyggnader kommer under åren1978-1983 atl uppgå till drygt 14 milj. kr. .Statsbidrag för beredskapsarbetenberäknas komma all utbetalas med ungefär 5 milj. kr. Sammanlagt kommer del allkosta kommunen och staten mer än 20 milj. kr. atl sanera efter dessa tvåindusirier. Av den kostnaden belastas kommunens invånare direkt med ca 14 milj.kr. Jaghar velal belysa problemet med delta konkreta exempel. .Men del finns i vårtlän ytterligare en rad exempel, inle minst inom kommun och inomKramforsområdei. Dettavisar hur angeläget del är att regeringen och fattar ell skyndsamtbeslut om en planmässig sanering efter industriernas nedläggningar. Fårjag därför till sisl, herr lalman, slälla en fråga - eller begära ettklariäggande från utskottets ordförande? Kanjag tolka utskoltels synpunkter sä,att utskottet förutsätter att regeringen skyndsamt överväger ett förslag alttillställa ? Byggnadslagstiftningen m. m. () kortgenmäle: Som jag redogjorde för i miu första inlägg har vi vall all iutskotlsbeiänkandet säga all frågan om sanering efter indusirier inle skullebehövasammankopplas med bygglagarbelel. Detta ärett prakliskl slällningslagandedärför atl denna fråga gäller någonling annat än vanligunderhåll-ningsskyldighel i fråga om fastigheter. Därför kan frågan behövautredas under längre lid än den lid regeringen har för alt komma fram medpromemorian om en revision av bygglagen - vi har ju diskuteratangelägenheten av alt det arbetet inte försenas. Det finns i och för sig ingethinder att koppla samman frågorna, om regeringen skulle finna alt det är såenkelt alt lösa denna fråga atl man klarar atl kombinera den med riksdagsbeslutetom en ändrad bygglagsliftning. Men jag tror ändå alt vi får utgå ifrån altdenna fråga kommer an ta litet mera tid, eftersom framför alll de ekonomiskafrågorna kan komma alt kräva mera ingående genomgång. angav exempelfrån och talade om kärnkraftsaggregaien. Dessa ärjuknappast användbara till någonting annat Byggnadslagstiftningen m. m. närdeupphör som elproduktionsanläggningar. Del innebär att vi rimligtvis bör laställning till vem som skall betala omhändertagandet dä de inle är i funktion.Det är rimligt atl de som drar nytta av dem också betalar. Som ell annatexempel kan anföras all regeringen nu måsle anvisa mycket pengar för att fåbort anläggningarna hos BT Kemi i Teckomalorp. Då har det inte funnits någonannan möjlighel än atl ta statsmedel i anspråk för att få denna saneringgenomtord. Därför har utskottet valt den praktiska modellen och begärt attregeringen skall göra utredningsarbetet, för vilket den själv får bestämmaformerna. Men vi vill inte göra en låsning lill att resultatet absolut skallredovisas med bygglagarbelel. GÖTHEKNUTSON (m) kort genmäle; Huvudmolionären har i sill anförande angivit exempel påkostnader. De är hämtade från . Vi finner atl det rör sig om myckethöga tal, totalt skulle det vara fråga om mer än 20 milj. kr. för saneringefter två nedlagda industrifastigheter där, om jag nu förställ del hela räu. Jagnämnde summan 1 miljon för en normal indusirisanering. Dessa anläggningar i Sundsvallär förvisso myckel stora, och jag kan myckel väl länka mig au det för sådanautdömda fabriker rör sig om betydligt högre tal. Men delta anger också precisvad jag talade om, nämligen au det är stora summor som kan tänkas krävas. Påvilket sätt har länkt sig atl delta syslem skall konsimeras? Är detmeningen all företagen redan vid nyetableringen skall eriägga någonting som kankallas för en skrolningspre-mie, och är del meningen att kärnkraftverken skallkomma med i bilden? Ett kärnkraftverk kostar miljardbelopp, del vet vi. Hurstor procent tror motionären alt del kan röra sig om iskrotningsavgift i begynnelsen? Det är intressanta frågor som jag lycker skallbelysas redan på del här stadiet från motionärernas sida. Man kan därigenom fåen mera konstruktiv debatt. BO () kortgenmäle; Först vill jag lill säga atl det väl ändå måste varaorimligt att en enskild kommun skall drabbas så hårt ekonomiskt för enindusirisanering. Sedan vill jag understryka atl del inte enbartär en fråga för Sundsvallskommunen eller . Jag skulle kunna nämnade flesta norrlandslänen och påvisa att samma problem föreligger överallt. Sedanfrågar vilken medicin motionären vill föreskriva. Hur skall vi gälill väga, säger han. I vår molion har vi lagil upp en frågeställning; Manskulle eventuellt kunna inrätta en saneringsfond pä samma sätt som man har enmiljöfond. Vad vi är ute efter är alt förmå au tillsälla en utredningsom kan komma fram med ett förslag. Jagkan förslå atl känner sig besvärad av atl ell enigt utskottställt sig bakom kraven i vår molion även om han, som han säger, har anslutit siglill utskoltels synpunkter med undantag för vad som framförs i Med de intressen som företräder förstårjagatl han känner en viss olust. Men vi hade faktiskt trott att förelagen skullevilja ta detta ansvar för en sanering. har vi emellertid fått eu facit, ochdel är just lill detta som jag har refererat. Därför tyckerjag atl det nu kanvara att titta närmare på denna fråga och komma fram med ett konkretförslag till handläggning. GÖTHEKNUTSON (m) kort genmäle; skall nog också komma ihåg all kommuner har nyila av deindusirier som finns inom dem. Del är som bekant så all de sysselsättermänniskor som betalar skatt och industrier kan också tänkas betala skall - vilever i ett ganska integrerat samhälle. Jagställde några frågor. har visat en positiv vilja alt besvara dem.Jag har inle föll fram något mera konkret svar än det han anger i motionen, kanske kan komma i en kommande replik. Jag hörde faktiskt inte all BoForslund nämnde kärnkraftverken. Jag ber om ursäkt, herrialman, omjag missadenågot i hans inlägg, men det vore intressant atl vela om man från socialdemokratiskthåll vill göra någon åtskillnad mellan det ena och det andra. Skallkärnkraftverken vara med i det hela eller inte, och vilka summor har ni tänkter-jag begär inle mer än approximativa tal. Sedanär jag faktiskt inte besvärad. Jag förstår inte hur kan få detintrycket. Tvärtom har jag sagt an denna fråga skall utredas i vidare aspekterän dem motionärerna anger. Det måste väl ändå vara en positiv synpunkt som jaglagt på del hela. BOFORSLUND (s) kon genmäle: Jag förslår inte varför lar upp kärnkraftverken. Vi harkrävt en utredning, och lill denna har Göihe Knulson anslulil sig åtminstoneden ena stunden. Därom råder nu inga delade meningar. Jag förväntar mig baraatl denna utredning kommer snabbi lill stånd och atl vi snart nog skall kunnata ställning lill vad utredningsförslaget kommer att innebära. Talmannen anmälde att anhållit atltill protokollet få antecknat all han inte ägde rätt till ytterligare replik. Byggnadslagstift -ningen m. m. INGA (vpk): Vi skall nu debattera den fråga som försökte börja med idenna deball, nämligen frågan om barnsäkerheten. Olycksfallenär ett av de största hälsoproblemen bland bam. Aktuella undersökningar frånSverige visar atl av barnen i vårt land måsle åka lillsjukhus efter en olycka. Mellan 5 000 och 10 000 barn skadas så svårlalt de måsle läggas in på sjukhus. 200-250 barn omkommer . Del innebärall olycksfallen är den vanligaste dödsorsaken bland barnen. Forskningen har visat altde flesta barnolyckor beror på direkta risker i Byggnadslagstiftningen m. m. Enda sättetall komma lill rätta med problemet är alltså att salsa på en förbättring avmiljön i hemmen och på andra ställen där barn vistas -över huvud taget helasamhällsmiljön. Vid del inlernalionella WHO-symposium om barnolyckor som höllsi i början av della år var forskare och politiker överens om att mangenom aktivare lagstiftning måste garantera barn en bällre säkerhet. Den1 infördes bestämmelser i byggnadsstadgan, som innebär att allanybyggda lägenheter skall vara försedda med viss barnsäkerheisuimst-ning, bl.a. fönsierspärrar, petsäkra eluttag, läsbart medicinskåp och skydd för spisen.Bestämmelserna gäller också vid ombyggnad av äldre lägenheter. Närförändringen i byggnadsstadgan infördes, diskuterades frågan om bestämmelsernaockså skulle gälla retroaktivt för lägenheter byggda före den 1 juli 1973.Planverket och förordade delta, men i den proposilion somframlades och godtogs av fanns inga bestämmelser om reiroaktivitelmed. Del innebär atl från tillämpningen av bestämmelsen om barnsäkerhet haräldre lägenheter undantagils, dvs. bostäder som var under byggnad ellerfärdigställda vid ikraftträdande. Dellog tid innan bestämmelserna om barnsäkerhet kom all följas i praktiken, därförall s. k. lypgodkänd utrustning saknades. Man var också tveksam om pä vilkagrunder typgodkännanden skulle ske. Efter hand har man emellertid fött enpraxis som fungerar tillfredsställande. uppger all man kan räkna medatt lägenheter byggda och senare är försedda med riklig utmstning.Förseningen och brislen på retroaktiviiet i bestämmelserna innebär att detkommer att dröja myckel länge, innan majoriteten av barn bor ibarnsäkra lägenheter. Takleni bostadsbyggandet var stor under 1960-lalet, men under 1970-lalet har detbyggts väldigi få bostäder. Med nuvarande låga utbyggnadstakt förnyas inte merän av vårt bostadsbestånd . Eftersom man bygger så litet ocheftersom bestämmelsen om barnsäkerhet i hemmen inte omfattar del äldrebeståndet, kan det komma au dröja innan bestämmelserna iSvensk byggnorm om äigärder mol barnolycksfall har fåll full verkan. Sådan ärden faktiska situationen. Olyckor i bostäder kommer all vara vanliga även ifortsättningen, om man inte ändrar lagen så atl den fåren retroaktiv verkan.Man harockså beräknat alt mellan fem och tio miljoner barnolycksfall kommer atlhända i bostäderna innan byggnadsnormens bestämmelser genomförts. Kosinadernaför samhällel-om man nu kan mäta sådana här kostnader i pengar- kommer attligga på 2,. Bostadsbyggandeti dag är lågt jämfört med 1960-lalet, och del byggande som sker f n. gällerframför alll småhus. Detta har lett till det paradoxala förhållandel atl barnsom bor i moderna 1 1/2-plansvillor effeklivt skyddas genom fönsierspärrar frånatl falla ut genom fönstren, samiidigi som vi genom undersökningar vet alt 95 %av lägenheterna höga flerfamiljshus saknar fönsierspärrar. En annat problem med denaktuella lagstiftningen - vilken har stora brister, som man dockganska lätt skulle kunna avhjälpa om man bara ville -är all den inle stadgar någontingom fortlöpande inspektion av installerade säkerhetsanordningar. De kontrollerasav kommunens byggnadsnämnd i samband med den s. k. slutbesiktningen efter ny-eller ombyggnad, men sedan sker ingen ytterligare lagstadgad inspektion. En delav utrustningen, framför alll vissa fönsterspärrar, förslits emellertid snabbi.Delta är allvarligt, eftersom defekta säkerhetsanordningar ofta innebär slörrerisker än inga säkerhetsanordningar alls, då de ger en falsk trygghetskänslamed risk för sämre tillsyn. Sedanden nuvarande lagstiftningen trädde i kraft har en betydandeproduktutveckling ägt mm när del gäller barnsäkerhetsutrustning, och del finnsnu också lestningsprocedurer och klara riktlinjer för typgodkännande. En del avdenna utrustning är lätt atl i form av s, k. efteruirustning anbringa i äldrelägenheter. Del gäller i. ex. fönsierspärrar, petsäkra eluttag, låsbartmedicinskåp och skydd för spisen, dvs. jusl den utrustning som fränbarnsäkerheissynpunkt bör prioriteras högst. Kosinadernaför all förse del äldre bostadsbeståndet med en sådan här skyddsutrustninguppgår enligl Svensk byggnorm lill . per lägenhet, alltså en renstruntsumma. Jag förstår inte vad det är som gör att utskoitei inle villtillstyrka vpk-molionens krav på att denna lag görs retroaktiv. hänvisar lill en pågående ulredning, och det är sant alt del finns ensådan. Men varför är ulskotlet och så ogina i denna fråga? Delblir inle några kosinader att tala om. Det är bara fråga om all få enbarnsäkerhet som fungerar i största delen av vårt bostadsbestånd. Omman inseralten sådan häråtgärd måslegenomföras-ochjaglyckerall man borde inseatt lagen måste vara retroaktiv - behöver man inte vänla på en ulredning. Delfinns ingen formell anledning att fördröja ell beslut, som måste komma och somär riktigt och nödvändigl. Tycker alt det är försvarbart med enlag, som inte fungerar för den största delen av vårt bostadsbestånd? Denslutsatsen måsle man dra, när man lyssnar på honom och läser utskottetsbetänkande. Ivpk-motionen föreslår vi all barnsäkerheien skall omfatta även äldrelägenheter, alltså lägenheter byggda före - och det ärju deflesta lägenheter. Vi anser del nödvändigt all även i del äldre bostadsbeståndetgöra barnsäkerheten så bra som möjlig. Med detta, herr talman,yrkar jag bifall till vpk-motionen 279. Jagskall sedan beröra en annan motion, som tar upp en myckel viktig fråga,nämligen och motion om markreservation förförskolor och fritidshem. föreslog att kommunerna skulleha skyldighet att reservera mark för förskoleändamål när mark planläggs förbebyggelse. Delta helt riktiga förslag från barnslugeutredningen togs inle uppi propositionen . kommunisterna föreslog då i en motionatl man skulle ha bindande normer för markreservation för barnomsorgen, menriksdagen avslog detta krav. Sedan har vänsterpartietkommunisterna återkommit med krav på markre- Byggnadslagstiftningen m. m. Byggnadslagstiftningen m. m. a. har vi föreslagit atl 10 m per lägenhet skall avsättas för barnomsorgensinomhusbehov för att man över huvud taget skall fö en stadsplan godkänd. Föratt få en stadsplan godkänd måste man nämligen reservera mark för bilensparkeringsplats. 10 m är en tredjedel av vad som skall avsättas för varjelägenhet för bilens parkeringsplats. Härkan vi klart se vad det är man prioriterar i vårt samhälle; inte är det barnen,vare sig del är fråga om barnsäkerhel eller om uibyggnad av barnomsorgen. Mennär del gäller bilen då är man tvungen atl ha sådana beslämmelser. Detärjämförelsevis blygsamt an kräva 10 m'för barnomsorgens behov när man har 30m per lägenhet att avsätta i mark för bilen. Dessa 10 m skulle säkerställabarnomsorgens behov av yla och mark för en full behovsläckning. Tvåenskilda folkpartister har motionerat i samma sak som vänsterpartietkommunisterna gjort. Del är väldigi bra. Utskottet avsiyrker folkparlimo-tionenoch hänvisar till att det i planverkels råd och anvisningar heter: "Markbör reserveras för atl lillgodose ell beräknat maximalt utbyggnadsbehov förförskolor." Därmedlåter man sig nöja från utskoltels sida. Men de erfarenheter som man har visaratt det är just bristen på mark som gör att utbyggnaden av daghem ochfritidshem saboteras, framför allt i tätorterna. senaste utredningarna och i de senaste enkäterna, som gjorts med anledningav att utbyggnaden av barnomsorgen inte ens kommer att fylla målsättningen 100000 daghemsplatser , visar det sig att det i huvudsak finns tvåorsaker till atl kommunerna inte klarar av utbyggnaden. Den ena orsaken är attkommunerna inle har medel, de har inte råd. Man säkerställer inle hellerkommunernas ekonomiska möjligheter härifrån . Den andra orsaken är atldet fattas mark, i synnerhet i tätortsområdena. Delfallas alltså pengar, och del fattas mark. Ändå anser utskottet att det inleföreligger tillräckliga skäl föratt ändra plan- och byggnadslagstiftningen iden här riktningen så atl man reserverar nödvändig mark för utbyggnaden avdaghem. Utskottet anser i. o. m. all molionsyrkandena är tillgodosedda genomplanverkets anvisningar. Del är ell helt horribelt påstående. Jag hade väntat mig all någon från skulle ha talat ifrågan. Framför allt hade jag dä väntat mig all skulle hatalat som slår som huvudmotionär i debatten. Men som sä ofta när del för engångs skull kommer en bra motion från högerhåll, så deltar man inte ens idebatten, än mindre yrkar man bifall till sitt förslag. Det är beklämmande, ochdel visar vilken belydelse en motion har som väckts av borgeriiga partier. 1 enlighel med vad vpk lidigare föreslagit yrkar jag bifall lill BonnieBernslröms molion nr 1362. Överläggningen var härmedslutad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av PerBergman m. fi. och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 2 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BirgittaDahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 159 Nej - 144 Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels motionen nr 1362 av BonnieBernström och och förklarades den förta propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 2 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen 1362 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 288 Nej - 14 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av PerBergman m.fl. och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: 4 protokoll 1978/79:27-28 Byggnadslagstiftningen m. m. Den som vill att kammarenbifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 2 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BirgittaDahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 159 Nej - 144 Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr3 av PerBergman m. fl. och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Densom vill aU kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 2 mom. 7 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BirgittaDahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 160 Nej - 144 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavspå bifall lill dels utskoltels hemställan, dels motionen nr 273 av TommyFranzén m, fl, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den sorn vill att kammarenbifaller civilutskottets hemställan i belänkandet nr 2 mom. 11 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 273 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då TommyFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 291 Nej - 11 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 279 av IngaLantz m. fl. och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskotiets hemställan i betänkandet nr 2 mom. 12 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 279 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 292 Nej - 11 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1978/79:5 med anledning av motion om redovisning avfackföreningsavgift vid utbetalning av garantibelopp enligt lagen om statliglönegaranti vid konkurs 1978/79:6 med anledning av motion om företrädare istyrelse för personalstiftelse Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. Vissastatliga organisationers medlemskap i §10 Vissa statligaorganisationers medlemskap i Föredrogs arbetsmarknadsutskottets belänkande1978/79:7 med anledning av motion om vissa statliga organisationers medlemskapi , m. m. I detta betänkande behandlades motionen 1977/78:837av m, fl, (vpk), vari yrkats 1. altriksdagen uttalade att såväl som Operan och borde utträda ur , 2, altriksdagen hos regeringen hemställde att en utredning tillsattes föratt pröva andra statliga organisationers eller bolags medlemskapi . Ulskotlet hemställde aUriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:837, EVAHJELMSTRÖM (vpk): Frågan om och även andra organisationers utträde urSvenska arbetsgivareföreningen är ett återkommande krav från vänsierpartietkommunisternas sida. Under en rad är har kravet avvisats med hänvisning bl, a,till att frågan skulle behandlas av den sittande radioutredningen. sägerutskottet att det bör ankomma på styrelse alt fatta beslut ifrågan, och därför avvisar man på nytt kravet. Men,herr lalman, vi har inte krävt att skall fatta beslut om utträde -del kan synas sä när man läser utskottsskrivningen. Vi har krävt atl riksdagenskall uttala en viljeinriktning om att som ett självständigtoberoende företag som skall tillgodose allmänhetens rätt till allsidiginformaiion inle bör kvarstå i den odemokratiska organisation som SAF utgör. Medlemskapeti är från iniegritelssyn-punki synneriigenolämpligt, SAF:s reaktionära värderingar och handlande är direkt riktade motfolkflertalet och utmanande för majoriteten i vårt land, I denna organisationingår liksom också Operan och Dramalen, De senare harvisserligen inte samma särställning från yttrandefrihetssyn-punki som SverigesRadio, men del är också av kulturpoliiiska skäl vikligt att de inte låter sigföreträdas av SAF gentemot sina anslällda. Genommedlemskapet i SAF kan såväl som Operan och användas ilockouter. kan bli skyldigt att med avgiftsmedel bidra lillkonflikter söm SAF har på andra områden, osv. Vi tycker från vpk;s sida attdella är mycket otillfredsställande. har genom sitt medlemskapt.