prot · G20956 · 1978-12-31 00:00:00 — Under de tre första kvartalen flyttade ungefär 1 700personer från . Mer än hälften av dessa flyttade tillStockholmsområdet. skedde tvåtredjedelar av flyttningarna inomlänet. sker två tredjedelar av flyttningarna till orter utanför länet, merän av dem sker till . Delär de unga som flyttar. 70 '.n av dem som flyttar är nämligen elleryngre. Har ägnal en tanke åt hur detla kommeratt påverkaåldersstrukturen i våra kommuner? Vart log intresset vägen för den Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. förbättradeåldersstruktur som lalade så varmi ? Fyrkanteni Norrboiten var ett av de områden som enligt den borgerliga majoriteten hadefått regionalpolitiskt slöd ulan an vara i behov av del. När länsslyrelsenredogjorde för länets arbetsmarknadsläge inför varomdömet all Fyrkanlen drabbats mest av det försämrade arbetsmarknadsläget. Det som jag i korthet beskrivit är resultatet av den borgerligariksdagsmajoritetens decentralistiska regionalpolitik . Reservanierna säger:" samhällets möjligheter alt hävda kravet på en regional balans ärberoende av samhällets vilja att genom akliva insatser styra tillgängligaekonomiska resurser, så alt en balanserad sysselsättningsutveckling kan uppnåsi olika landsdelar." Jagvill starkt understryka detta. Samlidigt kan jag konstalera all den borgeriigatrepartiregeringen och de fria marknadskrafterna inte har kunnal lösasysselsäilningsfrågorna i vån land. Del är ell viktigt konstaterande, inleminst mot bakgrund av cenierns löften om en ny himmel nu när man kommit ut frånkanslihuset. Jag hade anmäll mig för en talartid av , men jag skallglädja lalmannen och det fåtal av kammarens ledamöier som lyssnar på mig medalt jag bara skall förbruka ett par av dessa minuter. Jagkan börja med all instämma i Hans Nyhages inlägg. Arbelsmarknadsutskotletsledamöter saknar inte ekonomisk bedömningsförmåga - det vet jag - men när det gällerfrågan om äldrestödel lill det statsägda Eiser döljer enligl milt förmenandeulskottsmajoritelen den effeklivt. NärEiser fick statsstöd på 190 milj. kr. förutsaUes uttryckligen att de statligatekoföretagen inte därulöver skulle erhålla statliga låneller bidrag av sysselsättningspolitisk natur, inkl. äldrestödel. villutskottsmajoriteten ge Eiser också del äldresiöd som övriga textilföretag får.Med andra ord: Samlidigt som utskottets majoritet hänvisar lill lidigare gjordaställningstaganden - att en snedvridning av konkurrensförhållandena mellanstatliga och övriga tekoföretag hindrades bäst genom alt de statliga företagenfick samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter som övriga förelag -görman ett avsteg från denna vettiga princip genom atl utöver redan gjordasalsningar på del statliga Eiser med 190 milj. kr. Vidutskottsbehandlingen harjag ulan framgång försöki övertyga utskoltsmajoritetenom det hell orimliga i dess ståndpunkt, men det har inte lyckais, och jag tarför givet alt jag inle har någon framgång med atl lala för min uppfattning här.Vi moderaler har i vår reservaiion 2 till arbetsmarknadsulskoiieis belänkandenr 15 pläderat för vår syn. Jag yrkar härmed bifall till reservationen 2. IRISMÅRTENSSON (s): Det är alltid bra atl komma bland de sista på talarlistan efleren såhär långdragen debau, för då är man i alla fall säker på all det ftnns några ikammaren-åtminstone de som väntar på alt viskall votera sä alt de kan börjaplanera sin hemfärd. Attcentern känner behov av alt återgå till sina gamla profilfrågor efterenergidebatten är begripligt. Men dess nyvaknande inlresse för regionalpolitikenefter trepartiregeringens sönderfall kan endasl ses som ett utslag av dåligtsamvete för vad som hänl eller inte hänl. Från skogslänen rullade flytllassenigen under industriminister tid. försvann vart tionde industrijobb i skogslänen. fr. o. m.den 1 januari 1977 t. o. m. svarade för 37 96av landets befolkningsökning, dvs. mer än dubbelt så myckel som länets andel avlandels befolkning. Centerpartiethar i sin propaganda föst stor vikt vid kravet på regional balans. Mot denbakgrunden kan det finnas anledning all jämföra den regionala utvecklingenunder och med de av uppsatta målen. Endasli ålla län, dvs. en iredjedel av landets 24 län, har befolkningsandelen utvecklatsi den riklning som angav i den riksplan som man presenterade 1976. Skogslänensandel av industrisysselsätlningen, som lidigare stigit underen följd av år,stagnerade 1977 och minskade . Tidigareutvecklades industrisysselsätlningen i skogslänen bältre än i landet i övrigt,nu är det tvärtom. Kvinnornai skogslänen drabbades ännu hårdare än männen av denna ulveckling. Skogslänensandel av den kvinnliga industrisysselsätlningen minskade märkbart . Inommitt eget län, , har varsel och personalinskränkningar kommitslag i slag underden . Länet skulle fram lill 1985 behövatillföras ca 21 000 arbetstillfällen utöver vad som angelts i prognoserna, föratl alla i länet skall kunna få sina önskemål om arbele tillgodosedda. Inovember-december hade vi 4 556 arbetslösa personer, varav 2 629 var kvinnoroch 1 649 ungdomar. minskade arbelslösheten i landet med 11000 personer. I ökade arbetslösheten med 240 personer. Siffrornaöver vad som hänl beträffande skogslänens andel av sysselsatta ungdomar mellan16 och i jämförelse med hela landet ser ul på detta säll; År1976 var siffran för skogslänen 137 000 och för hela landet 668 000. År 1978var siffran för skogslänen 125 550 sysselsatta ungdomar och för hela landei 629000. Denna försvagning av arbelsmarknaden för våra ungdomar måste med all krafthejdas. Länsstyrelseni har i en skrivelse lill industridepartementet, dalerad den 20november 1978, tagil upp bl. a. de brislande resurser som Hoforsarbetsförmedling haft när det gällt all hjälpa bl. Denekonomiska politiken m. m. arbetssökande.Kommunens representanter har vid ell flertal lillfällen pålalat problemet ochundersirukii all elt starkt behov finns av förstärkning av resurserna vidförmedlingen, särskill vad gäller ungdomsförmedlingen. Jagtar här endasl upp en av våra tio kommuner, men problemen är likartade i övrigakommuner. Atlyllerligare Ijänsier tillförs arbetsmarknadsverket för all man skallkomma till rätta med undersysselsättningen bland ungdomarna är ett minimikrav. Deninledda försöksverksamheten med individualiserad utbildning för vissa ungdomarvarvad med praktik bör få komma till slånd i alla kommuner och inte som iell fåtal. Gävleborgslän loppar ligan som det skogslän som minskade mest . Del göratt vårgoda standard i länets olika delar löper risk atl inle kunna bibehållas. Dekommuner som minskade 1977 var bl. a. med 240 personer, med126, med 141 och med 83 personer. NilsÅslings nymornade utrop att man skall stoppa flytllassen verkar som enjulkaramell ulan innehåll. sade att irepartiregeringen visseriigen gjorde en radförbättringar i regionalpolitiken under sina i kanslihuset, men inleförrän lill våren skulle den gamla regionalpolitiken ha kunnat avlösas av enmer offensiv regionalpolitik. Redannu är man ute och lovar såsom man gjorde i valrörelsen. Den enda skillnaden äratt nu skulle den offensiva regionalpolitiken komma med vårfloden. Inommin egen kommun. , har många ungdomar försvunnii under de senasle åren,och vi har fått en onormalt ogynnsam befolkningsutveckling genom att anlaleläldre dominerar befolkningsutvecklingen. 1976bullrade ut atl i cenierns skulle del starkaste samhällsstödetges till de orter som hade den svagaste sysselsättningen. Åtgärder enligl detlauttalande skulle-om del funnils någon mening i del -ha gett mitt eget län enansiktslyftning på sysselsättningens område. Herrialman!Härfinns myckel all säga, men låi mig nu-med lanke på den knappa tid som stårlill förfogande - yrka bifall till socialdemokraternas reservation 3 vidarbelsmarknadsutskotlets betänkande 15, som gäller åtgärder molungdomsarbetslösheten. Underdella anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag hade inle tänkl delta i den här maratondebatien, men i går om regionalpolitiken uppkallar mig till ett kort anförande. Jagställer mig frågan varje gång som jag hör tala om regionalpolitik,om han inte har någon som helst konlakl med den verklighet somvi rör oss i och om han är hell främmande för vad som sker och har skett ute ivardagslivet . NilsÅsling upprepade även i går påståendet att den socialdemokratiskaregionalpolitiken varil svag och bristfällig men att den regionalpolitik somhan själv i egenskap av industriminister svarat för har varit bra, ansvarsfulloch mera rättvis. Men del ärju precis tvärtom. Det går ändå en klar gräns vidår 1976 på detta område, och alll vad som sedan skett kan ändå inte bero pålågkonjunkturen. Underförsta hälften av 1970-lalet vände ulvecklingen i skogslänen. Delta är hellobestridligt. Befolkningen ökade, nya industrier etablerades och byggdes ul och77 % av lokaliseringsstödet gick lill stödområdena under perioden 1965-1976.Åren 1976-1977 gick endast 55 96 av lokaliseringsstödet till stödområdena. Delvar en urvattnad regionalpolitik som svarade för under sin lid iregeringen. Förvärvsgraden sjönk i skogslänen, oron sleg, man tappade jobbenoch pessimismen spred sig bland befolkningen. , när toghand om regionalpolitiken, har vi föriorat uppåt 100 000 industrijobb.Skogslänen har, som sade, lappat vart iredjeinduslri-arbetstillfälle. Hårdast drabbade i skogskommunerna är ungdomen ochkvinnorna. Industrier har lagts ned, inflyttningsöverskotlet minskar och vi serframför oss en ny utflytlningsvåg om inte radikala åtgärder vidlas. Dellaär verkligheten bakom alll del vackra talet om kraftfullaregionalpolitik. Ingen torde kunna bestrida detla, allra minst , somhar haft det högsia ansvaret för regionalpolitiken under en lid av nära . Viär båda från samma län, och jag vill därför la några exempel från justJämtlands län. skapades det ungefär 3 000 nya arbetstillfälleninom industrin i det länet. har man lagl ned en hel rad av förelag.Låt mig nämna några exempel, nämligen Partner, emballage, Fartab i Svegoch del stora massaindustriförelag som själv har varit involveradi, nämligen Hissmofors. Det har inte varil någon död i skönhet, som om i sitt anförande i går. Omjagsummerar dessa nedläggningar kommer jag fram till all uppåt 1 000 industrijobbhar lagts ned i av . Därförställer jag mig alltid frågan hur man från borgeriigt håll kan stiga upp ochsäga all delta är kvittot på en kraftfull och rättvis regionalpolitik. Detstämmer ju inte alls med verkligheten. Jagskulle vilja råda att gå ut och fråga dem som varil anslällda vidde förelag som är nedlagda - om de människorna finns kvar i -eller deanslällda vid förelag som håller på att läggas ned, vad de tycker om denregionalpolitik som tillsammans med övriga borgerliga partier har drivii.Jag är hell övertygad om atl skulle få svaret: Den borgerligaregionalpolitiken har varit och är förödande för , för skogslänenoch för hela landei. Man skulle säkert också säga: Vi vill ha tillbaka denhandlingskraftiga regionalpolitik som socialdemokralin drev . Denekonomiska politiken m. m. Jagtror att om går ut och frågar människorna på det sättet, så kommerhan all få ett hell annat svar än vad han gör sig till tolk för när han slår iriksdagens talarstol och f ö. i talarstolar runt om i det här landei. Detärju ändå resultaten det gäller. Vi är trötta på del vackra talet. Vi vill seresultat. Och det åstadkom man inle då svarade förregionalpolitiken i det här landet. NILSÅSLING (c) kort genmäle: Jag vill erinra om att och mindiskussion om regionalpolitiken i går berodde på atl Kjell-OlofFeldt bortsågifrån det fakium att den regionalpolitik som har tillämpats under de senasteåren är en produkt av den socialdemokratiska regeringen. Jagberättade då att när samlades låg på dess bord enproposition som den socialdemokraliska regeringen hade svarat för. Det fannsinga möjligheter all ta tillbaka den, utan arbetsmarknadsutskottet gjorde vissaförbättringar, och sedan fattade sill beslut. Från den 1 juli 1977kom alltså den regionalpolitiken all gälla. Vihar fortlöpande vidtagit förbättringar, som inte minst kommii atl gälla delinre siödområdei. Och om någon krilik här skall riktas mot regionalpolitikenså är det mot de dispositioner som den socialdemokraliska regeringen vidiog. Sedantycker jag atl handskas ganska lättvindigt med statistik. Föralt leda sina teser i bevis måste han faktiskt använda statistik som gäller detallmänna stödområdet. Om vi ser till del inre stödområdet, som är mestintressant när del gäller regionalpolitiken, finner vi att detregionalpoliliska stödet faktiskt ökade under t. ex. fjolåret och utgick ibelydligl slörre omfattning än någonsin lidigare. Men det tyckte kanske inleBirger var iniressani i sammanhanget. Vilkenär då bakgrunden till den icke tillfredsställande situationen när det gällerregionalpolitikens effekt? Jo,det ärju socialdemokratins misskölsel av den svenska ekonomin under 1970-lalelsförsta år, som skapade den dramatiska situation som det svenska näringslivelramlade in i under åren 1976-1977 och som vi har känningar av alltjämt. Och delär ell känt faktum alt när lågkonjunkturen kommer slår den hårdast i ekonomiskisvaga bygder. Jaglycker atl och andra socialdemokrater skulle visa litetsjälvkritik och att de borde vakta på sina ord när de talar om den brislandeeffekten av regionalpolitiken. Del är, mina herrar, bevisat atl utan en aktivnärings- och regionalpolitik når man inte resultat, men för att man skall kunnanå goda resullat fordras också en ordenll ig framtidsplanering. Man kan inlearbeta kortsiktigt när del gäller de här frågorna. () kortgenmäle; använder en konstig argumentering. Han skyller den politiksom den borgeriiga regeringen har fört på socialdemokraterna. Det var ändå pådel sättet alt när ni gick ut i valrörelsen sade ni: Ge oss regeringsansvaret,så skall ni få en bältre politik i det här landei! Människorna gjorde tyvärrdetta, och så fick vi en borgerlig regering. Men när sedan den borgerligaregeringens företrädare skall redovisa sitt fögderi och sina misslyckandensäger de atl misstagen beror på socialdemokraterna. Jag tror det vore bältre omvarje parti i regeringsställning tog ansvaret för sina handlingar och atl ävencenterpartiet gjorde så. Sedanlalade om en proposition som var utformad av den socialdemokratiskaregeringen. Den propositionen berömde man lill en början. säger manemellertid aU denna skulle man egentligen ha dragit lillbaka. Vad innehöll dåpropositionen? Jo, del var fråga om förslag för att undanröja vissaförvärvshinder för människorna-svårigheter vid handikapp, långa resvägar, dåligutbildning osv. I del andra avsnittet av samma proposilion föreslogs samordningav de regionalpolitiska insatser. Ortssy-stemel togs också upp i propositionen. Jagkan inte förstå alt angriper den proposilionen, som man jutidigare på många sätt har uttalat sig synneriigen välvilligt om och ansellvara ett bra förslag av den socialdemokratiska regeringen. Nåväl,hur än resonerar här torde han och hans partikamrater aldrig kunnakomma undan ansvaret förden dåliga regionalpolitik som man bedrev under den tiddå vi hade en ireparliregering, och han kommer heller aldrig ifrån alt vi hadeen posiliv utveckling ända fram till dess att den borgeriiga irepartiregeringentillträdde . Denekonomiska poUtiken m. m. () kortgenmäle: sade i sitt inledningsanförande att det var minanförande i går som hade föranlett honom att stiga upp i talarstolen i dag.Efter del sista anförandel av honom ber jag kammarens ledamöter om ursäkt förmilt anförande i går - den här debatten för nämligen ingen vart. Nuär det ju ändå så, , aU den proposilion som har varitvägledande för regionalpolitiken var socialdemokratisk. Vi har dock gjort enrad belydande förbättringar i den, med regionala investmentbolag, med deregionala utvecklingsfonderna, med Norrbotlensdelegationen, med kommunalaindustrihus etc. I övrigi måste vi självfallel respektera altsysselsällningsulredningen har arbetat med nya offensiva riktlinjer förregionalpolitiken. Vår avsikl var alt lägga fram en proposilion om delta vidvårriksdagen, och det känner lill. Detfinns alltså ingen anledning för socialdemokraterna alt driva sådan häragitation, eftersom de inte haft något egel alternativ. Det alternativet - somi så fall lillhör historien - skulle vara den proposition som ligger till grundför den regionalpoliliska aktiviteten. Jagfick i går kritik av för att hade medverkat tillborttagandet av den rllmänna arbetsgivaravgiften. Det har, t. ex. i BirgerNilssons eget län, lett till atl del socialdemokratiskt styrda iJämtlands län har sparat flera tiotals miljoner. Vad har man använt de pengarnatill? Hade det inte varit lämpligt, när man hade initiativet och ansvaret, attanvända de pengarna till sysselsältningsskapande åtgärder? 4 protokoll 1978/79:56 Denekonomiska poUtiken m. m. hademed vårt förslag och med riksdagsbeslutet skapat förutsättningar förlandstingen och kommunerna atl med dessa exlra resurser göra en insals försysselsätlningen. Jag vet all delta för näringslivel i regionen har betyttmycket för att stärka konkurrenskraften och öka benägenheten alt nyanställafolk. Menlågkonjunkturen har tyvärr slagit hårt i de ekonomiskt svaga bygderna iNorrlands inland och självfallet inneburit atl regionalpolitiken arbetat imotvind. Låt oss nu med förenade krafter i slällel inrikta oss på atl skapa enny regionalpolitik som inle blir konjunkturberoende, som inle har den gamlapolitikens kännemärke alt när konjunkturen går ner minskarelableringsbenägenheten i det inre stödområdet. BIRGERNILSSON (s) kort genmäle; säger att debatlen inte leder lill någonting. Det ärmöjligt, men han har i alla fall bett om ursäkt för sitt anförande i går. NilsÅsling talar mycket om aU vi skall skapa en ny regionalpolitik. Det skall viförhoppningsvis göra på grundval av den utredning den socialdemokratiskaregeringen tillsatte. Den debatten får vi ta upp frampå vårsidan då vi får förslagetfrån regeringen. Hursom helst tyckerjag att den här debatlen klariagt vissa saker - och del var deljag var angelägen om - bl. a. atl vi fån en ulveckling till del sämre efterregeringsskiftet. kan icke, om han åker till sitt hemlän, går utoch tittar på industrierna där och talar med människorna, förneka alt vi har enhelt annan och sämre stämning än vi hade i början av 1970-lalet. Då fannsdet optimism, då byggde man för framtiden, då utökade man förelag och dåskapade man jobb för.människorna. Mennär den borgerliga irepartiregeringen tillträdde vände kurvan nedåt. Manbörjade lägga ned företag, människor blev arbetslösa och tvungna att flytta. Viser framför oss hur hela grunden för den regionalpolitik den socialdemokraliskaregeringen byggde upp nu håller på atl raseras. Kanske för vi en nyutflyUningsvåg . skall inte komma undan ansvaret för denpolitiken. Han har , när jag ställt frågor till honom om industriersom varil på väg atl läggas ned i , svarat aU han skulle sälta inalla resurser för atl skaffa ersättningsindustrier. Men lill dags dato har inleNils Åsling infriat ett enda av dessa löften. Det är därför jag, som ensummering av den här debatten, vill säga all del är falski av cenierpartiei attgå ut och säga all vi fick en bältre regionalpolitik efter 1976. Det varalldeles tvärtom, och det kan de människor som finns på arbetsplatserna och iarbeislösheisköerna på ell mycket vältaligt sätt vinna om. I debatten om barnfamiljernas ekonomi och behovel av ett särskillflerbarnsstöd har florerat ett par missuppfattningar som bör rättas till, innanriksdagen fattar beslut. Försltill , som sade sig tro atl en höjning av bostadstilläggenskulle vara en särskill verksam förbättring jusl förde något Om hade lyckats tillgodogöra sig ingen ifrågasatta analys av barnfamiljernas ekonomi, hade vetat atl de slörre familjernas ekonomi icke påverkas vare sig avförändringar av den egna inkomsten eller av eventuella höjningar avbostadsbidragen. Dessa familjers faktiska disponibla inkomst bestäms avsocialhjälpsnormer och av reglerna om skattemässigt existensminimum. Det ärfakiiski så att om vi höjer bostadstilläggen går den vinsten icke till destora familjerna utan aniingen till eller till kronofogden. Familjernasekonomi påverkas icke. 1 den mån del finns undantag från detla beror deluteslutande på alt kanske inle alla familjer känner till och utnyttjar sin rätttill socialbidrag eller till att fö fastställt existensminimum vid skallebetalningen. Vikan alltså inle längre påverka de större familjernas ekonomi med hjälp avbostadsbidragen. Det är ingen överraskning. Jag har ,alltsedan bostadstilläggen infördes, påpekal att del sysiemei är så utformat -så klumpigt utformat kan man gott säga - all det inte tål hur myckel pengar somhelst, innan de negaiiva effekterna börjar överväga de posiliva för allt slörregrupper. Bostadstillägget aren av de tyngsta bitarna i de marginaleffekter somför just de slörre familjerna går upp lill och av eninkomslförändring. Det går alltså inte atl den vägen förbättra de slorafamiljernas ekonomi. Sedanom barnbidraget: I debatten har många talat om differentiering av det allmännabarnbidraget. Del finns inget förslag om en sådan differentiering. I denmoderata samlingspartiets reservation till socialutskottets betänkande nr 21som vi nu skall ta ställning till föreslås ett för alla lika slorl allmäntbarnbidrag på . per barn och år - alltså icke någon differentiering.Därutöver föreslås inrättandet av elt särskill stöd lill flerbarnsfamiljer med400 kr. per barn fr. o. m. del tredje barnet. Det här är inget ovanligt ellerlekniskl nytt. Vi har varit överens om och slagit fast att detallmänna barnbidraget utgör och skall uigöra stommen i del ekonomiska stödettill barnfamiljerna. Men därutöver har vi för familjer som lever i särskildaomständigheter av något slag infört kompletterande slöd av olika sorter. Dilhör bostadstilläggen, som inle går lill alla familjer. Dit hör t. ex.bidragsförskotten. Dit hör barnpensionerna. De är elt särskilt familjestöd tillbarn och familjer för vilka särskilda omständigheter gäller. Au del i en familjfinns tre, fyra eller fem barn är verkligen en särskild omständighet,ekonomiski fullt jämförbar med t. ex. atl barnet lever samman med bara en avföräldrarna.Del har minst lika slora ekonomiska konsekvenser. Förslagelhandlar inte alls om att värdera barn olika. Vi vet inte hur mycket barnkostar. Jo, del vet vi - barn kostar så myckel som pappa och mamma har råd altkosta på dem. Vi har emellertid vissa hållpunkter. 40 96 av basbeloppet ärskattemässigt existensminimum. Det är f n. ca . Självfallet ärinte det ena barnet i en familj värt 5 000 och det andra barnet värt 5 400 kr.De är värda lika mycket,om man skall räkna så, men vad det gäller är frågan omföräldrarna har lika lält alt komma ut med fyra eller fem gånger 5 000 som eneller två gånger 5 000 inom ramen för samma inkomst. Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. delsom del handlar om - inte om all värdera bam olika. GunnarBiörck i lalade om att vi ofta talar och handlar uiifrån lästaideologiska positioner. Jag tror atl del är riktigt. Alla som är politisktverksamma råkar väl ut för atl då och då tillfrågas om hur vi ser på vår egensituation. Jag brukar ibland bli tillfrågad om jag känner mig höra hemma på denena eller den andra kanten av den klassiska höger-vänslerskalan. Del är, sommånga av oss vet,ofta svårt all svara på den frågan-det beror litel grand påvilket område eller vilken fråga man jusl för lillfällei talar om. Destora familjerna med tre, fyra eller fler barn är en alldeles särskilt utsattgrupp med en utomordentligt svår ekonomisk siluation. Det finns bara tvåmöjligheter - utom myckel genomgripande samhällsförändringar - atl lätta på densituationen. Den ena ärett reformerat skatlesystem som lar hänsyn lillbetalningsförmågan och hur många som skall leva på en inkomst-den frågan ärinte aktuell . Den andra är att utnyttja ell skattefritt bidrag, somdessulom har den egenskapen atl del icke räknas med när man beräknar underlagetför bostadsbidrag och existensminimum. Del allmänna barnbidraget är det endasom icke för beaktas när man beslämmer socialbidrag och existensminimum.