prot · G209153 · 1978-12-31 00:00:00 — Anledningen till denna återkommanderiksdagsbehandling av ärju atl bolaget befunnit sig och fortfarandebefinner sig i slora svårigheter. minskatantalet anställda, och en fortsatt minskning befaras ske i samband med enkommande omstrukturering. Jaghar tidigare i kammaren då Uddeholmslånen behandlats uttryckt kritik mol attstaten som den stora långivare den är till inte skaffat sigtillräckligt inflytande över strukturförändringarna i bolaget. Jag upprepar vadjag har sagt, nämligen att ingen annan långivare skulle ha godtagitalt bli sä ställd vid sidan om när det gäller alt utforma bolagets framtidastruktur. Meddetla som bakgmnd är del naturiigt atl vi som upplever bolaget ochpersonalminskningarna på nära håll skulle ha velat få inskrivet i näringsutskotieisbetänkande angående ändring av länet lill atl det skulle ha funnits ensysselsäitningsgaranli som hade kunnat säkra jobben för de anställda på ettannat sätt än vad som harsketl. Emellertid har mina partikamrater inäringsutskotlet utformat en reservation, i vilken man kräver alt regeringenskall lägga fram en investerings-, struktur- och sysselsätlningsplan förspecialslälsindustrin. Jag anser att denna reservation pä sikt tillgodoser dekrav som vi motionärer framställt när det gäller sysselsättningsgaranti, ochJag yrkar bifall till den reservationen. Vi har, som Jag nämnt, ytteriigare elt krav i vår motion, nämligen attden outnyttjade del som finns kvar av Uddeholmslånet skulle få disponeras avUtvecklingsfonden i . Självfallet är inte detta krav gripet urluften för atl så att säga göra oss motionärer populära någonslans. Nej, del ärsakligt underbyggt av Utvecklingsfonden själv och dessutom upptaget iVärmlandsdelegalionen i dess framställning till regeringen om nödvändigaresurser lill länet som en konsekvens av de direktiv som regeringen har gett Värmlandsdelegationen,nämligen att delegationens uppgift skall vara alt skapa åtgärder för långsiktigsysselsättning i . Utvecklingsfonden har via Värmlandsdelegationenhos regeringen begärt 200 milj. kr. för all arbeta med framålriktade projektoch för alt förslärka sysselsättningen i länet. Vihar, herr lalman, mänga gånger här i kammaren påtalat situationen i ,som innebär atl hela länets basindustri f n. är i gungning. Den endamöjligheten atl skapa nya jobb i stället för dem som försvunnit, bl. a. inomUddeholm, ärju alt åstadkomma en förstärkning av många förelags finansiellasituation samt alt åstadkomma etl nyföreiagande i länet. Detfinns sädana projekt på gång inom Utvecklingsfonden i , men vadsom saknas är ekonomiska resurser och riskvilligt kapital. Allt fler företagvänder sig nu lill Utvecklingsfonden i samma takt som de på löpande band fårnej frän bankinslitulen. Detkostar pengar att få i gång något nytt. Jag skall nämna ett exempel. I Persbergi Filipslads kommun kommer snart järnmalmsgruvan eventuellt alt läggas ned. Manhar dä tagit fram elt kalkbrytningsprojekl i närheten, där inle bara nyabrylningsmeloder utvecklas, ulan där också maskiner för kalkens användning inomjordbmk och miljövård utvecklas. Detla projekt kostar ca 50 milj. kr., och delär nödvändigt aU genomföra det, om man skall kunna åstadkommaersällningssysselsällning för gruvarbetare i östra . är, herr talman, ett av de avarbetslöshet hårdast drabbade länen . Endast har högre siffror.Detla borde, menar vi, motivera extra medel lill Utvecklingsfonden på sammasätt som extra medel ges lill utvecklingsfonderna exempelvis i varvslänen. Näringsutskotlethar yrkat avslag på vår motion med motiveringen alt den förstärkning avresurser till Utvecklingsfonden i som vi krävt måste ställas irelation till övriga utvecklingsfonder. Detkan lyckas att vi enligt vårt förslag skulle få för mycket pengar. Men ställerman den aktuella summan i relation till problemen i länet, finner man atl detär en liten summa för att kompensera de ca 7 000 industrijobb som harförsvunnit i . Uddeholmhar förklarat sig icke ha användning för den del av lånet som vi vill överföratill Utvecklingsfonden. Man har instämt i våra krav och anseratt det kanskevore elt lämpligt sätt alt till Utvecklingsfonden överföra den del som återstårav lånet. Kammarkansliet har upplyst mig om atl vårt motionsyrkande bör omformasenligt följande motförslag till näringsutskoltets betänkande nr 44 mom. 2; altriksdagen med anledning av motionen 1978/79:2543 yrkandet 2 hos regeringenanhåller om anslagsframställning, enligt vilken Utvecklingsfonden i Värmlandslän tillförs medel i den utsträckning som åsyftas i motionen. Jaghemställer om bifall till detta yrkande. Innebörden ärju atl utskottetsmotivering, alt Uddeholmslänel i sitt nuvarande skick endast är en utfästelsefrån staten och inget verkligt penninglån, också beaktas och all riksdagendärmed här får möjlighet atl göra en anslagsframställning tillregeringen. RUNEÅNGSTRÖM (fp) kort genmäle: Det allmänna yrkandet i motion sammanfaller lill sloradelar med den socialdemokratiska partimotionen, och när det gäller denna gickJag i svaromål redan i mitl inledande anförande. Vadbeträffar del särskilda yrkandet om en överföring av lånet lillUtvecklingsfonden, sä berörde Jag även den saken i milt anförande. Jag vill härpåpeka att anslagen till utvecklingsfonderna kommer alt behandlas i etlsärskilt belänkande, som gäller inriktningen av industripolitiken i Sverige.När det betänkandet kommer upp till behandling i kammaren får vi tillfälle altdiskutera de olika anslagen till utvecklingsfonderna. Jag vill dessutom i korthet konstatera alt SuneJohansson i den här delen inte har fått stöd av sina partikamrater i näringsutskotlet,utan i del här avseendet är det ett enigt utskott som står bakom betänkandet. () kortgenmäle; När man lyssnade till inledningsanförande fick man väluppfattningen atl han i bakgrunden hade en spökrösl från kanslihuset. Hanpåstod alt konstruktionen av stödet skulle vara ell bra sätt altklara det här förelagets problem på. Jag vill delvis instämma i vad Lars-OveHagberg sade i sitt anförande -Jag har tidigare själv framfört samma kritik - ,nämligen att del här sättet all ge pengar inle skapar del som i varie fall viinom arbetarrörelsen är ute efter, dvs. anställningstrygghet och möjlighet förmänniskorna atl bo kvar på dessa bruksorter i länet. Sedanär det en sak som Jag skulle vilja be föra vidare till sinapartikamrater i regeringen. Så snart vi från det här länet gör framställningarom extra resurser får vi av folkpartiregeringen veta att vi fått sloraresurser, bl. a. Uddeholmslånet på 600 milj. kr. finner man atl del här inleär fråga om några pengar utan bara om en utfästelse. Jag tycker att herrÅngström bör be statsråden lägga delta på minnet när de är ute i ochskryter om vad gjort för sysselsättningen i länet. RUNEÅNGSTRÖM (fp) kort genmäle: Med anledning av vad nu sade vill jag i korthetkonstatera alt vi lämnat en garanti lill Uddeholmsbolaget. Den garantin harhaft en myckel positiv inverkan på förelagets verksamhet. Kan man på del sättethjälpa företaget utan att skattepengar sätts i omlopp är det en bra åtgärd. Jaghar också sagt atl vi skall följa utvecklingen inom branschen. Finns detanledning alt vidla korrigerande åtgärder, så är regeringen beredd atl göradel. Anledningen till att Jag begärt ordet är alt i sitt inledningsanförandetalade om den positiva inverkan som denna garanti haft och alt den inte koslatsamhället några som helst skattepengar. Han återkom lill den saken även i sinreplik . När han säger det har han knappast fast mark under fötterna. Dethär var från bönan etl ärende för arbeismarknadsutskollet, som föreslog dessa600 milj. kr. Närdet gällde fördelningen mellanBillerud och skrev den borgerliga majoriteten atl dettaytterst var en fråga för de två bolagen och alt inle skulle lägga sigi den. Jag anser fortfarande att man behöver lägga sig i. Vihar nu eu förslag från den regering som talar så myckel om. Detär en proposition där man anslår 40 milj. kr. till BUAB, ,för alt säkra sysselsättningen, inte för atl öka den. Man skall också ha med iberäkningen vad det kostar samhället alt det i denna slrukturplan ingår atl manskall minska antalet anställda med 1 200. Del kostar 40 milj. kr. ,och det kommer säkert atl kosta 40-50 milj. kr. Och det är välunder alla förhållanden skattepengar? Det kommer alltså atl kosta 75-100 milj.kr., och det kommer att bli 1 200 färre anställda i detla bolag. Delta måstefinnas med i bilden. Viville, som sade, från början ha en annan konstruktion på deltalån. Det enda som regeringen har följt upp när del gäller lånevillkoren är har gjort en ändring, så atl bolaget kan börja dela ut pengar till aktieägarna innan manklarat upp lånet. På del sättet har man gjort det bättre Nr 153 Men anledning av det senaste inläggeti debatten vill Jag åter Ändrins av lån till göra några konstateranden. Det första är all det stöd som vi i detla fall harUddeholms AB givit Uddeholmsbolagel har varit en lämplig stödform. Staten har kunnat erbjuda företagel atl hjälpa sig självt utan alt delta kostat skattebetalarnaett enda öre. Ingen del av Uddeholmspengarna har behövt betalas ul. Att på delta sätt ställa garantier och bestämma ramar har enligt min mening varit statens uppgift i delta fall. Man bör begagna den metoden innan man går in | och försöker dirigera ochfinansiera i detalj. socialdemokratiska motionen 1508, som är väckt , föreslås alt regeringen skall få i uppdrag att lägga fram förslaglill investerings-, struktur- och sysselsältningsplaner för bl. a.special-stålindustrin och att regeringen skall initiera en ägarsamordning ibranschen. Socialdemokraterna har följt upp dessa krav i sin reservation. Strukturomvandlingsprocesseninom specialslålindustrin har gått i rätt riktning. Med hänsyn tillden korta lid som har gäll sedan insatserna började verka härden också varittillfredsställande framgångsrik. Jag tror inle att effekten pä något sättskulle ha blivit mer positiv om staten hade gått in och delaljregleratutvecklingen och givit anvisningar för hur företagen skulle göra sinainvesteringar och i övrigt driva verksamheten. Därför anserjag atl det inleheller finns någon anledning att nu upprätta någon övergripande plan som så atlsäga utifrån går in i företagets planerande. Det finns inte några motiv fördet. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskotlets hemslällan, dels motionen nr 2544 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition; Den som vill atlkammaren bifaller näringsutskoltets hemslällan i betänkandet nr 44 mom. 1röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 2544 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för Ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 298 Nej - 12 Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels del av överläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Densom vill atl kammaren bifaller näringsutskotieis belänkande nr 44 mom. 2 röstarja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överiäggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då SuneJohansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemslällan, dels reservationen av IngvarSvanberg m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr44 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då HugoBengtsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 163 Nej - 148 § 8 Förvärv avhyresfastighet Föredrogscivilutskoltets betänkande 1978/79:38 med anledning av propositionen1978/79:164 om ändring i lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m.jämte motioner. Regeringen (justitiedepartemenlel) hade ipropositionen 1978/79:164 föreslagit all anta vid propositionenfogade förslag till 1. lag om ändring i lagen(1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m., 2. lag om ändring i förköpslagen(1967:868), 3. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 4. lag om ändring i lagen(1916:156) om vissa inskränkningar i rätten aU förvärva fast egendom m. m. Belräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande; "Enligtlagen om förvärv av hyresfastighet m. m. är den som vill förvärva en sådanfastighet i vissa fall skyldig all söka hyresnämndens tillstånd till förvärvet.Denna skyldighet gäller f n. bara i vissa kommuner i landets trestorstadsområden. Talan mol hyresnämndens beslut i ärende om tillstånd förföras endast av sökanden. Ipropositionen föreslås all bestämmelserna om tillståndsprövning vid förvärv avhyresfastighet utsträcks lill att gälla i hela landet. Tillståndsprövningskall emellertid ske endast i de fall då den kommun där fastigheten är belägenhar begärt del. Vidare föreslås all kommunen och berörd hyresgästorganisationfår ställning som part i lillståndsärendet. Detta innebär bl. a. all de kananföra besvär lill bosladsdomstolen. Lagändringarna föreslåsträda i kraft ." Idetta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1978/väckta motionerna 1978/79:396av m.fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga föreslagils altriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna alt förslag bordeföreläggas om sådana ändringar i lagen om förvärv av hyresfastighetm. m. som medförde en bostadssociall sett striktare tillämpning och ladeavgörande vikt vid hyresgästernas synpunkter (yrkandet 1978/79:786av ()och (), vari såvitt nu var i frågahemställts, atl en översyn borde göras och förslag föreläggas riksdagenbeträffande sädana ändringar i lagen om tillstånd till förvärv avhyresfastighet m. m. som möjliggjorde atl de bosladssociala kraven fastarehävdades (yrkandet 3), delsde med anledning av proposiiionen väckta motionerna 1978/79:2624 av Per () och (), vari såvitt nu var i fråga föreslagils 1.alt som sin mening gav regeringen lill känna all ytterligareöverväganden borde göras om förutsättningarna för tillstånd till förvärv avhyresfastighet m. m. och om prövningen av sädana frågor samt att förslag i ämnetsnarast borde föreläggas , 2.att som sin mening gav regeringen till känna all frågan omtillslåndsplikl för förvärv av hyresfastighet m. m. genom testamente bordeutredas, samt 1978/79:2625 av m. fl. (vpk), varisåvitt nu var i fråga (yrkandet 2) föreslagils alt skulle anta de iproposiiionen lämnade lagförslagen med de ändringar motionärerna föreslagit,innebärande ett lagförslag som dels skulle preciseralillståndsförulsätlningarna genom att ange förvärv i spekulationssyfte somgrund för att vägra tillstånd, dels skulle ge hyresgästorganisation rätt atl,jämte kommun, påkalla tillståndsprövning. 1. attriksdagen med bifall lill regeringens förslag och med avslag på motionen 1978/79:2625, yrkandet 2, skulle anta vid propositionen 1978/ 79:164 fogade förslag till a. lagom ändring i lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m., b. lag om ändring iförköpslagen (1967:868), c. lagom ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, d. lagom ändring i. lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rätten all förvärva fast egendom m. m., 2. alt skulle avslåmotionerna 1978/79:396, yrkandet 21, 786, yrkandet 3, och 2624, yrkandet 1, 3. atl skulle avslåmotionen 1978/79:2624, yrkandet 2. Följande två reservationer hade avgivits av PerBergman, , , , ,och (samtliga s): 1. beträffandeöversyn av tillståndsfrågan, vari reservanterna ansett alt ulskotlei under 2 bort hemställa atlriksdagen med bifafl till motionen 1978/79:2624, yrkandet 1, och med anledningav motionerna 1978/79:396, yrkandet 21, och 786, yrkandet 3, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 2. beträffande särskilda överväganden omtestamenlariska förvärv, vari reservanterna ansett atl ulskotlei under 3 bort hemställa atlriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:2624, yrkandet 2, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandeav () och (). OSKARLINDKVIST (s): föreslogdåvarande regeringen en lag som skulle göra förvärvav hyresfastigheter beroende av tillstånd av hyresnämnd. Lagen skulle gälla ihela riket. Dess syfte var alt förebygga spekulation i hyresfastigheter. Lagenvar avsedd som etl skydd för bostads-konsumenterna. Bakgrundenvar den allt tydligare spekulation och det skojeri som förekom inomfastighetsbranschen. Priserna sköt i höjden, och vinsterna var enorma.Samtidigt försummades fastigheternas underhåll. Hyresgästernas inlressen kom ikläm. Lagen- som sedan kom atl antas i begränsat skick av - kom på vardagsspråkall kallas för . Det är en erinran om den unge arkitekten i som köpte - och sålde -hyresfastigheter på löpande bandoch därmed skapade sig en stor personlig förmögenhet. Några omkostnader för enseriös fastighetsförvaltning var han inle besvärad av. Hanvar heller inte ensam. Mänga äventyrare har haft fastighetsmarknadensom en tummelplats för personliga vinstsyften, en verksamhet som underlättatsav bankernas beredvillighet att ställa upp med lån. Hade bankerna haft elt unsav samvete hade aldrig dessa transaktioner förekommit. skall kammaren la ställning lill ett lagförslag som folkpartiregeringentagit fram. Bestämmelserna om tillståndsprövning vid förvärv av hyresfastighetskall från utsträckas till hela landet. Tillståndsprövningen skallkunna initieras av kommun i vilken fastigheten är belägen. Kommun ochhyresgästorganisation får ställning som part i tillståndsärenden medbesvärsrält lill bosladsdomstolen. Den23 är således riksdag redo för beslut i denna fråga påungefär samma beslutsunderlag som idecember 1975. Lagförslagen 1975och 1979 äri allt väsentligt lika lill innebörden. Från socialdemokratiskt håll gjorde vivid utskottsbehandlingen den bedömningen atl det var bättre med enbegränsning av lagen till de tre största storstadsområdena -,, Malmö-än att riskera atl föriora allt genom lottning i kammaren. Deborgerliga i utskottet ville nämligen inte ställa upp på den socialdemokratiskaregeringens förslag. Valutgången visade alt vårt handlande i december 1975var riktigt. Med den inställning de borgeriiga hade var en lag omtillståndsprövning efter valutgången periferisk. Del visarockså därefter våra ständiga försök all få fram ell lagförslag gällande förhela landet. Socialdemokratiska interpellationer och motioner kantar vägen framtill dagens sammanträde med socialdemokraterna som ständiga pådrivare. Det äringen överdrift atl tala om nära fyra förlorade år. Äveni ett annat hänseende har våra farhågor besannats. Vi varnade uttryckligen föratt fastigheisskojarna skulle söka sig nya marknader i de områden därtillståndslagen inle gällde. Redan i interpellalionsdebatten i december 1976kunde vi påvisa nya platser som utsattes för spekulation med hyresfastigheter.Vi kunde tillhandahålla viktiga uppgifter. Men det var regeringen intetilltalad av. Våra varningar möttes med nonchalans av bosladsminisler BirgitFriggebo som - också med hänvisning till - försöktebagatellisera och nedvärdera ärendet. Vi ansåg kampen mol fastigheisskojarna -i hyresgästernas intresse - vara en typisk samarbetsfråga, men på regeringens vägnar bort alla sådana funderingar. Slår således regeringen och de borgerliga i utskottet på samma nivå i dennafråga som man hade möjlighet alt befinna sig på redan i december 1975.Självfallet är vi socialdemokrater glada över atl något äntligen har skett. Vibetraktar lagförslaget och utskottsbetänkandel som en framgång. Men vi betonarsamtidigt att lagförslaget inle är tillräckligl. Tiden rinner snabbi undan.Erfarenheterna har lärt oss att måste visa större förutseende ochlåta besluten la sig uttryck i elt klarare lagspräk. Somjag och Per Bergmanframhåller i motionen 2624 öppnar dess värre den nya lagen möjligheter förspekulation med hyresfastigheter. Den som lämnar felaktiga uppgifter och lurarmyndigheterna inför tillståndsprövningen skall enligt våruppfattning vara diskvalificerad vid förvärv av hyresfastighet. Vi anser atlförvärv genom testamente skall vara lillståndspliktiga. I motionen 786 kräverLars Ulander och jag sådana ändringar i lagen att de bostadssociala kravenfastare kan hävdas. Vi skulle vinna tid pä alt få dessa ändringar aktualiseradenu. Jag ber därför, herr lalman, att få yrka bifall lill de två reservationersom socialdemokraterna i civilulskottet har fogat lill betänkandet. Dehär molionskraven vill de borgeriiga i utskottet inte vara med om, och del kanvi bara beklaga. Vad som slår i våra molionskrav är direkt hämtat urverkligheten. stoppade bosladsslyrelsen statliga lån herre i fastighetsbranschen i som undandragit bostadsförmedlingenlägenheterna efter genomförd sanering. De såldes i stället på svarta börsengenom en s. k. kändis till andra kändisar. Enligt värt synsätt har denna personför framtiden förverkat all rätt till nya fastighetsförvärv pä hyresmarknaden. Eltannat exempel - och dess värre elt rent skräckexempel - är den äldre finansmansom på ålderns dar börjat leka i fastighetsbranschen. Han fickförvärvstillslånd, eftersom han inle tidigare hade misskött någrahyresfastigheter. Enligt tillståndslagens formulering var syftet med förvärvenatl idka bosladsförvaltning. blev etl kort gästspel i bosladsdjungel. Fastigheterna skänktesbort till närstående. Och släktskapsförhållanden behöver inle prövas enligttillståndslagen. Några lägenheter alt hyra ut finns inle heller kvar. I ställetbyggs fastigheterna om till bostadsrätt med strimlade lån. Såenkelt är det att komma förbi lagen. Trots att vi nu skall ta en lag omfattandehela landet, är den redan vid beslutstillfället otillräcklig. Dessasmakprov på lurendrejeri och spekulation utspelas ulan alt samhället har någonlaglig beredskap. Det är en annan sak - nog så allvariig - alt styrsav de borgeriiga partierna utan någon uttalad ambition all ensutreda de faktiska omständigheterna i de här påtalade faslighetsaffärer-na. När man läser riksdagsprotokoll eller referat från politiskaframträdanden, frapperas man av att så många borgare så vackert skildrar sininställning atl vilja medverka till en social bostadspolitik. Jag syftarnärmast på och . slår i en klass för sig och görsig inle ens besväret alt formulera sig bostadssociall. Mennär verkligheten gör sig påmind i form av krav på djärvare politiska kraftlag,då sitter de borgeriiga nöjda. Som nu - - när de i civilulskottetavstyrker socialdemokratiska motioner som skulle ge lagstiftningen en störreverkan. Manfår verkligen hoppas alt höstens val medför en sådan förändring av riksdagenssammansättning alt de krafter stärks som anser atl bostaden aren socialrättighet och inte en handelsvara, för den pågående spekulationen medhyresfastigheter i personligt vinstsyfte måste stoppas med större beslutsamhetän vad som skett . Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. (vpk): Spekulationen på bostadsmarknaden har som bekant blivit ell allt störreproblem, och förhållandena är nu sådana att bostadens ställning som en socialrättighet inle kan upprätthållas. Bristerna i lagstiftningen har kraftigtbidragit till detta, och de halvdana och halvhjärtade försök alt begränsaspekulationen som gjorts från de borgeriiga regeringarnas sida har varit hellotillräckliga.