prot · G209116 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag är ocksåövertygad om atl är ärlig i sina deklarationer, men del krävsmycket slora insatser, i skolorna och på andra områden, frän alla goda kraftersom kan betona att de här tendenserna är fariiga och negativa. Dethade varit bra om hade sagt någonting om den utvärdering som vi harbegärt. Det har gäll fyra är. Det har fattats beslut med ambitiösamålsättningar som ingen kan påstå har följts upp. Tvärtom erkänner ocksåutskottet alt bristerna har varit stora. Hade det inte varit vettigt all efterde här fyra åren göra en ordentlig utvärdering på punkt efter punkt? Därigenomskulle man klart kunna fastställa vad som har uppnåtts, i vilken omfattningdeklarationerna har flyttats ut i verkligheten och i vilken omfattning löftenatill invandrarna har uppfyllts. En sådan total utvärdering ersätts inte av på olika delområden har utredningar på gäng. Jag skulle vilja göra ett par kommentarer med anledning avarbeismarknadsutskotteis betänkande nr 22. Den ena aren positiv kommentar omden flyktingförläggning som finns i , och den artdra kommentarenrör stiftelsen . 4 protokoll 1978/79:116-119 Vi har i haft entillfällig förläggning för flyktingar. Del är med glädje vi kan konstatera nu tänker ombilda den och göra den mer permanent. Del hälsas medtillfredsställelse. Jag iir nämligen övertygad om att den typ av förläggningsom skell i kommer atl ange rikllinjerna för vår flyktingpolitiki framliden. Där får flyktingarna möjlighet atl snabbi komma in i samhället, ini bostadsområdet. De bildar, lillsammans med de människor som tidigare bor iområdei, en naturlig del av detta. De kan, och de vill säkert också precis somalla andra människor, rå sig själva, bestämma över sin frilid, laga den mat devill ha och utveckla den kultur de själva mest känner för. Det har demöjligheter till genom atl de har kommit in i elt bostadsområde som detta ochdär umgås med alla övriga grupper som finns. har, enligl vad som framhålls i utskottets betänkande, fåttsill bidrag uppräknat med . Det är ungefär 3 96 av de pengar som Invandrartidningenbehöver för all kunna utges. Utskottet skriver vidare atl stiftelsen, om dengör en mindre höjning av prenumera-lionsavgiften, även under det kommandeverksam.helsåret skall kunna bedriva sin verksamhel i oförändrad omfattning. Denna höjning av prenumeraiionsavgifien kommer alt belöpa sig lill 2596. Jag troralt alla förslär vad en sådan höjning betyder. a. med hänsynlill den urholkning som skell av löntagarnas löner kan denna höjning avprenumerationsavgiften med 25 96 inte hälsas med någon slörretillfredsställelse från tidningens sida, och den kommer troligtvis atl fånegativa konsekvenser inom en myckel snar framtid. Lålmig påminna om atl utgavs första gången i femveckoeditioner och pä lika mänga språk. Del var ett unikt och framsyntinitiativ som den socialdemokraliska regeringen tog och som gav nya invandrarechansen all lära känna vårl samhälle och all följa med i de viktigasteskeendena i sin omgivning. De fick framförallt ett forum all vända sig lill föralt få råd och hjälp. Och alll detta kunde de få del av innan de lärt sigsvenska, pä sitt eget språk. Jag tror knappast att man kan ta något bättreiniiialiv för atl nä jämlikhelsmälet i vår invandringspolitik. Tidningenblev snabbt mycket populär,och den harockså utvecklats. utges den på sexspråk samt i en upplaga pä lätt svenska, för de invandrare som villpröva och utveckla sina kunskaper i svenska. Dettalåter bra - men del är tyvärr otillräckligt. är som enstatlig stiftelse ert del av vår invandrarpolitik. Men jag vill fråga: Har vilillräckligl uppmärksammat den? Har inle tidningen pä någol sätt hamnat päefterkälken och stelnat i utvecklingen i förhållande lill vad som gäller förandra delar av vår invandringspolitik? Jagtror all man måste svara ja pä den sista frågan. utkommer i dagpå samma språk som för tolv är sedan, trots att invandringen nästan haravstannat frän vissa av de språkområden som det gäller, nämligen frän de tyskaoch italienska. I stället har vi fåu en ökad invandring frän , frånSpanien och från andra länder, pä vars språk tidningen inte utkommer. Detskulle därför behövas en omläggning till etl aktuellare urval av Ocksåtendensen all prenumerationspriset i allt högre grad skall betala kostnadernaär olycklig. Tidningen är ju en del i samhällets service lill invandrarna, mengenom denna lendens övervältras nu kostnaderna alltmer på invandrarna själva. Manfrågar sig om inte tidningen dels borde komma ut i lika stor omfattning tillalla invandrargrupper, dels - och del är särskilt viktigt -användas sominformationskanal till de grupper som harspeciella svårigheter atl pä andravägar få reda pä något, dvs. grupper som inte näs av andra massmedier eller harresurser atl skapa egna nyhets- och informations-organ. Dessafrågor behöver noggrant övervägas. Invandrartidrtingen är ett unikt och enliglalla läsvärdesundersökningar lyckat iniiialiv, som inle får fuskas bort. Mendet är del som den borgeriiga regeringen enligt min uppfatining häller pä allgöra med sin prispolitik. Det krävs en noggrann översyn av ivad avser dess mål, roll och inriktning , och den bör göras snarastmöjligt. Jag har inget yrkande . Jag har med del anförda bara velat påminnakammarens ledamöter om att vi i barett viktigt instrument,som vi borde ge bätire resurser inom en snart framlid, eftersom det är enviktig del av vår invandringspolitik. Överiäggningen var härmedsluiad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposiiionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr I avBirger m. n.,och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller arbeismarknadsutskotteis hemställan i belänkandel nr 22 mom. 6rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Anna-GretaLeijon begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 155 Nei - 141 Proposilionergavspä bifall till l:o) ulskoitets hemställan, 2:o) reservationen nr 3 av Jan-IvanNilsson m. fl. saml 3:o) moiionen nr486 av m. fl., och förklaradesden försmämnda proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering upplogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voieringsproposiiion: Densom vill alt kammaren till kontraproposition i huvudvoleringen angåendearbetsmarknadsutskottets hemställan i belänkandet nr 22 mom. 7 aniar reservationen nr 3av m. fl. den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit moiionen nr 486 av LarsWerner m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då KarlHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoieringsproposiiion uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemslällan i belänkandet nr 22 mom. 7röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då PärGranstedt begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: Ja - 206 Nej - 90 Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemslällan, dels motionen nr 2148 avRolfHagel och i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller arbeismarknadsutskotteis hemslällan i belänkandel nr 22 mom. 8rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2148 av RolfHagel och Lövenborg i moisvarandedel. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 281 Nej - 9 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 485 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoieringsproposiiion: Densom vill att kammaren bifaller arbeismarknadsutskotteis hemslällan i betänkandet nr 22 mom. II rösiarja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 485 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä KarlHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 281 Nej - 14 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 2148 av RolfHagel och i motsvarande del, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Förstatligandeav banker och försäkringsbolag Den som vill atl kammarenbifaller arbeismarknadsutskoiiets hemställan i belänkandel nr 22 mom. 13rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2148 av och Lövenborg i motsvarandedel. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. 1978/79:28 med anledning av proposilionen1978/79:84 om myndigheters skadeståndsansvar i vissa personalärenden, m. m. §14 Förstatligande av banker och försäkringsbolag Föredrogs näringsulskottets betänkande 1978/79:31med anledrting av moiioner om förstatligande av banker och försäkringsbolag. Idetta betänkande behandlades motionerna 1978/79:761av (apk) och (apk), vari hemställts l.ailriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna vad som i motionen anförtsom nödvändigheten av att förstatliga försäkringsväsen-del, 2.att hos regeringen som en delreform begärde skyndsam ulredning ochförslag för överförande av bilförsäkringarna lill statlig myndighet, 1978/79:1490 av (apk) och (apk), vari hemställts all hos regeringen skulle anhålla om förslagsyftande till all överföra affärsbanksväsendei i statlig ägo, saml 1978/79:1642av m. fl. (vpk), vari såviti nu var i fråga (yrkandel 5) hemställtsall hos regeringen skulle anhålla om förslag om nalionalisering av deprivata bankerna och försäkringsbolagen. 1.beträffande förstatligande av bankerna au skulle avslå motionen1978/79:1490 och motionen 1978/79:1642, yrkandel 5 i ifrägava- 2. belräffande förstatligande av försäkringsbolagen atl ril'sdagen skulleavslå moiionen 1978/79:761, yrkandel I, och moiionen 1978/79:1642, yrkandel 5 iifrågavarande del, 3. belräffande överförande av bilförsäkringarna lill statlig myndighetalt skulle avslå moiionen 1978/79:761, yrkandet 2. ALFLÖVENBORG (apk): har häratl behandla moiioner om förstatligande avförsäkringsväsendet och de privata bankerna. Det är också ett gammalt krav frånarbetarrörelsens sida, som inte har förverkligats trots all socialdemokraternahar haft del som programpunkt under många Herrans år-år då de haft majoritet iriksdagen, ensamma eller lillsammans med kommunisterna. Lätmig börja med försäkringsväsendet. Del är, som alla vet, en oerhörd ekonomiskmakt i delta samhälle. Och här har den kapitalistiska koncentrationsprocessengäll myckel snabbt. Ett 20-tal slora koncerner svarar för av helaaktiviteten och äger i motsvarande grad tillgångar. De fem största svarar för60 % av alla premieinkomster. Nuvet ju alla att försäkringsväsendet och bankväsendet sitter ihop. Där finns ensammanflätning av ägandet som också garanterar all en mäktig storfinans fårförfoga över de resurser som försäkringstagarna betalar in. Detkan vara nödvändigt alt i sammanhanget säga alt vi inle åsyftar den kooperativadel av försäkringsväsendet som redan finns, varav är den största biten. Försäkringsbolagenspengar är resurser som skapas av försäkringstagarna men disponeras av bolagenoch bankerna på det sätt som de själva finner för gott. Och deras intentionermotsvarar som bekant inte alltid samhällets och människornas behov, utan styrsav krassa profithänsyn. Eftersombanker och försäkringsväsende är hoplänkade som siamesiska tvillingar så villjag i mitt anförande i ett sammanhang plädera för båda de motioner somarbetarpartiet kommunisterna väckt. Vidden socialdemokratiska partikongressen 1975 hade man f ö. att behandla en radmoiioner om bankernas och försäkringsbolagens förstatligande. Därsammanfattade ett ombud bankernas och försäkringsbolagens roll pä etl bra ochkorrekt sätt när hon yttrade följande: I-ländernasbanker och försäkringsbolag fungerar som stationer för penningströmmarna.Pengar strömmar till stationen, stannar upp ett tag, växlas sedan in på ettnytt spår lill ett företag eller annat land. Styrmekanismen för riktningen äralltid vinstens storiek - inle målen om ekonomisk demokrati, ökad välfärd,arbete ål alla under rättvis fördelning. Besluten fattas av bankens styrelse -inle av folkets valda ombud. Bankväsendetsförstatligande är en av de vikliga åtgärder som måste vidtas om man skall tanågot steg på vägen mot ekonomisk demokrati. Nuär del tvä slora banker som helt dominerar bland de privata affärsbankerna -SE-banken och . Enbart i de av , via bankerna,behärskade förelagen finns ca 300 000 anställda. Förstatligande av banker och försäkringsbolag Förstadigandeav banker och försäkringsbolag bankväsendet har ocksåstorfinansen stärkt sin ställning. Fusionen av tvä stora banker, som blevSE-banken, innebar en centralisering av maklen och ägandet. Delär alldeles självklart att den maktkoncentration som sker med bankväsendet sominstrument innebär ökade möjligheter atl styra svensk ekonomi på del sätt somkapitalägarna önskar. I bankernas styrelserum, bakom stängda dörrar, fjärranfrån allt som har med folkstyre alt göra, fallas beslut som är avgörande förhundratusentals människor. Del handlar om huruvida företag skall leva eller dö,om arbetare skall få ha jobb eller kastas ut i arbetslöshet, om regioner skallutvecklas eller fört vina, om resurser skapade av svensk arbetarklass skallinvesteras i eller utomlands. Sä fungerar kapitalismen, och i delsammanhanget är bankväsendet ett viktigt instrument för de kapiialägande. Närdel nu gäller frågan om ägandet av bankerna och försäkringsbolagen förutskottet irtget principiellt resonemang. Man hänvisar i stort sett bara tilllidigare utskoiisbeslut. Det är inte någon särskilt seriös behandling. Mansäger bara: "Det är självfallet av största värde atl statsmakterna skaffarsig insyn i och möjlighel till kontroll av bank- och försäkringsväsendet. "Men man måsle ställa sig frågan: Kan delta vara tillfredsställande ursocialdemokratisk synpunkt? Är maklen och ägandet likgiltiga ling? Nej,så kan del naturiigtvis inte vara. Det finns en stark opinion inomsocialdemokratin för ett förstatligande av bank-och försäkringsväsendet. Dethar diskuterats pä kongresserna, och det finns i programmatiska förklaringar.Jag lycker att del hade varit på sin plats all socialdemokraterna i' enreservation hade försökl utveckla sin principiella syn -även om man inte medanledning av våra motioner hade velat gå lill beslut . Denprivata äganderätten lill bankerna kan ju inle vara någol heligt för densocialdemokratiska ledningen. Varför gör man dä ingenting för atl föra fråganframåt? Del är naturligtvis också en fråga som plågar många socialdemokrater.I , författad av de tre socialdemokraterna , heler det: Eftermänga århundraden av socialisering som gick i konjunkturer slutade vi hos ossatl socialisera produktionsmedlen ungefär vid den lidpunki när socialdemokratinträngde fram till sill poliliska infiylande. Alltmersäger man också inom fackföreningsrörelsen och inom arbetarrörelsen i desshelhet all ägandefrägan ärden vitala. Och det är den naturligtvis, om man villbefrämja målsättningen ekonomisk demokrati. Det markerades ju redan iKommunistiska manifestet och är fortfarande huvudfrågan också för svenskarbetarklass. Ägandet representerar makten. Egendomslöshet är i princip liktydigmed maktlöshet och rättslöshet. Dethar vi ju sett också i . Arbetarklassen är i praktiken rättslös iförhällande lill de kapiialägande. När de vill, görs folk arbetslösa - berövassina arbetsplatser. Det privata ägandet och tillägnandet triumferar. Så fungerar det ju. I dagens läge äregendomsfrågan av central betydelse. vara att berövamonopolkapitalet både förfoganderätten och äganderätten lill produktionsmedlen,däri inräknat landets kapitaltillgångar. Vihar lill årets riksdag ställt en rad förslag om nalionalisering av viktigasektorer inom svenskt näringsliv. Förstatligandet av bankväsendel utgör ulantvivel en av hörnpelarna pä den vägen. Jag yrkar alltså bifall lill vår motion1490, som sammanfaller med moiionen 1642. Vipläderar i motionen 761 för all skall ge regeringen lill kännauppfattningen atl det är nödvändigt au förstatliga försäkringsväsendet. Viföreslår också atl man som delreform överför bilförsäkringsväsendet lill enstatlig myndighet, vilket är fullt möjligl och dessutom lämpligt och tämligenenkelt. Viframhåller i moiionen all del nu finns ett 40-lal försäkringsbolag som i storutsträckning sysslar med bilförsäkringar. Vart och elt bolag har sin dyrbaraadministration. Den skall betalas liksom ett antal ombud och säljare, som skallha sin provision, genom atl bilägaren skall övertygas om all del är just derasförsäkring han måste välja. Den delen av försäkringsverksamhelen skulle utanvidare kunna överflyttas lill samhällets organ, eftersom del också är samhälletsom genom riksdagsbeslut har fastställt alt man måste ha ett minimum avförsäkring. Vihar som en av motiveringarna i motionen sagt att man måste försöka görabilförsäkringarna billigare. Bilägandet har som bekant blivit dyrare ochdyrare, vilket i alla sammanhang går ut över dem som hardel sämst ställt. Vilycker det vore naturligt all motorfordonsförsäkringen förstatligades ochförbands med samma administration som bilskatten. Del borde rimligtvisförbilliga bilförsäkringarna. Dettror emellertid inte utskottet. Man tror däremot på försäkringsbolagen, som harförsäkrat atl bilförsäkringarna är en dålig affär och att det närmast är någonsorts filantropisk verksamhet man sysslar med. Trodel, den som vill. Jag gör del inte. Vi vet ju atl massor av rika människor idet här landet officiellt lever under existensminimum, inte tjänar några pengarmen ändå kan hälla sig med lyxvillor, lyxbålar, lyxfruar och en extravagantlivsföring i största allmänhet. Formellt kan de också visa siffror som säger auman kan leva i lyx och överflöd, även om man inle tjänar några pengar. Jag ärövertygad om atl det också i de här sammanhangen finns stora möjligheler attanvända sig av sådan sifferiek, att vinst blir föriust när det passar. Atllägga motorfordonsförsäkringen i första hand underen hatt i slällel för pä 40olika bolag med var sin dyrbar administration måste rimligtvis bli en åtgärdför atl förbilliga försäkringarna i fråga. Jagyrkar alltså bifall till motionen 761, som innebär att skall ultalasig för etl förstatligande av försäkringsväsendet och all man som etl förstasteg skulle kunna ta över bilförsäkringarna. Förstatligandeav banker och försäkringsbolag (vpk): Lål oss börja med frågan: Vad är arbetarrörelsens uppgift i ? Förstatligande av banker och försäkringsbolag Dessuppgift äratt bekämpa arbetslöshet och att skapa arbete. Dess uppgift är allsöka bygga bort de mänga, djupa sociala bristerna i samhället. Dess uppgift äratt arbeta för en mindre orättvis inkomst- och resursfördelning. Dess uppgiftär all vidga och fördjupa folkels demokratiska fri- och rättigheter. Dessuppgift är att kämpa för ett samhälle, där makt över människornas och nationensöden inte är knuten till ägande av stora kapital, utan är någol som alla kankänna all de är delaktiga i. Jagtror alt hela arbetarrörelsen - socialdemokrater, kommunister, syndi-kalisieroch pariilösa socialister - kan instämma i dessa allmänna satser. Då går vi vidare ifrågorna. Hurskall man kunna bekämpa arbetslösheten, så länge de slora finansgrupperna kanlägga ned fabriker, kan vägra krediier, kan vidmakthålla den relativt setthögsta kapitalexporten bland länder? Hurkan man skapa arbete, om man inle kontrollerar de kapiialkällor, som skallfinansiera nya induslrier med framtidsinriktad produklion och högsysselsättning? Hurskall man kunna bygga bort de sociala bristerna, om man inte kan göra denekonomiska omfördelning av resurser, som då måste lill? Hur skall man få ekonomiskutjämning, om man inte tar över de institutioner som mesl ökat sin rikedom ochsin makt? Hur skall man kunna vidga folkets demokratiska rättigheter, så längeman inte rör vid ägandet lill finanskapitalet? Hurskall man få eil jämlikhetens och socialismens samhälle, om man inte erövrarden borg, som är kärnan i den gamla härskarklassens maktposition? Jag behöver inte frågamer. Svarenpå frågorna är givna. Man när inget av dessa mål, inie ens de mer blygsamma avdem, utan att röra vid ägandet till de stora privatbankerna ochinvestmentbolagen. Vi går vidare iresonemanget. Arbetarrörelsensfolk ser alll tydligare all man inte kommer någon van ulan all röra vid ägandetlill produktions- och finanskapital. De har börjat på allvar förstå att enreformpolitik som inte lar upp ägandefrägorna stannar upp och tvingas tillreträtter lill följd av den pågående ökningen av den finansiellamaktkoncentrationen. Därförhar kraven på löntagarfonder kommit för all stanna. Därför är den ekonomiskademokratin ett alltmer brännande tema i fackföreningar och på partikongresser. Men dä tränger sig enannan fråga pä. Omdella med ägandet och del slora bankkapitalet aren sä brännande fråga förmänniskorna - varför kommer del från den socialdemokraliska riksdagsgruppenaldrig några krav eller förslag i denna fråga? Varför driver ingen kravel pålöntagarfonder? Varför vill ingen gripa in mot Wallenbergimperiel? Varför villingen kräva förstatligande av de slora affärsbankerna, som är finanskapitaletsflaggskepp? Är del här med löntagarfonder och ekonomisk demokrati bara fraseroch paroller - sådani som skall skapa stämning på kongresserna? Eller varför ärdel annars så mycket tal om del ute på fältet och så tyst här i kammaren? Kanskefinns det någon ursäkt för denna tystnad i dessa brännande maktfrågor från densocialdemokraliska riksdagsgruppen. Det kanske finns taktiska skäl tilltystnaden. Del är ingen skam att ha en taktik. Och när del gäller all hållasjälva diskussionen levande på del parlamentariska planet, behöversocialdemokraternas ledande män ju inte bekymra sig - den saken sköter vikommunister om; vi är pålitliga i det stycket. Och vi är givetvis smickradeöver atl socialdemokraterna visar oss del förtroendet atl vi får sköta dendiskussionen ensamma. Menom ni nu av taktiska skäl vill vara återhållsamma i den här frågan - så behöverni väl ändå inle gång pä gäng skriva ihop er med de borgerliga för all avslåkraven pä banknalionalisering! Del står ju rent ul i utskottets enhälligabetänkande alt insynen i bankerna är tillräcklig och all alll är bra som delär. borgerliga lycker sä är naturligt-de sitter häri just föratt debl. a. skall lycka sådani. Om det är inte myckel all säga. Menom de socialdemokraliska ledamöterna skriver ihop sig med moderater ochfolkpartister, då kan man bara tolka della så alt den socialdemokratiskagruppen här i står pä en borgerlig siändpurtkt, att dert lycker allde stora privatbankerna för alltid skall förbli i privat ägo.