prot · G20976 · 1978-12-31 00:00:00 — Det kommer alt lanågra år, om vi fär arbeta med våra medel. Skulle vi fä en socialdemokratiskekonomi, som arbetar med socialdemokratins nuvarande medel, fär vi vänta ,länge för att få balans, om vi ens någonsin får del. Vi känner ansvaret för denoffentliga ekonomin, och vi är beredda atl fortsätta och fullfölja del arbetet,om vi får förtroendet alt göra det. Sånågra ord om skatter: Den som försöker följa våra många skatiedebatler måsterimligen bli förbluffad över några ting. För det första måsle de bliförbluffade över hur föga kontakt debatter och debattörer har med varandra. Iriksdagen förs en debatt, i massmedia en annan, bland ekonomer och jurister entredje och på arbetsplatser och människor emellan ännu en - ofta på betydandeavstånd frän de andra. För del andra måste de bli förbluffade över hur fögadebatterna ulgår frän samhällsekonomisk, statsfinansiell och kommunalverklighet, frän sambandet mellan skattenivåer och offentlig utgiftsnivå ochkostnadsutveckling. För del tredje måste de bli förbluffade över hur fögaförankrade debatterna är i människors silualion, hur kliché-betonade slagordenär och hur ringa innehåll de har. Delär bra om vi kan få en livlig debatt om olika vägar för alt förbättra värtnuvarande skattesystem - det finns förvisso myckel all förbättra och förändra.Vi behöver debattera hur vi på bästa sätl skall kunna göra del, hur vi skall fåell skattesystem som kan medverka lill en tillväxt och en rättvisinkomstfördelning, elt skattesystem som är lätt atl administrera ochkontrollera och som kan förse stat och kommun med erforderiiga resurser. är inle bra om vi får en debatt som ger människor intryck av all vi kanlösa många problem inom samhällsekonomi, stalsfinanser och skaller genom olikanya skatter som ganska enkelt skall ge en massa nya pengar. kanpå en punkt instämma i ett deballinlägg av i tidskriftenTiden. 1 sill genmäle lill skriver han bl. a. all skallepolilikeninle känner några enkla lösningar. skriver också att del inte ärbra att ge människorna "intryck av all vi genom etl aldrig prövat syslem tämligenenkelt skulle kunna lösa de problem inom skattepolitikens vida område som allafinansministrar, alla bevillnings- och skatteutskott och alla sakkunnigariksdagsmän brottats med. Någol Alexanderhugg på detla områdeligger inle inom de praktiska möjligheternas gränser." Ändå pågår just nuen sådan debatt, initierad jusl av egel parti. Delsägs t. ex. all samhällel genom en produklionsfaklorsbeskallning frän 1980skulle få in ytterligare 7-10 miljarder, som företag, kommuner ochmänniskor skulle få del bätire. Tänk om det vore så enkelt! Dä skulle vinaturligtvis införa en sådan skatt. Men alla tidigare studier, bl.a, en ganska omfattande analys i förelagsskaiteberedningens slutbetänkandehösien , visar all denna skatt, liksom alla andra skaller, har fördelar ochnackdelar. Beredningens majoritet menade atl nackdelarna var störst. kan detfinnas skäl all göra en yllerligare granskning och se vad förändrade regler förmoms och löneskatter skulle kunna betyda för stal och kommun, för företag ochför skattebetalare. Därför skall vi ytterligare utreda detla liksom förslagelom en progressiv ulgiftsskall. Men vi skall ha klart för oss all denutredningen får en svår uppgift. Även om jag gillar snabbi arbetandeutredningar, irorjag inle atl utredningen kan fullgöra sin uppgift på någramånader. En produktionsfaktorsskalt reser nämligen många problem, och del ärväl ingen tillfällighet all denna skalleform inte finns i något enda land. Hurgår del med lönerna, om löneutrymmet minskar? Skallen skall ju, som det brukarhela, avräknas vid löneuppgörelserna. Då blir det inle mycket all förhandla omi höst. Man måste ju starta med alt räkna av 3 96, och dessutom finns det med ibilden några sociala avgifter på ylleriigare drygt I %. Och hur gär del medinvesteringarna om dessa blir dyrare? En central fråga just nu är ju hur viskall öka näringslivels investeringar. Del är onekligen en originell tanke allgöra detla genom all göra dem dyrare. Förbara beslutade alt genom investerings-avdragmildra beskattningen. lycks det vara dags för den motsatta metoden, atlskärpa lagstiftningen. Och hur går del för kommunerna? Kommunernasskalleunderiag kommer iså fall alt minska, vilkel med för en höjning av dekommunala skatterna - kanske en krona bara för atl kompensera de effekler enprodukiionsfaktorsskatt om 3 96 skulle få. Därtill kommer också all basenförden statliga inkomstskatten minskar. Vill vi få in bortåt tio nya miljarder,måste vi ha en produktionsfaktorsskalt pä . Skulle vi få en sådanfr. 1980, dä, herr talman, är alla de problem rörande tillväxt,sysselsättning och irygghel som vi nu har inte ens märkbara, jämförda med deproblem som vi skulle möta . Skattebetalarnahar nog en mera realistisk syn än många politiker lycks ha när del gällermöjligheterna au lösa våra skatteproblem genom olika handgrepp, regeländringaroch namnbyten. De vet alt "snus är snus om ock i Och moms är moms och löneskatt är löneskatt också om de skulle fånya namn. Kan vi få dessa skatter att fungera bätire än , skall visjälvfallet göra allt för atl uppnå della. Men det akluella reformarbetet, debeslut som i vår bör falla, bör omfatta mera realisliska och nugenomförbara förändringar. Skulle elt utredningsarbete visa all de många tekniskaproblem som finns beiräffande en ny produktionsfaktorsskalt kan lösas, då skallsjälvfallet nya vägar prövas. Men vad vi nu kan göra är all förbättra denstatliga inkomstskatten, bl. a. genom all sänka marginalskallen och sätta ettmarginalskatletak samt all genom olika regeländringar försöka få mera rättvisaskatter. Vi kan förbättra den kommunala inkomstskatten genom skalleuljämning,och vi kan genom statliga insatser medverka lill all kommunalskalterna inlebehöver höjas . Detla, herr lalman, är en reformväg somhåller även i praktisk verklighet. Del är den vägen vi nu bör gå. (vpk) kortgenmäle: Herrlalman!Budgetunderskotlet har spelat en slor roll i debatten underde . Vihar sagl alt ell stort budgetunderskott under vissa omsländigheler kan varaförsvarbart. Det kan vara nödvändigl all staten ger ut mer än den lar in i formav skaller och avgifter, om delta är elt led i en politik för atl skapa nyaarbeten och säkra folkels levnadsstandard. kan man inte exakt preciseravilka pengarsom utgör själva budgetunderskottet. Man måste i stället gå pähelheten i den ekonomiska politik som förts. Och där kan man konstatera, menarvi, all politiken inle skapat några nya arbeten, inle inneburit någon ökadsamhällelig styrning av ekonomin lill lönlagarnas fromma, inte medfört ettförsvar av löntagarnas levnadsstandard ulan istället i huvudsak bestått avgåvor lill företagen, lättnader för kapitalägarna, som slopande av arbetsgivaravgiften,ökade skaller för lönlagarna, som höjd moms, prishöjningar och dyrare bostäder,och i viss mån en arbetslöshelsdöljande men passiv arbetsmarknadspolitik, sominte bara accepterat ulan också understött kapitalägarnas styrning avsamhällsekonomin. Ni har pä nyll aktiverat och fört fram flyltlasspolitiken,som inle hindrar en nedrustning av vissa centrala svenska industrigrenar. Närdärför slalsminislern i sill anförande påstår atl den s, k, 25-kronan,del 75-procentiga lönebidragel till övertalig personal och nyrekryieringsslödeiskulle vara okoniroversiella inslag i regeringens polilik så har han fel, bl,a. därför all de pengar som placerats på dessa insatser för konstgjord andningi stället skulle ha kunnai användas offensivt för all skapa nyaarbetstillfällen och banat väg för nya ekonomiska strukturer. Vihar frän vårt partis sida visat på en sådan allernaliv användning. Vi haranvisat etl konkret program för 100 000 nya jobb, 100 000 nya, meningsfulla arbetenunder ell är. Bygg bort bostads- och daghemsbristen, öka insatserna förenergibesparing, för nya energiformer och för miljön, bygg ul den kollektivatrafiken och ge barnfamiljerna och pensionärerna de förbättringar som är värdanamnet! Då menar vi att man använder budgetunderskottet på ettrikligt sätt i folkflertalels och inle storfinansens intresse. Jagställde en del frågor lill statsministern lidigare om varför man inte införtpris- och hyresslopp. Statsministern ville inle svara. Jag hoppas nu all herrMundebo, som också tillhör regeringen, har lid all svara pä de frågorna. KJELL-OLOFFELDT (s) kort genmäle: Våra förslag om budgetpolitiken är inle imponerande, säger herrMundebo. var del i och för sig inle för all imponera på som vilade fram dem. Men jag måste fråga honom: Kan erinra sig någoltillfälle när i opposition åsladkommil någol som helslbudgeiförslag som inneburil en förbällring av budgetläget? Jag kan del inle. Jaghar en fråga lill. är intresserad av en effektiv och rättvisbeskattning, och jag är beredd atl tro honom. Men frågan blir då: Varför läggerregeringen inte fram den lag med en generalklausul mol skalleflykt som ni tvågånger utlovat? Ifinansplanen upprepar statsrådet gång på gång all finanspolitikenmåsle stramas åt, och han verkar riktigt oroad över den situation som väntar iframliden pä della område. skall nu böria behandla herrMundebos budgel, och del har framgått av debatten här all det inle baraär vi socialdemokrater och som är oroade över lägel. Därför måslejag fråga budgel- och ekonomiministern, om han kan ge finansutskottet någonvägledning om hur vi skall bära oss ål för atl strama lill finanspolitikenåtminstone på sikl. Hans anförande gav i alla händelser inget svar pä denfrågan. Vidareangriper produktionsskatten och målar ul alla fasor som den skallskapa. För del försia skulle produktionsskatten införas i ell läge - är 1980 -då produktion, produktivitet och vinster väntas öka i snabb takt och då detfinns alldeles för myckel pengar i näringslivel. Närnu fördel andra en folkpartistisk minister helt plötsligt böoar uttrycka omsorgom löntagarnas levnadsstandard verkar det med förlov sagl inle särskiltövertygande. Den brydde ni er inle alls om när ni genomfördeinflationspolitiken 1977 och 1978. Då var del inle fråga om atl skyddalönlagarnas levnadsstandard. Delär förutsatt alt produklionsskatten skall las ur den ökade produktionen, ochdel skall finnas ulrymme både för denna skall och för en rimlig uiveckling avlöntagarnas levnadsstandard. Då skall man ta med i bilden alt med en rejälflnansiering på inkomstsidan kan också en inkomstskatiesänk-ning genomföras,som ger löntagarna en real inkomstökning. Det är en realinkomslskatlesänkningsom vi inte lånar lill uian finansierar ur del gemensamma arbetet, dvs.produktionen. kommer all upptäcka all del innebär en väldig skillnad. Budgel- ochekonomiministern : Herr lalman! Del är riktigt all de gångnaårens polilik inte har löst alla de problem som har präglat svensk ekonomiunder , men vi har kommit etlgott stycke på väg mol all lösa flera av dem. Vi håller pä alt ta oss ur en avde djupaste svackor som svensk ekonomi har drabbats av . Del ärjusl omsorgen och omtanken om människorna och deras situation som har legalbakom den förda politiken. Vivisste all växelkursförändringar och olika punklskattehöjningar skulle medföraen del svårigheler, och vi var beredda all la oss an dessa, efiersom vi troddeatl våra ålgärder skulle medverka lill atl lösa de akluellaproblemen. De har också haft en sådan effekt. Del är bl. a. de förändrade växelkursernasom har medfört all vi nu har en uppgång i den svenska ekonomin. Lålmig säga några ord om effekterna av denna polilik, vilken har berörts i de tväsenaste replikerna och i flera andra inlägg i dagens debatt. Del är riktigt atldel behövdes en viss dämpning av den privata konsumtionen för att vi skulle fåtillbaka balansen i ekonomin, och den dämpningen skulle bli kännbar för ossalla. Men den var likväl nödvändig, och del har f ö. också socialdemokraternasagt i sin motion om den ekonomiska politiken, där de framhåller all det varnödvändigl alt begränsa konsumlionsökningarna med tanke på de kraftigauppgångar som har skett . Men, och det är viktigt att betona,del allmänna kravet på en återhållsamhet betydde inle atl klyftorna vidgades,attmånga miljarder flyttades lill kapitalägarna -och alll vad som sagts idebatten. Del finns ingenting som lyder på det. Tvärtom har politiken varitmedvetet inriklad på atl hjälpa de mest utsatta under dessa besvärliga år,inriktad på alt klara sysselsättningen, på alt förbättra slödel tillpensionärer och barnfamiljer. Denslalislik som vi har - utarbetad av offentliga myndigheter - ger följande bildav : Dels har kapital- och företagarinkomslerna kraftigtsjunkit, dels har lönlagarnas inkomsler hållils på ungefär oförändrad nivå,dels har inkomsiöverföringarna lill pensionärer och barnfamiljer kraftigt ökat.Många av oss har fått hålla tillbaka våra anspråk en hel del för all vi skallklara de arbetslösa, de sjuka och andra grupper som är beroende av de Slalligabidragen - och della är elt uttryck för solidarilei. Ellpar kommentarer lill inslag i de båda replikerna. Del finns exempel påförbättringar och besparingar som vi redovisade under 1960- och 1970-lalenjämfört med den dä sittande socialdemokratiska regeringens budgel. Jag skallgärna medge alt de förslagen inte var så omfattande, men vi använde heller inleså stora ord när vi beskrev dem. Det handlade oftast om rätt marginellaförändringar av budgetförslagen, och del sade vi också i debatterna. Vi gickinte ul och sade: Här har vi allernaliv som är hell annoriunda, som lillskillnad frän den sillande regeringens ansvarslösa budget är ansvarsfullaförslag. På olika punkter hade vi en annan uppfattning än regeringen, och det redovisadevi i formuleringar som nog räll väl svarade mol förslagens omfattning, Rällvisaskaller tror jag all vi i försia hand uppnår genom alt försöka utforma enlagstiftning som är så rällvis som möjligl, som är sä läll alt administrera ochkontrollera som möjligt. Den behöver sedan kompletteras med annan lagstiftningav olika slag: skallebrotlslagar och skalleflyklslagar. Under de gångna årenhar vi på en rad punkier förändrat de lagarna. skärptdem, och vi har förstärkt administrationen på skatteområdet för att kunnaeffeklivera kampen mol skattefusk och skatteflykt. Detflnns ett reviderat förslag till skalleflyktslag. Del var ule på enremissomgång, men del tog litet längre lid innan remissvaren kom in än viegentligen hade medgett. Vi håller nu på all bearbeta det materialet, och jaghar fortfarande samma uppfattning som lidigare: Om vi kan lägga fram etlförslag som tillräckligt tillgodoser rälissäkerhetsaspekierna kommer vi all göradel, och dä kommer denna vårriksdag all fä la emot det förslaget. Denbearbetning som vi nu gör kommer att vara ftillföljd . Vadsedan gäller produktionsfakiorsbeskattningen betonade jag i mill inlägg demånga problem och oklarheter som finns med den skalleformen, del behov somfinns av fortsatt utredningsarbete innan vi slutligen kan avgöra om det är enanvändbar skalleform eller inle. Jag betonade all del inte finns några enklalösningar som är användbara. Produktionsfak-lorsbeskaltningen ärinle heller någon sådan lösning. Skulle etl utredningsarbete visa attförändringar av moms och löneskall skulle kunna medföra så avsevärdaförbältringar som de "troende" päproduklionsfaklorsbeskatt-ningsomrädei hävdar, skall vi självfallet genomförasädana förändringar, men vi krfn inte i förväg lova atl de blir så perfektaeller så snabbi genomförbara när raden av frågetecken är lång. Vihar under del gångna årel haft en skärpt prisövervakning. Denna har varitbetydelsefull. Den har medverkai lill alt vi under del gångna året har haft enlugn prisutveckling. hör verkligen lill de länder i som under1978 har haft en lugn prisutveckling, har goda förutsättningar atl fåen lugn utveckling också . Vi kommer att använda skärptprisövervakning för atl nå det målet. Prisstoppär etl instrument som skall användas när della är oundgängligen nödvändigl, menvi har inte funnit all så är fallet . (vpk) kortgenmäle: Del är riktigt, som säger, all visst har ni lyckatsdämpa konsumtionen - men vem har den dämpade konsumtionen varit mest kännbarför? Ni har dämpat konsumtionen för barnfamiljerna så myckel all ni i dagegentligen ärskyldiga en normalfamiljen par lusen kronor för vaoe är som ni harsullit och regerat. Fråganär: Hur höga matpriser och hy ror accepterar regeringen? Ni säger att ni harinfört prisslopp och att ni skall arbeta för prisövervakning. Jag tog i miltförsta anförande upp det prisstopp som ni har infört och sade alt detegentligen har varit rena skojet, eftersom det varit fullt med häl som etlsåll. Trots all vi har haft en lugnare prisutveckling har vi ändåhaft betydligt högre prisslegringarän dem vi hade under 1960-talel. Demänniskor som måsle betala dessa prisstegringar harju fåll löneökningar sominle har varit slörre än felräkningspengar, varför de ändå har hamnat på minus. NärIngemar Mundebo säger alt omsorgen om människorna och deras problem ärvägledande för regeringen, blir frågan: Vad tänker regeringen konkretgöra föratl stoppa pris- och hyreshöjningarna? Del räcker inte med atl baratala vackert om alt ni förstår problemen. Det förhåller sig på samma sätl närni talarom jämställdheten mellan könen. Vad gör ni där? Och hur är det meddaghemsutbyggnaden? Hur är del med deltidsarbetet? Deltidsarbetet blandkvinnorna har ökat och likaså arbetslösheten, men vad gör regeringen för altklara av de här problemen annal än alt lova alt del skall bli bättre och altskriva högtidliga deklarationer? Får jag lill sist beröraden fråga som log upp. Nyligenhar del förekommil uppgifter om all mer än 1 000 fall av ekonomisk brottslighethade upptäckts men alt bara elt 90-tal av fallen hade letl till åtal. Hurförenar ni i de liberala idéerna om jämlikhet inför lagen med dellaexempel? Varför ingriper ni inte och gör del möjligl alt åtala alla dessa fallav ekonomisk brottslighet? () kortgenmäle: Försöker verkligen påslå all klyftorna och orättvisornaskulle ha minskat under den borgerliga regeringen? Bevisen skulle vara atl delaxerade företagarinkomslerna har gått ner. Ja, del irorjag del. Om man införfrikostiga avdragsregler och tillåter uppdelning av inkomsterna påfamiljemedlemmar kan man få de laxerade inkomsterna all gå ned. Altlönlagarinkomslerna skulle ligga på en oförändrad nivå stämmer väldigt dåligtmed människors direkta upplevelser. Del stämmer dåligt med Fabriks undersökningav vad som hänt med levnadsstandarden för dess medlemmar. De har fållstandardsänkningar på . Del var elt häpnadsväckandepåslående, . Under1960- och 1970-lalen kunde jag nära följa budgeiatier-naiiv. Jagkan vidimera vad sade om att ni lalar lysi om besparingarna. Delbegriper jag, för del var verkligen ingenting alt skryta med. Men ni taladedesto mer om alla de överbud ni lämnade i denna riksdag, alla skattesänkningarni ville genomföra, alla ökade statsutgifter ni lovade. Det var det elt herransliv om. Men del innebar inle alt ni förbättrade budgeten. Ni låg ständigt fleramiljarder över. På den liden var flera miljarder pengar och är fortfarandepengar. Tydligenanser budgetminislern all produktionsskatten är fylld av problem, och villhan utreda den. Vår uppfattning är atl produktionsskatten aren ganska enkelskall, alt del inle krävs några länga utredningar för all kunna åstadkomma enlagstiftning, och det är del vi begär. Men del finns någol annal i sammanhangetsom är besväriigare. Ärallernaliven lill all näsia år inte åtminstone inleda ensanering av slalsbudgelen ulan problem? Vad händer med förelagenskonkurrenskraft, reallönerna och sysselsätlningen om vi fåren okontrolleradpris- och kostnadsutveckling? Del kan väl inle i alla fall, del måsle han väl hiita på ålgärder mol. Är momsen - om delär den som är alternativet - problemfri? Den hindrar inte alt löner och andra inkomslerrusar i höjden på grund av vinstuivecklingen. Del kommer momsen alldeles försent för. I stället bidrar den bara lill en ökad prisutveckling. Summan av detla, herr talman, är allbudgetminislern inle har några lösningar pä sina egna problem. Min bön omvägledning till finansutskotlel förklingade ohörd. Del enda som återstår avfinanspolitik som denna regering skall bedriva äratt den skall utreda ellförslagsom väckts av oppositionen. Jag böriar tycka att , eftersnart på den här posten, har lappat greppet om den utveckling hanegentligen borde styra. Budgel-och ekonomiministern : Herr lalman! Jo, vi böriar få grepp om enekonomi som under elt par år varit nere i en av de djupaste svackor som svenskekonomi varit i på årtionden. Den svackan är vi på väg all arbeta oss upp urmed en ekonomisk polilik som betyder en ökad tillväxi, en iryggaresysselsällning och en lugnare prisul-veckling. En prisutveckling, ,som visserligen har legal på en högre nivå än , men prisernahar, i nästan alla europeiska länder, legat högre än under1960-talet, så också i . Men prisutvecklingen var väsenlligilugnare än genomsniliel under 1970-lalel. Vi har goda chanser alt få en ännulugnare prisutveckling . O.K.-viskall inle vara nöjda med den nivånheller. Men jag tror inle att i dagslägel etl införande av allmänt pris- ochhyresslopp är den väg vi borde gå för alt nå de mål som vi har satt upp för denekonomiska politiken. Jag tror atl vi kan nå en lugn prisutveckling - alltså enprisökning som är väsentligt lägre än genomsnittet under 1970-lalel - med denekonomiska politik som vi nu arbetar med. Jag tror all vi med den politikenskall kunna klara etl mål när del gäller prisutvecklingen på kanske 5-6 96 iökning. Produklionsfaktorsbeskallningen.Del är rikligi all del inle finns några enkla lösningar. Del är rikligi atlockså momsen och andra skaller har sina problem. Del är del som jag gång pågång har försökl att säga, när apostlar av olika slag slår upp och försökerlösa våra svenska skatteproblem med nya ideér. Det finns inga enkla lösningar.Produktionsfakiorsbeskatiningen är del inle heller. Vi behöver en lid för altse över vilka tekniska lösningarman kan finna för att möjligen fåproduklionsfaklorsbeskaliningen alt fungera bra. Och, som jag sade redan i mittförsia inlägg, kan den fungera bra skall den självfallet användas, förjag trorall vi alla, vilkel parti vi än tillhör, vill få så bra fungerande skatter sommöjligl. Men vi skall inte lova människorna atl vi har funnit något nyll somfungerar bra, förrän vi vet all del verkligen . Del vel vi inle närdel gäller produktionsfaktorsbeskaltningen. Däremot vel vi alt del finns enlång rad av problem och en lång rad av tekniska komplikationer. Man skall väländå inle bestämma sig för elt skattesystem ulan alt vara medveten om vilkakonsekvenser det får för näringslivet, för lönlagarna, för kommunerna och förskallebeialare av alla kategorier. Låt oss försl få vela vadproduklionsfaklorsbeskallning innebär, och del ulrednings-arbelel skall vi taitu med. Jagsäger inte mer om inkomstfördelningen och effekterna av en ekonomisk politikän vad vi klart vet. Vad som har hänl är all lönlagarnasinkomsler ligger på ungefär oförändrad nivå, atl kapital- ochföretagarinkomslerna har sjunkit kraftigt, atl inkomsiöverföringarna lill pensionäreroch barnfamiljer har ökat kraftigt. Viär medvetna om all den privata konsumtionen minskal framför alll . Vitog denna följdverkan för all genom insatsen kunna få fart i ekonomin. Delmålet har vi också nått. Vår ekonomi är nu på uppgång. Det finns ell vidgatulrymme bl. a. för prival konsumiion i den svenska ekonomin under detta år. ANNA-GRETALEIJON (s): Under den gångna hösien har de arbetsmarknadspoliliska insatserna varitmer omfattande . Fler människor än lidigare har deltagit iarbetsmarknadsutbildning. Fler- framförallt bland ungdomarna-har gåtl och går iberedskapsarbeten. var inle mindre än 64 000 personer iberedskapsarbete och av dem var 30 000 i åldrarna . Ulanberedskapsarbetena skulle arbetslösheten bland tonåringarna ha varit fyragånger så stor. Trotsde här insatserna så har det 1978 slagits rekord iungdomsarbetslöshet. Många människor oroas av den här silualionen, och delfinns verkligen anledning till oro. Arbeislöshei leder till en lång radproblem, både för samhället och för den enskilde.