prot · G20945 · 1978-12-31 00:00:00 — a. påEuroc-exemplei i går - på atl man klart bryter mol gängse mänskliga regler ochmot anvisningarna, atl vi inför elt direkt skadestånd, ell skadeståndsom svider i skinnet på den som försöker direkl skada människor? Är del inlerikligt alt anvisningarna är kopplade lill ett sådanl skadestånd? Jagskulle vilja upprepa min huvudfråga; Ärdet inle dags förbud mot importav asbest och asbeslhalligt material för all tvinga fram de ersättningsproduktersom behövs? Är det inle dags atl ställa krav på den tidsrymd detla för ta? Ärdet inte dags att införa en deklaration om vad man för använda asbesten liil,så att man har kontroll på varje gram asbest som kommer in i landet? När man nukänner till faran är del väl inle godtagbart alt man fortsätter med den slappakontroll som funnits? Asbesikarusellenkan man kalla det här för. Trols alt del finns klara bevis för sambandet mellanasbest och cancer får man använda asbest på så här många områden. Tänkerarbetsmarknadsministern la något initiativ som visarom myndigheterna,yrkesinspektionen och andra, i andra liknande fall har material som visar påsambandet mellan hälsorisker och arbeismiljö? Tänker arbetsmarknadsministernfölja upp det här på något sätt? Är Euroc-avslöjandel, om vi får kalla det så,en varning till som kan få departementet att följaupp della så alt sådana här fall inle upprepas? Tänkerarbetsmarknadsdepartementet se lill att det kommer lill allmänhetens,företagens och arbetarnas kännedom atl det här verkligen är allvariigl? Om maninle gör del, ulan låter den s. k. asbestmetodiken fortsätta, finns det storarisker för en parallell närdet gäller lösningsmedel och andra giftiga produkierpå arbetsmarknaden. 0/7?totalförbud mot användning av asbest frågar vad som har hänt -jag tror det vardet årtalet han nämnde - med tanke på den motion från vpk som då väcktes förförsta gången. Ja,del är onekligen mycket, och en del medgav väl också själv.Låt mig inledningsvis bara säga att den metodik regeringen följer är denriksdagen ställde sig bakom och socialutskottet föreslog rik.sdagen all använda,nämligen all successivt försöka tränga tillbaka asbesten för all heltenkelt inte använda den i något sammanhang över huvud laget. Delär naturligtvis som säger, alt den asbest som finns i vårtsamhälle, i byggnader och på många andra håll, borde del vara omöjligt atl göranågonling åt. Det kräver speciella anvisningar för den som kommer i kontakt medden. Men den finns där, och det får vi väl acceptera. Skulle man göra någonlingåt del vore det fråga om miljardkostnader. Vaddel nu gäller är om vi i rimlig lid kan la bort asbesten i den nytillverkningsom nu sker i vårt samhälle. Den metod vi tillämpar har då ändå len lillåtskilliga resultat. Vi har hell enkelt i praktiken fåll bort asbesten frånfärg, lim, spackel, fogmaterial och liknande produkter. Det är också förbud molalt använda golv- och väggbeklädnader med asbest, mattor med asbestbaksida samlpraktiskt taget alla produkier med asbestcemenl. Asbest får inte helleranvändas som isoleringsmaterial annat än då isolering inte kan ulföras medannat material. Vidare råder lotalförbud mot användning av blå asbest. Mankan här göra en omsättning till kvantiteter. Beträffande importen av asbest såköpte 1973, dvs. bara ell år efter 1972 som ville jämföramed, 20 000 lon per är mol nuvarande . Vi köper nu alltså bara entiondel jämfört med . Dennaredovisning gör väl ändå klart att åtskilligt har hänt i den riklning somLars-Ove önskat sig. När del gäller ansvarsfrågan har vi ju fått en nyarbetsmiljölag som ger hell andra möjligheter att gå in i de fall där mannonchalerat anvisningarna beträffande asbest. Här finns en straffsanktion avdet slag som efterlyser, och ganska radikala åtgärder harvidtagits. När det gäller övervakningenså har arbelarskyddsslyrelsen fäll ökade ömtotalförbud mot användning av asbest resurser för all kunnafölja upp ärendena. Anvisningarna har blivit mera stringenta. Över huvud tagethar man föll en förbättrad bevakning när det gäller asbestfaran i vårtsamhälle. Vadsom är svårl är att vi fortfarande har några produkier där det alltjämtinte går atl undvara asbest. Det gäller närmast vissa rör och bromsband. Härfär man i stället ta lill väldigt strikta anvisningar för alt kunna undvika atlmänniskor kommer lill skada av det här farliga ämnet, som hell börkomma bort. (vpk): Mycket har hänl , och det har jag lillslåll . Mendenna s. k. vals - om jag fär la del uttrycket i min mun - har också dragitsvarje gäng. Trots vidtagna åtgärder har alla avslöjanden kommii lillbaka. Jagharerfarii atl ersättningsprodukter skulle komma, men dessa kommer i alltförlångsam takt; man tvingar inte fram dem. När kommer de 2 000 lon asbest vi importerar atl försvinna? De måsle ju försvinna. Man tillåter alltså alt varje är pumpas in i svenskl näringsliv. Nyaprodukleroch gifierkommertill,men vadgör man? Del förefaller som ommyndigheterna och deras rådgivare saml de som styr denna debatt skall ha svartpå vitt om innan de vidtar erforderliga åtgärder. Varförtog del så lång lid att få fram asbestresullal, när man visste för 20 år sedanall asbest var farligt? Hur är del ? diskuteras kadmium, men debattengäller om det verkligen är nödvändigl atl klassa kadmium som farligt ochcancerframkallande. Visserligen är reglerna slränga men ämnet används. Ommöjligt skall man ersätta detta ämne, men vad menas med "om möjligl"? Vimåste ha klara gränser så snart det finns rapporter som pekar på att ett ämnehar ett klart samband med cancer. Eu sådant ämne måste möjligl bort.Det får inte la , eller som det tydligen kommer allgöra när del gäller asbest. Arbelsmiljölagenär väldigt tunn härvidlag. Jag åberopar inga egna erfarenheler här ulan jagstöder mig på uppgifter från fackföreningsmänniskor som brottas medarbetsmiljöbristerna, som ser företagen bryla mot arbetsmiljölagen och somskulle vilja se en direkl straffsanktion - utan atl den försl lösgöres avyrkesinspektionen eller arbetarskyddsstyrelsen. Det är del som händer . Förstmed en direkt straffsanktion mol den som bryier mol reglerna och försl närarbetsmarknadsdepartementet ger sädana direktiv alt den sanktionen sviderordentligt i skinnet kan man få bort en del - kanske en ganska stor del - av deonödiga arbetsmiljörisker som fortfarande existerar i svenskt näringsliv. Jagvill hävda atl just den diskussion som man för om kadmium och har fört omasbest är en av de största orsakerna till att företag tar lättsinnigt pä denhär frågan. Så blir del när olika skolor skall brottas med varandra och närmyndigheter och ansvariga politiker inte kan ta tjuren vid hornen och säga; Detta ärså farligt att del förorsakar cancer och andra sjukdomar. Det skall fortastmöjligt bort, och därför förbjuder vi det. Men det finns ingen diskussion omden saken. Dellaborde vara myndigheternas självklara policy, men man försöker sopa problemetunder matian. Då hamnar vi i den här positionen med ständiga avslöjanden omarbetsmiljörisker. vill atl man skall la bort de här farliga ämnenafortast möjligt. Det är precis det som sker. Att påstå att det inte görsnågot ärju hell fel. Jag tycker atl den redovisning jag gav förut visar att härhar vidtagits många och framgångsrika åtgärder för att pressa tillbakaanvändningen av asbest. Ämnet har försvunnit i slora delar av det sortiment somkommer svenska kunder till del, och blå asbest är helt förbjuden. Jagvill Slälla en fråga lill ; Vad skulle hända om man gick överlill lotalförbud? Del ärju den enda väg sorn han vill plädera för. Men Lars-OveHagberg har medgell all asbest i några avseenden är helt nödvändig för svenskindustri. Vi kan inle vara utan den. sade själv au i sådanafall fär man ge dispens. Visserligen måsle man vara återhållsam meddispenserna, men de skulle ändå finnas där. Delta betyder bara all man vänderpå del hela, så att del blir krångligare att ta bort asbest frän det svenskaindustrisamhället - del mål vi båda har. Vi har arbetat vidare på riksdagensrekommendation med alt skärpa reglerna och successivt ta bort asbest, och jagtror atl den vägen är den rälta. Vi kommer säkert alt vinna framgång. Närdet gäller kadmium är del inle någon nyhet i och för sig alt det också är ettfarligt ämne. Ny forskning har visal atl risken för njurskador sannolikt ärslörre än vad man lidigare har kunnal ana. Därtill kommer misstanken om atlkadmium även kan orsaka cancer, som säger. Att man settallvariigl pä riskerna med kadmium bevisas bäst av att kadmiumföreningarbetraktas som gift enligl lagen om hälso- och miljöfarliga varor och finns medi arbetarskyddssiyrelsens gränsvärdeslista med sä låga gränsvärden som 0,02 och0,/m Arbetarskyddssiyrelsens kadmiumanvisningar bygger också på det faktumau kadmium är en mycket allvariig risk i arbetsmiljön. Även detla ämne haralliså uppmärksammats med synnerligen slränga regler för användningen. Föratl elt ögonblick återvända lill asbest vill jag påpeka - det har gjoris ilidigare debatier med - att om man går pä förbudsvägen kan manmöjligen tvinga fram ell och annat ersättningsmedel snabbare. Men innan man skall man också vara säker på alt della nya medel i tillverkningsprocesseninle är farligare än asbest är med den kännedom man har och med de regler somnu gäller för dess användning. Delär en annan sida av problemet som inle har velal kännas vid, ivarje fall inle i tidigare debatter. Lätmig således slå fast alt vi är eniga om att ta bort asbesten. Jag vill gärnakonstatera del, eftersom grundar sig pä lönlagarrepresen- Omlotalförbud mol användning av asbest Omtotalförbud mot användning av asbest Det äricke så alt LO på något sätt har gått på linje, utan man ärenig om lagen mellan löntagarorganisationer, riksdag och regering i dellaavseende. Det är som pläderar för en linje som av andra bedömsvara orealistisk. LARS-OVEHAGBERG (vpk); Herrialman!Forlast möjligt skulle asbesten bort-det är egentligen delta vi diskuterar.Asbesten finns , och man tar inte bort den . Men jag utgår barafrån den erfarenhet vi har, att vi överöses av fariiga ämnen och gifter varjedag i vårt arbetsliv. Och skall dessa hanteras enligl asbeslmodell är jagoerhört orolig, för då lar del väldigt långlid. Del ärju de intressenter somhar hand om produktionsmedlen som lar fram dessa medel, och ställer maninte krav på dessa intressenter annat än genom en ljum lagstiftning går detväldigi långsamt. Man har då inle heller någon försäkran om attersättningsprodukterna i sin tur skulle vara ofariiga - tvärtom. Jagkan inle länka mig en bättre linje än elt generellt förbud. Var och en som harsociala skäl eller skyddsskäl för att använda en sådan här produkt måste idetalj klargöra på vilket sätt produkten skall användas, som berördmyndighet ställer krav på efter vilket antal år del hela skall vara klart. Detskall alltså vara bestämda lider och det skall vara ofarligt. Vimåste således ställa krav på dem som använder dessa fariiga produkier-det ärhuvudlinjen. ställs det väldigi ljumma krav vad gäller alla dessaprodukier som behandlas enligl själva asbestmodellen. Mankan slälla frågan; Varför är bara den blå asbesten förbjuden? Jo, den ansesallra fariigast. Men jag anser all den andra asbesten är lika fariig, ochdärför skulle den också förbjudas. Hemligheten är alt den blå asbeslen kanföretagen avvara men inte den andra. Då måste vi slälla krav pä företageni dag all de avvarar även den och skapar ersättningsprodukter. Närjag hänvisar till fackliga organisalioner och deras erfarenheter av lagen villjag bara peka på att de som direkl berörs, som ullalar sig i fackförbundstidningaroch som kommer nära problemen säger alt det är en negativ faktor i arbeismiljöarbetelatt del inte stadgas skadestånd för försumliga arbetsköpare, när de bryter motde anvisningar som finns . Det gäller företagare i del här landet somsätter sin egen välfärd, sin egen vinsl, sill eget företag före arbetarnashälsa. Delär de arbelare som direkt berörs av delta som uttalar sig i fackförbundstidningarna.Följer man med där skall man se att det finns mängder av uttalanden i denriklningen. Överläggningen var härmedslulad. § 10 Om rökförbud isamband med asbestarbeten Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför atl besvara i (c) anmälda fråga,1978/79:107, och anförde; i Hållsla har frågal mig om jag anser liden vara mogenför införande av ell rökförbud i samband med asbeslarbele och om jag i så fallär villig all arbeta för ett sådant. Fråganom rökförbud i samband med asbeslarbele har lidigare diskuterats här iriksdagen. Min förelrädare, Per , uttalade sig så sent som förra årelemot ett sådanl förbud. Självklart finns det elt slarki allmänt intresse av miförmå människor alt avstå från att röka, särskilt om de är verksamma iarbetsmiljöer där rökningen förstärker redan existerande risker för ohälsa. Enrökare löper t. ex. belydligl slörre risk alt drabbas av ohälsa på grund avasbeslarbele. Jag anser emellertid atl en rökfri arbetsmiljö åstadkoms bästgenom omfallande saklig information som bl. a. kan gälla jusl rökningenstendens alt förstärka effekten av andra hälsovådliga ämnen. Genommedbestämmandelagen ges de anslällda också möjlighel atl skapa en rökfriarbetsmiljö. Fredagen den 1 december1978 0/7/rökförbud i samband med asbestarbelen i Hållsla(c): Jag tackarför svarei. Arbetsmarknadsministernsade alldeles här i det föregående interpellationssvaret all asbest integår alt helt avvara i vissa sammanhang, och det är just därför jag har ställtdenna fråga. Del enklaste sättet att minimera riskerna är att fimpa i sambandmed asbeslarbele. Detvar jusl jag som förra ärel ställde samma fråga lill dåvarandearbetsmarknadsministern , och jag fick även då ett negativt svar. har mig veteriigen inget nyttisoleringsmalerial kommit i marknaden som helt kan ersätta asbest. Del var jujust detla, atl asbest skulle komma atl ersättas av mera miljövänligt material,som motiverade Per negaiiva inställning lill rökförbud i samband medasbestarbelen. Jag hade hoppats att dels detla faktum, dels det fakium altförståelsen för icke-rökarnas situation bland rökare sedan min förra frågaställdes belydligl hade förbättrats, skulle ha påverkat en sportsman somRolfWirién. Atlen kombination mellan rökande och asbest är särskilt fariig kan man läsa om iLäkartidningen nr 45 1978, där man redogör för en undersökning som ulförts vidEnergiverken i . Man för ju den här synergisliska effekten, som uppstårnär tvä eller fiera i och för sig ganska ofarliga ämnen sammanstrålar och heltplötsligt blir farliga. Det har också arbetsmarknadsministern åberopat isvaret. Omdet nu är sä atl asbeslarbelaren som röker helt struntar i riskerna, så bör delrimligen inle fö råda ett sådant förhällande på arbetsplatsen, allarbetskamraten som inle röker är hell oskyddad och helt enkelt måsle sluta sillarbele för alt bevara sin hälsa. Arbetsmarknadsministernbygger sitt svar på åsikten att ökad information 11Riksda.wns proiokoll 1978/79:44-45 Omrökförhud i samband med asbestarbeten Jag vet inle om jag skall betrakta rökaren som hänsynslös ellertanklös, men sä länge den rökande parten i vårt samhälle intesjälvmant har visal vilja alt bättra sig, anser jag all samhällel måste ryckain för all skydda den icke rökande asbeslarbelaren. Arbetsmarknadsministernåberopar också medbestämmandelagen i sitt svar. Det är väl ändå endastteoretiskt möjligt att komma någon vart den vägen. Är rökarna i majoritet ochden majoriteten inle har rätta viljan och förståelsen är det nog svårt allförvänla sig något resultat. Därförärjag litel besviken pä svaret. Jag säger som jag sade i min replik på del svarjag fick av Per , atl i princip ärjag motståndare till en massa förbud,men så länge man håller pä atl forska för atl fö fram ett bättreersättningsmaterial vore del ganska enkelt att sälta upp en skylt. Jag tror det finns en god samsyn på flera punkter mellan mig i denna fråga. Jag är helt med på alt vi generellt sett skall fortsättaalt arbeta för alt fö så rökfria arbetsmiljöer som över huvud tagel är möjligl.Jag tycker i likhel med att den som har valt all icke användatobak inte skall behöva ivängsröka genom andras bruk av tobak. På den punktenhar vi samma uppfattning. Menjag har också noterat atl i grunden är tveksam tillförbudsvägen, och det ärjag också. Det är del som har gjort att jag anser i delta fall inte skall använda den metoden. Jag tror del skulle varamycket svårt att gå fram med förbudsregler i denna fråga, även om det finns eltklart samband -jag är medvelen om det - mellan tobaksrökning och asbestmiljöer.Om man röker i en miljö där det kan förekomma asbest ökar risken för cancer.Det sambandet finns, och därför har ett särskilt motiv bakom sinfråga. Men jag tycker ändå alt frihelen alt ta eget ansvar skall fö la över.Det är också den syn som kommit till uttryck i en utredning som har gjorts avlobakskommittén och som heter Rökfria miljöer, I utredningen sägs:"Tobakskommiilén avser därför att närmare behandla frågan om åtgärder förrökfri arbeismiljö inom ramen för kommitténs förslag till långsiktigtälgärdsprogram för att minska rökningen." Kommittén hänvisar i fortsättningen till juslmedbestämmandelagen och de avtal man kan komma fram till genom den. Jag troratt den vägen är den bästa, och därför vidhåller jag atl man inte bör användasig av förbud. i Hållsla(c): Jag skulle vilja vädja lill arbetsmarknadsministern atl han noggrantföljer utvecklingen inom det här områdei om del dröjer innan vi tolall kan föbort asbesten i värt samhälle. Tobakskommiilénhyser förhoppningar om alt vi skall fö allt fler rökfria miljöer. Men om detvisar sig all ell arbele även i andra sammanhang är speciellt riskfyllt ikombination med rökande, då är del viktigt att man försöker länka om och atlman kanske också överväger atl införa ett förbud. Man är ju på sina håll inlealls främmande för atl vidla en sådan åtgärd. Exempelvis har man införtförbud pä vissa sjukhus. Somarbetsmarknadsministern sade kan man ju pä en arbetsplats komma överens om hurman vill ha det i det här avseendet. Men om del visar sig att majoriteten ärrökare, dä blirdei mycket svårt fördensom inte röker. Han för då finna sig ialt bli en passiv rökare. Vi måste ta med i beräkningen att vi också har mänga mycket småarbetsplatser. Därför bör vi vara försiktiga med att gä fram förbudsvägen säatl en sådan ålgärd inte uppfattas som ell slag i luften. Del gäller alt harealism bakom besluten, och jag tror inle atl ett totalförbud skulle vararealistiskt exempelvis för alla våra bilverkstäder. Där är det bättre att gäden väg som här har anvisats, dvs, alt gemensaml komma överens i den här fråganoch säga; På vårt jobb röker vi inle. Jag hoppas all alll fler arbetsplatserskall fatta sädana beslut. 0/7?åtgärder för att stimulera näringslivel i Överläggningen varhärmed slulad. § 11 Om åtgärder föratt stimulera näringslivet i Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför atl besvara () anmälda interpellation,1978/79:54, till industriministern, och anförde: har frågat induslriminislern dels om han är bereddalt vidta åtgärder för att fä lill stånd en ökad förädling av de norrbottniskabasindustriernas produkier, dels vilka äigärder han tänker vidta för atl skapagrunden för ell utökat näringsliv i och dels om han avser attförändra de nuvarande stöd- och slimulansmetoderna för förelagselablering iNorrbollen. Arbetetinom regeringen är så fördelat all del är jag som skall svara päinterpellationen. Delbesväriiga sysselsättningsläget i har ofta behandlats iriksdagen. Den positiva utvecklingen under första hälften av 1970-ialei harbrutits av de strukiurkriser som har drabbal landels basindustrier samt en djupoch långvarig lågkonjunktur som påverkat hela länels näringslivsul-veckling.Nedgången har slagit särskill hårt i , eftersom basindustrinsvarar för tvä tredjedelar av industrisysselsätlningen och dessulom harbelydelse för stora delar av länels verkstadsindustri. Betydande,delvis extraordinära, insaiser har gjoris från regeringens sida för att främjautvecklingen i länel. Delegationen skall lämna förslag lillsysselsältningsskapande åtgärder, och verksamheien skall inriktas på all tafram konkreia projekt som ger nya arbelslillfällen och stärker näringslivet ilänel. Som exempel på delegationens arbele kan nämnas samarbetet med tekniskahögskolan i i ett projekt kallat verkstäder Omåtgärder för att slimulera näringslivet i Man arbeiar därmed all la fram nya produkier baserade på ny leknik. Projekiei lösernaiuriigivis inle problemen, men visar hur man genom tidigare ej prövademetoder kan nå konkreia resultat. Arbetet har hillills lett till alt två nyaförelag bildats. Delegaiionen har vidare tagil iniliaiiv till utökadprospektering av malmtillgångarna i länel, vilket lett lill alt pä regeringens uppdrag upprättat en prospekterings-plan för länet. Slorainsaiser har gjoris genom Norrboliendelegaiionen för att stärkasysselsätlningen inom jord-och skogsbmksseklorn. Delegaiionen harhiltillserhållit 35 milj. kr föratt genomföra skilda projekt. Jaganser alt Norrboliendelegaiionen utför ell vikligl arbete som främjar länelsnäringsliv. Det lar dock tid innan de äigärder som delegationen initierat ledertill nya arbetstillfällen. Delegationens arbete kommer att fortsälla för attden skall kunna iniliera ytteriigare åtgärder som leder till ännu flerarbelslillfällen. Ettsärskill investmentbolag - NJA-invest - har bildals för att öka denindustriella ulbyggnaden i . Bolaget har i en framställning lillregeringen hemställt om ytteriigare resurser. Regeringen bereder f n. dennafråga. Stiftelsenför metallurgisk forskning (MEFOS) i har under ärel erhållit 26 milj. kr.i lokaliseringsbidrag för att kunna bygga ut sin verksamhet. En ökad forskningdär ger bl. a. underlag för ökad vidareförädling och därigenom bidrag tillförbättrade konkurrensmöjligheter för stålindustrin. Itilläggsbudget I lill statsbudgeten för innevarande budgetär har regeringenföreslagit atl AB beviljas 550 milj. kr. i län ochkapitaltillskott för atl genomföra investeringar i pappersbruket i Karisborg.Bolaget har tidigare under är 1978 beviljats lokaliseringsstöd förinvesteringar vid sågverket i . Luossavaara-KiirunavaaraAB () har under ärel erhållit 200 milj. kr. för alt bemästra desysselsättningsproblem som uppställ vid företaget till följd av den svagakonjunkturen och genom åtgärder för all sänka kosinaderna. Medlen har använtslill miljöinvesteringar samt lidigareläggning av andra investeringar. Bolagethar vidare erhållit 180 milj. kr. av för investeringar i ettapatitverk och en anläggning för fosforrening i samt kopparbrytning iViscaria. och har enligl vad jag erfaril genomfört engemensam ulredning om ;s framlida struktur och utveckling. a. bilda underlag för beslut om förelagets framtida inriktning. Underår 1978 utgår i elt förhöjt regionalpolitisktintroduktionsstöd.och har den s. k. offertprincipen prövats pånya projekt i länet. Offertprincipen innebär atl slalen vid behov kan gelokaliseringsstöd till angelägna sysselsätlningsprojekl utöver vad som annarsär möjligl. Regeringen har i nämnda tilläggsbudget föreslagit all delförhöjda inlroduktionssiödet skall utgå under yllerligare . Slutligen vill jag nämnaall länsarbeisnämnden i inneva- rande är disponerar ca 540milj. Medlen används lill bl. a. arbeten som gerpraktik och yrkeserfarenhet för framtiden ät ungdomar och tyngre arbeten avinvesteringskarakiär, bl. a. iordningställande av industriområden. Dessainsaiser är värdefulla och ökar förulsätlningarna för näringslivelsutveckling. genomgår också ca 4 500 personer i länet arbetsmarknadsutbildning. Ensatsning på yrkesutbildning kan kortsiktigt molverka arbelslöshel ochlångsiktigt medverka lill uppbyggnaden av en mer allsidig företagsamhet. Deinsaiser som redan har gjons och som görs f n. är enligt min mening vikligasleg på vägen möten mer balanserad situation i och liggeri linje medde krav som interpellanten ställer pä all fö lill stånd en ökad förädling ochatl skapa grunden lill elt utökat näringsliv. Nuvaranderegionalpoliliska ram utlöper vid utgången av budgetåret.