prot · G20978 · 1978-12-31 00:00:00 — Skulle della fortsätta är del ell allvarligl hot molpensionärernas trygghet. På längre sikl kan därför endasi en polilik sominnebär ekonomisk utveckling i stället för slagnation och minskade i ställetför ökade klyftor lägga grunden lill en polilik som är framgångsrik även för deäldre, och vi har till della lagt fram en rad förslag med dennainriktning. INGEGERDTROEDSSON (m): Äldresjukvärden slod i hög grad i centrum för trepartiregeringenshandlande. Den framlagda äldresjukvärdsutred-ningen har redanpå många sätt bidragit till en mer realistisk och progressiv attityd lill delångtidssjuka och deras värdbehov samt lill utbildnings- och forskningsbehov. Vidarehar allmänläkarutbildningen fr. o. m. i är förlängts med sex månaderslångvårdsmedicin, vilket naturligtvis fär stor belydelse för många äldre, somkan vistas i sina hem eller få värd på ålderdomshem eller pä lokala sjukhem. SIO,sjukvårdens inre organisation, fick i uppdrag all siudera patienternasmedinflytande i vården, gmppvärd och lagarbete, något som är av stor betydelse,inte minsl inom långvården. Läkemedelsutredningarna, inle minst den omförbälirad läkemedelsinformation, skulle beiyda myckel för de äldre. Här liggerbollen hos folkpartiregeringen. Jag hoppas verkligen alt regeringen sä fort sommöjligt ser till att den sparkas över hit lill i form av enproposilion. har i hög grad varit inriktade jusl pä att tillgodoseäldresjuk värdens behov. Från en bollennotering , det senasie år sompåverkades av regeringen politik, med endast 900 nya platser, fick vi1978 en ökning med över 2 300 platser, L-KELP -landslingens kommunalekonomiskalångtidsplanering - visar dessulom pä en planerad uibyggnad med nära 12 000 nyaplatser . Närherr m, fl. i den socialdemokraliska parlimolionen om de äldre lalar omtrepartiregeringens tid som "förspillda år" för långtidssjukvården,talar de uppenbarligen mot bättre velande. Jag hoppas dock all vi alla är hellöverens om alt utbyggnaden av äldresjukvården alltjämt mäste sättas i förstarummet. Ävenom nybyggnadsplanerna för långvärden är glädjande ambitiösa gäller delsammalyvärr inle hem- och dagsjukvården, trots de stimulanser som infördes förraåret. L-KELP räknar med en ökning av anlalel hemsjukvär-dade med nära 4 000personer , men ser man del i förhällande lillanlalel personer över 70 är, finner man all det t o. m. innebär en visstillbakagäng. Avtalet om ersättning frän sjukförsäk- a. dag- och hemsjukvård går ul . Del är enliglvår mening utomordentligt angeläget all erfarenheierna av den nya ersättningenföljs upp och alt ersättningen vid behov förstärks, l.ex. med särskildersättning för hemsjukvårdsplatser, där service kan erhållas under nallen. Ävenom del, herr lalman, är realistiskt all räkna med atl hemsjukvärden i alllslörre ulsträckning kommer alt bedrivas med hjälp av anställd personal, måstevi pä alla sätl underlätta för de anhöriga som vill slälla upp för sina sjukaanförvanter. Här räcker del inte med skälig ersättning, råd och stöd, även omdel är utomordentligt viktigt Möjligheterna lill rält till ledighet frånförvärvsarbete eller lill förkortad arbetstid måste utredas. Önskemåletalt träffa samma läkare vid återbesök och all kunna ha fast kontakt med enläkare - inte bara en institution - mäste bällre tillgodoses. Här riicker delinle enbart all avvakta en ökad lillgång pä läkare. En proposilion omriktlinjer för etl husläkarsy.slem har aviserats. Detär också synneriigen vikligl all del byggs upp en lättillgänglig läkar-ochsjuksköterskevård nära människorna med små vårdcentraler ule i bostadsområdena.Men lika vikligl är all husläkarsysiemet ges en flexibel utformning, så att detkan anpassas till de slarki varierande förhållandena i olika delar av vårt landoch, inte minsl, lill patienter med olika behov. En försöksverksamhet med olikamodeller är därför ytterst önskvärd. Ocksä kvalitetsaspekterna mästetillgodoses. En husläkarorganisalion får inle utformas så atl den bryier nedden mödra- och barnhälsovårdsorganisation med specialutbildad personal sombyggts upp till skydd för mor och barn. Det stora behovet av flerdistriktssköterskor måsle tillgodoses genom ökad utbildning, inte genom all manlar de specialutbildade distriklsbarnmor-skorna eller sjuksköterskorna vidbarnavårdscentralerna. Enförtroendefull konlakl patient-läkare bygger på - och måsle också framgentbygga på - del fria läkarvalet som en grundläggande princip. Även deprivatpraktiserande läkarna måsle här in i bilden. I dag-handen pä hjärtat - är det nämligen oftaprivatpraktikern, där han finns, som är den verklige huvudläkaren. Anlalelpraktiker minskar dock myckel snabbi, och över hälften är . Skallvi kunna bryla den nedåtgående trenden, som statsrådet i en färskintervju påstår sig vilja göra, skall vi kunna åstadkomma en jämnare fördelningav praktiker över hela landel, dä krävs all en för nyetablering erforderliglaxenivå införs också för enläkarmotlagningar - della inle minsl för atl göradet möjligt för praktiker all slå sig ned också på sädana platser där det intefinns underiag för gruppmoltagningar. Jag är övertygad om atl en sådan politik,som mer än den nuvarande inriktas pä decenlralisering, även skulle stämmabällre överens med sjukvårdshuvudmännens önskemål. Del skulle också rensaluften om regeringen klart sade nej lill den propå som innebär att helaersättningen från , i slällel för all gä direkl lillprivatläkarna, landläkarna eller sjukgymnasterna, skulle gå lill landstingen,som sedan skulle kunna använda dessa medel efter egel gollfinnande. Elt sådanl syslem skulle,om del infördes, möjliggöra en effektiv sirypning avden enskilt bedrivna värden i de landsting där en majoriiei så önskar. Dennapropå har redan lell lill slor osäkerhet och djup oro. Monopol,herr lalman, är aldrig eftersträvansvärt. Tvärtom iir mångfald och valfrihetägnade all snabbare föra utvecklingen framåt och kan även den vägen bidra tillmänskligare och effektivare värdformer. Underden allmänpolitiska deballen uttryckte jag en varm förhoppning att delskulle bli möjligl alt tillgodose vårdbehoven för de missbrukare som annarslöper risk alt gå under, ulan alt psykiatrisera också sädanavärdbehov som inle i försia hand är psykiatriska. Dessaförhoppningar har inte infriats. Tvärtom föreslås i en lagrådsremiss all alltvångsvård av vuxna missbrukare skall ske inom den psykiatriska sjukvårdensram, således också av de missbrukare som inle kan sägas vara psykiskt sjuka.Delta strider mol de iniernalionelli vedertagna etiska principerna förpsykiatrisk värd, vilket också har framhållits från psykiaterhåll. Samtidigtföreslås all vårdtiden begränsas lill högsl , hell oberoende avvårdbehovet Det finns all anledning, herr talman, all motsätta sig ell sådanlförslag, om del läggs fram - av hänsyn lill missbrukarna själva. Dellalas med rätla om atl minimera tvånget Skall della ske, förefaller del intesärskilt välbetänkt all la bort de mellanformer som finns inyklerhelsvårdslagen i form av kontraklsvård, där alkoholmissbrukaren förbindersig atl kvarslanna för vård, av övervakning och av vilande resolution,innan friheisberövande verkligen kan eller får tillgripas. Detlalas med rätta om tillämpning av en helhetssyn. Helhetssynen förutsätter allsamlliga de omsländigheler som föranlett missbruket beaklas. Den prövning som sker vid länsrälterna ger möjlighet till en sådan vidare bedömning avvårdbehovet. Men enligt förslagel i lagrådsremissen kan vårdbehovet endasiprövas på renl medicinska grunder. Dellalas med rälla om all alla skall ha lillgång lill adekvat värd. Men vad händermed den gravt hemfallne, vårdobenägne missbrukare som är i trängande behov avvård och rehabilitering-däremoi inle av jusl "avgifining och psykiatriskvärd i samband med denna", vilket skulle krävas enligl lagrådsremissen?Antingen får vederbörande ingen vård alls eller också tvingas man av humanitäraskäl alt tänja på lagen för atl någon vård över huvud laget skall komma lillslånd. Deltalas med rälla om behovei av rättssäkerhet Varför då kasta ul denrättssäkerhet som den dubbla prövningen i socialnämnd och länsrätt innebär föralkoholmissbrukare och ersätta den med endasi läkarprövning? Porlentill tvångsvård skulle genom förslagel i lagrädsremissen bli alldeles för vid -för hur många kan inte av sitt liv falla in underindikationen "den som missbrukaralkohol eller narkotika"? Varkenpsykisk sjukdom eller hemfallenhel skulle längre behöva styrkas. skeren radikal försämring för de mest behövande av möjligheterna lill vård ochrehabilitering av erforderlig längd och erforderligt slag. Vi menar atl det - vidsidan av psyklagen - krävs en särskild lag för vuxna missbrukare,där hänsyn las lill både medicinska och sociala vårdbehov, och alt länsrättenär den naturliga beslutsinstansen. Om uiredningsarbelel på en sådan vårdlagsätts i gång genast, skulle förslag kunna föreligga innan den nyasocialljänsllagen träder i kraft Jag hoppas, herr talman, all regeringenallvarligl överväger denna lanke. Ioch med treparliregeringens lillkomst päböriades en markant kursomläggning ifamiljepoliliken, med den bestämda inriktningen atl öka valfriheten förföräldrarna och irygghelen för barnen. Del Iredje steget skulle bli införandeav en vårdnadsersättning för småbarnsföräldrar. nu framlagda socialbudgeten nämns inle elt ord om angelägenheten av allinföra någol sådanl. Däremoi lillkännages all man avser alt la uppöverläggningar med om ell nyll ulbyggnadsprogram förbarnomsorgen för perioden utgång, då etappen 100 000 nyadaghemsplalser skall vara klar. Detlaär i och för sig riktigt och naturligt. Men hur skall man för nästaulbyggnadsperiod, då del kvarstående behovei av barntillsyn skalltillgodoses, kunna vela någontingom det verkliga behovei,om man intedessförinnan gett småbarnsföräldrar bällre möjlighel atl välja? Variedaghemsplats subventioneras av staten med . per är, dvs. medetl belopp per barn som är slörre än sex barnbidrag. Till del kommerylleriigare lillskolt av kommunala medel. Men den som avstår frän sin lön föratl själv ta hand om barnen blir hell lolllös. Väljer - eller tvingas-föräldrarna all själva bekosta en ersättare, får de inle ens dra av dessa"för utgifternas förvärvande" nödvändiga kostnader. Del är uppenbartalt en sådan, djupt orättfärdig familjepolilik inte kan ge någol rättvisandebesked om hur stor den verkliga efterfrågan är på daghem och andra värdformer.Della gör del utomordentligt angelägel all successivt införa envärdnadser-sätlning som en kompensation, om än ringa, till den som själv vårdarsill barn eller som en hjälp atl beiala en ersättare eller en rimligare avgiftför daghemmet. Viföreslår alt beslut nu las om en allmän värdnadsersällning som en fortsättningpå föräldraförsäkringen. Den skulle införas och successivtutökas frän 18 månader lill all gälla barnels tre första är. Vi föreslår allvårdnadsersältningen ulgår med , per dag - det blir nära . Riitl all räkna ATP-år för vård av egna små barn börsamtidigt införas liksom avdragsräll för styrkta och nödvändigabarntillsynskostnader. Viär, herr lalman. medvelna om all den föreslagna vårdnadsersältningen inleläcker det verkliga värdet av det barnavårdande arbetet och att den inte hellerensam garanterar alla småbarnsföräldrar en rimlig valfrihet Därför menar vi altvårdnadsersältningen och föräldraförsäkringen mäste kompletteras med enminimislandardgaranii. Syftei med en sådan måsle vara all garaniera ocksäbarnfamiljer i små ekonomiska omsländigheler - inle minsl mångaensamföräldrar-den irygghel som ligger i all vela atl de kan avslå frånförvärvsarbete helt eller delvis för alt i stället vårda sina barn. En sådanminimistandardgaranti skulle vara basbeloppsanknulen och Garantin borde lill en börian omfatta familjer med minsl eltbarn under fyra är eller två barn under skolåldern. Underhållsbidrag,bidragsförskott barnpension och andra inkomsler skulle naturligtvis avräknas.En minimisiandardgaranti av det här slaget skulle innebära utomordentligt småkosinader,eftersom allernativkoslnaden ju ofta är den i dessa fall myckel högadaghemssubvenlionen som annars skulle ha utgått I äter andra fall skulle istället socialbidrag utgå. motion har vi slutligen gjorl en omfallande genomgäng av bostadsbidragenfrån social- och fördelningspolilisk synpunkt. Den genomgången visar påutomordentligt allvarliga brisler i bostadsbidragens utformning och effekler,brister som får alll svårare följder, ju mer pengar som lillförs syslemel idess nuvarande ulformning. Inkomstprövningen är l.ex. så bristfällig atlbostadsbidragen i de slörre tvåföräldrafamiljerna är hell avtrappade innan ensexistensminimum uppnåtts. 1avvaktan på en allsidig ulvärdering av del sammaniagna ekonomiska stödet lillbarnfamiljerna - vi menar alltså atl en ny familjepolitisk kommitté börtillsättas - yrkar vi på elt nytt och överarbetat förslag lill regler ombostadsbidrag för . Regeringsskiftet innebar inget regimskifte. RegeringenUllsten fortsätter, faslän i något modifierad form, den politik somtrepartiregeringen med så dåligt resultat förde. Iell avseende äremellerlid läget annorlunda: del finns inga moderater med idagens regering. Del är en klar förbättring, inle minsl för de grupper isamhällel som är i behov av etl starkt samhällsstöd för sin existens. Moderaternasuttåg ur kanslihuset är del bäsla som skelt sedan valet och i avvaklan påfolkparliels utläg hösien 1979. Påde områden somjag närmasl har all laansvarel för-socialpolitiken ochsjukvårdspolitiken - innebär försvinnande ur regeringen allmöjlighel nu skapas all sälla stopp för den privatisering av sjukvården ochförhindra de försämringar pä läkemedelsområdet som företrädareförebådat genom olika utredningar. Del är ell hälsotecken atl folkpartiregeringentänker kasta en del av de utredningarna i papperskorgen. Försocialpolitiken i slort är del också lillfredsslällande att notera atlmoderalernas möjlighel atl påverka regeringspolitiken nu upphört. Visocialdemokrater har upplevt den stora besvikelsen all se hur fåttbreda ut sig på det viktiga sociala fältet. Därför noterar vi som en framgång allde hålls ulanför regeringskretsen. Sedan är del väljarnas sak all ge besked ihösl, etl besked som vi hoppas skall ge lill resullal alt högerpolitikendefinitivt är borta ur regeringssammanhang. Närjag i går hörde moderatledaren lala om rundgången i svensk ekonomi, om bidragoch skatter, var del som alt höra på nyll. Det var sammaargument om de höga skallerna och alt man egentligen bara växlade pengar medvarandra. Ingen Ijänade på bidragen, som bara gjorde atl statsutgifterna ökade lillingen nytta. Del var samma som taladeom all statsskulden pä hans tid växte med lusenlals kronor medan man åt lunch.Och dä rörde sig hela upplåningen på sin höjd om någon miljard . , närdet rör sig om en upplåning på bortåt 50 miljarder, slår dagens högeriedare ochsäger alt hans ekonomiska polilik under de tvä år han salt i regeringen varlyckad. Idet ena avseendei - när del gäller bidragen - har ingenling lärt avutvecklingen. Idet andra avseendei - när del gäller statslånen och underskotlen i budgeten -är del andra tongångar nu än på lid. Skillnaden är bara all dagensmoderatledare fått pröva på alt sköta landels finanser och grundligtmisslyckats. Menvad ärdet vill ha bort av bidragen? Är del barnfamiljernas barnbidrag? Är delbidraget lill kommunerna i skalteuijämnande syfte? Är det stödet lillhemsamariier och färdtjänst för handikappade? Är det bidragen till landstingen,som antydde våren av de viktigaste uppgifter som hongenomförde under sin regeringstid? Detgär inle alt svara med allmänt tal om bidragen som mottagarna får beiala genomskattsedeln. Ge besked om vilka bidrag del är som ni frän moderat håll vill habort! Annars får ni stå där med skammen all bara prata utan något konkretinnehåll. Komihåg all de bidrag som svenska slaten betalar ul är lill för all utjämnaklassklyftorna i samhällel och ge dem som har låga inkomsler ell stöd! Delgäller inte minsl pensionärerna och barnfamiljerna, två kategorier somSamhällel måsle skydda och stödja. Moderaternaharju visal etl visst intresse för befolkningsfrågan. Tror man atl man gör denfrågan en tjänst genom atl tala om alt bidragen skall bort? Tvä års moderatdominans i regeringspolitiken är två är för mycket. FruSkantz tog tidigare i debatten upp frågan om de äldres situation. Jag villgärna understryka de synpunkler som hon presenterade. Fördegamla är det vikligl all de kan della i föreningsverksamhet och andraaktiviteter. Pensionärsorganisationerna måste fä ökal stöd av samhällel. Vi-socialdemokraler slöder dem i deras krav härpå. sammanhängd vill jag ocksä säga ell par ord om slödel lill pensionärslidskriflen.Folkpensionärernas får lyvärr bara stöd för den del avtidskriften som är poslbefordrad. Nuhör det till saken att den alldeles övervägande delen av upplagan sprids genomombud. För den delen får de ingen betalning av staten. Jusl della all man genomombud sprider tidningen är elt sätt all hålla konlakl med de gamla. För mängagamla människor är kanske besöket av Folkpensionärens ombud del enda besök somde fär någon gäng . Jaghar velal fästa uppmärksamheten pä detla. Frågan om postbefordran eller inteborde fören tidning som Folkpensionären inte fä vara avgörande församhällsstödets sioriek. Konslilulionsulskoltel kanske kan se pä den saken. I valrörelsen gjordecenterpartiet och ell slort nummer avalt de ville ge vårdnadsbidrag till småbarnsföräldrar. Var inle det ocksä etlbidrag förreslen? har de partierna sullil vid maklen ulan alt hagjort del minsta för all realisera sina vallöften. Viminns hur satt med sina skyltar i TV och lalade om hur bra delskulle bli bara vibylle regering. harcenlern haflsocialminisierposlen i tvåår utan atl något skelt med värdnadsbidragen. och hade juen förkrossande majoriiei i regeringen, men ingenling skedde. kommer manigen med de kraven. hade djärvheten att säga att det skelt enkursändring i familjepoliliken. Vari bestården kursändringen, ?Såvitt jag förslår bara i att ni svikit vallöftet all ge värdnadsbidrag lillsmåbarnsföräldrarna. Del kanjag inle kalla en genomförd kursändring. Man harvisseriigen byll namn på del förslag som föreligger och kallar delvårdnadsersältning, men del ändrar ju ingenling i sak. Skall ni på nyllvilseleda väljarna? Skall ni på nyll dra röster men mena precis lika litet somlidigare? Det är en falsk varubeleckning som både moderater ochcenterpar-lister torgför. Vore det en daglig vara ni på det sältel söklemarknadsföra så hamnade ni inför . är del bara allmänheten-väljarna - som kan döma er. Och ni litar kanske på alt deras minne är kort Folkpartiethar redovisat en annan syn i barnomsorgsfrågan, en syn som i slort setlsammanfaller med socialdemokratins. har varit folkpartietsfrämste talesman i vårdnadsfrågor och barnomsorgsfrågor. Han har chansen allförverkliga del som han lidigare så vällaligl ordat om. Hanharansvaret föratl kommunerna byggerul barnomsorgen,så långl del ansvarel kanläggas på ell statsråd eftersom del naturligtvis är kommunerna som fattarbesluten. Det finns lyvärr tendenser som lyder på all en del kommuner lyckshesilera inför kosinaderna och bygger ul barnomsorgen långsammare än manplanerat Här väntar jag all lar de kraftlag som han kundeuppvisa i socialutskottet och som verkligen behövs när det gäller den härfrågan. Jagläste i Ösira all i Hullsfreds kommun gäll inför all kraftigt reducera ambitionerna inom barnomsorgen. Man hade byggl delägre ambitionerna pä del faktum atl befolkningssiffran i kommunen ansågs förhögt beräknad. I själva verkei rörde det sig om en uppskattad skillnad på 240barn i prognoserna . Detta föranledde folkparliel i den kommunen allföreslå all man inte skulle bygga ul barnomsorgen och all man skulle slopabarntillsynen hell för åldersgruppen upp lill ell år. Man skulle slopa helagruppen i fritidshem och i övrigt inle bygga ut för övriga grupper.Iden kommunen barman 175 föräldrar som köar för atl få en plals inombarnomsorgen. Folkparliel är tydligen ingenling all lita på i kommunerna närdel gäller barnomsorgen. Jag har nämnt detta för all socialministern skall haen möjlighet atl ta etl samtal med sina partivänner i Hullsfred. Därhar för övrigl tidigare förekommit en del underligheier när del gäller familjepoliliken.För någol år sedan införde man den ena veckan, pä cenlerns förslag, ellvärdnadsbidrag lill småbarnsföräldrar. Veckan därpå upphävde samma borgerligamajoritel sitt beslut Del förekommer uppenbart underlig- heieri del borgeriigl slyrda . Men del är en ytterst angelägen sak allbarnomsorgen byggs ul och all ingei försummas i del avseendet. Därom bordesocialministern och jag kunna vara överens. Enkonsekvens av regeringsskiftet i hösias är alt sjukvårds- och läkemedelsfrågorna,förhoppningsvis, handläggs pä ell annal säll än vad som var länkt avtrepartiregeringen. Om man skall följa proposilionsförieckningen så tycks endel av de värsta planerna på nyordning inom denna sektor ha hamnat där de hörhemma - i någon skrivbordslåda på departementen, eller ännu hellre ipapperskorgen. Delmoderaia styrel i den delen av departemenlels verksamhel avsatte spår i enmängd utredningar. Hotframkom mol Apoteksbolaget, ökad privatisering av läkarsidan kunde anas, ettläkemedelsverk skulle tillskapas för atl nu nämna några exempel. Jag är glad omde hoten stannar vid hot och inle verkställs. Då har inträde påsjukvårdsminisierposlen inneburit en klar förbällring. Närdel gäller vården av gamla och långtidssjuka vill jag understryka atl denfrågan är så viklig atl den måste ägnas all möjlig omsorg, både i ochi landslingen. Den sidan kommer atl vara dominerande för sjukvårds-besluteninför . Jag iror pä en ökad integration av kommunernas åldringsvärdoch landstingens sjukvård i framliden. Del finns bra exempel på della, bl. a. iRonneby. , som upplrädde före mig i lalarslolen, lovsjöng sina egna insalserför åldringsvården och sade au det inte var några förspillda år i detavseendei, dä hon saii i regeringen. Säg, , vad som skedde päåldringsvårdens område! Vad gjorde ni för någonting? Ja, ni förhandlade medLandstingsförbundet tillkommer ju varie regering all sälta sig ned ochförhandla med Landsiingsförbundel, men anlalel långvårdsplalser ökade ju inte.Vi socialdemokrater lade fram förslag efter förslag och fick dem nedröstade häri kammaren. vill ändå inbilla kammaren all trepartiregeringengjorde stora insatser pä det området. Nej, det var ett verkligt brislomräde somfru lämnade. De ulredningar som tillsalles kommer i en del fallsäkerligen inte atl resultera i någonting. I fräga om åtgärder pälångtidsvårdens område kan fm icke slå sig för sill bröst Hon kanicke säga all hon har gjorl några märkbara insalser i den regering som honplacerades i 1976. Jagskall inle la upp silualionen vid Malmösjukhusel lill debali . Del blir juen interpellaiionsdebail i den frågan. Men jag vill baraunderstryka att hela denna sorgliga historia inte får leda lill att de gamlasförtroende för långvården försämras. Då är del fara å färde. Ensak vill jag dock beröra. Del gäller den läkare som både haft privatpraktik ochskött långvården så atl säga vid sidan om. Det är högst otillfredsställande meden sådan ordning. Här gäller del för både huvudmännen och attse lill att någol sädani inte får förekomma. Det är också anmärkningsvärt atlläkare i och andra orter kan sjukskriva massor av människor utan allha sett dem - med enorma kosinader som följd för del allmänna. riksförsäkringsverketåsamkats i kostnader. Delär inle bra när sådana händelser inträffar. Och det har lyvärr inträffat lilelför mycket av skandaler bland läkarna med skaiieflykl, sjukskrivningar ulan undersökningoch privaia jobb vid sidan om tjänsten för att det hell skall kunna förbigåsmed tystnad. Allmänhetensförtroende för läkarna är ston i vårt land - med all räll. Del vore beklagligtom inlräffade händelser skulle rubba del förtroendet Del har svensk sjukvårdinte råd med. ()kort genmäle: har uppenbarligen ingenling lärt och ingenting glömt Jagtror alt bör vara den förste all tala tyst om .