prot · G209153 · 1978-12-31 00:00:00 — Vihar i motionen 1658 tagit upp frågan om restaurering av grov valsverket i NJA -en insats som skulle ge möjlighet för rationellare och förbättrad produktionoch framför allt en högre kvalitet på den produktion som grovvalsverkeiproducerar. Betydelsenav kvaliteten på produkterna harju i bl. a. plan och överhuvud taget i rätt ofta poängterats. Det finns verkligenall anledning alt uppmärksamma detta på en marknad, där konkurrensen ju ärstark och där vi får uppträda i konkurrens med andra, som gör allt vad de kanför all få så bra kvalitet som möjligt. Förändringenav grovvalsverket är angelägen, och jag vill därför yrka bifall tillreservationen 10, som ansluter till bl. a. den motion vi väckt i detlaavseende. Delhar sagts här tidigare atl frågan om mediumverk \ är av den arten att denväckt den största uppmärksamheten. Det har varit en mycket omfattande debattkring den frågan länge, och förhoppningarna är självfallet rätt spända infördet beslul som kommer att fattas - spända framför allt hos dem somarbetar på gamla NJA. Jag vill framhålla atl man ändå inte kan komma ifrån attSSAB i sin långsiktiga planering tagit upp just detla grovvalsverk, och del harockså behandlats i plan. säger klart ochtydligt atl det är någonting som man avser skall byggas . Hankommer också där in på frågan om kvaliteterna, möjligheten atl tillgodosemarknaden med de kvaliteter som marknaden är i behov av. Del sägs allgrovvalsverket skall byggas under första hälften av 1980-lalet men atl man f n.inte har finansiella ramar för atl kunna lägga fram elt förslag. av den ifrågavarande typen tar att bygga. Då är delJu intenågonsärskilt slorframförhållning, om man fattar etl beslul . Delhar talals i den här debalten och även tidigare om en överproduktion. Men härärdetändå fråga om en investering som skall ersätta en nedläggning av två andra verkav samma typ. I del sammanhanget är del väsentliga all det nya mediumvalsverkelskall kunna producera kvaliteter som man kan räkna med atl köpare efterfrågar. Detär rätt beklämmande att vi skall ha en stålproduktion av den omfattning som vihar men ändå tvingas acceptera en omfattande import av olika ämnen. Vikommer väl aldrig från en del av importen, men självfallet måste det vara eltföretags ambition atl vara med på en vidareutveckling på den nuvarandemarknaden. Den ökade produktionen av ca ämnen är ändå enutomordentligt ringa andel av den import som f n. sker. Isamband med handläggningen av det här ärendet har utskottet haft uppe fråganom marknadsundersökning. 1 reservationen 8 vill center- och folkparliledamölernaanvisa 4 milj. kr. för i första hand en marknadsundersökning och därefter enprojektering, om marknadsundersökningen är positiv. Jagskulle lill det vilja kort och gott säga all Jag självfallet skulle anse dethell klart all en marknadsundersökning måste göras före ett beslul om enprojektering och elt beslut om byggande - om del hade varit fråga om en nyprodukt och en ny marknad alt bearbeta. Men här är det Ju ändå frågan om enanpassning av produktionen lill kvaliteter som marknaden vill köpa. Omen enskild företagare skulle ha skött det här ärendet, skulle han då ha offratåtskilliga år på en marknadsundersökning, när del gällt all fö avsättning fören produkt som redan är ute på marknaden men som man avser atl förbättra? Jagär hell övertygad om alt i en sådan situation skulle han ha tittat påkonsekvenserna av den ökade produktion som han avser all komma med -i det härfallet ca . Men han skulle självfallet också ha givit klart besked omalt han kommer att bygga en ny anläggning, för att på det sättet motverka allandra kommer in och lar en marknad som de vet är tillgänglig, om inle denuvarande producenterna ser till att de tillverkar sådana kvaliteter somköparna vill ha. Hadedet varit fråga om etl mediumvalsverk som skulle producera ca ,vilket del Ju har varit tal om, skulle jag självfallet ha ansettmarknadsundersökningen som utomordentligt betydelsefull. Jag är minst av alltangelägen att del vid stålverket i skall produceras varor som inte gåratl sälja, något som skulle verka tyngande både på företagets ekonomi och pådem som arbetar där. Jagskall inle uppta kammarens tid längre. Mot bakgrund av del jag tidigare anförtyrkar jag på den här punkten bifall till utskottets hemslällan. Vissainvesteringar inom , m. m. I detta anförandeinstämde (). Så är det åter dags för all la ställning i för den svenskastålindustrin vikliga frågor. Frågor som inte bara handlar om samordning ochtidigareläggning av vissa produktionsenheter inom utan också omhur den framtida sysselsättningen skall kunna hävdas i de olika stålörterna. Viden sådan fördelning borde i rättvisans och solidaritetens namn den region somulan jämförelse har det sämsta sysselsättningsläget också få en ordentligtilldelning av del investeringskapital som skall plöjas ner i . Nuborde allt vackert tal om solidaritet med komma till ullryck iverklig handling genom satsning på järnverket i . kunde de borgeriigapartierna i handling visa att de verkligen menar allvar med sina storslagnalöften om vidareförädling av råvamtillgångar. De kunde visa atlalla miljarder som har pumpals ul från t. ex. iform av elenergi går all återbetala i form av investeringar som garanterar envidareförädling av stålprodukterna i järnverket i . 4 prolokoll 1978/79:153 Vissainvesteringar inom , m. m. Underlång tid har värt nordligaste läns befolkning solidariskt delat med sig avlänets tillgångar. När det gäller elenergin har inkomsterna genomstatsmakternas försorg fördelals över hela landet och därigenom hjälpt lill attbygga upp näringslivet i landets övriga delar. I många kraftverk som producerarenergi i andra delar av landet har privat- och kommunägda kraftverks vinstergått vidare till investeringar och utveckling i den egna regionen. Denutvecklingen har inte norrbottningarna fått vara med om. I de insatser som hargjorts för all stötta och utveckla landels näringsliv hardet nordligaste länet genom de borgeriiga regeringarnas försorg blivit utsattför en alltmer markerad utarmning av sina tillgångar. Desmulor av välfärdens allt mindre kaka som har fördelats över landet har förNorrbottens del i stort sett bestätt av konstgjord andning i form avkortsiktiga beredskapsarbeten. När norrbottningarna har delat med sig av sinatillgångar har det kallats solidaritet. Men solidaritet kan inte varaenkelriktad - då kallas del utsugning. Närdel gällt atl satsa pä har de borgeriiga alllid hittat mängder medborlförklaringar. En av de vanligaste är att "del är klart atl vi villsalsa på länet bara del finns vettiga förslag". Men när de olika förslagenhar lagts, som i form av den socialdemokratiska partimotionen, backar deborgeriiga under påståenden all dessa investeringar blir ett hot mol andrastålindustrier i landet. Alladessa borlförklaringar mol investeringar i järnverket i eller mol andrainvesteringar i är i själva verket inte förvånande. stöds den propagandan också öppet av Svenska arbetsgivareföreningensom i sin drive "Sätt fart på " till och med söker ulmålaAMS-verksamheten i som ett hot mol företagsamheten i landet.Kapitalet känner inga moraliska gränser när det gäller alt motverkasamhällsinsatser för etl län i verklig krissituation. Idelar av ulskottsbelänkandet och i de borgeriiga reservationerna sablas desocialdemokratiska förslagen ner. Närdet gäller det vikliga mediumverkel tillLuleå plockar de borgerliga fram det vanligaste argumentet: man påstår all dettilltänkta verket skulle störa produktionen i de mediumverk som står utanförSSAB. Vidare vill ulskollets centerpartister företa marknadsundersökningar föratt utröna om del finns en marknad för verkels produkter. Fördem som känner till produklionsfördelningen av mediumprodukler mellan debefintliga verken måste detta krav te sig löjeväckande. De nuvarandemediumverken i Domnarvel och har redan en marknad inom på ca 175 000lon, och enligt förslaget skulle det nya mediumverkel i .producera 208000 lon. Skillnaden mellan 175 000 och skall utgöra ett produktvalsom till stora delar importeras till . De borgeriigas krav påmarknadsundersökning kan därför tolkas som alt man vill undersöka om skallfå behålla sin egen marknad eller om produktionen skall flyttas över till någotannat verk. Vadbeträffar syn på NJA:s investeringar är den inle värden djuparekommentar. Del räcker med alt säga atl högerns historiska engage- mang för all bromsa NJ A:sutveckling nu lycks vinna allt bredare gehör i det borgeriiga lägret. Förutomalt de borgeriiga nu vill förhala nödvändiga investeringar för ell nyttmediumverk lill , så går man också mol del socialdemokratiska kravet om enupprustning av grovvalsverkei i . De borgeriiga utskotts-represenlaniernaanser att , eftersom del förslaget inte finns med i proposiiionen eller iRehnbergs förslag, bör analysera frågan inom ramen för sin ordinarie verksamhetoch alt inte nu skall ta ställning i den. Attsedan de fackliga organisationerna inom Svenskt Stål enhälligt ställt upp bakomdelta förslag och anser att investeringar skall komma till stånd, bryr sig intede borgeriiga om. Inte heller bryr man sig om alt mediumverket ochgrovvalsverkets upprustning aren nödvändighet om strukturplanen skall kunnafullföljas. Upprustningen av grovvalsverket är viktig av flera skäl, t. ex.kvalitetsskäl och direkta produktionsskäl. Denföreslagna upprustningen ger ett rakare produktionsflöde genom verket medmindre störningar i produktionen. Vidare ges möjlighet att produceramateriallängder från 90 till 130 å . Därigenom skapas alltså en produktionsökning, men man kommer också ifrån s. k. riktnings-problem med materialet. i inte får denna upprustning av grovverkel, så kommer mansnart alt nå kapacitelstakel i det befintliga verket. Del kan i sin turresultera i atl man blir tvungen att sorlera ut visst material ur produktionenmed de negativa följder det kan få för marknad . Det finns alltsåen mängd skäl som talar för alt dessa investeringar i , i form av ett nyttmediumverk och en upprustning av grovverket, görs . Hotetmol den utvecklingen nu liksom tidigare är de partier som ser negativt på enutveckling av den statliga företagsamheten. Här i harsysselsättningen i debatterats vid ett flertal tillföllen i år.Folket i norr har genom den dominerande statliga förelagsstrukturen, där tre avfyra industriarbetare är direkt beroende av vad som händer inom de statligaförelagen i länet, fått flnna sig i atl förslag till utveckling av t. ex. , sä fort de har lagts fram, genom de borgeriigas försorg har ställtsmol förslag lill utveckling av förelag i andra regioner av landet. Ominle de förslag som lagts fram i den socialdemokratiska partimotionen vinnergehör och järnverket i får de viktiga investeringarna, kommer verket inomett fåtal år atl ha en så nedsliten produklionsanläggning på förädlingssidanall del i stort sett kan betraktas som ett ämnesverk. Det måste ses som ellstort svek av alla löften som de borgerliga gett , t. ex. löften omförädling och utveckling. Avslutningsvis kan den borgerliga politiken mot en utveckling iNorrbotten kunna sammanfattas i två ord: kvalificerad sabolagepoli-tik. Vissainvesteringar inom , m. m. Vissainvesteringar inom , m. m. (vpk): behandlar näringsutskoltets belänkande nr 43 som berörSSAB. har här utvecklat vpk:s principiella synpå regeringens proposilion och utskottets olika yrkanden. Han har ocksåutföriigi redogjort för värt partis konkreta förslag angående och dedärmed sammanhängande sysselsättningsfrågorna. Jag skall därför koncentrera migpå några av de förslag som berör mitt hemlän, . Jagkan emellertid inle underiåta alt först understryka påpekandeom det orimliga i alt olika landsändar, fackföreningar och arbetare ställs molvarandra med de förslag som ligger på bord. Riksdagensbeslut kan komma atl skapa stor oro, det skall man vara medveten om. Blirarbetare och tjänstemän arbetslösa genom dagens beslul, så kommer de all minnasvilka det var som avslog konkreta förslag som varaktigt kunde ha säkrat Jobbenoch utvecklat den svenska stålindustrin. Delfinns många exempel atl hämta runt om i , som visar all siålverksarbelareinle stillatigande accepterar nedläggningar, avsked och arbetslöshet. Dagensbeslul om stålindustrin kan komma atl väcka liknande känslor i blandarbetare och tjänstemän. Del räcker inle med borlförklaringar och överslätandekommentarer. Devpk-motioner som behandlas i detla sammanhang innehåller konkreta förslag omåtgärder för atl utveckla den svenska stålindustrin. I motionerna har vi visathur delta kan göras, och vi har föreslagit all la sådana beslul . Enavgörande utgångspunkt för våra förslag är att samhällsekonomiska, inleförelagsekonomiska, inlressen skall vara vägledande för . Vi menar atlsådana bedömningar leder lill andra slutsatser än de företagsekonomiska ochmotiverar en offensiv satsning på stålindustrin. Därför har vi också föreslagitatt de privatkapiialistiska ägarinlressena skall kopplas bort från . Vimenar all det är en viktig första förulsällning för en framgångsrik satsning påstålindustrin. Denna vår syn förefaller dock inte fö särskilt stor anslutninghär i . Men vi vet alt en stor opinion i de fackliga organisationernaomfattar den. Vpkvarnade , när beslöt om bildandel av ,för de följder som vi nu kan konstalera. Ändå beslöt all överiålalill SSAB-ledningen atl utarbeta en s. k. slrukturplan. Vikonstaterar utan någon glädje atl det gångna året gett oss rätt och atlriksdagen ändå underlåter att ingripa och i stället beslutar helt i enlighetmed SSAB-ledningens förslag. borgerliga riksdagsmajorileten handlar sä förvånar väl ingen. Däremot finnsdel anledning atl förvåna sig över alt socialdemokratiskaledamöter, med många fackliga företrädare, inte tar fasta på arbetarnas ochtjänstemännens krav om offensiva satsningar på stålindustrin. Debalten hittillsi dag ger tyvärr inle anledning lill någon annan slutsats. Det gör inle hellerdel meningsutbyte som har ägt rum mellan ochIngvar . Delsom även utanför detla hus drar lill sig del största intresset från dagensdebatt är frågan om etl mediumvalsverk till . Flera har sagt all eltsådant verk i skulle fö direkta följder för verksamheten på andra orter ilandet. Men, ärade riksdagsledamöter, del är Ju inte i första hand ett resultatav elt beslut att föriägga mediumvalsverkel lill , ulan det ärhuvudsakligen ell direkt resultat av SSAB-ledningens medvetna nedlrappning avstålindustrin i . Vpk-förslageni motionerna innebär all alla nuvarande arbetslillfållen skulle säkras ochdessutom atl offensiva satsningar för nya Jobb skulle göras. Genom all avslådessa konkreta förslag skapar riksdagsmajorileten motsättningar mellan olikaorter och fackföreningar. Det är inte bra. Vikommunister har drivit kravet om ett mediumvalsverk lill , och vi kommernaturiigtvis alt rösta för detla förslag. Del vore myckel olyckligt ochallvariigt om förslaget inte fick stöd av en majoritet här i kammaren. Det harredan betonats av flera talare. Del skulle innebära ytteriigare etl bakslag förNorrbotten, och det harju med liden samlats mänga sådana pä hög. Ettnej lill etl mediumvalsverk i skulle ytteriigare minska framtidstron ilänet. skulle då ha avslagit ett förslag som kunde hamedverkat lill atl skapa nödvändig optimism och hopp om en bättre framtid. Desom går emot förslaget alt anlägga ett mediumvalsverk i skall varamedvetna om de effekter delta får för ungdom, för desskvalificerade yrkeskår och för hela länels framlid. Lars-OveHagberg har sagt del, men det förtjänar ändå att upprepas:Mediumvalsverket i sig räcker inte särskilt långt. Del måste vara det förstasteget i en sådan offensiv satsning som vi förespråkar. Mediumvalsverkelenbart kan inte säkra en framtid för stålindustrin i . Det behövsfler satsningar och det behövs många, många fler jobb till . 1 näringsutskotieis betänkande behandlas också planerna på ettkraftvärmeverk i . Vpk har senast i motionen 2268 föreslagit en omfattandeutvecklingsplan för Norrbollen. Bland våra många förslag där finns ocksåförslaget atl bygga en konsigödselfabrik i . Vi har i motionen pekatpä det stora behovet av en naturvänlig handelsgödsel och all alla nödvändigaämnen för produktion av handelsgödsel finns i . Norrbollensdelegationenhargjorten utredning av förslaget, och ytteriigare utredningar kommer atl göras ommöjligheten all anlägga en sådan konsigödselfabrik i länet. Vpk har därför imotionen 2268 föreslagit all det tilltänkta kraft värmeverket i nära anslutninglill i bör drivas med masugnsgas och LD-gas. Vi menar atl sådan gasbör användas i stället för koksgas. Den senare gasen behövs förammoniaktillverkning såsom elt led i tillverkningen av just konstgödsel. Imotionen har vi också föreslagit att en ammoniakfabrik skall anläggas i . Utskottetavstyrker båda våra krav i detta avseende. Det ärju i och för sig en sak. Mendärmed föregriper utskottet ju den prövning som del självt förutsätter skallske i samband med anläggandet av kraftvärmeverkel i . Vissainvesteringar inom , m. m. Vissainvesteringar inom , m. m. Om nu avslårvårt förslag alt driva kraftvärmeverkel med masugnsgas och LD-gas, innebärdetta all koksgasen kommer alt användas vid verket. Därmed försvåras ochfördyras möjligheterna att anlägga konstgödselfabriken i . För altbibehålla valfrihet för framtiden och för att hålla dörren öppen för attanlägga den föreslagna konstgödselfabriken borde bifalla förslaget omalt reservera koksgasen. Centerpartietsledamöter i utskottet har i en reservation begärt att 15 milj. kr. skallanslås för ändamålet. betonade i sitt tidigare inläggbehovet av atl la vara på koksverksgasen - inle minst från energisynpunkt, somhon sade. Men här finns ju också miljöaspekten. Framställning av konstgödsel avnorrbottniska råvaror är även ett Jordbruksintresse, eftersom man då kan fåslut på den fortgående kadmiumförgiftningen i åkermarken. I de gödningsmedelsom nu används ingår Ju importerade kadmiumförorenade råvaror. Enkonsigödselfabrik förulsälter också en ammoniakfabrik i , och vi hardärför föreslagit alt fatta beslut om atl anlägga en sådan. Norrbottendelegalionenstidigare omtalade utredning har delegationen själv underkänt, och ytteriigareutredningar härom har förespeglals. Vivill betona alt en konsigödselfabrik i skulle inte bara innebäraarbetstillfällen i den direkta produktionen vid fabriken utan också medföramånga andra Jobb, bl. a. i utvinning av aluminium och kalium, m.m. Fabrikenskulle också innebära en positiv breddning av industriellastruktur och skulle kunna följas av ytterligare liknande investeringar. Detfinns därför all anledning att reservera koksgasen fören konstgödselfabrik ochi stället besluta atl använda masugns- och LD-gas. Omcenlerreservaiionen bygger på den förutsättningen, skulle Jag för min del varaberedd att stödja den i en andra omröstning, men jag skulle i så fall vilja haBirgitta besked pä den punkten. Bygger man på de ursprungligaförutsättningarna för ell kraflvärmeverk, skulle masugns- och LD-gasen nämligenräcka. I så fall är vi med på atl man inte ytteriigare förlänger behandlingenav delta ärende och låter intressen, vilka de nu är, bromsa elt snabbt beslut.Men det kan kanske ge besked om. Jag ansluter mig lill tidigare yrkande om bifall tillvpk-förslagen. Låt mig uppmana ledamöter alt länkaefter när det gäller beslutet om mediumvalsverkel. Del är en för Norrbottenmyckel angelägen fråga. När vi debatterar den svenska Järn- och stålindustrin, rör vi ossinom en bransch som traditionellt räknas såsom en av landets viktigastebasindustrier. har emellertid en klar förändring av självagrundförutsättningarna för industrin ägt mm. Dess konkurrenskraft harpåverkatsnegativt av utvecklingen i vår om värld. Nationer, för vilka Järn-och stålproduktiontidigare varit helt okända begrepp, uppträder nu såsom utomordentligtslagkraftiga konkurrenter på väridsmarknaden. del på all dessa nationerhar påtagliga fördelar i bl. a. billig arbetskraft och etl starkt utvecklatstatsstöd lill produktionen. För del enklare handels-slålssorlimenlet ärkonkurrensen trots en viss internationell prisförbält-ring, som ägt rumunder del gångna året, ändå sä besvärande att vi med den gamla struklurinriklningenoch produktionseffektivitelen haralt räkna med mycket kännbara besvärligheter.För specialstålet är läget något gynnsammare, men även här är framliden medoförändrade produktionsbetingelser allvariig. Detprincipiella motståndet från privatföretagen mot samordning och statsinfiytandefick väl under utvecklingens gång vika inför konstaterandet av alt de egnakrafterna inle räckte till. Jag syftar här på och Bergslaget. Utifråndenna sanning tillkom den under en borgerlig regering genomförda fusionen -- en Irepartsallians mellan staten ä ena sidan och de tvä angivna privatastålföretagen å den andra. Samarbetet möjliggjordes genom att ett av deprivata företagen stod nära elt ekonomiskt sammanbrott och att det andrasäkeriigen betraktade sin järnhantering som en plågsam ekonomisk blödarsjuka.Uppgörelsen kom lill, och staten gick in som den räddande ängeln. Statengjorde och kommer all göra de väsentliga ekonomiska prestationerna i detförenade stålföretaget, även om ägandet och vinsten skiftas lika. Vi har frånsocialdemokratin tidigare kritiserat detta och motionerat om en revision avavtalet på den punkten. Jag behöver inte närmare upprepa argumentenhärför, men kritiken och kravet pä en avlalsjuslering står kvar frän vår sida.Ägande och inflytande i företagel skall rimligen avspegla de finansiellainsatserna. Argumenten i övrigt återfinns i den socialdemokratiskareservationen 1. gäller det emellertid all genomföra den samordning och slrukturpla-neringsom skall göra lill vad man i målsättningen har fastslagit. Del innebäretl modernt och rationellt stålföretag, som väl mäter sig med de mestavancerade europeiska verken. Vi bör helst vara litet bättre, då vårhemmamarknad för denna produktion av kända skäl inle kan mäta sig volymmässigtmed konkurrentländernas hemmamarknader i . Hemmamarknadens fördelar medavseende på transportkostnader och kundanpassning är för alla uppenbara.Järn-och stålproduktionen är,som alla vet, extremt kraflslukande. Vi har här enfördel genom den relativt billiga elenergi som vi lar fram ur vårarinnande vatten och våra kärnkraftverk. Del torde uppväga de sannolikt högrearbetskostnader som den svenska järnhanteringen har i förhållande lillkonkurrenUänderna. Denslrukturplan som i samförstånd med de fackliga representanterna har tagitbeslut om, kompletterad med generaldirektör förslag omlidigareläggningar och ytteriigare kompletterad med de fackligarepresentanternas förslag, ligger nu framför oss för etl riksdagsbeslut. Del ären stor kapital- och invésteringsinsals som del här är fråga om. Även de mestfanatiska anhängarna av enskild verksamhet måste erkänna att det belopp det rörsig om här, närmare fem miljarder, kan i denna bransch endast samhälletmobilisera och la ansvar för. Vissainvesteringar inom , m. m. Vissainvesteringai inom , m. m. Varjestrukturrationalisering av denna karaktär - tre tidigare självständiga och avvarandra oberoende Järn- och stålföretag skall samplaneras och fungera som etlförelag - möter vid genomförandet en rad kontroversiella problem.Det är fråga om sysselsättningen på de skilda orterna. Del rör förändringar avproduktionsinriktningen även i de fall då denna haft sekellång tradition bakomsig. Del gäller frågor som rör kommunerna, då förelagen i allmänhet haft denstorieken att de i slor utsträckning identifierats med den kommun där debefinner sig. Inte minst har naturiigtvis de tre orternas.Jämförelser mellanpositiva och negativa verkningar för det som de betraktat som det egnaföretagel - trots samordningen -spelat en alldeles avgörande roll. Förelagsledningarna,de berörda kommunernas representanter och de olika fackliga intressegruppernasföreträdare har, medvetna om vad ett misslyckande betyder, till slut bliviteniga. Och den enigheten finns materialiserad i slrukiurplanen med dekompletteringar som jag tidigare nämnt. Det har varit ganska svära födslovåndorinnan detla dokument blev verklighet.