prot · G209133 · 1978-12-31 00:00:00 — Ensjälvvald isolering är inte nägol som man kan eller skall accepiera.Frivillighet i all ära, men den här frivilligheten är något heltannal. Den här formen av isolering har gett myndighelerna möjligheler attslippa göra någol. Del har varil ell enkelt sätt att lösa ell svårt problem. Omnu människor av en eller annan anledning vill sina för sig själva, så bör delvara på avdelningar där dörren är öppen , där del finnsmöjligheter till konlakl med andra - när man så önskar. Del är viktigt alt inteaccepiera fångarnas önskemål, om deras krav går stick i stäv mot vad som kanvara rimligt och bra för deras rehabilitering. Isolering kan aldrig vara braför människors rehabilitering. Förraårel, herr lalman, avslogs en vpk-moiion med kravei om isolerings-straffetsavskaffande med motivering att en utredning arbetade på den här frågan. ärutredningen klar, och den föreslär i och för sig minskad användningav avskildhetsåtgärder- men någol klart ställningstagande mot isoleringsslraffförekommer inte. Därför är det betydelsefullt all uttalar sig för allisoleringsslraffet skall avskaffas. Imolionen 1756 tas också frågan om fångarnas organisations - FFCO -rättigheterupp till behandling. Vpk menar aU FFCO skall tillerkännas förhandlingsrätt omakluella frågor inom anstalterna. Också i denna del går utskollel emotvpk-yrkandet med hänvisning till all del inle rör sig om ett likadantförhållande som på arbetsmarknaden i övrigt. Nej, del är klart att del integör. Men det går inte att bestrida all det rör sig om ett parisförhållande;inte i arbeisrällsligi strikt Juridisk mening, men det är elt partsförhållande.Också den här frågan har varit föremål för utredning, och i betänkandetPersonalen vid kriminalvårdens anstalter heter det att de intagna på enavdelning bör uppmuntras att i lämpliga organisatoriska former ta sig an frågorsom rör dem gemensamt. uttalar all medinfiy-lande för deintagna i behandlingsfrågor kan ha betydelse för deras rehabilitering och alldet kan göra del lällare för de intagna att möla samhället efter frigivningen.Dä lycker man alt det borde vara självklart att Förenade fångarscentralorganisation erkänns som en förhandlingsorganisation. Men sä lycker inleutskottet, ulan man hänvisar till etl kommande lagstiftningsarbete. Man måste,menar vpk, tillerkänna de fängslade rätt all organiserat få framföra sinasynpunkter pä förhållanden inom kriminalväsendel som berör dem. Enförutsättning för all de skall kunna påverka är att fångarnas egen organisationerkänns. Del måste finnas en praktisk möjlighet att finna en form för justdenna förhandlingsorganisation, och självfallet måste del bli fråga om någonform av begränsad förhandlingsrätt Det finns möjligheler härtill, om baraviljan alt åstadkomma något sådanl föreligger. Del handlar här om de människorsom genom sin silualion har del allra svårast all försvara sin rätt och somredan, av olika skäl, har sina medborgerliga fri-och rättigheter inskränkta.Del handlar i hög grad om dessa människors rättsliga ställning, om derasintegritet och om deras möjligheler all föra fram sina intressefrågor ifackliga former. Jag yrkar bifall lill vpk-molionen 1756. Vpk-ledamöterna kommer ocksåalt rösta för reservationen nr I, som stämmer överens med vad vi i andrasammanhang krävt. Vid etl nordiskt kriminologiskt seminarium som hölls i för någonmånad sedan ullalade en av våra främsta kriminologer, vid Oslouniversitet, en förmodan all man om ungefar kommer att ställa sig mycketfrågande inför att vi någonsin har ansett, att fängelser är något som skallanvändas inom kriminalvärden. Jag hoppas att han har rätt, men jag betvivlardel. Jagvill, ulan att se 100 är framåt i liden, bara peka på del som också framhållssåväl i budgetpropositionen som i justilieutskolteis betänkande nr 32, nämligenatt trenden har svängl. sä all framför alll intagna med längre strafftid än tväär och även med strafftid utöver fem är har ökal markant 3 protokoll 1978/79:133-136 Det har tidigare i denna debatt hänvisats till altvi i utskottet påtalat detla, men jag lycker all det är angelägel aU åierigenunderstryka della. UtskoUel framhåller alt det förmodligen inle varil möjligtatt göra upp någon långtidsplan för anstaltsbeständet, eftersom dennaomsvängning har skell snabbt, men att del nu krävs alt man ser överförhållandena. Man flr heller inte förbigå de svårigheter som både intagna ochpersonal utsätts för, när enligt lidigare beslul slängda avdelningar öppnasigen och fattade beslul om all lägga ned avdelningar på vissa anstalter ellerhela anstalter plötsligt måste rivas upp på grund av de förhållanden som råder. Jagdelar de tidigare talarnas beklagande av alt kriminal värden har så pass lilelmedel lill sitt förfogande. Del är besväriigi all verka i denna situation, ochJag har lidigare åtskilliga gånger sagt, att genom bristen på lokalansialier,som kanske nu äntligen kommer att kunna hävas i , kommereventuellt också behandlingslagen au kunna sällas i kraft inom denna region. Delär brislen pä medel som har gjorl att vi i utskotismajoriteien icke har anselloss kunna biträda den cenlermolion där man kräver ett anslag på nära 800 000kr. till modifierad arbetsdrift. Vi har i år-i likhet med vad ulskotlel i mångaår har och också givit uttryck för - i våra betänkanden uttalat, allarbetsdriften är ett ytterst vikiigi inslag vid våra anstalter. Vi har ocksåkrävt att man skall utöka de försök som har pågått vid och vidTillberga. Vi har hela liden fått höra all en uivärdering skall ske och att mansedan skall la ställning i frågan. Kriminalvårdsstyrelsenhar lagl fram förslag om modifierad arbetsdrift medarbetsmarknadsanpassad ersäitning. Man följer nu en någol annan princip än densom ligger bakom försöken på och . Man har föreslagil treolika lönelägen. Vimåste vara på del klara med alt alla icke kan gå in i någon form av induslriellverksamhet. En del kan kanske icke ulföra en hel dags arbeie, och andra villkanske sludera. Därför behövs olika ersällningsnormer. Utskotlsmajorileien harsagt all del lyvärr är omöjligt all gä med pä elt ökal anslag. Vi har väl varillitet rädda för att den utredning som här aviseras skall ulgöra en anledninglill all de tankegångar som förts fram icke prövas. Därför säger viuttryckligen all vi tror att ell försök med denna modifierade form vid någoneller några anstalter bör kunna prövas i lämpligt sammanhang. Det kan t o.m.vara av värde för den utredningsman som skall tillsättas. Meddeua, herr lalman, yrkar jag bifall till utskottets skrivning på den härpunklen. Närdel gäller reservalionerna 2, 3 och 4, som är fogade vid della betänkande, såfinns här de tankegångar som vi tidigare varit inne på och som vi diskuteratvid olika tillfällen. HåkanWinberg vill ha en hell annan övervakning av narkoiikabrotlslingar än den somvi nu har. Den allmänna inställningen i utskottet när del gäller alla tremotionerna är att man måste ha en principiell generell likställighet sä långtdel är möjligl. Men vi har några undanlag. Vi har skärpta straff och skärptbehandling inom kriminalvärden för människor som har anknytning lillinternationell broUslighet antog vi också permissionsbeslämmel-ser, somgällde människor på anstalterna med myckel stor rymningsbenä-genhet Vivill inle gå vidare pä den här vägen. Vi menar t. ex. att ivåårsregeln som harsatts upp för en mildare och en strängare behandling hell enkelt handlar omrättssäkerhet Det handlar om all domstolarna skall la ställning och ange hur debedömer brottet Sedan flr kriminalvårdsanstalternas personal med domstolarnasbedömning som riktpunkt behandla ärendei. Jagyrkar bifall lill utskottets skrivning på s. 14, där det talas omdifferentieringen, de Ökade möjligheterna tillskärpi övervakning av narkoiikabrotlslingaroch - vilket jag tror är ell väldigl viktigt påpekande - där del framgår nägolom den intressekonflikt som möler anslaltspersonalen när del gäller utövandetav kontrollfunktionen och all samiidigt sörja för öppenhet och kommunikationvia omvärlden. Närdet gäller reservalionerna 3 och 4 skall Jag bara erinra om all vi behandladereservaiionen 3 i samband med all den nya lagen om permissioner inomanslallsvärden togs. Jagvill här peka pä - och jag vänder mig speciellt lill - alt fr. o.m. iräder nya bestämmelser om korltidspermissioner in ivärdcirkulärei, som blir mycket mera detaljerat och där man verkligen drar framde omständigheter som kan ligga till grund för all en permission inte beviljas- missbruk, brisl pä planering etc. Meddel anförda harjag helt kortfattat berört de problemställningar som berörs i defyra reservalionerna. Jag yrkar avslag på dem. Jagvill bara hell kon också be all fl yrka avslag på vpk-molionen 1756. Jaghoppas att vi nu kan säga att någoniing äntligen kommer all hända inom svenskkriminalvård. Del är min uppfattning och förhoppning att justitieminister kommer all beröra de två kriminalpolitiska delegationer, en omfrivården och en om anstaltsvården - vilkas direktiv vi ännu inle har sett -som skall komma all arbeia sä småningom. IngaLanlz var synnerligen grundlig när hon läste upp en del av de ulredningarberörande ämnel som har pågåii, som föreligger klara, som är remissbehandladeeller som är under remissbehandling. Jagvill dock när del gäller isoleringsslraffet säga att Jag egenlligen inte kännerigen framställningen. Redan för några är sedan antog vi en ny häktningslag, somgjorde samsitlning möjlig och som har medfört all nya häkten har måst byggasenligt hell andra principer än de lidigare. Vi har vidare häktesuiredningen ochvi har isoleringsutredningen, som remissorganen nu skall la ställning till.Jag tror inle alt vi bör föregripa de utredningarnas resultat, ulan jag anseratt vi skall avvakta pä den punkten och också hålla i minnet attisoleringsslraffet är borttaget som disciplinär ålgärd . Närdel gäller de intagnas möjligheter alt få lämpliga förelrädare yrkar vi ocksåbestämt avslag pä tanken pä att FFCO nu skulle genom riksdagsbeslul utses somrepresentanter för de intagna. Vi har i etl myckel ingående och sakligtresonemang påvisat att det inle finns nägol parisförhållande på vanligt säll,och vi har också pekal på att man funnit all förtroenderåd och samrådsorgan gerde intagna självförtroende och möjligheter lill bättre konlakl med andramänniskor. Men vi vill också all samrädsverksamheien vid anstalterna skall fåså fasta organisatoriska former som möjligt, inle minsl sedan siällning hartagits lill uiredningen om personalens uppgifter inom anslallsvärden och lillisoleringsulredningen, närde har blivit remissbehandlade. Jagkan väl också lill sisl säga att meningarna även bland de intagna tycks varanågot delade. Vi vet all FFCO har haft vissa svärigheler. Vi vel attförtroenderåden fungerar väldigt bra på sina håll, men vi vet också all man,bl. a. vid , har krävt all SAC i stället skall bli den organisation somskall företräda de intagna. Innan vi har fält klara och entydiga belägg för vadde intagna själva anser och vad finner möjligt anser viicke alt vi kan tillstyrka molionen 1756. Jagber med detta, herr talman, att fl yrka bifall till förslagi dess helhel. () kortgenmäle: Låt mig bara göra några korta kommentarer i anslutning lill vad som harsagts beträffande reservationerna 2, 3 och 4. Närdel gäller reservationen 4, som avser ivåärsgränsen i 7 § lagen om kriminalvårdi anstalt, vill Jag understryka alt man i en del fall där vederbörande normallborde dömas till straff på över tvä är beaktar att han åläggsförvisning och därför sätter straffet lägre. Sedan kanske förvisningsbesluleiinle kan verkställas. Delta medför alltså att en del åtalade som i och för sigskulle förskylla ett straff pä döms lill etl kortare straff, och dåkan man inle tillämpa denna gräns. Det tycker Jag är etl väsentligt skäl attföreta den ändring som reservanterna föreslår. Närdel gäller reservaiionen 3 är Ju avsikien all komma ål en viss rymningsbenägengrupp, som i den proposilion som vi behandlade ansågs ulgöra ell partre hundra personer. Vi sade då au vi vill vara säkra på att man genom all ilokulionen "påtaglig fara för fortsall brottslig verksamhet" ta bortordet "påtaglig" när hela denna grupp. Reservationen2 avser de regler som finns i 29 § i lagen om kriminalvård i anstalt och i 100§ i värdcirkulärei. Del gäller här också frågan om relationen mellankroppsvisitalion och del mer ingående begreppel kroppsbesikining.Justitieombudsmannen har gjort uttalanden om vad somgäller i detta avseende. Han har i ell ullalande hävdal all det fordras konkretmisstanke om narkolikalillförsel för att visilalionsmöjlighel skall föreligga.Han har vidare uttalat att möjlighelerna all visitera får användas endasl iundanlagsfall. Jag lycker all del är väl slarka begränsningar. Delfinns vidare ett intressant beslul av justitieombudsmannenWigelius, där han diskulerar relationen kroppsvisiiering-kroppsbe-sikining.Hans ultalande avslutas med följande ord: "Jag vill tilläggaall del enligl min mening kan finnas anledning att ifrågasättaom den begränsning beiräffande ålgärder för kontroll av besökande, som liggeri all endast kroppsvisitalion får ske, är lämplig , när del är slorasvärigheler all hindra att narkotika m.m. insmugglas påkriminalvårds-anstalter. Del lorde i första hand ankomma påkriminalvårdsstyrelsen att överväga denna och därmed sammanhängande frågor samlalt la del iniiiativ till lagändring som styrelsen kan anse påkallat." Delär, herr lalman, precis de synpunkier som vi förl fram i den moderatapartimoiionen och som vi följer upp i reservaiionen 2. SVEAWIKLUND (c) kort genmäle: När del gäller reservaiionen 1 vill Jag säga till fröken attdel vi saisar på återanpassning och rehabilitering förhoppningsvis kan medförainbesparingar av de utgifter som samhället måste la om vederbörande inte kananpassa sig efter frigivningen. Jag har respekt och förståelse för att vibefinner oss i etl ekonomiskl trängt läge. Men här rör det sig om människor ochmänniskoliv. Om man genom denna åtgärd kan hjälpa bara några människor måstedet vara värt försöket. Den utvärdering som skett vid och Skogomevisar all den här insatsen gett ell myckel gott resultat HåkanWinberg har kommenterat reservationerna 3 och 4, och Jag skall därför inleuppta tiden med del. Jag vill bara till säga alt lyvärr är isoleringpä fängelserna en åtgärd som man i vissa lägen är tvungen att ta. nu klubban falla och yttrade: Jag får erinra talaren om all repliken gällerendast anförande. INGA (vpk) kortgenmäle: Del hade varit intressant att få höra vad menade, men dellär Jag väl nu inte få göra. LisaMattson började sill anförande med all säga alt det nu kommer all hända någolposilivi inom kriminalvården. Del lyckerjag alt man slarkl kan ifrågasätta medtanke på att och utskottet t. ex. inie vill ta bortisoleringsslraffet Även om isolering inie förekommer som straff, får den iprakliken den funktionen. Detär rikligl alt det vid häklningsisolering förekommer samsitlning och all man påvissa håll har dörrarna öppna under daglid. Men della tillhör de absolutaundantagen. Delfinns ingenling som säger att man behöver ha isolering vid häktning. ärenbart en fråga om praktiska åtgärder. Man kan alltså överallt labort isoleringsslraffet. Omde intagna skall kunna påverka sin silualion när det gäller arbetsmiljö, frilidoch lönefrågor måste man tillerkänna FFCO och stärka fångarnas organisaiioner.Om man vill komma någon vart med rehabiliteringen och om den s. k. värdiankenskall ha någon anknytning inom kriminalvården måste Jag tror all dessa tvä ålgärder, som vi i vpk fört fram, är väldiglvikliga för en rehabilitering av de intagna. Jag beklagar att den syn vpk harpä isoleringsslraffet och på FFCO, Ungarnas organisation, inte delas avutskottets majoritet. LISAMATTSON (s) kort genmäle: Jag menade att Jag har förhoppningar om au någonting kommer att händainom kriminalvärden. Del har inie funnils myckel alt bygga diskussionerna pålidigare. Ulredningar har dröjt eller lagls undan, vilket bl. a. hände medhäkiningsuiredningen. Menom de två delegationer som skall behandla kriminalvårdspoliliken ur olikaaspekter verkligen får arbeta, och arbeta snabbt, tror Jag all vi kommer all fänya synpunkier och förslag alt la ställning lill. Isoleringsslraffet kommertroligen alt höra lill de saker som någon av delegationerna får ta ställninglill sedan frågan i vederböriig ordning remissbehandlals. Närdet gäller de reservalioner som talat för vidhåller vi inomutskottets majoritet vär uppfattning all tvåårsgränsen bör vara en riktpunktsom åberopas ur rättssäkerhetssynpunkt Vi menar också alt man icke enbart kanskapa undantagsbestämmelser för vissa typer av brott Vi har gjort det när detgäller de slora narkoiikalangarna. Men vi lycker kanske att både motionerna ochreservalionerna är onödiga, för ger missbruk av narkotika under enpermission eller missbruk av narkotika inom en anstalt - vilket betraktas allvarligt avsteg frän reglerna - anledning lill ålgärder och förändradeförhållanden. Vi tror all den möjligheten är bälire än all direkt i lag skrivain undantagsbestämmelser för narkotikamissbrukare. Beträffandereservationen 3 vill jag också peka på alt vi önskade en myckel restriktivskrivning för de grova förbrytarna och återfallsförbrylarna, medan vi ville hastörre möjligheler lill permissioner för övriga. Del skulle bli en skärpningsom vi icke anser oss kunna gå med på om ordel påtaglig las bort. () kongenmäle: I vår partimolion las fem frågor upp. De gäller visitationspalruller,ökad differentiering, möjlighelen alt vägra permission, de intagnas brev-,telefon- och besökskontakier samt den ökade möjligheten au visitera besökare.Jag vill påpeka för att reservaiionen 2 bara avser de två senastefrågorna; de andra har lösts något sä när lillfredsslällande enligl utskottetsskrivning. Jag ville bara göra det påpekandet eftersom jag all LisaMattson slog in öppna dörrar. Det vi inte anser är rikligl klan och där del kanbehövas en skärpning gäller brev-, telefon- och besökskontakterna för de grovanarkolikaförbrylarna och möjlighelen au bältre visitera personer som besökerdem. När behandlar avsnittet om kriminalvärden ijustiliedeparlemenlets budgel kan del finnas anledning all erinra om allarbeiei på del här området även i årels budgetproposition i huvudsak fortsätterefter de riktlinjer som drogs upp genom kriminalvärdsre-form, somantogs i bred enighet. Under de år som har gått har personalen pä frivårdssidanfördubblats. Jusl nu är del särskill angelägel att nya lokalan-ställer kommerlill slånd på olika håll i landet, inle minsl i . Men Jagser en ljusning i det hänseendei . Även när del har gällt alt föra ulkriminalvårdsreformen i prakliken har stor enighet rått i de grundläggandefrågorna. är glädjande och värdefullt. Naturligtvishar nya momenl kommil in, som inle var i blickpunklen 1973 pä samma säll somsenare. Jag tänker i första hand pä förekomsten av narkotika påkriminalvårdsanslalterna. Del rör sig härom ell förhållande som är djuptoroande och som har gjorl kraftfulla insalser påkallade. I budgetpropositionenoch i justitieutskotteis betänkande redovisas en rad åtgärder som redan harvidlagils eller skall genomföras. Den berättigade oron övernarkolikasilualionen har kommil lill ullryck i flera motioner. Jag har fullförståelse för de synpunkier som har framförls, och Jag kan försäkra alt bådekriminalvårdsstyrelsen och jag själv ägnar problemet stor uppmärksamhel. Vikommer alt med kraft arbeta för all lägel skall fortlöpande förbättras. Närdel gäller anstaltsbeständet är det - sä som del påpekas i både budgetpropositionenoch ulskoUsbelänkandel - angelägel alt vi får fram etl underlag som medger enmera långsiktig beredskap inför de förändringar i beläggningsulvecklingen somav olika skäl ger sig lill känna från lid lill annan. Jag fäster i detlahänseende slora förhoppningar vid den kartläggning av anstaltsbeståndet och detarbeie i övrigl som bedrivs av den särskilda arbetsgrupp som jag har tillsattmed förelrädare för jusiilie- och budgelde-parlemenlen, kriminalvårdsstyrelsenoch berörda fackliga organisaiioner. Delta arbele är angelägel från mångasynpunkier, inte minsl då av hänsyn lill personalen på anstalterna. Påsenare lid har del både i och i den allmänna kriminalpolitiskadebatten visal sig all intresset lill stor del inriktat sig pä frågor som har anknytningtill del straffrättsliga påföljdssyslemel. En rad värdefulla betänkanden harlagls fram. De spänner lillsammans över etl vidslräckl fäll och avser spörsmålsom hänger samman med frihetsstraffen lika väl som med frivärdspåföljderna. Delkan förtjäna att nämnas att de lidsobeslämda påföljderna härvid har utsatts föromfattande krilik såsom otidsenliga. Tidenär nu kommen att, pä den grundval som kriminalvärdsreformen utgör, gå vidaremed reformarbelel. Pä bord ligger redan etl förslag om all denlidsobeslämda påföljden ungdomsfängelse skall avskaffas. Remiss sker i dagarnaav en departementspromemoria med förslag all även interneringspåföljden, somockså är lidsobestämd, skall slopas. Vidare tillkallas två ulredningar medparlamentarisk anknytning för all se över del straff räiisligapåföljdssyslemel. Den ena kommittén anförtros frågor som rör fängelse ochkriminalvård i anstalt Den andra skall arbeia med kriminalvård i frihetoch alternativ till frihetsstraff Arbetet skall bedrivas skyndsamt Direklivenför kommittéerna är utförliga, och de föreligger nu i tryck. Jagkan nämna helt kort all den kommitté som skall se över frågor om fängelse ochkriminalvård i anstalt bl. a. fått följande direkliv. Minimitidenför fängelsestraff - f n. en månad - skall man försöka minska. Reglernaom villkorlig frigivning skall ses över. Nuvarande bestämmelser har kritiseratsbl. a. av den anledningen alt de medför att fängelsestraffet lill viss del blirtidsobestämf Gällandestraffskalor ses över. Dessa går i en del fall lillbaka på lidigarebestämmelser av mycket gammalt datum. Kommillén skall undersöka omsiraffskalorna är anpassade till de värderingar som råder . a. skallden organiserade och den ekonomiska broltslighelen uppmärksammas. Kommitténskall också se efter om del är möjligl au införa mer preciserade reglerompäföljdsval och straffmälning. Även vissa organisatoriska frågor haranför-trotls ål kommittén. Den skall föreslå regler som innebär attmedborgarnas insyn och inflyiande i fråga om kriminalvärden ökar och altanstalts- och frivård integreras bältre än f n. som skall arbeia med frågor om kriminalvård i frihet har lill uppgiftalt göra den nuvarande påföljden skyddslillsyn mer effektiv bl. a. genom inslagav olika konirollmomenl och genom ell ändamålsenligt sanklionssyslem för falldä meddelade föreskrifter inle följs. Kommitténskall vidare undersöka om del är möjligl all införiiva en eller flera nyapåföljder med del svenska systemet I direktiven pekas på en rad institut somtänkbara alternativ lill frihetsstraff Flera av dessa förekommer i olikafrämmande länder. Jagvill lill sist vid delta tillfälle ultrycka min förhoppning att också dettafortsatta arbeie skall kunna bedrivas i en anda av samförsiånd och med ensamfälld strävan all fä fram så bra lösningar som möjligl på detla svåra och viktigasamhällsområde. I motion 845 har Jag lillsammans med partikamrater i länmotionerat om förbättringar av arbetsmiljön vid kriminalvårdsanslalterna iTidaholm och . Justitieutskottethar avstyrkt motion 845, och jag har därför inle för avsikt att yrka bifalltill den. Det är beklagligt all utskottet inle heller delta år har kunnallillgodose denna begäran från . Personalen vid de berördaanstalterna har rätt alt ställa krav på en bra arbetsmiljö - det är rättmätigakrav från varje anställd, oavseU var han eller hon har sin arbetsplats. Men sålycks inle vara fallet för de anställda inom kriminalvärden. Ulskotlelhäller med oss motionärer i alla delar utom när det gäller att tillstyrkaanslag lill de personalförslärkningar som begärs i molionen. Personalenvid de berörda anstalterna vill genom omstruktureringen lill mindre avdelningarfl en bättre arbetsmiljö för egen del. Men det är inle bara avomtanke om sin egen arbetsmiljö som man har krävt denna omfördelning.