prot · G209122 · 1978-12-31 00:00:00 — Avigångsättningen i början av del här året att döma kommer det att byggasbara 54 000 lägenheier. Vihar inle så siorl förtroende för statsrådet när del gäller att bedöma bostadsbyggandetsomfatining, eftersom vi så ofta fått höra all del skall bli så myckel men delsedan blir sä litet varje gäng. Del är klart all del inte kan bli myckel närstatsrådet inte har någonting att säga om på vilket sätt man skall kunnastimulera bostadsbyggandet utan bara talar om den kommunala planeringen. Del ärinte ritningar eller tekniskt utförda planer som saknas. Del ärbyggviljan somsaknas, viljan au köpa upp hus därför alt de är fördyra och det är för svårt.Hela bostadsmarknaden har alltså kommit på sned, och det är grundorsaken. Finnsbyggviljan, ja, då får man planerna - var så säker på det! Men när statsrådetslår här - och kanske också i många andra sammanhang - och beklagar sig överall kommunernas planer inte är tillräckligt omfattande och au den kommunalabyggviljan inte finns kan del inle bli så myckel bälire än vad som redovisasi statistiken. (vpk) kortgenmäle: påstår att förslag lill konkrela ålgärder för ökatbostadsbyggande saknas från utskottets sida, och det är möjligt au så ärfallet. Men jag vill i direkt sammanhang med del säga all del saknas inteförslag från vpk:s sida. Vi har på en rad punkter kommit med konkreta förslag,som positivt skulle ha påverkat lill eu ökat bostadsbyggande. Låt mig erinra omnågra av dem: Enstatlig bosladsbank för totalfinansiering av bostadsbyggande ochföljdinvesteringar. Förstatligande av byggmaierielindusirin. Statliga ochkommunala byggföretag för byggande av bostadsområden. Prisstopp ochprissänkningar på byggnadsmateriel, effektiv priskoniroll och prisövervakningi byggbranschen. Regionala bostadsförsörjningsprogram för au bygga bortbostadsbristen och bristerna i bostadsmiljön. Ökade möjligheter för kommunalamarkförvärv och lomlrättsupplåielser bl. a. genom siörre anslag lillmarklånefond och förbättrade ränte- och lånevillkor. Vihar allt.sä från vpk:s sida pä en rad punkier anvisat hur man skulle kunnastimulera och möjliggöra ett ökat bostadsbyggande. Jag tycker alt bosladsminisiern gjorde del myckel lätt för sig, om manskall räkna detta som något slags bostadsdebatt eller genomgång avbostadspolitiken. Hon berörde praktiskt taget inle alls frågan om vad del kostar att bo, problemeimed de stora hyreshöjningarna och hur de skall motverkas. Eller skall de kanskeinte motverkas? Skall man bara passivt sitta still? Är del bostadsministernsoch regeringens mening? Hon sade ingenting om den handel och spekulation medfastigheter i olika former som varil markant och hur man tänker la itu med det.Jag skall som vägledning ge en liten illustration lill vad del handlar om närdet gäller dessa former av spekulalion. Delär fråga om fasligheisförsäljning av olika slag. Hyresgäslerna vet många gångerinte vilka som äger fasligheten. som spekulationen pågår förfallerhuset. Det är fråga om ombildning av hyreshus lill privatabosiadsrätlslägenheier, som sker alll oftare. Del är fråga om ägariagenheiermed strimlade lån, för att skatten på så sätt minskar. Del är fråga omutförsäljning av allmännyttiga bostadsbestånd. Det är fråga om strategiskamarkuppköp, som görs för all spekulanten skall kunna tillgodogöra sigvärdestegring på mark den dag kommunen behöver den. Del är fråga om lyxsaneringav hyreshus för all driva upp boendekostnader och pä del sättet utmönstrahushåll med lägre inkomster. Den svarta lägenheishandeln blir alltmeromfaltande. Listanöver spekulationer i olika former kan göras mycket lång, och i spåren på dellaföljer alltid en massa tragedier, otrygghet och upplrissade boendekostnader.Frågan är: Tänker inte regeringen göra någonting ål della? Anslagtill bostadsbyggande, m. m. tror att jag tröstar mig med alt vi hade en nedgång ibostadsbyggandet under den socialdemokratiska regeringens sista år. Men så ärdet inte - tvärtom. Jag sade att den situation vi hade då har lett till att vifåll de bekymmer vi har . Planeringsnivån och annat sjönk, och del får vilida av . VadJag vänder mig mot, och hela liden kategoriskt har vänt mig mot, är socialdemokraternasförsök att slå blå dunster i människors ögon och säga alt när den borgerligaregeringen tillträdde, så sjönk bostadsbyggandet katastrofalt. Delta säger manprecis som om nedgången berodde på ålgärder vidtagna av den borgerligaregeringen, när det tvärtom är så all vi fick överta en situation därbostadsbyggandet minskal. Den ulvecklingen har ändrats, och bostadsbyggandetökar. Visseriigen kunde önskemålet vara all del skulle öka ytterligare, men manmåste ta hänsyn bl. a. till att del har funnits begränsningar i kommunernasmöjligheter att rent fysiskt genomföra bosiadsbyggandei därför att planeringeninte varit av önskvärd omfattning. VadJag velat framhålla när del gäller de kommentarer som lämnas i fråga omulvecklingen på bostadsbyggandets område är att vi har ett delat ansvar förbostadsbyggandet. Det är delat mellan kommunerna och staten. Staten hardärvidansvaret förall ge del ekonomiska utrymmet och för långivningen. I övrigl harkommunerna ansvaret. Om man vill åstadkomma en ändring av de delar av ansvaretsom faller på kommunerna, då hjälper det föga au klanka på regeringen. För attfå en förändring till stånd måste det till debatt mellan de Anslagtill bostadsbyggande, m. m. politiskapartierna ute i kommunerna. Närdet gäller de delar av ansvaret som faller under statens ansvarsområde kan mandäremot ha åsikter i fråga om hanteringen. I del sammanhanget vill Jag säga attvi när det gäller det ekonomiska utrymmet har sagt all del utrymmet finns. Vivisar det genom att ta bort takel för hur mycket man för ta i anspråk. Del varJu så under hela 1960-ialei, att det var ramarna som man diskuterade. Frånkommunerna gick man i lämmeltäg till del dåvarande för au fäökade kvoter. Sedan Jag tillträdde som bostads-minister har jag inte haft enenda uppvaktning från någon kommun som vill ha ökade kvoter. Kvoterna finnsnämligen, och de går all la i anspråk. Närdet sedan gäller de statliga lånen, anpassningen lill kostnadsutvecklingenosv. har vi löpande vidtagit en rad åtgärder för all förbättra dennasituation. Det samlade resultatet av delta har inneburit att de s. k.överkostnaderna, dvs. skillnaden mellan lånen och produktionskostnaderna, harminskal . Jagskall ge socialdemokraterna den elogen att de åtminstone har försökt att plockafram elt konkret förslag, ett förslag som man säger skulle kunna innebära ettökat bostadsbyggande. Det är förslaget om införande av s. k. tilläggslån. Mansäger att en förutsättning för att man skall kunna genomföra de föreslagnaåtgärderna är bl. a. en ökad prisövervakning. Också socialdemokraterna trorsåledes att om man skulle gå in för en total långivning av helabosiadsproduklionskoslnaden, så kan della innebära en ökad prisutvecklingtotalt sell. Del är den insikten som gör all jag anser alt det vore fel allinföra tilläggslån. Det skulle nämligen få effekten all vi fick ökadebyggkostnader totalt sett, och det lyckerjag au vi skall försöka förhindra. Moderaternaoch centerpartisterna i utskottet har däremot inte kommit fram med något somhelst förslag föratl komplettera de uttalanden som man vill att utskottet skallgöra, och Jag kan delvis förslå della. Jag har ju erfarenhet av hur svårt detvar att inom irepartiregeringen få förslag genomförda. Trepartiregeringen antogvisserligen successivi förslagen, men del var svårt all få dem antagna ochgenomförda. Del är emellertid bra om del här uttalandet innebär all moderaternaoch centerpartisterna nu har genomgått en sinnesförändring när del gällerbostadsbyggandets omfattning. ToreClaeson sade alt han inle märkt alt vi vill göra någonting ål hyreshöjningarna.Men då måste han ha sovit under höstriksdagen, eftersom förslaget tillunderhållslån, som också har fattat beslut om, faktiskt harinneburit alt vi istället föratl få prishöjningar på 12-14 "i, vilket varbostadsföretagens krav , har fått hyreshöjningar på 4-5 "(). Dettainnebär ju en helt annan situation för hyresgäslerna, och det inverkar också påden totala kostnadsutvecklingen i samhället. Närdel gäller nyproduklionen har det också skeit förändringar. a. kan nämnassänkningen av den garanterade räntan, som ju dels innebär en produktionssiimulans,eftersom boendekostnaderna blir lägre än de eljest skulle bli, dels en lägreboendekostnad för hyresgäslerna. Talmannen tillkännagav all anslag utfärdats omsammanträdets fortsättande . PERBERGMAN (s) kort genmäle: Statsrådet talade myckel om planering, men det ordet kan ju beiydaolika saker. Man planerar när man vill göra någonting. Då man skall byggabosläder tänker man ut var och hur de skall byggas. Man ritar och kalkylerar.Men detta är i och för sig inget hinder. All säga att nedgången 1975 under densocialdemokratiska regeringstiden har förstört planeringssituationen ikommunerna är all ge en vrångbild. Planeringssilualionen är Ju inle elt hinder.All vi har en låg planeringsnivå är ett uttryck för att det saknas byggvilja ikommunerna. Efter de vänliga orden i slutet av statsrådets anförande skall Jaginte vara elak, men jag måste ändå säga som det verkligen förhåller sig. Vi harinte bara ett enda förslag om lilläggslån, som vi myckel riktigt har villkorat,därför alt om man bara späder pä lill byggnadsindustrin, har denna enbenägenhet alt sluka pengarna ulan alt del blir lill glädje för hyresgästerna.Detgynnarbyggmästarna. Alt vi har villkoraläretl uttryck för all vi anser måste sälta stopp för kostnadsutvecklingen. Omman nu skall traggla med siffror kan nämnas au 51 400 lägenheier påbörjades år1975. kom vi upp i 57 000 lägenheier. fick vi enborgerlig regering, men siffran påverkades inle av della. påslår deborgeriiga att det därefter har skett en ständig ökning. Men man har ännu intekommit upp till 57 000 lägenheier ulan ligger fortfarande vid 53 9(X); och förår 1978 var siffran 56 000. Skall man gå efter resultatet under de förstamånaderna kommer det all byggas 54 000 lägenheter . Detta kaninle vara någon stegvis ökning frän något slags bottennivå, eftersom denna var57 200 när ni tog över regeringsansvaret. Den siffran har ni ännu inle uppnått.Därför lyckerjag alt den bild ni ger är litet skev. Siffrorna finns emellertidredovisade i statistiken, varför vi inie behöver tvista om dem. Fårjag sedan saga att vi inle kritiserar er för att ni har vidtagit felaktigaåtgärder. Felet med den nuvarande regeringen är att den inte vidtar någraextraordinära ålgärder för att bosiadsbyggandei skall komma igång. Ni har juhela liden anpassat låneiakel till kostnadsutvecklingen. Lånelakel har höjtsmycket , eftersom inflationen har varil så elakartad.Men delta är väl ingenting att vara stolt över. Del hade varit bra om vi hadesluppit denna anpassning och i stället kunnat hålla oss kvar vid en normalarekostnadsnivå. Del är alltså avsaknaden av ålgärder som vi kritiserar dennuvarande regeringen för. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Underdella anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk) kortgenmäle: Andemeningen i resonemang var au del är upp lillkommunerna att klara ett ökat byggande. Hon pekade på de möjligheter som finnsoch sade all det i stort sell bara var fråga om Anslagtill bostadsbyggande, n\. kommunernasplanering för och vilja all klara della byggande. Kommunerna måsie Ju i så fallges resurser i form av billigare pengar för bosiads- och samhällsbyggande.Svårigheterna för kommunerna all genomföra sill bostadsbyggande sammanhängermed de oerhörda kostnadsökningar som har ägt rum när det gällerbyggkostnaderna. För all kommunerna skall få hjälp krävs del iniiiativ frånregeringens sida till ett riklat stöd till de kommunala allmännyttigabostadsföretagen. Del tror jag ärdel snabbaste och effektivaste sättet för attfä bälire fart på byggandet. BirgitFriggebo sade att underhällslånen har lett lill lägre hyreshöjningar-jaguppfattade siffran 3 '-V, hyreshöjning. Jag vet litet grand om delta och harkunnat följa med och ta del av vad som har hänt, men jag har dess värre inleträffat på så relativi låga hyreshöjningar som här nämnde - menhur som helst med det. Underhållslån skall ju betalas igen av bostadsföretagoch hyresgäster, åtminstone har del sagts så hillills. Kan man möjligen, BirgitFriggebo, länka sig en välvillig inställning från regeringens sida lill de kravsom hyresgäslerna reser om all dessa underhållslån skall avskrivas? Kan manmöjligen tänka sig en välvillig inställning från regeringens sida till kravetall regeringen skall bidra lill de sociala och allmänna merkostnader som dekommunala allmännyttiga bostadsföretagen har till privata fastighetsägare? J agtror att dessa åtgärder väsentligen kan bidra till att begränsahyreshöjningarna. Först några ord lill beiräffande underhållslånen: Delframhålls ofta att dessa lån egentligen inle löser några problem och att deskall betalas tillbaka. Den silualion som vi befann oss i var atthyresgästerna upplevde en sämre service i sill boende, bl. genom minskadeunderhållsåtgärder, samtidigl som krav på höga hyreshöjningar restes. a.motiverades dessa krav på hyreshöjningar med att bostadsföretagen skulle vidtaåtgärder beiräffande eftersatt underhåll. Då sade vi i regeringen följande:Eftersom utgifterna för au klara del eftersatta underhållet innebären puckel ibostadsföretagens kostnader,skall vi gå in och lämna likvidiielssiöd, sä all deklarar utgifterna när del gäller underhällssidan. Syftetvar också all utjämna hyresullaget från hyresgäslerna, så att de inteomedelbart skulle bli tvungna au i hyra betala kostnaderna för del utfördaunderhållet. Därför erbjöd vi hyresgäslerna alt betala della . Delinnebar en myckel stor lättnad för hyresgäster och bostadsföretag. Dellainnebär inte att representanterna för bostadsföretagen ochhyres-gästorganisaiionerna skall sälla sig med armarna i kors och tro allproblemet är löst. Tvärtom har detta beslut i givit bostadsföretagenoch hyresgäslorganisalionerna rådrum, så all de kan sälta sig nerochtillsammans diskutera vilka åtgärder man skall vidta för au hejdakosinadsulvecklingen, framför alll på drifts- och underhållssidan. Naluriiglvisbör man låia hyresgäslerna vara med i den diskussionen. Jag iror nämligen inteall man kommer all få någraeffekier med mindre än all man lar med hyresgästerna. Jagförväntar mig alltså au man kommer att ta upp en rejäl diskussion om dessafrågor. Såviii jag förslår har del nu träffats ell avtal mellan hyresgäströrelsenoch de allmännyttiga bostadsföretagen om ett ökat boendeinflytande. Jag trorau della är en bra åtgärd och all den kan leda lill all hyresgästerna blir merengagerade i sitt boende. Därmed kan man kanske också få lill stånd endiskussion om ålgärder för all hejda kostnadsutvecklingen. I della mitt svarligger också att jag inle anser all man sedermera skall omvandla de akluellalånen lill bidrag utan menar alt de skall betalas tillbaka. Låtmig så komma tillbaka lill bostadsbyggandet. Jag tycker att det är litet syndalt diskussionen här koncentreras så mycket just lill nybyggnadsverksamhetenoch att man glömmer bort den viktiga frågan om förändringen av del befintligabyggnadsbeståndet. Vi har, som Jag nämnt, fåll uppleva en kraftig ökning under1978 av de totala bosladsinvesieringarna i fasta priser. De har ökat med 18 %under 1978 efter alt lidigare under en följd av år ha minskal med mellan 2 och5 % per är. Detta visar vilken skjuls byggnadsverksamheten inom bostadssektorntotalt sett har fått. Diskussionenom delat ansvar mellan kommunerna och staten är för mig ganska viktig. Delhandlar inle om all försöka lägga över problemen på kommunerna eller om attskjuta bort ansvaret från regeringen, utan bara om all upplysa om all debrister som finns pä den kommunala sidan måste lösas av kommunerna genom endebatt bland politikerna om vilket bostadsbyggande som vi skall ha. Jag vetatt den debatten pågår i en del kommuner och all det förekommer olika åsikterom delta spörsmål. a. vill en del bygga långsammare, medan andra vill gäsnabbare fram. kan komma att tycka att Jag går väl långt ideisomjagnukommeratt säga, menjag tror tyvärr all del är så alt de erfarenheter som många av oss gjorde underden tid dä del fanns många lomma lägenheter har fåll effekier påkommunalpolitikernas bedömning av bostadsbyggandet. Del gäller så lill vida kanske hellre accepterar en viss bosiadsbrisi än att man bygger på sigmånga lomma lägenheier. 1 skenet av det blir socialdemokraternas förslag om s.k. lagersiöd egentligen ett slag i ansiktet på dem som hade sådanaenorma problem med de lomma lägenheterna. Viskall visserligen inte tjata om siffror, men jag vill ändå påminna om allbosiadsbyggandei ständigt sjönk under början av 1970-lalel. Del ökade någotunder 1976 men minskade kraftigt , dvs. under denperiod medan socialdemokraternas budget fortfarande gällde men eftertrepartiregeringens tillträde. vände utvecklingen, och därefterhar bostadsbyggandet fortsatt att öka, sä au del igångsattes 58 000lägenheier. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Andrevice talmannen anmälde au anhållit au till protokollet fåantecknat au han inte ägde räll lill ylteriigare replik. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. INGEGERDTROEDSSON (m): Jag ber alt få lacka bosladsminisiern för svaret. I min interpellationhadejag ställt sex frågor lill bosladsminisiern, men jag nödgas konstatera allJag antingen inte fäll något svar pade frågor jag ställt eller fått svar somgår vid sidan om frågeställningen. Detta, , gör mig faktisktbekymrad, därför att den här interpellationen avlämnades redan i slutet avfebruari, så del kan knappast vara brist på lid som ligger bakom. Manfår tyvärr, när man läser svaret, intrycket all statsrådet innerst inne menaratt vi också i fråga om bostadsbidragen skulle leva i den bästa av allalänkbara vaddar och alt den utredning som skall tillsättas - bortsett frånden del som gäller administrationen och som omnämns i budgetpropositionen -egentligen inte är så angelägen. Ocksådel uttalande som bosiadsslyrelsens chef har gjort och som har åiergivils ipressen lyder pä all han uppenbarligen också har den uppfattningen all alllegentligen är ganska väl beställt på della område. Sä är del dess värre inle. Påmin första fråga, om statsrådet ansåg all del var acceptabelt attinkomslprövningsreglerna alll sämre återspeglar hushållens ekonomiska bärkraft,har jag inte fått något svar. I stället har statsrådet svarat på någonting hellannat. Statsrådet säger nämligen alt bidragen fått alll bälire anpassning tillhushållens ekonomiska bärkraft. Detskulle möjligen gälla om bidragen inle trappades av. I sä fall ärdel hellriktigt all bidragen är betydligt myckel siörre för en familj som har mångabarn. Så lill vida är del rätt, men del var alls inle del frågan gällde. Del ärfaktiskt sä, vilket också riksrevisionsverkei påpekat, au reglerna förinkomstprövningen i del nuvarande bosiadsbidragssysiemei är sä brislfälliga aubosladsbidragen fungerar myckel dåligt som utjämningsinstrument mellanfamiljerav olika storlek och mellan familjerav olika sammansättning. Bidragentrappas av från en och samma inkomst hell oavsett om det är ell eller flerabarn i familjen, hell oavsett om del vid sidan om inkomsten finns kanske t. o.rn. mycket stora skattefria underhållsbidrag och bidragsförskott, hell oavsettom inkomsten förvärvas av två föräldrar eller av en förälder. betyder,påpekar riksrevisionsverkei, all ell okänt antal miljonergär till människor sominte skulle behöva dem, framför alll lill ensamstående med och ulan barn. Igengäld får barnfamiljer med ansträngd ekonomi, framför allt de siörreivåföräldrafamiljerna, för små bidrag eller inga alls. Bidragen kan vara hellavirappade, innan ens existensminimum har uppnåtts. Samtidigl kan andrafamiljer åtnjuta fullt bidrag långt efter det existensminimum har uppnåtts. Delär väl ganska klart att så här kan del bara inle fortsätta. Skall vi habehovsprövade bostadsbidrag, är del väl utomordentligt vikiigi att se lill allde långt bättre än nu kommer dem lill del som allra bäst behöver dem. Detär i alla fall glädjande all civilutskoliet tycks ha siörre insikt om au inkomslprövningsreglerna är djupt otillfredsställande. Utskottet skri ver: "Vid en genomgång av inkomstprövningsreglerna bör vidare utredas inkomstens relation till faktisk ekonomisk bärkraft, ." Det är verkligen i höggrad på liden att så nu äntligen sker. Denandra frågan gällde marginaleffekterna. Där säger bosladsminisiern:"Marginaleffekterna skärps inte genom della förslag." Tillfälligamindre inkomslökningar "medför skärpt reduktion av bidragen fÖrsi två årsenare". Delär tröst för ett tigerhjärta att man får behälla bidragen, men man får endastbehålla dem pä kredit. Men tvä år senare kandet vara så au den tillfälliga inkomstökningen inle längre föreligger. Men dåfår vederbörande ändå avslå från motsvarande belopp. Nogär det så, , alt marginaleffekterna har förvärrats därför all deinkomsiskikt där avirappning sker blivit alll bredare är efter är. För all visadetta har jag gjort en tablå, som Jag hoppas skall träda fram på kammarensTV-skärm. Den visar hur mycket bredare de inkomsiskikt i vilka avirappningen avbosladsbidragen sker har blivit under statsrådets lid i regeringen. Tablånvisar alt från 1977 till 1980-om regeringens förslag går igenom-del skikt ivilket bidragen avirappas kommerati ökas från . för enfamilj med ett barn, alltså med 33 "o, och för en fembarnsfamilj kommerdel all öka från . lill , alltså med 50 V'., . Detverkar - tyvärr - som om statsrådet inte är riktigt medveien om effekterna avde egna åtgärderna. Denna ökning drabbar inle bara dem som har myckel högainkomster, ulan den drabbar i myckel stor ulsiräckning även alla de familjerdär en hemarbelande make går ul i förvärvslivet. Jag skall återkomma lilldelta. Inteheller på den tredje frågan har jag fäll någoi svar. Jag frågade där siaisrådelFriggebo om hon del var "accepiabell att marginalefl'ekier pä över100 ')u inle bara skulle beslå utan också förvärras", om förslaget lillbosiadsbidrag går igenom. Enav anledningarna lill den frågan är alt statsminister har gått ui ochsagi all han lycker dei är rimligi all också de som har myckel goda inkomslerskall få behålla "åiminsione ", som jag iror all hanuliryckle del, av den sisi intjänade hundralapiien. Detta lyckerjag är ellrikligt och rimligt krav, men Jag tycker det är ett precis lika rimligt krav auockså barnfamiljer med vanliga inkomster eller flera barn får behållaåtminstone så myckel av en inkomstökning. Nutycks - tyvärr- inle vara särskilt intresserad av den härfrågan. Nog vore del rimligi att svara: Självfallet skall vi arbeta för allbarnfamiljerna får behålla en skälig del av sin inkomstökning, och givetvisskall vi se till all de inte avhänds hela inkomstökningen och mer än så! Isiällei säger sialsrådei:"Den höjning av den övre inkomsigränsen somföresläs" - från 54 000 lill . - "innebär atimarginaleffekterna mildras i vanliga inkomstlagen" och all regeringensskalteförslag verkar i samma riktning. Därförskall jag be all på TV-skärmen få visa en annan tablå, som direkt skildrarvilka förvärrade pomperipossaeffekier förslag kan Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Torsdagenden 5 aprif 1979 Anslaglill bostadsbyggande, m. m. medföranästa år för eninkomsifamiljer, även om regeringens skalteförslag -som jag inomparanles sagi lycker är bra-går igenom. Den härlablån bygger alliså pä altregeringens skalteförslag går igenom. Jag skall kanske också säga all jag harutgått från all den bidragsgrundande inkomsten, som Ju ligger itiden ligger . under den akluella inkomsten. Vikan på den här tablån se att en irebarnsfamilj som har . i inkomstredan i år får behålla . mindre än en annan irebarnsfamilj som har 80 000kronors inkomst. Vikan vidare se all en fembarnsfamilj som har . i inkomst får behålla600 kr. mindre än en annan fembarnsfamilj som har . Vikan också se av tablån all dessa effekier,/ö'nw/fls , även omregeringens skalteförslag skulle gä igenom! Enfembarnsfamilj som har inkomst skulle, om går igenom, få behälla . mindre än en fembarnsfamiljmed en inkomst på .