prot · G209159 · 1978-12-31 00:00:00 — Denledningen är nödvändig oavsett om vi utnyttjar kärnkraftverken i Forsmarkeller inle. För det tredje - när det gäller ledningen fränRinghals 4 - harju av skogen i ledningsgalan redan avverkats. Delåterstår alltså bara en liten bit. Och även den ledningen kan, som jag sade -inte helt och hållet, men till vissa delar- utnyttjas med denledningssiräckning som är given, även om Ringhalsaggregaten icke skulle tas idrift. i (): Humvida en sä stor del av avverkningen är gjord undandrar sig minbedömning, men vid den tid när frågan framställdes -Jag vill inte kritiserastatsrådet för atl ganska lång lid har förrunnit sedan den ställdes -irorjagmig veta alt bara en mycket liten del av skogen, kanske rent av ingen skog,hade avverkats. Avverkningen har alltså skett . Skulle den hagått med den hastighet som statsrådet antydde ärdet bara att beklaga att det ärpå det sättet. Samlidiglskall vi hålla i minnet vilka skador det blir för de skogsägare där nere somsläpper lill mark för kraftledningar - detta är inte den första kraftledningensom går fram där, ulan del är den tredje i bredd, och kraftledningsgalan är nuuppe i en bredd . Man behöver inte vara en helt obetydligskogsbonde for all få större delen av sin skogsmark Det är självklart alt skogsägarna ser med oro på detta. Jag kan förstå de problemen. Det är klart aU de här investeringarnaursprungligen är planerade och gjorda och koncessioner givna med sikte på atlaggregaten skulle tas i drift. Då är det självklart att det också behövsledningsgator, som olyckligtvis medför inträng i skogsbruket. Men,som jag sade, om man nu inte fullföljer det här-skogsavverkningen är alltsålill större delen genomförd-innebär det en mycket all vari ig försening om detskulle bli ett ja för kärnkraft vid folkomröstningen, och om det blir ett nej,går Ju ändå delar av anläggningen atl utnyttja för atl förslärka ledningsnäteti den delen av landet. Omplanerna på fasta förbindelser över Överläggningen varhärmed slutad. § 5 Om planerna påfasta förbindelser över Kommunikationsministern erhöllordet föratt besvara () anmälda fråga, 1978/79:562,och anförde: har frågat mig vilka initiativ somjag har tagit för attpåskynda handläggningen av frågan om fasta förbindelser över . Fråganom Öresundsförbindelser togs upp vid statsminister besök iSlockholm . kom man överens om all defortsatta överläggningarna i frågan skulle ske direkt mellan de ansvarigafackminislrarna. Jag har i anledning av detta inbjudit den dansketrafikminislern alt besöka Slockholm . JOAKIMOLLEN (m): Jag lackarkommunikalionsminislern för svarel. Anledningentill au jag har tagit upp frågan om handläggningen av de fasla förbindelsernaöver i allmänhet och förbindelserna mellan och .Malmö isynnerhet är de problem som f n. har. Ett av dem är de i många avseendenförsämrade kommunikationer som tvingas leva med och som har gjort detutomordentligt angeläget - inte bara för utan för landei över huvudtaget-all sä snabbt som möjligt få klarhet i den urgamla frågan om faslaförbindelser över . Det är naturiigt atl man kände en viss oro när det cirkuleradeuppgifter om att efter den senaste långa uiredningen - vi får se om del blirden sista - förhandlingar mellan kommunikationsministrarna kanske inte skulletas upp förrän i början av nästa är. haremellertid regeringen, likt enFritiof , tydligen pä sitt yttersta bättrat sig och verkligentagit etl initiativ. Omplanerna på fasta förbindelser över utomordentligt lovvärt,och Jag noterar att kommunikationsministerns svar pä min fråga är positivt. Närdessa två förbindelser har diskuterats, har del ibland framskymtat all delskulle vara nödvändigt atl göra en politisk prioritering mellan å ena sidanHH-leden och å andra sidan KM-leden. Såvitt jag förstår talar mycket för alldet är möjligt att ulan atl behöva göra en sådan prioritering, utan alt belastaskattebetalarna eller den svenska kapitalmarknaden, åsladkomma båda dessa lederoch i varie fall en bro mellan och . För att åstadkomma en sådanlösning är det naturiigtvis nödvändigt all la kontakt med de intressenter somkan länkas vilja medverka lill att man utan alt regeringarna och kommunerna fårta huvudansvaret för projekten kan utföra desamma. Därförvill jag gärna fråga kommunikationsministern dels om hon delar uppfattningenatt det bör vara möjligt atl få relativt snabba beslul som innefattar bådadessa förbindelser, dels om hon ämnar ta kontakt med olika intressenter pädetta område i anslutning till överiäggningarna med den danskekommunikationsministern för att på det sättet från början få ett sä brettunderiag som möjligt för bedömandet av vilken lösning man skall välja, i förstahand när del gäller frågan om bron mellan och . KommunikalionsminislernANITHA : Herr talman! Jag är medveten om de problem som upp, och det är därför som jag har drivit på frågan skyndsamt.Remissutfallet är sådant atl man inte kan bortse från någon av de tvåförbindelserna, och det finns inte heller någon nödvändig koppling mellan dem.Man kan lösa varje fråga isolerad om man sä vill. JoakimOllen frågade om jag tänker ta kontakt med intressenterna. Delta är en frågamellan två länder, och regeringsöverläggningarna måsle därför komma först.Joakim Ollen tror att jag genom sådana kontakter med intressenterna skulle fäetl bredare underiag för överläggningarna. Remissutfallet och uppvaktningarsom Jag har haft från berörda intressenter har emellertid redan givit etttillräckligt gott underiag, och av den anledningen behövs inga ytteriigarekontakter i samband med överläggningarnas påbörjande. JOAKIMOLLEN (m): Svarel på den ursprungliga frågan var mycket klart och positivt. Svarenpå de frågor jag nu har ställt var kanske inte riktigt lika klara. Närdet gäller kontakterna med olika intressenter vill jag närmast frågakommunikationsministern om hon delar uppfattningen atl del är möjligt attåstadkomma dessa leder ulan all sä att säga göra någon politisk prioriteringoch tidigarelägga den ena leden framför den andra. Jagär naturligtvis medveten om alt man i dessa frågor kan fatta det ena beslutetförst och det andra . Man kan också falla dem . undrar:Är kommunikalionsminislern beredd atl medverka lill atl man i ell Nr 159sammanhang fattar beslut i dessa tvä frågor rörande fasta förbindelser över den ? Del är utomordentligt angeläget att få klarhet på denpunkten. KommunikationsministernANITHA : Herr lalman! Jag vet inte riktigt vad menar medpolitisk prioritering, men i mitl förra anförande låg all Jag är öppen för allatänkbara lösningar. Jagär medveten om atl vi behöver ett beslut relativt snart, Jusl på grund av deplaneringskonsekvenser som uppkommer av alt man håller olika alternativ öppna.Man kan inle fortsätta med det hur länge som helst. Regeringen är alltså inteläst utan kan mycket väl fatta beslut om båda lederna pä en gång, om den danskaregeringen menar atl del är så beslutet skall utformas. Regeringen kan ocksåfatta beslul i den ena delen först och den andra sedan, och vi är öppna föröverläggningar utifrån olika tänkbara alternativ. JOAKIMOLLEN (m): Det är i och för sig bra alt regeringen är öppen för olika alternativ,men det vore ännu bättre om regeringen hade en klar vilja alt åsladkomma ensamlad lösning i denna region. Om man fattar beslul i den ena frågan försl ochsedan låter den andra vila, finns det betydande risker för. alt en obalansuppstår i regionen. sådant beslut skulle få ganska allvariiga följder förde samlade kommunikationerna, som man här försöker förbällra. Det är alltsåfråga om huruvida den har ambitionen atl åstadkomma eltsamlat beslul rörande dessa båda förbindelser, sä all vi inom någorlundaöverskådlig lid en gäng för alla kan få klarhet. KommunikationsministernANITHA : Herr talman! Självfallel är vår ambition all om möjligtåsladkomma en samlad lösning, så alt planeringsproblemet kommer ur världen. Men eftersom två regeringar är inblandade, måste vi hälla alla vägar öppna. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om bemanningenav sjömälningsfartyg KommunikationsministerANITHA erhöll ordet för all besvara Biiger Rosqvists (s) den 17 majanmälda fråga, 1978/79:567, och anförde: har frågat mig om även konstaterade brister i utfördsjömälning föranleder överväganden i samband med kommunikationsdepartementetsprövning av frågan om militär eller civil bemanning för sjömälningsfartyg. Sjöfartsverkelssjökorlsframställning har utretts av en särskilt tillkallad utredare.Utredarens uppgift har varit alt göra en allsidig översyn av 2 protokoll 1978/79:159-160 effektivitetenoch tillförlitligheten i processen från sjömätning till färdiga sjökort.Utredningen har remissbehandlats och bereds f n. inom departementet. Uiredningenaren kritisk analys av de olika momeni som ingår i processen från sjömätninglill färdiga sjökort. I en avslutande kommentar uttalar utredaren alt deinstmmenl och mätmetoder som använts vid sjökartläggning i är avmycket hög klass. Han konstaterar ocksä att sjömät-ningsarbelet delvis har fåttutföras under mycket svära förhållanden men att resultatet i allmänhet synesmycket gott. Under1960-talet utvecklades en ny teknik för sjömätning. Det är därför inte märkligt att vissa sjömätningsresul-lal uppvisaren del brister, framför allt vad gäller den med teleteknik gjordapositionsbestämningen. Under etl utvecklingsskede måste vissa brister godtas.Dessa brister är enligt avhjälpta. Dennya teknik som utvecklades under 1960-talel innebaren belydandekapacitetsökning i sjömätningen. Denna ökning har kommit sjösäkerheten tillgodo genom den preliminära utvärdering som har gjorts i anslutning tillmätningen. Upptäckten av nya grund rapporterades således utan altavvakta fullständig utvärdering. Denna prioritering gjordes dåen snabb utveckling mot allt större och mer djupgående fartyg ägde mm. Idet arbete som pågår inom. departementet i frågan om den fortsattabemanningen på statens isbrytare och sjömälningsfartyg skall självfallet allarelevanta faktorer beaktas. Mot bakgrund av vad Jag nu har anfört kan Jagemellertid inte se alt de av påstådda bristerna i utfördsjömätning skulle vara en sådan faktor. Jag ber att få tacka kommunikationsminister för svarel. Jagfinner alt slora delar av del är yttranden av berörd part som skönmålar i egensak. Framställningenav på nyare sjömälningar grundade sjökort har inte skett på etl sätt som frånsjösäkerhelssynpunkl varit tillfredsställande. Vidett besök som trafikutskottet gjorde hos för några är sedanbetonades vikten av atl få medel lill ett nytt sjömälningsfartyg för att kunnasnabba upp och effektivisera sjömälningen. Motioner som väcktes i medanledning härav föranledde utskott och riksdag att hos regeringen begära medeltill ett nytt fartyg, som snart står till förfogande. Utskottet upplystes ocksäav verket om att flyttningen lill orsakat vissa svårigheter i frågaom personal liksom också vissa problem med tryckeriutrustningen. Men detlabetraktades inte som någol avgörande problem. Efternågra olyckor med grundstötningar och efler tillbud till haverier medhandelsfartyg har det, pinsamt nog för den för sjömätning ochsjökortsfram-ställande ansvariga myndigheten, kunnat konstateras att sjökorteninte varit tillförlitliga. Del gäller även områden som har mätts i modern tid.Det har framkommit att åtskilligaår gamla mäluppgifter inle är införda pä sjökorten. Delta har förklarats medatl arbetet släpar efter på den kortframslällande enheten. Del är klart atlsädana förhållanden väcker uppmärksamhel och undran hos av sjöfarten direktberörda och hos press och andra massmedia. Detär mig bekant att del före kommunikationsminister tillträde iämbetet på begäran hölls en föredragning i departementet om lägel päsjökortsfronten. Därvid tillstods alt inle heller den slora bank som finns avobehandlade data, grundade pä många års mätningar, är lillföriillig. När mannoga gått igenom uppgifterna över mätningar har det framkommit alt del finnsluckor, fel och ofullständigheier som gör au framställningen av helltillfredsställande sjökort kräver ommätning av områden som redan mätts. Detgällerobehandlade mäluppgifter sedan hela 15årbakåtitiden. Arbete, lid ochpengar är bortkastade. Sjömätning är etl precisionsarbete. Del kräver vant och erfaret folk.Det är i stor ulslräckning ett arbete för yrkesfolk. Men sjömälningensgrovjobb, som skall ligga till grund för precisionsarbetet, utförs av nytt folkvarje år. Det utförs av personal som kommenderas till detta arbete. Det utförsav unga pojkar som gör sin värnplikt och har fält några veckors utbildning. Detutförs vidare som elt led i utbildningen för blivande reservofficerare ellerför reservofficerare i flottan. Många har säkert haft ambitionen atl göra ellbra jobb, men del är inle alllid del räcker. Det säger sig självt alt denyrkeserfarenhet som den person får som sysselsätts år efter är i enarbetsuppgift bhr en större tillgång. Dethar framkommit att bristerna i mätningarna, som går tillbaka lill 1960-taleloch som man nu uppläckt, beror pä fel som kan häriedas till nybörjarfel ochfelaktiga metoder. Om del kortsiktigt bedömts som ekonomiskt gynnsammare medvärnpliktig arbetskraft torde det långsiktigt bli mycket dyrt. Del är detta Jaghar velat fästa uppmärksamheten pä när frågan om civil eller militär bemanningav sjömälningsfartyg nu prövas i departementet. Tillåt mig ställa en fråga lill kommunikationsministern. Anserkommunikationsministern alt de uppgifter som har lämnats av sjöfartsverketocksä behöver prövas av annan part? Om jag flr koppla den senaste frågan lill vad sadeinledningsvis, atl det var intressenter som uttalat sig i mitl svar, kan jagtala om atl del är professor , som inte kan anses vara intressent pånågondera sidan, som i sin utredning har konstaterat hur del ligger till - intesjöfartsverket. DetBirger Rosqvist tog upp inledningsvis i sitt anförande våren hell annan sak ändet frågan gällde, nämligen de brister som visat sig föreligga när del gälleratl fä sjömälningsresullalen överförda till sjökort. Del är en svårighet påritningssidan, som inte har med bemanningen att göra. När det gäller detkortsiktiga perspektivet vill jag säga att del militära bemanningssystemet påsjömätningsfartygen har kännetecknats av en stor omsättning av besättningar.Det har självfallet varit en nackdel i den meningen atl mätsäsongen lill en delhar utnyitjats i utbildningssyfie. En stadigvarande besättning skullesjälvfallet öka kontinuiteten i mälningsarbe-lel, och de under en längre lidvunna erfarenheterna frän sjömäiningsarbetei skulle naturligen komma helasjökartläggningsverksamheten till godo. MenBirger Rosqvist har i sin fråga kopplat brister i mätningsförfarandet lillbemanningssystemet som sådant. Som framgår av mitt svar beror bristerna ihuvudsak på barnsjukdomar i övergången till ett nytt tekniskt system och intepå de faktiska besättningarnas arbetsprestationer. För all främjaeffektiviteten i sjömätningen för framtiden bör man alltså i första hand minskaomsättningen av besättningar, primärt pä befälsbefattningarna. BIRGERROSQVIST (s): Jag kom in på den stora bank av obehandlade data som finns på sjöfartsverketdärför alt den är bakgrunden till de problem som föreligger. Slora delar av detsom finns i den banken är ofullständigt material. Det har inle kunnat omsättasi rättelser i sjökort, därför att det finns luckor i mätningarna, och det harinte blivit antecknat vare sig klockslag eller positionsbestämning för dessaluckor. Dä kan man inte med lillföriillig säkerhet införa rättelser i sjökort,om man t. ex. registrerat en grundklack någonstans. De här uppgifterna harsparats mycket lång lid. Man upptäcker nu att en stor del av delsjömälningsarbeie man gjort sedan lång lid tillbaka måste göras om. har en besättning som man först får utbilda varje sommarför all utföra mätningsarbelen måste väl ändå vara en stor nackdel för arbetet?När den väl är utbildad och kan det här Jobbet slutar den; då muckar devärnpliktiga pojkarna. Nästa är är del nytt folk igen, som man flr lära upp.Självfallel blir det felaktigheter när man arbetar med etl antalnyböriare. Meden stabil besättning av yrkeserfaret folk kan man komma runt de härutbildningsproblemen. Dä görs utbildningen en gäng, och sedan bygger man vidarepå de erfarenheter man får. Därigenom kan man få lill stånd en smidigare,snabbare, bättre och mer tillförlitlig mätning. Jag lycker att kommunikationsministern skall tittanärmare på de resultat som har uppnåtts under alla de är mätningar har pågåttutan att man åtgärdat alla dessa data och som inte kommit in i nya sjökort. Del är precis vad Jag har sagt i mitt svar och i mitt förra anförande:Professor har konstaterat alt mätningsarbetet i stort har givit eltmycket gott resultat, och del lyder på all de arbetsprestationer som harutförts har varit bra, medan däremol de luckor i mätningsarbetet som föreliggerhar berott pä övergången lill ett nytt tekniskt system. Precis det som BirgerRosqvist påpekade i sitt senaste anförande sade jag i milt förra: Man måste setill alt koniinuileten ökar och på del sättet fl lill stånd en slörre rationalitet i arbetet.Det gäller primärt pä befälsbefattningarna. Mätningsförfarandei skall alltså inte kopplas tillbemanningssystemet som den sådant; det viktiga är att få stadigvarande besättningar. Är det inte kommunikationsministern bekant att de mätmetoder mananvänder, l.ex. den s. k. kraltmetoden, för med sig en del felaktigheter ochalt man är pä väg alt lämna del systemet och övergå lill en nyare form avmätning? Det har uppstått interferensproblem, dvs. den våg som har skickats uloch skulle tas upp av elt ekolod har tagits upp av ell annat. Därigenom hardjupmätningarna blivit felaktiga. Avbrott i mätningarna har också skett ochäven andra svårigheter har förekommit. Denmetod som självt bedömer vara sä förnämlig används inte på såmänga andra håll. Man är nu på väg att övergå lill andra system. Den som isvarel betygsätter detta system är kanske den som själv har kommit upp med del,och det kan ibland vara svårt att erkänna att man har begått etl misstag.Mätningarna är inte tillfredsställande. Vi har konkreta fall med haverier ochgrundstötningar, vilka inle berott på alt grunden inte varil utmärkta utan påatt de varit utmärkta på fel ställen. KommunikationsministernANITHA : Herr lalman! Lät mig för tredje gången säga all manvisserligen kan ifrågasätta sjömätningsmetoderna men att det resultat som harkommit fram via de använda metoderna har visat att de som utfört arbetet gjortgoda arbetsprestationer. Man skall inte nödvändigtvis koppla metoderna tillbemanningen som sådan. Det var delta frågan gällde. BIRGERROSQVIST (s): Varken metoderna eller arbetet kan vara tillfredsställande, närmarkeringen av grund görs på fel ställe i sjökortet, vilket orsakar haverier.Dä är väl inle alltsammans så tillfredsställande, kommunikationsministern? KommunikationsministernANITHA : Herr lalman! Jag säger inte alt metoderna ärtillfredsställande. Jag säger bara att de som har arbetat efter de metoder dehade att arbeta efter har gjort ett gott arbete och att man därför inte kankoppla metoderna till bemanningssystemet som sådant. Det var detla frågangällde. Vi skall väl inie hålla på sä länge och prata om detta. Ommäiningsmetoderna inte är sä bra, medan de som har utfört jobbet har gjort eltbra arbete, kvarstår ändå det faktum alt grunden ligger på fel ställen. Om manbedömt mätningarna såsom goda, infört dessa och lever i den tron att de är bra,kan det väl inte vara sä särskilt förnämligt att ha gjort den bedömningen. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. KommunikationsministernANITHA : Herr lalman! Frågan gällde civil eller militär bemanning avsjömälningsfartyg. BIRGERROSQVIST (s): Min uppfattning är all om samma personal fick utföra detta arbete årefter är och skaffa sig yrkeserfarenhet, skulle den ulföra arbetet väsentligtbättre än den personal som fyller denna vikliga uppgift för sjösäkerheten.Det är nu fråga om utbildning, och när personalen väl är utbildad lämnar dendetla jobb. Så får man sälta i gång med nyll folk. Detta ger detresultat som jag här försökte påvisa, dvs. sjökorlen är inte i del skick somman har anledning alt önska. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2717 lillutrikesutskottet §8 Föredrogs men bordlades äter Juslilieulskottets betänkande 1978/79:39Lagutskottets betänkanden /79:23 och 24 belänkande1978/79:27 Trafikutskottels betänkande 1978/79:22 Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /79:39 §9 Energibesparande åtgärder i bostadshus, m. m. Föredrogscivilutskoltets belänkande 1978/79:37 med anledning av propositionerna1978/79:115 om riktlinjer för energipolitiken, bil. 3, och 1978/ 79:100 i vadavser anslag till byggnadsforskning, m. m., jämte motioner. Regeringenhade i proposiiionen 1978/79:100 bil. 16 () under liu. B 8och B 11 (s. 58-62, 68-69) samt V: 12 (s. 152-153) föreslagit alt 1. pä driftbudgeten undertrettonde huvudtiteln för /80 a. lill Byggnadsforskninganvisa ell anslag av , b. iavvaktan pä särskild proposition i ämnet för Vissa energibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m. m. beräkna elt reservationsanslag av , 2. medge all beslut om lån tillexperimentbyggande m. m. fick meddelas intill etl belopp av 25 000 000 kr.under /80, 3. medge att beslut om lån tillexperimentbyggande m. m. preliminärt fick meddelas intill ett belopp av . under vart och elt av budgetåren 1980/81 och 1981/82, 4. på kapitalbudgeten under Fonden förläneunderstöd för budgetåret Nr 159 1979/80 till Län till experimentbyggande m. m. anvisa eltinvesteringsanslag den av . Ipropositionen 1978/79:115 bil. 3 om riktlinjer för energipolitiken såvitt avsågbostadsdepartementets verksamhetsområde hade regeringen föreslagit riksdagenatt 1. bemyndiga regeringen au underde förutsättningar som angetts i regeringsprotokollet besluta om grunderna förstatligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. såvitt gälldestödberätiigade åtgärder och energisparbidragets storlek, 2. godkänna vad iregeringsprotokollet hade förordats i fråga om räntebidrag för lån tillenergibesparande åtgärder i småhus, 3. bemyndiga regeringen altbesluta om grunderna för statligt stöd till energibesparande åtgärder ikommunala och landslingskommunala byggnader såvitt gällde stödberätiigadeåtgärder samt godkänna vad i regeringsprolokollel förordats i fråga om läntill sådana åtgärder i vissa fall, 4. godkänna vad iregeringsprolokollel förordals i fråga om finansieringen av lån lillenergibesparande åtgärder, 5. medge alt bidrag och lån tillenergibesparande ålgärder i bostadshus m.m. beviljades intill etl belopp av . under /80, 6. medge all bidrag lillenergibesparande åtgärder i allmänna samlingslokaler beviljades intill ettbelopp av . under / 80, 7. medge alt bidrag och län tillenergibesparande ålgärder i kommunala och landslingskommunala byggnaderbeviljades intill ell belopp av . under /80, 8. medge alt stöd lillenergibesparande åtgärder inom statliga byggnader beviljades intill ett beloppav . under /80, 9. bemyndiga regeringen alt underde förutsättningar som hade angetts i regeringsprolokollel besluta om utbytemellan de under 5-8 angivna ramarna, 1. medge regeringen all inom ramenför en planeringsreserv av . besluta om utökning av de under 5-8angivna ramarna enligt de grunder som hade förordats, 2. medge alt anslaget Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m.disponeradesförenergiinriktad utvecklings-ochdemonslra-lionsverksamhei m. m.intill ett belopp av . under /80, 12. medgeatt beslut i fråga om stöd under budgetåren 1980/81 och 1981/82 till energiinriktad utvecklings- och demonstralionsverksamhet preliminärt fick meddelas intill ett belopp av resp. . 13. medgeatt bidrag lill kommunerna för rådgivnings- och besiktnings verksamhet m.m. beviljades intill ett belopp av . under /80, Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. 3. medge atl beslut i fråga ombidrag under vart och ett av budgetåren 1980/81 och 1981/82 till kommunerna förrådgivnings-och besiktningsverksamhet m. m. preliminärt fick meddelas intillett belopp av 95 0(K),