prot · G209127 · 1978-12-31 00:00:00 — Yrkande7 i vår motion är all arbeiarskyddsstyrelsen skyndsamt skall utarbetafcireskrifter om kraven på den psykosociala arbetsmiljön, sä att ramlagen fyllsmed etl innehåll. Delta är en av de frågor som har slagils upp mest. Lagenskulle nu verkligen ta tag om inte bara de fysiska frågorna utan även depsykosociala, sades det. Och i lagens 2 kap. 1 § andra stycket sägs:"Arbetsförhållandena skall anpassas lill människans förutsättningar ifysiskt och psykiskt avseende. Det skall eftersträvas att arbetet anordnas så,att arbetstagare själv kan påverka sin arbetssituation." Inteminst tjänslemannaorganisationerna har haft slora förhoppningar på den nyaarbelsmiljölagen i vad gäller dessa frågor. Men trots den stora publicitetenser del ut som om detla skall bli ett slort illusionsnummer. LO menade i sillremissyttrande innan lagen antogs att del i lagtext eller moliv bör framkommaall arbetstakten inle skall vara maskinslyrd eller styrd av löpande band, utanatt arbetstagaren själv skall kunna reglera sin arbetstakt samt alt ensidigtupprepande av begränsade arbetsmoment skall undvikas. LO pekade direkt på delproblem som råder, nämligen alt arbetaren är styrd av maskiner. Utskollelsäger i detla sammanhang att elt arbete är på gång och allarbetarskyddsstyrelsen har fått ökade resurser till detla område. Med det ärutskottet nöjt och tänker inle vidla fier åtgärder. Man kan här, liksom när delgällerde andra kraven, fråga sig hur ett arbetarparti kan lämna denna fråga såöppen. Hur skall man kunna lösa de psykosociala problemen i nära samarbete medSvenska arbetsgivareföreningen, när man ser dess kampanj om lönsamhet,som kräver mer av varje arbetare, högre arbetstakt, fler karensdagar vidsjukdom och prestalionslönenorm? Jag kan inle begripa all man så kan nonchalerade högtidliga paragraferna i arbelsmiljölagen som socialdemokraterna gör närde skriver sig samman med de borgeriiga partierna och lättvindigt avfärdardelta problem. Vpkkräver i yrkandel 8 att alla anställda får obligatorisk tillgång lillföretagshälsovård fr. o. m. 1985 samt alt företagshälsovården samordnas medlandstingens verksamhet och alt företagshälsovårdens personal anställs vialandstingen men ansvarar för en kommitté som till sin majoritet är sammansattav fackföreningsmedlemmar utsedda av de lokala fackorganisa-lionerna. Detär elt berättigat krav. Det är bara en tredjedel av de arbetande som harlillgång lill; förelagshälsovård. regleras förelagshälsovården via avtalmellan LO, PTK och SAF samt motsvarande för den offentliga sektorn. Det krävsen omfaltande företagshälsovård för alla, en företagshälsovård som kan delseliminera de sjuka arbetsplatserna, dels förbättra hälsotillståndet främstmedicinskt hos de arbetande. Deavtal som finns om majoritet för de anställda i skyddskommittéer ärnaturiigtvis en stor framgång, men del är framsteg som har vissa ramar avekonomisk karaktär. För att åtgärda både de fysiska riskerna och de psykiskariskerna behövs det pengar. Denna majoritet i skyddskommittéerna i företagenhar en ganska begränsad ram när de skall vidta offensiva ålgärder. Utskottetför sin del fastnar återigen i samarbetstanken. Fri villigheten skall gälla iutbyggnaden av de här företagshälsovårdscentralerna. Men när kommer resultatetdå? Ja, det kommer väl inte alls att bli någon företagshälsovård för alla närman inte spikar en klar målsättning och när den skall uppfyllas. Frivilligheleni detla fall är helt på arbelsköparnas villkor. Detfinns även andra frågor som har att göra med företagshälsovården. Man måsteföriänga och förbällra kurserna för företagshälsovårdens personalkategorier - del stärker också företagshälsovårdens status. Vadbeträffar utbildning har vi i yrkandel 10 föreslagil all även skyddsombudskall ha möjlighel lill en högre utbildning än den vanliga utbildning de nuhar. Skyddsombudens utbildning är en samarbelsfråga, men vi menar allutbildningen också skall kunna vara högskoleanknuien. Del skall inle bara varaskyddsledare i förelagen, inspektörer och andra som skall ha möjligheler lilldenna utbildning. Denna fråga har också ell nära samband med hur facket byggerupp sina egna resurser, t. ex. etl egel institut. Iyrkandet 12 tar vi just upp frågan om ett fackligt institut. Vi menar attriksdagen bör fatta ett sådanl beslul alt fackliga organisationer som villstarta fackliga arbetsmiljöinslilut för forskning, informalion, utbildning ochundersökningar skall kunna få statliga medel för det. Del behövs fackligkunskap och det behövs facklig kontroll mot arbelsköparnas ensidiga dominans pådenna sida. Ulskoltel säger nej. För borgarna är det givelvis naturiigl, mendet är ganska onaturligt att socialdemokratin så förlitar sig på forskningsresurseroch annat i samhällets regi, som man säger, när vi vel att de ärarbetsköparinfiuerade och kommer från arbelsköparhåll. Det behövs en fackligtsamlad forskning, en parisforskning. Närdel gäller forskning kan man också säga att den svartlistning avarbetsmiljöforskare som SAF har gjorl illustrerar den position som fackföreningarnaoch arbetarna har, nämligen ell underläge. Som helhet belyser ocksåarbetsmiljöfrågorna att det finns en oförenlig motsättning mellan kapilal ocharbete saml klassamarbetets omöjlighet. Jag yrkar bifall lill vpk-molionerna 605 och 792 på samtliga punkter. (vpk): Omkring 12 miljoner arbetsdagar går åt till sjukfrånvaro pägmnd av ryggont. Ryggonl är näst efter förkylningar den vanligastefolksjukdomen. Detär inte bara människor med fysiskt tungt arbete som drabbas av ryggbesvär.Människor med stillasittande jobb har lika ofta och lika mycket besvär frånryggen som de som jobbar i tung industri. De fysiskt tunga jobben har procentuellt minskal,men i stället blirde monotona, precisionskrävande arbetena med ensidigaarbelsrörelser fler och fler. Krav på snabbhet och koncentration somarbetet är monotont och ensidigt leder ofta till muskelspänningar i axlar ochnacke. Är arbetsplatsen dessutom fel utformad så all man intar en felaktigarbetsställning, så ökar besvären. Ävenom de fysiskt lunga Jobben främst inom industrin minskat, finns alldeles förmånga av dem fortfarande kvar. Inom flera av de s. k. typiska kvinnoyrkena tekniska utvecklingen släpat efter i förhällande till industrin. Exempel päsådana arbeten är arbeten inom sjukvården, städning, tvätt och köksarbete.Trols att man nu konstaterat alt de flesta kvinnor är svagare än de flesta män,sä är de sysselsatta inom arbetsområden som de fysiskt inte är anpassade lill. undersökning som TCO, , gjorl framgår detatt kvinnorna har de tyngsta Jobben och de mest ansträngande och olämpligaarbetsställningarna. Exempelvis har av SHSTF:s medlemmar - det gällersjukvårdspersonal - lunga lyft. av dem har olämpliga arbetsställningar påannal sätt. av kvinnorna hararbeten som innebär upprepade och ensidigarörelser. Vidden arbetsmiljöundersökning som gjordes vid samtliga skol-mältidskök iStockholm 1976 framkom av personalläkarens sammanfattning att ryggont på grundav arbetsförhållandena var en av de vanligaste anledningarna tillsjukskrivning. Forskningen på detta område har varil helt otillräcklig. Delfinns väldigt litet av tekniska hjälpmedel, och de som finns är svåra attanvända. Det är ofta trånga och oändamålsenliga lokaler man får arbeta i. Inomsjukvården finns samma problem. Många som arbetat inom sjukvården, specielltinom långtidssjukvården, har knäckt sina ryggar. Man har kunnat konstaterafiera fall där människor blivit invalidiserade för hela livet, då de på grundav personalbrist tvingats till ensamlyft eller därför att de saknatinstrtJklion om en riktig lyftleknik. Förra årel stoppades vakarbelet bos enpensionär i Siockholm, som vägrade vakpersonalen alt använda lyfthjälpmedel.Men det var först när åtta personer, som var anställda hos , skadatryggen som skyddsombudet använde sig av rätten att stoppa vakarbelet genom attbeteckna del som elt farligt jobb. ,som organiserar många av kvinnorna i de typiska kvinnojobb jag nämnt, kanredovisa åtskilliga ryggskadefall som lett till omplacering ellerförtidspension med livslånga skador. Sjukgymnasterna är andra som kan lämnavittnesbörd om ryggskadornas utbredning. Nusägs i socialutskottets belänkande all arbeiarskyddsstyrelsen så sent som imars 1978 inlett en bred kartläggning av flera lunga arbeten för att fåunderlag för rekommendationer och föreskrifter för lyft. Man säger också attandra forskningsprojekt pågår De måste ges en rimlig chans, och Jag skalldärför inte yrka bifall till motionen, men jag har ändå velat med konkretaexempel påvisa hur stort behovet är att det görs någonting. Här finns delverkligen mcjiigheter att nedbringa sjukfrånvaron radikalt, ofta med ganska småmedel. Det gäller inle bara att minska antalet tunga lyft, det gäller också att arbetsplatserna ocharbetsredskapen utformas på elt funktionellt sätt och att de anställda får enintroduktion om en riklig användning av redskapen. Del behövs en helhetssyn päde här problemen, och det behövs resurser för forskningen så all den snabbi kankomma fram lill förslag till ålgärder. Om ingenting händer på det här området, så tvingas vi återkomma med nyakrav. (apk): Industrins roll i miljömorden är den övertaskade mördarens, ochekonomin är dess försvarsadvokat. Det är en sanning som allt fier har upptäckt.Skyddsverksamheten har antingen inte kunnat eller inte velat hävda sig gentemotindustriledningarna. Hela miljöfrågan lider av och försämras ylteriigare genomalt den ständigt utsätts för improvisationer eller panikartade ålgärder. Mankan ta etl exempel. gruvverksamhet började man för ett par årsedan plötsligt att tala om lungcancer, nitrösa gaser m. m. - som om det nuskulle ha varit någonting nytt. Vidare: Folk dog i silikos ,men först uttalade arbetarskyddsstyrelsen att man måste ta krafttag motden sjukdomen. Ena dagen har vi en gränsvärdeslista som upptar 76 fariigaämnen, och upptar den 150, Ena timmen är det 100 ppm i gränsvärde ochnästa 5. Och ändringarna sker alltid efteråt, sedan en del arbetare redanmiljömördats eller invalidiserats. Detfinns några hundra ämnen som klassificeras som skadliga för arbetare, mensiffran växer ju. Man måste ställa frågan: Hur många arbetare skall i daglångsamt börja dö av orsaker som man inle känner lill eller blundar för, mensom eller i övermorgon blir nästa "överraskande"miljösensa-lion? Förvart och ett av de ämnen som man nu har klassificerat som fariigt har man gjortsig stor möda med att räkna ut gränsvärdet, men man har stmntat i bl, a,följande. Arbetarenutsätts inte lr etl utan för en mångfald skadliga ämnen. Man kan ta etlbelysande exempel. Anlag att gränsvärdet för vodka är . Del är vad man kandricka ulan att bli berusad. Antag att vi har samma gränsvärde för , ginoch munklikör. Sedan sätter vi i oss vodka, , vin och29 cl munklikör, sammanlagt . Enligt skyddsvärdena för var och en avdessa drycker är man fortfarande nykter, men i verkligheten har man avlidit pågrund av alkoholförgiftning. En som sitter på en stol haren syreupptagning av 0,3 I , enmaskinborrare 1,3 1, dvs. fyra gånger större syreupptagning, och en handlaslarei gruvan 2,2 1, dvs, sju gånger siörre. Översätt detla till gasmiljö! IAuschwitz stod en assisterande läkare vid dörren till gaskammaren och gav deinpasserande rådet: Andas djupt. Olika människor har dessutom olika känslighet,vilket gör aU den ene kan fördra en miljöpåverkan som den andre kanske dör av. Dethar sagts mig alt del enda sättet all konstatera om värdena är riktiga inom eltvisst miljöområde är att se efter om de som arbetar där är friska. inte ens delta håller,eftersom vi vet alt symtom och skador kan uppträda efter exponeringen. Jaghar lillålil mig all göra dessa någol allmänna refiexioner, därför att del härbetänkandei spänner över myckel vida områden när del gäller arbetsmiljön.Arbetarpartiet kommunisternas motion i della sammanhang, nr 1668, gällerAMU-elevernas möjligheter all få ell ordentligt miljöskydd. Vi vill att derasskyddsombud skall få samma utbildningsmöjligheter som skyddsombuden på denreguljära arbetsmarknaden och samma status. Utskottethänvisar till ell uttalande av socialuiskoltel , där del heter att skältalar för att arbetsmiljölagen borde "tillämpas fullt ul" beträffandeAMU-eleverna. Ulskoltel utgick ifrån all detta skulle beaktas av den utredningsom nu pågår. Jag får hoppas att della är mer än en from förhoppning, all delverkligen sker och alt resultatet kommer snart. Lars-OveHagberg log i sill anförande upp någoniing om arbetsmiljön som snarare harförsämrats än förbättrats. Jag hoppas att han inle menar rikligt så illa somdel lät. Jag får faktiskt en bild i mitt minne: Mitt första möte med enarbetsmiljö. Jag var inte särskill gammal. Del var i slutet på 1930-lalel, närJag som praktikant skulle fä vara med och göra tidsstudier pä etl stortbomullsspinneri. Jag har vuxit upp i den friska , och della varden första arbetsplats Jag konfronterades med. Del är ingen överdrift om Jagsäger all della blev en chock. Den upplevelsen gör kanske alt jag längst inne imitt innersta har en känsla för detla med arbetsmiljö och vad människor harfått utslå. Jag vill inle tro all vi har någoniing sådant längre. Visst har vifåll andra saker- kemiska preparat, maskiner som är farligare osv. - men vi harockså lagar och möjligheter alt på annal sätt se lill att vi inte behöver ha dehemska interiörer pä våra arbetsplatser som vi hade . Och det ärytterst tacknämligt! Jaggår lill betänkandei nr 33, ett enigt betänkande. Del lar upp mänga frågor urvpk-molioner som vi lidigare har behandlat. När det gäller vetorätten och skyddsverksamhetenbetonades bl. a. angelägenheten av alt arbetstagare och arbetsgivare försökeråstadkomma lösningar i samförstånd. Del har utskottet skrivit, och detpolemiserar litet grand emol. Det ligger ändå i båda partersiniresse all man skall få en tillfredsställande arbetsmiljö. Sä myckel bör manändå försöka tro på människor all man utgår från att samverkan och god vilja ärdel som kan ge de bästa resultaten. Arbeiarskyddsstyrelsenkommer au ge ut en ny lisia när del gäller gränsvärden, och viförutsätter att det från de fackliga organisationerna framförda kravet skalluppmärksammas. Närdet gäller dokumentationen, som också behandlas här, framhåller utskottet försin del att en översyn anses nödvändig för all man skall kunna få enkvalificerad bevakning. Utskottet har lidigare ansett och anser även nu att defrågor som tas upp i motionen skall göras till föremål för utredning. Ärendetär nu beroende av regeringens prövning. Närdel gäller den psykosociala miljön är också arbele pä gäng. Generella råd ochanvisningar rörande psykiska och sociala aspekter är under utarbetande, och vikan räkna med att de kan komma . Vi hoppas att så blirfallet. De psykiska aspekterna är nämligen någonting som jag för min del sersom myckel angeläget och som vi tidigare förmodligen lagt för liten vikt vid. Företagshälsovårdenhar också behandlals lidigare. Organisationsformerna har sin grund i avtalmellan arbetsmarknadens parter. Vi hänvisar till hälsovårdsuiredningen samthälso- och sjukvårdsutredningen, som Jag f ö. sitter med i och som sammanträderhär i huset . Man föreslär all godkänna förslag lill avtalmellan och de statsanställdas organisationer omriktlinjer för den slalliga företagshälsovården. Helavårdsektorn har varil och är föremål för många utredningar, och vi kan väntaoss all del kommer en rad förslag på del området. harnyligen uttalat alt företagshälsovärdsulredningen skall la upp frågan omutbildning av personal inom företagshälsovården. Vi har vidare i vad gällerskyddsombud framhållit all arbeiarskyddsstyrelsen ordnar kurser förkvalificerade skyddsombud. KarinNordlander hade visserligen inget yrkande, men Jag måste ändå få säga attjaglycker att del var roligt all hon pekade på all även kvinnor löper slora riskerall skada sina ryggar i arbetet. Vi är vana vid att mest höra talas om männenslunga lyft och deras besvär med sina ryggar, och visst förekommer sådanl, isynnerhet inom den lunga industrin. Men också kvinnorna löper faktiskt i mångasituationer stora risker för ryggskador. Auman i vissa fall tillämpar regler som lar hänsyn lill dessa risker framgår kanskeav att ledamöier av socialutskottet inte fickutskoiishandlingar iiid hem lill sina bostäder på gmnd av att postsäcken, omman hade lagit med alla dessa handlingar pä en gång, skulle ha vägt över 20kilo. Det tyder kanske på att man praktiserar principen att del inte skall varaalltför lunga lyft. Vi hoppas och väntar på att rekommendationer ochföreskrifter skall komma i detta avseende. Jag yrkar bifall lill socialutskottets hemslällan i dess helhet i dessbelänkande nr 33 och avslag på motionerna. (vpk): Om man studerar hur kraven på arbetsmiljön har utvecklats finner man,om man har någon kontakt med dem som i praktiken sysslar med dessafrågor, att del jusl nu förekommer väldiga problem pä del området.Lågkonjunkturen gör all varje åtgärd, i vad gäller både den fysiska och denpsykiska arbetsmiljön, släller krav på ekonomiska insalser som möter motståndhos kapitalägarna. Deras goda vilja är inle särskill stor. Den sträcker sigbara fram lill penningpungen men inte längre. Därför slits skyddsombuden,ledamöterna i skyddskommittéer och andra pä arbetsplatserna myckel hårt.Den fortsalla utvecklingen i företagens synsätt pä arbetsmiljön har egenlligenlett till alt arbetet på det området lagit ell steg tillbaka under de senasleåren. Man har inte haft metoder för alt tillräckligt motverka införandet av nyaprestationsnormer och ökade krav i övrigt. Det har skelt reallönesänkningar somgått ul över arbetstakten, lett till sämre arbetstillfredsställelse osv. Om manser lill dessa i vidaste mening psykosociala frågor., finner man altarbetsmiljön ofta inte alls är så bra. Vilkaåtgärder skall vi då vidla på detla område? Ja, det räcker inle med allmänt talom god vilja, utan del gäller alt verkligen stödja dem som drabbas av dennadåliga arbetsmiljö. Vi skall inle heller glömma den enorma ulslagning somförekommer. Vi kan genom statistiken följa hur som går allt flerställs utanför arbetsmarknaden. Del är alltmer en elit av arbetare somefterfrågas. Dessutom blir arbetena alltmer enahanda. Dessautvecklingstendenser är myckel allvariiga och bör naturiigtvis kunna stävjasgenom lagstiftning. Vad vi har syftat till med våra krav är en förstärkning avde fackliga organisationernas möjligheler genom att de får en lag att stödjasig på. Men att den borgeriiga sidan i utskottet inte har velat det, kanjagförslå. Där vill man ha en ramlagstiftning, en lagstiftning förden goda viljanpå penningpungens villkor ungefår. Däremotär jag mycket förskräckt över att socialdemokratin i della läge inte har velatöka sina insatser på arbetsmiljöområdet och stärka fackföreningens ställning påen rad områden. Vad som kanske gör mig mest orolig är att man fortfarandenonchalerar de kemiska riskerna, inte vill ha tillräcklig säkerhet beträffandebl. a. de hygieniska gränsvärdena, som vi har föreslagil. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 605 av LarsWerner m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposiiion: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 33 mom, I röstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 605 av m, fi. Vid omrö:>tning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen, Dä Lars-OveHagberg begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 251 Nej - 12 Propositionergavspå bifall till dels utskottels hemställan, dels motionen nr 792 av , fl, i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande Ja besvarad. Sedan Lars-OveHagberg Nr 127 begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemslällan i beiänkandei nr 33 mom, 2-10 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 792 av m, fl, i Genomförandeav totaldimensionerad högskola, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då Lars-OveHagberg begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 251 Nej - 12 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1978/79:30 med anledning av propositionen1978/79:144 om bidrag till en svensk vetenskaplig expedition till Jämtemoiion §16 Genomförande av totaldimensionerad högskola, m. m. Föredrogs ulbildningsutskollels betänkande1978/79:31 med anledning av proposilionen 1978/79:93 om genomförande avtotaldimensionerad högskola och proposilionen 1978/79:100 såviit gäller anslaglill utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken samt tilllokala och individuella linjer och enstaka kurser jämte motioner, I fråga om delta belänkande hålles gemensamöverläggning för samtliga punkier. Under den gemensamma överiäggningen fåryrkanden framställas beträffande samtliga punkier i betänkandet. Punklen I (Dimensioneringav högskolan m. Regeringen hade iproposilionen 1978/79:93 föreslagil all 1. anta inomutbildningsdepartementet upprättat förslag lill lag om ändring i högskolelagen(1977:218), 2. fastställa planeringsramar förenstaka kurser /80 enligl vad som förordats i propositionen, Genomförandeav totaldimensionerad högskola, m. m. 3. till Extra medelfördimensioneringsätgärder i högskolan för /80 anvisa ett anslagav , 4. till Lokala och individuellalinjer och enstaka kurser för budgelårel 1979/80 anvisa ett reservalionsanslagav , 5. i övrigt godkänna de riktlinjerför planeringen som i proposilionen angivits med anledning av beslutatt upphäva det nuvarande fria tillträdet. Beiräffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I proposilionenföreslås åtgärder för alt genomföra beslul omau tidigare beslul om fritt tillträde till vissa utbildningar ihögskolan skall upphöra alt gälla med utgången av Juni månad 1979. Förslagläggs fram om ändring av högskolelagen. För att höja utbildningens standard föresläs,inom ramen för oförändrade resurser, en minskning av antagningslalen förekonomlinjen och enstaka kurser vid i första hand universiteten i ,, och . 6 milj. kr. föreslås Slällas lillregionslyrelsernas disposition för att behälla en viss flexibilitet iplaneringssystemet. De budgetproposition föreslagna resursramarnaför lokala och individuella linjer och enstaka kurser föreslås i stället bliminskade med sammanlagt 6 milj. kr. Resurserna för information och förantagning av studerande föreslås bli förstärkta." I detta sammanhang hade behandlals de med anledningav propositionen väckta moiionerna 1978/79:2195 av m. fl. (s), vari såviii nu var i fråga yrkats allriksdagen skulle 1. beslula avslå propositionen1978/79:93 (yrkandel 1), 2. anta av molionärerna framlagtförslag lill lag om ändring i högskolelagen (1977:218), vilken ändring var enkonsekvens av all del fria området inom högskoleutbildningen avskaffats(yrkandel 2), 3. till Extra medel fördimensioneringsåtgärder i högskolan besluta anvisa elt anslag av 6 000 000 kr.att för /80 fördelas i enlighel med vad som anförts i molionen(yrkandel 3), 4. som sin mening beslula geregeringen till känna vad som i molionen anförts om fördelningen av medel undernämnda anslag mellan högskolre-gionerna fr. o, m, /81 (yrkandel4), 5. för kvaliietshöjande ålgärder ihögskolan bifalla vad som i motionen anförts om fördelning av medel (yrkandel 5delvis),' 6. besluta bifalla vad som imotionen anförts om ylteriigare medel till studievägledning (yrkandet 6), 7. för budgelårel 1979/80 beslulafastställa planeringsramar för enstaka kurser enligl vad som anförts i molionen(yrkandet 7 delvis), 8. i övrigt beslula godkänna vadsom anförts i motionen (yrkandet 10), 1978/79:2196av m. fl. (c), vari såviii nu var i fråga yrkats all riksdagenbeslutade