prot · G209162 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag ber au fö yrka bifall till hemställan i näringsutskottets Nr 162 betänkande nr 59 med undantag för punkterna 7,13,16,20,22,39,40,55,60, den där jag yrkar bifall till motsvarande reservationer. -jj j: g-jg INGVARSVANBERG (s) kort genmäle: Industripolitiken, Detär inte utan en viss njutning man lyssnar till sommagisler Åsling skulle jag vilja karakterisera honom - när han fortsätter sittbetygsuldelande lill den nuvarande regeringen och dess industriminister.Trebetygsuppsats - den beskrivningen vet alla här i kammaren härstammar frånNils Åsling själv. Däremot är han så nöjd över kompromissen i utskottet alt hantydligen är beredd att upphöja den lill betydligt högre höjder. Det är allraminst fråga om ett licentiatarbete. Jag tror emellertid att det är litet tokigtav att göra pä det sättet. Han talar nu litet övermaga om atl detlaär elt sällsamt mellanspel, som kan få gå för - regeringen måste Juändå handla. Ja, jusl pä det sättet gjorde , som själv ärgrundläggare till denna luddighei. För honom fanns inte några klara riktlinjer,utan han hoppade från fall till fall, frän tuva lill tuva. Det menar han ärklokt och vettigt. Sedangår över till att säga atl socialdemokraternas motion är etltorftigt dokument. Det är luddigt osv. Jag skulle inle säga det, om jag stodför den samskrivning som finns i ulskotlsbetänkandet, för där är man verkligenluddig. När man talar om atl den tekniska utvecklingen bör främja ekologiskbalans och human livsmiljö, sä är ju det någonting som vi allesammans kanskriva under på. Det kan både socialdemokrater, folkpartister och alla andrahålla med om, om del bara är det det gäller. Och detta var del enda somtalesmannen för parti hade att framhålla som värdefullt isamskrivningen. Därefterkommer in pä frågan om hur den socialdemokratiska politiken skallse ul. När skildrar den är den verkligen en ganska underlig politik. Men är deninte sådan som han försöker skildra den. Vi vill ha etl aktivt arbete från företag, samhälle och anställda för auskapa ett näringsliv som fyller de uppgifter som vi önskar oss. Vi skall intesitta och vänta i all stillhet på all industrin skall se lill all vi samtligablir rika och väl försörjda. Vi får alla vara med i detla arbele och delta pådet sätt som vi kan. NilsÅsling fortsätter: Åslingdoktrinen är död, säger socialdemokraterna, men denärju fortfarande levande- det är väldigt viktigt alt ha den. Man skall fäföretagen att ta sitt sociala ansvar - de skall inte komma till samhället ochbe om hjälp. Företagen skall ta sitt sociala ansvar i alla situationer. Detdär är väldigt intressant. Det skulle inte ha varil dumt om hadepredikat det inom l.ex. NCB litet tidigare, innan samhället tvingades att gåin. Det är litet farligt att gå ut och vara alltför stor i truten, när man vetatt företagen inte kan klara problemen utan alt vi måste ha en annan styrning. Sedansäger någol som är beklämmande, om Jag får använda samma uttryck som han själv använder. Den centrala fond som 61 Industripolitiken,m. tillkommerskapades av trepartiregeringen, idémässigt i varie fall, säger . Menden gamla centrala fonden måste man avskaffa försl och skicka ul i länen. Mankunde inte ta de pengarna någon annanslans, utan man måsie liksom slakta denfond som fanns och sedan hitta på en alldeles egen. Det där är väl ändå atl slåpå huvudet. Jag tror inie au riktigt passar för rollen som clown iden här cirkusen. Jag lycker alt han skall skaffa sig en bättre position. Jag kanske kan säga alt herrar och delvis gör undanJobbet åt mig, därför att deras kritik och polemik på något sätt upphävervarann och egentligen ger del slutresultatet att proposiiionen inle är så illahopkommen. FårJag böria med några ord lill . Han citerade och menadealt propositionens digra format var ett uttryck för alt vi varit trötta, förnär var trött skrev han långa romaner. ärju inte proposiiionensärskilt diger; den är ganska tunn. Däremot är den socialdemokratiskaparlimotionen, med motionsmåtl mätt, en ovanligt diger produkt. Jag överiåterät kammaren all själv dra slutsatsen av tankar i sammanhanget. Jagvill dock i viss män returnera komplimang. Han sade all proposiiionenär en delvis skarpsinnig analys, men recepten är dåliga. Jag lycker alt densocialdemokratiska moiionen på vissa punkter har förtjänster i analysen menmindre förtjänster när del gäller recepten. Huvuddelenav det hade all anmärka harjag bemött i mittinledningsanförande. Vi har olika mening om i vilken grad samhällel bör gä in planerande och riktningsgivande,och det är det som här har kommit till uttryck.Dock är det fel när säger atl det endast är när företagen kommeroch ber om hjälp som vi vill göra några industripolitiska satsningar. Viföreslår ju i denna proposition utbyggnad av olika medel, framför alltgenerella, för att stärka en framåtsyftande industripolitik och för att ökamöjligheterna lill offensiva satsningar. Jagskall dra en barmhärtighetens slöja över diskussionen om stålplaneringen. Jaghänvisar den intresserade lill att läsa doktor intressanta analysav prognosmakandet här i landei. Där intas en hedersplats av detsocialdemokratiska slålprognoserandet som del tokigaste i den vägen somhittills har förekommit. Lälmig säga lill all jag tycker alt han aren mycket modig man. Auinför kammaren prångla ut en så mager produkt som partimotion omindustripolitiken som ett angivande av färdriktningen av annan klarhet ochskärpa än den som finns i propositionen är modigt - någon kunde ju komma påidén au läsa moiionen. Den person som försöker ta den som riktlinje förframtiden blir verkligen vilsen. NilsÅsling hänvisar lill vissa sentenser - mål - som finns angivna i centermotionenoch som utskotiet har godtagit. Vi ansluter oss gärna till dem. Kammarenförstår lätt varför, om Jag läser upp några av de mäl som nu somen precisering av proposiiionen skall ange färdriktningen framöver. Centernanger följande "klart formulerade" mål, och de har delvis ocksåinflutit i utskottsbetänkandel, och gärna det. Hör och begrunda! "----- målet förnäringspolitiken skall vara alt skapa en rationell och funktionsdugligproduktionsapparat med största möjliga internationella konkurrenskraft".Vem här ansluter sig icke lill delta? Vem vill ha en orationell och ickefungerande produktionsapparat ulan konkurrenskraft? Vidareskall näringslivet tillgodose angelägna krav i samhällsutvecklingen. - Ja, dettycker vi nog alla. Näringspolitikenbör medverka lill all klara de sysselsältningspolitiska målen. - Del ärförvisso önskvärt. Näringspolitikenbör medverka till en bälire regional balans och teknisk utveckling i samhället,som skapar ekologisk balans och human livsmiljö. -Alll delta är lovvärt ochlätt att ansluta sig lill, men möjligen icke sä alldeles klargörande. Jaghäller gärna med om atl del ändå finns en ideologisk vallendelaremellan de socialdemokratiska skrivningarna och det som vi har enats om. Mendiskussionen gäller Ju omfattningen av den statliga planeringen. betyg-och den här "trebetygsuppsatsen" harju nu fått vad sompå akademiskt språk kallas spels genom au den har accepterats avnäringsulskottet under medverkan. Men när han nu utfärdar dessa olikabetyg, skulle då inte vilja tala om vad det är exakt som han intekan acceptera i det betänkande som han själv har anslutit sig lill? Industripnlitikev, IV. () kortgenmäle: blev rätt upprörd över att Jag karakteriserade densocialdemokratiska huvudreservalionen som elt torftigt dokument. Jag måstefaktiskt vidhålla det omdömet. Hur man än läser detta dokument kan man inte bliklokare på vad socialdemokratin egentligen vill när det gäller näringspolitiken.Då följer man en gammal regel och går till källan, dvs. parlimotionen - ochintrycket därav är lika torftigt, tyvärr. Vadvill egentligen socialdemokratin när del gäller näringspolitiken? Det trodde vialt vi skulle fä svar pä . Men den här siluationen med socialdemokratin iopposition har tydligen inte på något sätt verkat stimulerande förtankeverksamheten. Kan verkligen gä i god föratt de sju punktersom socialdemokratin anger i partimoiionen är det socialdemokratiska näringspolitiskaprogrammet? I sä fall lyckerjag att det är ganska beklämmande. Jagär uppriktigt ledsen över att Jag här mäste använda hårda omdömen. Men i enpolitisk debatt är det ju inte likgiltigt var del största oppositionspartietslår. Sedankommer in på denna famösa Åslingdoktrin och säger alterfarenheten visar all den inte har hållit. Jo, det har den. Den attityd som vihar gemensamt med ärju atl man inte onödigtvis går in i företagenföratt lasta av dem deras ansvar. Så länge företagen haren finansiell Industripolitiken, IV. styrkaskall de medverka aktivt i den strukturförändring i samhället som är nödvändig.Det är Åslingdoktrinen, och den bör fortfarande gälla med oförminskad kraft,enligt min uppfattning. Såtill den här tvistefrågan om utvecklingsfonden. Den gamla fonden varju inriktadpå små projekt och små förelag. Det var logiskt och riktigt au regionaliseraden, eftersom kontakten med små förelag med fördel sker via de regionalautvecklingsfonderna. Då det också är alldeles uppenbart atl man behöver kunnata tag i stora industriella projekt, har man infört stiftelsen som skall tahand om slörre induslriprojekt. Det är en riktig åtgärd, och den har centernsstöd. Jagvill till industriministern säga alt det är möjligt au inte heller centernspartimotion är något särskilt märkvärdigt dokument. Men den innehåller vissariktlinjer som uiskollsmajorilelen nu finner det vara angeläget alt kompletteraregeringens proposilion med. Och det är bra att industriministern ochfolkpartiet nu ger sin anslutning till delta. Varför har man inte lidigareframfört dessa synpunkter på en mera realistisk industripolitik? Men O. K., delär bra när en syndare sig bättrar. () kortgenmäle: Jag vill säga till industriministern att när jag anförde exemplet medHemingway och propositionen så var det inte i allra första hand antalet sidorJag avsåg utan den allmänna pratighelen. Del är mänga sidor i propositionen,men del står ingenting pä dem, och menar att när man är trött däpratar och pratarman utan all vela riktigt vad del leder till. Är man däremot utvilad,skriver man ner sina tankar på elt stringent sätt, klart och redigt. Idet här fallet rör det sig dock inle om bristande förmåga - del är väldiglsvårt atl skriva klart och redigt om det som egentligen inte finns. Ipropositionen finns ingen industripolitisk inriktning, men regeringen försökerlåtsas alt man har en sådan. Sedankonstaterar industriministern atl vi harolika syn på industripolitiken. Ja, vihar verkligen del, och detta faktum kanske vi inle skall bråka mycket om. Menindustriministern säger atl del är fel när Jag hävdar au regeringen ingriperbara när förelagen kommer och ber om hjälp. Det slår gäng pä gång ipropositionen att del är försl när problemen inom näringslivet har blivit akutasom man kan ingripa, och då skall man visa mycket stor resiriklivitet och integöra mer än vad som är absolut nödvändigt. Jag tycker atl min förstakarakteristik är helt riktig Närdel gäller är det betydligt bekymmersammare. Han säger att hur hanän läser och läser den socialdemokratiska motionen sä för han ingenting ut avden. Ja,det finns elever som läser och läser och aldrig begriper någonting. Jag troddeinte att var en sådan elev, men det är tydligen vissa blockeringarhos honom som gör atl han inte kan tillgodogöra sig innehållet i vår motion. har gått ochväntat pä all få besked om vad socialdemo- kraiernavill, säger , och trodde man att man skulle fö det i den härmotionen. Men snälla , där finns inle bara de sju punkterna, som ioch för sig är värdefulla. Jag har försökt säga litet grand om vad vi villulöver vad som står i motionen, men vet atl på mina kanJag inte ge en bred skildring av vad vår politik innebär. Den finns klartåtergiven i motionen och också i andra sammanhang. Omvår polilik är sä där rysligt allmän, borde den vara acceptabel för ,som Ju alltid vinglar och far: I den här frågan är vi med socialdemokraterna,men se på den andra punkten intar vi gemensam attityd med . Centernstår än på höger ben och än pä vänster ben. Om vår motion vore så förfärligtdålig, så tycker Jag atl den borde vara gefundenes Fressen för centerpartiet.Men motionen är inte dålig, tvärtom. NilsÅsling försökte komma med en förklaring i fråga om den centrala fonden, och Jaghar sällan hört något ynkligare. Varför inte medge att det var elt misstag atlta bort den fond som fanns förut? säger; Men den varju avsedd försmåindustrin, och har vi skapat en fond för storindustrin. Skalldel alltså vara omöjligt för små industriföretag att fä pengar ur den centralafonden? Det är ganska lustigt. Sedanvar det uttalandet om miljövård och alltihop del där. Del går inte att köra meddet talet och räkna med atl bli trodd. Industripolitiken,m. Ett par ord till min värderade företrädare. Sedan han i diversemagistrala och ganska extrema ordalag utdömt industriproposilionen och istället försökt prångla ut den magra produkt som partimotion utgör somnågon sorts riktlinjer för en annorlunda industripolitik, bad Jag honom preciseraåtminstone något sä när vad det är som han inte gillar i de riktlinjer som hani ulskoilel nu anslutit sig till. Hansvarade med att karakterisera mig som en syndare som sig bättrar, genom alt Jaganslöt mig till de enkla trivialiteter som har lagls lill i näringsutskottetsbetänkande och som ju inte rimligen kan anses pä något sätt förändra innebördeneller huvudrikllinjerna i den industripolitik som regeringen föreslagit. Jagföredrar att konstatera - och det gör jag gärna - att vi uppenbarligen bakom dehär ordridåerna haren ganska sammanfallande syn på näringspolitiken. Det ärbra om del är sä. Det är bra om den gemensamma trepartiständpunkten inäringsutskoltets betänkande ocksä motsvaras av i huvudsak sammanfallandeåsikter. Då kan man ha överseende med diverse överord som t. ex. näromgestaltningen av företagarföreningarna till regionala utvecklingsfonder- ettriktigt och bra steg men av måttlig storlek - karakteriserades somalldeles epokgörande. Det är någol av att sälja produkter under falskvarubeteckning. Låt oss konstatera att det i och för sig var bra, men del varinte någon alldeles epokgörande förändring. Del vet den som varit med iinstitutionerna i båda skedena. Det väsentligaste som skedde 5Riksdagens protokoll 1978/79:162-163 Nr 162 förförelagen i småföretagarproposilionen var sannolikt de avbudgetminisler Torsdaeenden Mundebo signerade skatteläitnaderna för småförelagen. NILSÅSLING (c) kort genmäle: Industrinolitiken '''lalman! redogörelse för den socialdemokratiska ijj näringspolitiken blir man ju inte klokare på. Närman läser den socialdemo- kratiska panimotionenöverväldigas man Ju, som Jag sade, av elt intryck av atl socialdemokratin intevet var den står i det här sammanhanget. får ursäkta mig, mendiskussionen med honom här har knappast gett någonting ytterligare.Socialdemokratin står de facto förvånansvärt tomhänt och profillös när delgäller näringspolitiken. Man riktar en allmän kritik mol trepartiregeringen ochfolkpartiregeringen, men vad står socialdemokratin för? Del får vi aldrigklart för oss. Del ger inte heller ulskottsbetänkandet eller reservalionernanågon klarhet i. Såbeträffande de centrala fonderna, utvecklingsfonderna resp. regionaliseringenav den gamla fonden. Det var helt enkelt eu sätt att ge utvecklingsfondernamöjlighet alt bidra med län till produktutveckling. Är emot ute i länen får den möjligheten? Del måsteändå vara en myckel angelägen sak för den som är regionall politiskt aktiv. Industriministerntycker alt partimotion är etl torftigt dokument. Men inäringsutskotlet har dock övergivit den allmänt överslätandeformuleringen om de principiella riktlinjerna som propositionen har och på ellsäll som är nära nog uppseendeväckande accepterat motion och deprinciper som där anges. Viskulle gärna velal ha på oss för all utveckla delnäringspolitiska programmet, och vi får val senare återkomma lill ifrågan. Men det är ändå ett faktum, trols vad industriministern säger, atlfolkpartiet accepterat dessa modifieringar. Jag anser att det är en värdefullplattform att gä vidare på i näringspolitiken. Jagkan gärna vitsorda alt motion inte på något sätt är sista ordeti saken, lika lilet som propositionen. Men när vi nu skrivit samman oss, ochnär accepterat vår linje är det en plattform all gå vidare på. Låtoss ta fasla pä del positiva i detla. Jaghar i milt anförande här angett vissa principiella skiljelinjer. Jag har förten diskussion om vår attityd lill planeringen i näringslivet, som är enstrategisk fråga. Jag har inte fält något egentligt svar frånindustriministern, och inte heller från , när del gäller den synvi har på planeringens roll näringsliv. Sedantycker industriministern att jag gör för mycket reklam av utvecklingsfonderna.Del var dock så att trepartiregeringen med tillskapande av utvecklingsfondernapå grundval av företagarföreningarna sköt den näringspolitiska kapacitetenfrän centrala organ till regionala organ. Vi decentraliserade verksamheien ochgav utvecklingsfonderna egen kreditkapacitet och eget ansvar för utvecklingen.Del har inneburit att man rent principiellt 66 decentraliserathandläggningen av samhällets näringspolitik, och det anser jag vara en mycketavgörande och betydelsefull utveckling. Talmannen anmälde au anhållit atllill protokollet få antecknat atl han inte ägde rätt till ytterligare replik. Jag är glad över att kunna instämma med . Jag sade i mittförra inlägg alt vi borde ta fasla på det som förenar. Del gjorde ,och det ärjag glad över. Jag kan dock inle underiåta att erinra om all i delutskoltsförslag som , och är ense om fastslässom huvudpunkt att man godtar de riktlinjer som anges i propositionen. Sedangör man någonting som man artigt kallar modifikationer, när man talar om atlman skall ha en rationell och funktionsduglig produktionsapparat osv., vilketförvisso ingen kan motsätta sig. Men del är kring i huvudsak propositionensriktlinjer som utskottets majoritet har samlat sig. Industripolitiken,m. Låt mig börja med all säga all den svenska välfärden har vuxit framgenom enskilda initiativ och frivilligt samarbete. Det är positiva tillgångarsom vi alla bör slå vakt om. Vimoderater anser alt värt ekonomiska system måste bygga pä konsumentens friaval, på frihet all starta och driva företag och pä enskild äganderätt. Motdenna bakgrund ärdet positivt att regeringen i den proposilion som vi i dagbehandlar ansluter sig lill tankegångarna om marknadshushållningens fördelarsom ekonomiskl system, ty i marknadshushållningen finns som del står i propositionen"inbyggt en strävan till effektivt utnyttjande av resurserna och till ensådan inriktning av produktionen att konsumenternas Önskemål tillgodoses. Ettmarknadssystem ger dessulom möjlighet lill decentralisering av beslut ochansvar." Att utskottets ordförande , som har talal, somsann planhushållare förfasar sig över della är från hans utgångspunktförståeligt. Etl effektivt utnyttjande av resurser kommer atl blinödvändigare framöver. Vad som väntar är en hårdnande konkurrens påvärldsmarknaden, dä induslritillväxlen pä våra traditionella marknader iVästeuropa enligt mänga bedömare kommer atl bli lägre än vad den har varit lidigare, detta som konkurrensenför våra råvarubaserade industrier ökat väsentligt pä den västeuropeiskamarknaden till följd av exploatering av nya råvarutillgångar i andraväridsdelar och sänkta transportkostnader som minskat fördelen atl ligga näramarknaden. Därtill skall läggas konkurrensen från "väridens nyaindustriländer" i och i . Lägetär emellertid, enligt vår mening, inte hopplöst, tvärtom. Genom att föra enmålmedveten näringspolitik utan försvärande byråkrati, en politik Industripolitiken,m. somgör del lättare att investera, en polilik som stimulerar lill nyföreiagande kansvensk industri åter gå en ljus framlid till mötes. Denviktigaste orsaken till industrins problem är utan tvivel, vilket ocksä påpekasi propositionen, den kostnadskris svensk industri genomled ,förorsakad av den dåvarande socialdemokratiska regeringens oförmåga att hållapris- och kostnadsutvecklingen under kontroll efter 1973. Återställandetav den internationella konkurrenskraften, som syftade lill alt återföraekonomin från fundamental obalans till balans, blev därför en avtrepartiregeringens viktigaste ålgärder. Genom olika åtgärder, såsom devalvering,avskaffande av den 4-procentiga löneskallen samt en höjning av mervärdeskattenhar detta mäl delvis uppnåtts, fullt naturligt med vissa påfrestningar iinitialskyddet för såväl samhället som medborgare. Men kan konstateras atlbytesbalansens underskott sjönk från 1977 till knappt entredjedel härav 1978, nämligen , samt atl handelsbalansenunder förbättrades med . Detta innebär alltsåatt svensk exportindustri har bonat vinna tillbaka vissa marknadsandelar.Industrin väntas nu åter få ett ökat behov av arbetskraft, vilket vi alla haranledning atl glädja oss åt. Sakta men säkert ökar också antalet företag somgår med vinst. Vinsten är pä sikt den enda garantin för en tryggsysselsättning. Därför är del med sligande oro som vi moderaler följerregeringens politik att vilja höja arbetsgivaravgifterna. resonemanggäller också socialdemokraterna som bara vill ge arbetsgivaravgifterna eltnytt namn, proms, som alibi för att höja förelagens kostnader. 1propositionen redogörs för företagens sjunkande soliditet, som tillsammans meden minskning av lönsamheien har lett lill en avmaiining iinvesteringsverksamheten. Någon analys av orsakerna till den sjunkandesoliditeien i företagen görs inte. Detta är enligt vår mening beklagligt,eftersom del lör den forisatta politiken skulle kunnai dras värdefullaslutsatser om huru statsmakternas felinrikiade ålgärder på den ekonomiskapolitikens område under 1960-och 1970-lalen ledde till att företagen förloradesin förmåga till sparande och investeringar med svårigheter att ge tillräckligsysselsättning som följd. Tyvärr har småföretagens problem blivit ganska snävt behandlade iproposiiionen. Man hade hoppats atl regeringen litet mer skulle ha följt uppden nämnda smäföretagarpropositionen. Alla vet Ju vilken storbetydelse som de mindre och medelstora företagen har i vårt land. En avlärdomarna av de senaste årens ekonomiska kris för flera regioner är faran avatt vara beroende av utvecklingen i några få branscher och av produktutvecklingi några få storindustrier. Det är alltså inte bara för att främja initiativ ochspridning av sysselsättningstillfällena som det finns anledning att främjautvecklingen av de mindre företagen och göra det möjligt alt etablera nyaföretag. Idelta sammanhang villjag också något kommentera socialdemokraternassmåföretagarpolitik. med rubriken vi trygga Jobben ide småföretagen försöker man förklara atl socialdemokraterna inte är negativa molsmåföretagen. Del tror inte heller jag. Men däremol för man en direkt fientligpolitik mot småförelagarna, och del är här den slora skiljelinjen går mellanmoderala samlingspartiets småföretagarpolitik och socialdemokraternas.Socialdemokraterna lalar varmt för en vidgning av länemöjligheterna,samhällsservice till småföretagen, samhällsägda utvecklingsbolag, hjälp tillexport genom samhällsägda handelshus osv. Men om förelagarens problem lalar maninte. Och della är naturligt, för vad har man egentligen att erbjudaegenföretagare? Jo, inget annat än ytterligare skatter och skatteregler, som påsikt omöjliggör för lilet större familjeföretag atl växa. Frånmoderata samlingspartiets sida föreslår vi i stället all förmögenheten på sikthelt befrias från förmögenhetsskatt och arvsskall under förulsällning alt denarbetar i etl familjeföretag. 1våra motioner har vi lagil upp möjligheten för flera familjeföretag allöveriåla ägenderätten till gemensamma investmentbolag. Vi vill stödjanyetableringen av företag, bl. a. genom att införa etl system med fördelaktiga,icke personliga, lån lill nyetablerade företag samt inte minst sänka marginalskattenså att del lönar sig att arbeta.