prot · G20961 · 1978-12-31 00:00:00 — förklarade all jag fick etl svar på frågan huruvida de somhar avbrutit sina studier och planerar all sedan återuppta dem skall fåfortsätta studera eller inle. Jag tycker inte all del som sade varklargörande. Han talade nämligen om dem som finns inne i systemet, men hurdefinieras de som avbrutit sina studier och varit ute och jobbat ? Ärde inne i systemet eller ulanför? Sedankan jag inle underlåta all kommentera det som sades om vilka som får jobb ochvilka som inle för del. Jag tycker all är väl naiv i del fallet.Vad beror del på atl de som pluggat inle för några jobb? Beror del påutbildningen,eller kan del möjligen bero på planlöshelen och maktstruktureninom näringslivel, där vi inle har något som helst grepp om vad som krävs,eftersom arbetarklassen inte har någon makt. StigAlemyr sade vidare: I behöver man inle betala för atl studera.Självfallet är del inle bara en ekonomisk spärr som gör all den socialasnedrekryteringen är så slor vid universiteten. Men nog kan väl med om all möjligheterna för stora grupper i vårt land ändå är klartbegränsade av just ekonomiska skäl. GUNNARBIÖRCK i (m) kort genmäle: Min språkgranskning av i har den här gången lett lill betyget Berömlig. Hans motto"styra, ej spärra" tror jag alt vi alla kan slälla oss bakom, även omdel inle helt stämmer med formuleringen i yrkandel 2 a) i betänkandet. () kortgenmäle: Del finns problem som inle är lösta i utskoltsbelänkandet. När manskiftar system leder det lill konsekvenser som kan vara besväriiga, och del ärdärför vi ber alt regeringen skall förelägga förslag omövergångsbestämmelser för just sådana grupper som talar om. Sedanär jag den förste all vilja konstatera all visst är del social snedrekryteringlill högre utbildning i . Men något av del fina som just nu händer ifråga om högskolans utveckling, oavsett om vi har den fria seklorn eller inle,är all nya studerandegrupper kommer lill våra högskolor. Del gäller inle minstpå de orter där del lidigare inle funnits någon högskoleutbildning men därsådan nu erbjuds. Nya grupper av människor kommer dit, och jag serfram emot all den utvecklingen skall fortsätta, så au del blir en breddning avtillträdet till högskoleutbildningen. TillJörgen vill jag säga lill sist atl vi vet all del är utomordentligtsvårt all dimensionera utbildningsväsendet. Inle minst på lärarutbildningensområde har vi väldigt ofta, kanske alltid, kommit fel. Men om högskolemyndigheternafinner all del är en för stor utbildning a v en yrkeskategori. så att de somutbildas inle kan fö en försörjning på sin utbildning, då skall ambitionen varaall göra om dimensioneringen. Riktigträtt kommer man nog aldrig, men man skall komma så rätt som möjligl, och del ärvad som sker med den styrning som vi nu talar om, men del omöjliggörs genom denfria sektor som slåss för. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Det finns problem som ännu inle är lösta, och därför begär man förslagom övergångsbestämmelser, säger . Jag tycker att man borde ha löstproblemen innan man går till beslut. Det bäraren bakvänd ordning. Sedansäger att han ser det som positivt atl det kommer nya grupper avhögskolestuderande. Då är min fråga bara: Varför vill man nu stänga dem ute? STIGALEMYR (s) kort genmäle: Vi vill inle slänga ute någon grupp över huvud tagel, och del hardebatten här sökt klariägga. Har inle lyssnat lill den, såvar snäll och läs protokollet efter diskussionen! FritttiUträde tiU vissa utbildningar i högskolan BJÖRNMOLIN (fp): Jag harju haft möjlighet atl ganska noggrant följa högskolefrågorna,bl. a. i den pariamenlariska beredning som arbetade under LarsGustafssons ledning. Mina invändningar mot tanken på en lotalspärrad högskolavar då två. Försloch främst skulle en lotalspärrad högskola innebära alt det var statsmakternaoch myndigheterna, som centralt bestämde vilken utbildning människor skall fö,och inte människors egen efterfrågan. Motsatsen vore del rimliga. Så långtmöjligt bör de studerande själva fö avgöra vad de skall studera. Det skall inlebestämmas över deras huvuden av byråkrater och politiker. Erfarenhetenvisar också att prognosförmågan hos politiker och byråkrater har varit dålig.Det finns därför anledning all känna skepsis mot t. ex. att bara ett litet anlal studerande blir utan den utbildning devill ha. Minandra invändning mot den lotalspärrade högskolan var all den i än högre grad änlidigare skulle bli en elitskola. Om man för en beiygskonkur-rens till allalinjer på den nya högskolan, kommerdet atl prägla arbelei redan igymnasieskolan. Möjligheten alt efter gymnasiet kunna fö högskoleutbildningblir dä avgörande för arbetet på gymnasiet. FritttiUträde till vissa utbildningar i högskolan skulle därför i särskilthög grad komma atl missgynna ungdomar från socialt sämre miljöer. Jagtror all dessa mina båda invändningar har visat sig vara riktiga.Efterfrågan på högre utbildning har än en gång visat sig bli väsentligtannorlunda än vad de centrala planerarna räknade med. Konkurrensen ärfortfarande hård. och de spärrade linjerna vid högskolan ger en utbildning främstför de socialt välanpassade. herr talman, med dessa erfarenheter som bakgrund som vi efter valet 1976satte oss ner i en arbetsgrupp med företrädare för de icke-socialisliskapartierna för atl utforma den nya högskolan. I denna arbetsgrupp ingick ClaesElmstedt och . Vi var på många punkter låsta. U 68 och H 75hade lagt fram etl arbete som inte då - 1976 - i grunden kunde revideras. Denhögskolereform som presenterades fick därför i flera avseendenkaraktären av en kompromiss. fick igenom sill förslag ominrättande av regionsiyrelser. Tanken på en sammanhållen högskoleorganisationaccepterades. och fick igenom sill önskemål om en friospärrad seklor vid högskolan. Uppgörelsen om högskolan kännetecknades alltsåsom så många andra politiska uppgörelser av ell givande och elt tagande. Vifick från vår sida göra många eftergifter, men vi kunde å andra sidan glädjaoss åt alt det för oss liberaler så väsentliga önskemålet om en fri seklor vidhögskolan förverkligades. Detär mot denna bakgrund man skall se slällningslagande . Mindreän efter del all denna Överenskommelse ingicks är man i centerpartietberedd atl springa ifrån den del av överenskommelsen där man inle själv fickdiktera villkoren. Man vill bevara de byråkratiska påfund som man drev igenom1977, men man vill avskaffa del enda verkligt stora medgivande som man fickgöra till de båda andra parter som var med i överenskommelsen, nämligen om den friasektorn. Vilkaargument har då , för atl, så efter överenskommelsen, övergedenna? Huvudmoiivelsägs vara atl anslagssyslemel för den fria seklorn har fungerat dåligt -såuttryckte sig . Jag tror atl den slutsatsen i och för sig ärriktig. Men låt oss då minnas alt en viktig förklaring till att anslagssyslemelhar fungerat dåligt var de missgrepp och de felaktigheter som gjordes fråncenterpartiets sida. framhöll i atlden bedömning man gjorde , nämligen atl resursramarna var så vältilltagna all alla behöriga som sökte lill ospärrad utbildning skulle bliantagna, alltjämt gällde. Han förutspådde "alt del endast undantagsvisskulle bli aktuellt för regeringen atl hos begära medel alt anvisaspå tilläggssiat lill följd av tillströmningen". Vi kan nu konstatera altdenna magistrala förutsägelse har slagit fel. Medger då althan gjort en felbedömning? I stället för atl medge sina misslag villherr Elmstedt tvärtom använda sina misslag som argument för atl nu ändra denordning som de tre partierna kommit överens om för bara elt och ell halvt årsedan. Delta är, herr lalman, förvisso avslöjande. Låtmig bara ställa en enda fråga lill cenlerns företrädare: Hur har ni tänkt eratl del här skall fungera under nästa läsår? Om detta system skall kunnaförverkligas måste del ju bli som avgör vilka resursramar man skallröra sig med för olika sektorer och linjer inom högskolan. Vi skulle då hamna iprecis det läge som nästan alla inom högskolan har varnat så myckel för,nämligen atl man får politiska beslut om fördelningen av studerande lill olikalinjer. Kan detta verkligen vara hela verkliga mening? CLAESELMSTEDT (c): Jag skall inte vid den här tidpunkten försöka återkalla vare sig herrMolins eller någon annans minne av de förhandlingar som ägde rum . Jagkommer heller inte atl beskylla vare sig den ena eller den andra för att hagjort sig skyldig till magistrala förutsägelser eller något annat. Jag kan barakonstatera atl de bedömningar som görs ibland slår in, ibland går snett. Förändringenav beslut har inte utfallit på sådant sätt atl vi bedömt detmeningsfullt all fortsätta på den linjen. Jag har lidigare -jag vet inleom lyssnat på debatten - försökt förklara atl vi tidigt påtalade ochredovisade de svagheter som vidlåder den kompromiss vi åstadkom. Vi försökte,vilket jag också sagt lidigare, få en översyn lill stånd men misslyckades meddet. Vi utgick från att frågan inle var så intressant atl den nuvaranderegeringen fann anledning alt la kontakt med oss, trots all vi hade enöverenskommelse om alt en arbetsgrupp skulle se över dessa frågor.Arbetsgruppen var tillsatt och kallad till sammanträde men fick kontraorder omsammanträdet. Därefter hörde vi ingenting. Vi fick inga motiv till varförsammanträdet blev inställt. Deltaär en redovisning som tvingar mig all lämna,jag hade inle tänkt göradet annars. Atlvi handlade som vi gjorde beror delvis på detta, men också på att vi funnit attdet kommit så många oroande tecken all det finns anledning alt vidta vissaändringar. De resursramar som beslutar om hindrar naturligtvis intepå något sätt den lokala planering som den nya högskolan ger möjlighet till.Del är inget nytt atl fastställer resursramar. Det gör den på mångaområden utan atl lägga sig i den lokala eller regionala planeringen. Så är delockså i den här frågan. FritttiUträde tiU vissa utbildningar i högskolan kan inte komma ifrån den här diskussionen genom alt sägaalt ibland slår prognoser in, ibland slår de inle in. Sanningenäratt vi hade en arbetsgrupp som arbetade med de här frågorna hösien 1976. Vihävdade då all anslagssystemet borde få karaktären av en modifierad automatikdär tilldelningen av medel var beroende av hur många studerande som kom, menall man inle hade en automatisk utlösning. Del skulle vara en automatik somverkade inom vissa intervaller. CenterpartisternaClaes Elmstedt och -jag tror inte ni vill förneka vad jagsäger - kämpade mot delta med näbbar och klor. 8 protokoll 1978/79:61 FritttiUträde tiU vissa utbildningar i högskolan som ni ville. Ni fick etlanslagssysiem som innebar all man på olika nivåer förfogade över pooler medpengar som kunde skjutas lill efter särskilda beslut, om tilldelningen till denfria seklorn blev större än beräknat. På del viset skulle man kunna länka sigatl avdela pengar till regionstyrelse, centralt ämbetsverk och regering, somskulle möta en eventuellt större tillströmning än beräknat. Men hardel visatsig alt trots delta har regeringen under båda de år systemet har fungerat fållgå lill och begära extra medel för atl klara den ökadetillströmningen. I den meningen var del väl ändå en felbedömning när man sadeatl resursramarna inle innebar någon risk för all man skulle behöva fattabeslut om extra tilldelning i . Dehär beloppen har i allmänhet blivit lägre än vad myndigheterna, dvs.högskolorna, ansett sig behöva. Och de har kommit högskolorna lill del förstnärenslordelav läsåret förflutit. De svagheter som obestridligen finns i frågaom anslagstilldelningen lill den fria seklorn är en följd av det anslagssysiemsom , mot praktiskt taget varje på sektorn verksam expert, drevigenom. Vill man se detta som ett misslyckande för en del av högskolereformenfaller alltså ansvaret för del misslyckandet på centerpartisterna. Jagtycker all det är elt hyckleri från och alt ta della faktum lill intäkt för all nu gå till strid och söka upphävaden fria sektorn för högskolan, vilken vi var ense om i regeringsdeklarationen1976. Frånfolkpartiets sida har vi hävdat att det avgörande måsle vara destuderandes egen efterfrågan, deras egel sludieval. Centerpartietföredrar ell system där del är statsmakterna som centralt bestämmer vadmänniskor skall få studera och om de skall få studera. Jag tycker verkligen atldel är ljusårs avstånd mellan det decentraliserade fria utbildningssystem somvi en gång var ense om och det centralistiska system som ni nu vill drivaigenom. Jag skall inte försöka atl övertyga . harenbenägenhet att anse att det som är sanning är vad själv säger. Låtmig bara konstatera att utgångsläget för i diskussionen 1976 omanslagssyslemel var ett bibehållande av automatiken. Och en automatik sominnebar alt det skulle ticka ul ett antal per elev som sökteutbildning kunde vi inte acceptera. Vi bedömde nämligen bl. a. budgetläget pådel sättet att när del gällde de ulbyggnadsortersom vi fram till beslutet 1975hade slagits för skulle det ekonomiska utrymmet bli så pass begränsat att detvar för oss oacceptabelt. Det våren av utgångspunkterna för den överenskommelsesom träffades. Jag lar min del av ansvaret i denna kompromiss. De andra somdeltog tar säkert sin. deltog f ö. inle i överiäggningarna intilldess all de var avslutade. Vihar alltså funnit att det här systemet inte har fungerat tillfredsställande.Jag aviserade della redan i debatten . Därefter har utvecklingen, somjag vid elt par tre tillfällen tidigare här har beskrivit, visat au systemetinte är tillämpbart helt enkeltdärföratt det är förknippat med för många svagheter och brister. Delär inte fråga om en total spärr. i har konstaterat att vårmotion, som i det fallet är helt identisk med ulskollsmajorilelens skrivning,innehåller förslag om all det skall finnas en viss ekonomisk reserv all användaför att jämna ut skillnaden mellan antalet befintliga studieplatser och antaletsökande, därest tillströmningen skulle bli onormalt stor. Fritttillträde tiU vissa utbildningar i högskolan BJÖRNMOLIN (fp): Det anslagssystem som jag förordade var en form av automatik - del äralldeles riktigt. Det var en automatik som innebar all om sluderandeantaleisteg över vissa gränser skulle man automatiskt få en ökad tilldelning. Det varinle så att det skulle ticka ut pengar, om resursramen överskreds.Jag tror att det var etl rikligt system, därför alt det knöl an till och utgickifrån de studerandes egna önskemål. Detanslagssysiem som vi faktiskt fick var ju det syslem som såenergiskt drev igenom. Vad jag har sagt är all ni måsle la ert ansvar för allvi fick ell syslem som ni själva säger fungerar dåligt. Jag tyckerfortfarande att det är litet utmanande att man lar det som utgångspunkt föratlnu upphäva varje form av fritt tillträde lill högskolan. I den här situationenfaller ansvaret speciellt tungt på . Del blir ni i centerpartietsom får ta ansvaret, om tusentals unga människor under nästa läsår förvägrasutbildning. Det blir ni som får la ansvaret, om tusentals studerande fåren heltannan utbildning än den de helst vill ha. Det blir som får svarapå frågan varför man har ersatt elt fritt decentraliserat lilllrädessyslem lillhögskolan med ell starkt centraliserat lilllrädessyslem. CLAESELMSTEDT (c): Vi är säkert beredda all ta vårt ansvar. Men säger alt vikommer atl tvingas la ansvar för alt lusentals studerande blir utestängda. Hurvet alt del kommer att bli så? Vad grundar han del påståendet på?Det vore intressant att få vela del. Jag tror inle all på något sättkan bestyrka varifrån han hämtat det uttalandet. Jag har förvånat mig över att manalltid diskuterar dessa frågor med en sådan inlevelse men atl det är yiteriigtsällan vi i den här kammaren diskuterar vad man skall göra med alla degrundskoleelever som inle kommer in i gymnasieskolan vare sig på sitt första-eller andrahandsval. Del är ungdomar som är i den mest känsliga ålder enmänniska kan vara i. Vi ordnar sedan frågorna på alla möjliga konstiga vägar,så långt del nu går, men någon allvariigare diskussion om del här problemet harjag inle varsnat, i varje fall inte i samma omfattning som på del här områdetoch i varje fall inle från sida. Vad vi nu sett är all del anlal människor som vill Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan studera inom den friasektorn blivit långl slörre än vad någon trodde - det gäller framför allt herrElmstedt, där vi har citat från frän om vad . Nuvill ni införa en tolalspärr. Men säger: Nej, det är inle alls såatl tusentals unga studerande kommer att förvägras utbildning. Den fråga man dåmåsle slälla sig är: Vilka resursramar räknar ni med? Räknar ni med att viskall kunna få resursramar som ligger på eller rent av över det studerandeanlalvi har ? Vad har ni för synpunkter när det gäller ekonomulbildningen? Är delså atl loialspärren skall följas upp med en medelstilldelning som ligger påeller över sluderandeantalei för ekonomulbildningen? Del vore intressant altfå den frågan besvarad. Del skulle ju belysa om ni tänkt igenom vad ni nu i dagtänker förmå atl besluta. Min kommentar i det förra inlägget var bara all jag frågade vad herrMolin bygger sill påstående på om atl lusentals ungdomar kommer alt bliutspärrade. BJÖRNMOLIN (fp): Låt oss ta della som en förutsägelse, , och låt oss kommaigen och diskutera delta sedan, så får vi se om inle mina förutsägelser kommeratl slå in bättre än dem som framförde i kammaren förraåret. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavspå bifall till dels uiskoiieis hemslällan, dels molionen nr 152 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill au kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandet nr 15 punkien9 mom. 1 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 152 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då EvaHjelmslröm begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 282 Nej - 10 Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemslällan, 2:o) reservalionen av OveNordstrandh m, fl. samt 3:o) del av under överläggningenframställda yrkandet, och förklarades den förstnämnda proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, avvilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. SedanEva Hjelmslröm begärl votering beträffande kontrapropositionen, upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: FritttiUträde tiU vissa utbildningar i högskolan Den som vill all kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendeutbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 punkten 9 mom. 2 antar reservalionenav m. fl. den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit del av överiäggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då EvaHjelmström begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskottets hemslällan i betänkandet nr 15 punkten9 mom, 2 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservalionen av m, fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JörgenUllenhag begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskollet i dessa punkter hemställt. Nr 61 § 9 Föredrogs 1978/79:16angående tilläggsbudget I till statsbudgeten för / tionen för huvud- Sedankammaren bifallit utskottets framställning om att ärendet skulle lärare och institu- avgöras efter endast en bordläggning, bifölls vad utskottet i övrigt hemställti tionsföreståndare '" betänkande. §10 för huvudlärare och institutionsföreståndare inomgrundskolan Föredrogs ulbildningsulskoiiets belänkande1978/79:16 med anledning av proposilionen 1978/79:16om vissa ansiällningsfrågorbeiräffande vårdlärare i gymnasieskolan och högskoleutbildning m. m. 1 proposilionen 1978/79:16 hade regeringen()-efter föredragning av statsrådet -föreslagit atl 1. godkänna de riktlinjer i frågaom tjänstgöring för vissa lärare inom vårdutbildningen samt de gmnder förstatsbidrag lill kostnader för denna anordning som förordats i propositionen, 2. godkänna vad som förordats iproposilionen angående betyg i praktik inom gymnasieskolans vårdutbildningar, 3. godkänna alt tillsynslärarorganisationeninom skulle bibehållas tills vidare. 1. atl godkände deriktlinjer i fråga om tjänsigöring för vissa lärare inom vårdutbildningen samtde grunder för statsbidrag för denna anordning som utskollet förordat, 2. atl godkände vad iproposilionen 1978/79:16 förordats angående betyg i praktik inomgymnasieskolans vårdutbildningar, 3. att godkände alllillsynslärarorganisaiionen inom skulle bibehållas tills vidare, 4. att beträffandetjänsteorganisationen för huvudlärare och institutionsföreståndare inomgrundskolan lade till handlingarna anmälan i propositionen 1978/79:16. Reservalion hade avgivits beträffandetjänsteorganisationen för huvudlärare och institutionsföreståndare av OveNordstrandh (m)och Hans Nyhage (m) som anseit att utskottet under 4 bonhemställa atlriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna all tjänsteorganisationenför huvudlärare och institutionsföreståndare inom borde bibehållastills vidare. HANS NYHAGE (m): 1 samband med alt frågan om SlA-skolan behandlades här i riksdagenbeslutades att tjänsteorganisationen för tillsynslärare, huvudlärare ochinstitutionsföreståndare vid skulle upphöra atl gälla. Vimoderater motsatte oss detta och hävdade all den gällande organisationenskulle beslå. Vi ansåg delta vara värdefullt för skolan och kunde ej finnarimliga skäl för en ändring. Vi utvecklade våra synpunkter i ärendet såväl i enpartimolion som i en utskollsreservalion och här i kammaren. De skäl vi anfördegäller alltfort, och jag nöjer mig med alt hänvisa lill vad vi då hade altsäga. Vikan konstatera att vi redan fått rätt beiräffande tillsynslärartjänsterna. Ettenhälligt utskott yrkar nu att dessa tjänsier skall bibehållas tills vidare. Vimoderater hävdar alt motsvarande skäl som anförs för bibehållande avtjänsterna som lillsynslärare också gäller för de båda övriga tjänsterna, såmycket mer som konkreta förslag alltjämt saknas när det gäller hur de uppgiftersom f n. ombesörjs av dessa lärare skall fullföljas om tjänsterna avskaffas.Samtliga de tre ifrågavarande tjänsterna bör alltså finnas kvar enligtnuvarande ordning, och jag yrkar därför bifall lill reservationen av OveNordstrandh och mig själv. Under della anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. STIGALEMYR (s): De funktioner som utövas av huvudlärare och institutionsföreståndarei skall fortsättningsvis finnas kvar. Del är befattningarna somavskaffas. Kommunerna får själva välja vilken metod de vill använda för atldessa funktioner skall upprätthållas. Jag ber atl få yrka bifall lillutbildningsutskottets förslag. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av OveNordstrandh och Hans Nyhage, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan Hans Nyhage begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemslällan i betänkandet nr 16 mom. 4röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och Tjänsteorganisationenför huvudlärare och institutionsföreståndare inom Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Hans Nyhagebegärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparal. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 235 Nej - 44