prot · G209153 · 1978-12-31 00:00:00 — Lagenhar inle varit i tillämpning såvitt gäller emissionskontroll, ulan istället gäller alltjämt en överenskommelse mellan och de iemissionsverksamheten deltagande affärsbankerna som ingicks redan 1952.Produktionsföretagen fanns inte med där. Karakteristiskt för bestämmelserna omplaceringsplikl är bl. a. all de endast omfattar bankinsiilut ochförsäkringsbolag. Däremot är bestämmelserna om placeringsplikt inle tillämpligapå produktionsföretag. villkor om viss placeringsplikt förproduktionsföretag har därför inle stöd i lagen om kredilpoliiiska medel, ochden överenskommelse som finansulskoUet stöder sitt yttrande på ärinte heller tillämplig, dä den ej gäller produktionsföretag. Finansutskottethar begärt yttrande av angående de grundlagsmässigaaspekterna pä agerande, men inget yttrande har behandlats ellerinfordrats frän slatsrällsliga experter. Den enda expert som yttrat sig ärprofessor på uppmaning av , och hantalar emot och finansutskottets uppfattning. Jag kan inte finna detannat än besvärande för utskotlets ståndpunktstagande. Cirkuläret borde enligtriksbanken uppfattas som "allmän norm",men enligt 8 kap. 3 ij regeringsformen kan sådan föreskrift endast meddelasgenom lag, och delegation av sådan befogenhet kan blott ske enligtbemyndigande, givet av i lag - detta enligt propositionen 1973:90 s.209. Det är som stiftar lagar och ingen annan. Låtmig, herr talman, sluta med alt uttala en förmodan att en liknande händelseinte kommer att inträffa igen efter den uppmärksamhet som riktats molriksbankens agerande. Ur den synpunkten har diskussionen härom kanske varitlill nytta! Med deltayrkar jag bifall lill reservationen. De moderater som reserverat sig i finansutskottet och de moderater somanfört avvikande mening i konslilulionsutskollets yttrande hävdar atlriksbanksfullmäktige genom utfärdandel av ifrågavarande cirkulär skulle haöverskridit sina befogenheter och kommit in på normgivningsmak-ten. Lagstiftningsmaktenär enligt den nya grundlagen helt och hållet angelägenhet.Riksdagen kan på vissa områden genom uttryckliga bemyndiganden överiämna beslulom normgivning lill regeringen. Det kan också gälla föreskrifter omverkställighet av lag. Däremot har självfallet inte myndigheterna, vare sig devanliga förvaltningsmyndigheterna eller , någon fristående rätt attutförda normer av generell natur. i det här sammanhanget äralltså om det aktuella cirkuläret är att betrakta som en norm eller inle. Denfrågan bör man försöka besvara med utgångspunkt i lagen om kreditpolitiskamedel, för vars verkställighet har ansvar, bl. a. genom rätten attutfärda tillämpningsföreskrifter. Denna lag anger de instrument som står lillriksbankens förfogande när det gäller alt styra kreditmarknaden på del sätt somstatsmakterna avsett med lagen. Med dessa instrument som utgångspunkt harriksbanken och kreditinstituten alltså fört förhandlingar. Dessa förhandlingarhar resulterat i en frivillig överenskommelse, varigenom samma syfte kanuppnäs som man avsett atl uppnå med lagen om kredilpoliiiska medel. Därigenomhar också vissa av de instrument som anges i lagen om kreditpolitiska medelinte behövt utnyttjas. Det är i del här perspektivet som den aktuella fråganskall ses. RuneRydén nämnde professor . Denne har emellertid pekat på att det finnsskäl både för och emot slutsatsen atl del här skulle vara fråga om en norm. Självdelar Jag i det här avseendet konstitutionsutskotlets uppfattning alt delförhållandet, att emissionskontroll gmndat sig på enöverenskommelse och inte pä lagen, inte innebär atl de villkor som riksbankentillämpar vid utövandet av sin kontroll skall betraktas som normgivning igrundlagens mening. Jag kan därför inte biträda den uppfattning som gell uttryck för, nämligen att del aktuella riksbankscirkuläret inle skulleha stöd i grundlagen. Jag reageradelitet grand när sade att uppmärk- samhelen kring del härärendet skulle påverka handläggningen i fortsättningen. Den slutsatsen får nogstå för egen räkning. Finansutskottetsgranskning av del aktuella ärendet har inskränkts Just till frågan huruvida devillkor som ställt i det här cirkuläret är att hänföra tillnormgivning eller inte. Del har kommit lill slutsatsen att det inte ärnormgivning. Jag yrkar med detla bifalltill finansutskottets hemslällan. RUNERYDÉN (m): Jag vill till säga alt överenskommelsen med riksbankenangående emissionskontroll bara gäller banker och försäkringsbolag.Produktionsförelag är inle inkluderade i överenskommelsen och är alltså inteskyldiga all följa 20/80-procentsregeln. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på dels alt finansutskottetsanmälan lades lill handlingarna med godkännande av vad utskottet anfört, delsalt denna anmälan lades lill handlingarna med godkännande av vad som anförts ireservationen av och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren lägger finansutskottets anmälan i betänkandet nr 37 punkten 1 tillhandlingarna med godkännande av vad utskottet anfört den del ej vill röstarnej. Vinner nej läggsutskotlets anmälan lill handlingarna med godkännande av vad som anförts ireservationen av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. 1978/79:38 angående verkställd granskning avriksgäldskoniorets förvaltning Punkten 1 Nr 153 1978/79:39 angående organisationm. m. samt anslag för /80 lill §20 På förslag av förste vice talmannen beslöts all kammarens förhandlingarskulle fortsättas vid eu senare sammanträde. §21 Förste vice talmannen meddelade att på föredragningslistan för nästasammanträde skulle socialutskottets betänkanden nr 44 och 45,socialförsäk-ringsuiskottets belänkande nr 24, jordbruksutskottels betänkandenr 30 samt skatteutskottets betänkanden nr 49 och 54 i nu angiven ordninguppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. §22 Anmäldes och bordlades 1978/79:222 om bidrag lillallmänna studiecirklar §23 Anmäldes och bordlades Motioner 1978/79:2711av Guntiar m.fl. 1978/79:2712 av UllaTilländer och i Hjärlum med anledning av propositionen1978/79:197 om vårdutbildning inom högskolan 1978/79:2713av m.fl. 1978/79:2714 av Biiger Rosqvist och med anledning av proposiiionen 1978/79:218 om lagom förbud mot au under viss lid tillföra kärnreaktorer kärnbränsle, m. m. §24 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1978/79:568av () till industriministern om en plan för samhällsinsatserför glasindustrin, m. m.: 1 näringsutskotieis betänkande 1978/79:28behandlades motionen 1978/ 79:1483 om ålgärder för all trygga sysselsättningeninom den svenska glasindustrin. godkände detta betänkande, vilketinnebär att man ställde sig bakom ulskollets uttalande om att en samlad planför samhällets insatser på glasindusiriområdet skall upprättas och all ökadestatliga bidrag kan behövas till Glasforskningsinstitulet i . Ulskotleiutgick från alt framtidsplaneringen vid de olika glasbruksförelagen sker isamverkan med de anställdas organisationer. Medanledning av detta uttalande vill Jag ställa följande frågor tillindustriministern: Kommer industriministern altmedverka till atl utredningsarbetet ordnas så att de fackliga organisationernafår tillfälle atl direkt delta i arbetet med möjlighet all påverka detla? När kan vänta förslagom ökat stöd till Glasforskningsinstitulet i ? 1978/79:569av () lill budget- och ekonomiministern om beskattningen avvissa barn: Anser budget- och ekonomiministern att det ärrimligt att etl föräldralöst barn med eget kapital skall beskallas hårdare, omförmyndaren har en egen förmögenhel? 1978/79:570av () lill kommunikalionsminislern om överförande av Liberskartverksamhet till lantmäteriverket: Avser statsrådet att fatta beslul om en sammanslagningav Libers karlverksamhet i med lantmäteriverket i utan altförst ha utrett de ekonomiska konsekvenserna? 1978/79:571 av BörjeHörnlund {c) lill industriministern om förläggande lill av enträutvecklingsenhet: Den träbaserade industrin har slor betydelse fördet norriändska näringslivet. har diskuterats och utretts enträutvecklingsenhet i . för har lämnatett förslag till utformningen av en sådan enhet. Den s. k. har Det ärenligt min mening av utomordentlig vikt atl ett Nr 153 positivt beslul snarastfallas i denna fråga. Av denna anledning vill Jag ställa r\ j a följande fråga lillindustriministern: ~, . Avser statsrådet altmedverka till alt en iräuivecklingsenhet förläggs lill § 25 Kammaren åtskildeskl. 1978/79:153 Förteckning över talare (Siffrornaavser sida i protokollet) , () 72,75 , () 96, 101, 103 , () 3 , (vpk) 71,113, 117, 119, 120 , () 106 ,() 76 , () 125 ,() 138, 139 ,() 78 ,(vpk) 25, 33, 35, 39, 40, 62, 64, 67, 70, 97, 102 ,() 19, 22, 24, 33, 34, 39, 46, 47 HJorth, ()123 , ,industriminister 65, 69, 70 , () 47 , () 103, 105 , () 126 , () 111,117, 119, 120 Lövenborg, (apk) 43,46, 47, 61, 63 , (vpk) 52 , () 143 , () 41 , () 142, 144 , () 79 Sträng, () 54, 62,64, 68, 69 , ()116, 118, 120 , () 49 , () 15,21, 23, 33, 35, 74, 76 , (vpk) 128,131, 132 , () 136,139 , Bo (m) 79 af , ()24 , () 130,132 , , iStockholm (fp) 36, 40, 41 , () 99,102, 103, 105, 106, 107