prot · G20945 · 1978-12-31 00:00:00 — Jagkan svara korl pä dessa frågor. Vi fick en bred uppslutning omregionalpolitikens allmänna inriktning vid riksdagsbeslut. Dellakommer naturligtvis all påverka ulformningen av den regionalpolitiskaproposilion som regeringen avser atl lägga fram . När det gäller del mer konkreta innehållet pågårberedningsarbetet inom kansliet. En av utgångspunkterna ärsysselsätlningsutredningens delbetänkande, Regionalpoliliska stödformer ochstyrmedel, som tillsammans med en del övrigi underlag f n. remissbehandlas. Försl ett lack för svaret. Man brukar tala om ell kort och klargörandesvar. var enligl min mening bara korl. Skogslänenutsattes under 1960-ialel för en utpräglad flyllningspolitik. Aftonbladetlalade t. ex. 1964 om "den glädjande folkvandringen". Det var egentligenen sammanfattning av den syn som dä fanns hos regering, hos AMS ochstorindustrins företrädare. Det rådde en ovanlig samstämdhei. Resultatet blevockså atl ell myckel stort antal kommuner pä en tioårsperiod förlorade 15-20 %av sin folkmängd. Under1970-ialei hardei uppställen viss bräcklig balans mellan länen. Del innebärdock icke att del är balans. Del gäller bara befolkningsfrågan. När del gällerräiien lill arbele är variationerna mycket siora. Del inre stödområdet beräknasha ca 30 /n färre arbetstillfällen för dem som befinner sig i yrkesverksamålder än de bäst ställda områdena i vårt land. Del allmänna stödområdet.Norrlandskusten och ner igenom saml norra beräknas ha 20 %färre arbetstillfällen än de bäst ställda områdena. Menden här "befolkningsmässiga balansen" mellan länen har ändå inneburilalt den inomregionala obalansen har fortsalt och t. o. m. försämrats. Deltaförutsattes också i propositionen 1970:75 och det upprepades i proposilionen1972:111, där del av det föredragande socialdemokratiska statsrådet uttaladesalt huvuddelen av de offenlliga invesleringarna och i stor utsträckning även delokalpoliliska slödåtgärderna borde koncentreras lill primära och regionalacentra. Det innebar all flertalet av kommunerna i glesbygden icke skulle kommamed i den välviljan. Delhär uttalandet fick vid det tillfället stöd av såväl sommoderaterna. Detla har medfört atl flertalet inlandskommuner ochkust-landsbygdskommuner i och även i vissa andra delar av vårt land nukommit i ett läge där man haren hög andel äldre och få yngre. Födandet har gällner rent katastrofalt. I klartext betyder det au om det inle nu vidlas myckelkraftfulla åtgärder, så kommer del all braka ihop för många av de härkommunerna . Därför är den regionalpoliliska debatten mycketangelägen. Folkblir nämligen inte hur gamla som helst. Flytlar man bort ungdomen, är grundenborta för en hygglig ulveckling. Det som behövs är en sä kraftfull politik altvi fär en viss älerflytlning till den hälft av areal som har berörtsav utflyllningspolitiken. Regionalpolitikenfrän 1972 gäller i stort sett fortfarande i fråga om medlen, dock har vissaförbättringar tillkommit t. ex. när del gäller kommunala industrihus ochregionala utvecklingsfonder, dvs. en ny och positivare syn på småföretagensulveckling. visar det sig att småföretagen börjar få en viss framtidstro.Del gör alt det här lillskollet som tilldelades vissa län börjar alt la slut,t. Därför behövs ytteriigare medel under löpandebudgetär och stora pengar för de kommande tvä budgetåren. Landstingsförbundethar ringt runt till de olika fonderna och då kommit fram till att om man skalljobba offensivt behövs det 700 milj. kr. Vi vetfrän den budgivning som alllid pågår inom regeringskansliel all det inle allsär siffror i den storleksordningen som diskuteras. Jag ser del som så, att detär en vikiig regionalpolitisk åtgärd alt de olika regionalautvecklingsfonderna, inte minst inom de norrländska länen, fär erforderligamedel. Det gäller ju i huvudsak lånemedel, och man betalar ränta överdiskontot. RolfWiriénberörde i sill svar beslui och sade alt vi då uppnådde en bredenighet. Jag vet inte vad han menar med begreppet bred enighet, dvs. om hanavser total enighet eller majoritet. Beslutet innebar emellertid en vikiigkursändring som avsåg politiken pä sikt. Vikten av inomregional balansbetonades. ansåg alt siora orter inte får växa på de mindre Orternasbekostnad. Om inte detta skall bli fallet, måste man salsa på en ökadsysselsättning inom de mindre orterna, som har den sämsta sysselsättningen. 0//7regionalpolitikens inriklning An resonera sä är någonling hellannat än au säga atl vi skall hjälpa folk att flytta ifrån orter som harproblem, såsom statsministern sade i den allmänpolitiska debatten. Del är desmå orterna som har problem och som inte tål ytterligare avfolkning. Hjälperman inie de små orterna, uppslår en situation som den i och som är påväg i många andra kommuner av medelstorlek. Del är en pä sikt hell ohållbarpolitik, herr regionalpolitiskt ansvarige minister. Regionalpolitiken har hillills nästan uteslutande berörtden lillverkande industrin. Men den sektorn har minskat under hela 1970-talel.Jag vill dock säga att den sekiorn är mycket vikiig och au del blir enulveckling i de områden av vårt land som har en låg sysselsättningsgrad inomden lillverkande industrin. Den offentliga sektorn är den sektor som har kommit med denya arbetstillfällena. Mellanåren 1971 och ökade den offenlliga sektornmed 270 000 nya arbelslillfällen. Del blir 45 000 nya jobb per är, varav ca 10000 beror pä ulvecklingen mot deltidsarbete. Den prognos som upprättades 1977för talar om 170 000 nya offenlliga jobb, och lill detla kansedan läggas vad en ulveckling mol deltidsarbeten ger. Det gör alt om prognosenblir verklighel sä kommer man upp i samma storleksordning som man haft hittillsunder . Det måste lill en utomordentlig medvetenhet i delpoliliska beslutsfattandet på alla nivåer, framför allt inom den offentligasektorn, om vi skall kunna ha kvar ell livskraftigt i sin helhet. Denseklorsplanering som utförs av centrala ämbetsverk och affärsverk går oftatvärtemot de regionalpolitiska strävandena. Detla ställer naturligtvis lillstor oreda och ger en ogynnsam utveckling. Pä della område har regeringen eltmycket slorl ansvar. Därför ställer jag frågan; Finns den medvetenheten ochviljan i denna regering, ? har haft en chans när del skullelokaliseras en ny central stiftelse för skyddat arbele. Hans beslut blevBotkyrka. Del var inte bällre när vi fick beslutet om fraklslöd, som ju framföralll gäller Norriand. Administrationen för fraklslödei, dvs. atl räkna procenlpä fökluror m. m., är ett jobb som man mycket väl hade kunnal lägga tillSorsele, om man så velal. Omedvetenheten hos den socialdemokraliska regeringenvar då sådan all även den administrationen förlorades lill Slockholm. Del fallas massor av sådana här omedvetna beslut.Eller kan besluten vara medvetna? Vill man i grunden en koncentration, då ärbesluten medvetna. Om vi skall fä i en bättre regional balans, måstedel lill en hell annan medvetenhet när det gäller all fördela de nya offenlligajobben. Jag kommer sä lill det som gjort mig särskilt orolig ochsom gjort all jag lagil upp den här debatten. Statsministern och även andraföreträdare för regeringen kan naturligtvis i hastigheten uttrycka sig litetslarvigt. Men del har förekommii litet för myckel av sådant. Senast refereradesi onsdags i atl såg myckel positivt på den flyllningspolitik somfunnils under 1950-och 1960-talen och all han lalade fören ytterligare ökadrörlighet. posilivaerfarenheler hänför sig kanske till och . Men jag vet alt närman lalar om en ökad geografisk rörlighet, lalar man inle om atl flytta frånSlockholm och lill de norrländska kommunerna, ulan det är hela lidenunderförsiåit en rörelse i motsatt riktning. Därför vill jag slälla frågan;Ärdet fråga om en rörelse mot Norrlandslänen eller en rörelse från de kommunersom är halvi dräpta när man talar om en rörlig arbeismarknad? är enavgörande fråga. Sedanvill jag beröra några äigärder som regeringen kan vidla på kon sikt. Norrlandsfondenhar snart slut på sina pengar, som skulle räcka lill . Dessapengar har jyori mycket för sysselsättningen i . Fonden bör påtilläggsbudget få ell antal för all kunna jobba positivt ochoffensivt. Självhåller RolfWirién i de pengar som går lill AMS. Del rör sig om Slorapengar. Men AMS-arbeiena har fölt en litel annan inriklning, som inle är braförde norrländska länen. Del gäller i huvudsak beredskapsarbeten påtjänstesektorn. Men vi behöver också, även om det blir dyrare per jobb, pengarlill mera strukturella investeringar, lill vägnätet, industrihus m. m. Pengarlill sådanl fick vi tidigare via AMS-medel i en helt annan utsträckning . Dessa medel är långsiktiga, och därför menar jag alt det egentligen är enbällre arbelsmarknadspolitik all belala ul medel lill sådant än atl föra enpolitik som bara lar sikte på den rena tjänsteseklorn. Deltalas nu om atl konjunkturen i håller pä all vända. Vi vet au man lillvissa områden av vän land där del är brist på arbetskraft värvar personal. Detsker uppe hos oss, och del sker också i och andra länder. Vi har enetableringsdelegation, som lyder under industridepartementel och som har lilluppgift all hälla konlakl med de 150 största företagen. Del är myckel vikliglalt den nu under uppåtgående konjunktur börjar jobba ordentligt för all föra ulfilialer och nya förelag lill de orter som biisi behöver ny sysselsällning.Hillills har man inle fåll blanda pengar från investeringsfonder ochlokaliseringspoliliska medel. Men del borde vara en lält sak för regeringen atlfalla elt sådant beslut, ell beslut förde sämst ställda delarna av vårt land.När del nu börjar vända bör regeringen också vara posiliv till offertprincipendä delegation nu skall ut och jobba aktivt i förelagen. Sedanvill jag ta upp en annan sak som lillhör budgetdepartemeniet, men skall manlyckas regionalpolitiskt, måste alla departement jobba i samma riklning.Budgetdeparlemenlet skall framlägga en proposition otn skatie-uijämningsbidrag.Det bäsla vi kan göra för regionalpolitiken är att lägga pä någraregionalpoliliska procent som berör de norra länen och framför allt de sämstställda kommunerna där. Det ger mycket snabbi goda resultat med nya jobb och enutbyggd service. Jaghar redan talat om de regionala utvecklingsfonderna. Jag vädjar om att de fårbli ell offensivt instrument inom regionalpolitiken, all de för erforderligapengar och räll an agera. Vi lalar också omalternaliva energikällor. Del finns idagprojeki i Norriand Jag hoppas alt RolfWirién somregionalpolitisk minister ser lill att den lypen av energiproduktion kommer igång i och framför alll i inland. Sysselsällningsulredningen och lurisiberedningen harberört turismen. Jag vill för min del säga; Bedöm lurisiuivecklingen också idel regionalpoliliska perspektivet! För kombinationssysselsätiningarna jordbruk, skogsbruk,handel och turism ställdes 15 milj. kr. lill förfogande i den AndersDahlgrenska proposilionen. Enligt rapporter efterfrågas så myckel pengar altdelta belopp inte alls räcker lill. berör den verkliga glesbygden, ochdärför måste det fyllas på. Del allra viktigaste - på detta område har regeringenbollen - är en målinriktad decentralisering av befogenheter och resurser inomstatsförvaltningen. Samma diskussion behövs också inom landstingsvärlden. Delär inte bara statsförvaltningen som syndar i de regionalpoliliskaställningstagandena. De här förslagen är inte nya, men de är viktiga. I de fyranordligaste länen håller landstingen och länsstyrelserna på med olikainlandsprojekt. Det finns många uppslag. Där har man kommit fram lill, när mannu vill gä till skott, att sekiorisering, detaljreglering och toppstyrning ärräll besvärande. Skall man lyckas inom regionalpolitiken, måste det till enstörre samverkan och flexibilitet. Man måste få jobba decentraliserat ellerunder länsdemokratiska former. RolfWirién har berört sysselsällningsulredningen och dessregionalpoliliska förslag. Allteftersom tiden har gäll och man sett vad somhänder, ärjag övertygad om atl del förslag jag själv stått bakom behöverytterligare förbättras. När beslut skall fattas vädjar jag framförallt om alt man inle skall minska på differentieringen i förslaget. Del ärminimum av vad som behövs för att rädda inlandskommunerna. Sysselsällningsulredningen häller tyvärr fortfarande på -den borde ha varil klar med de näringspolitiska delarna. 1 förslagel lillregionalpolitik nämns en utjämning av teletaxorna i ell å tvä områden i riket.Där nämns atl del bör vara samma pris i hela landet på teledatasystemnätet somär under uppbyggnad. Del är utomordentligt vikliga saker. Det skall läggas fram en proposilion om transportstödetnär som helst, om den inle redan är framlagd, åtminstone meddelades det iulredningen. Det är också en vikiig sak somjag hoppas RolfWirién är med ochbevakar- även om det inte är hans departement så tillhör del regionalpolitiken. Jag vill avslutningsvis säga alt jag hoppas alt deuttalanden som gjorts av olika förelrädare för regeringen har varit tillfälligaoch har skett litet hastigt och, när saker och ling på allvar skall diskuteras,all vi får en bra regionalpolitik som framför allt hjälper de sämst ställdakommunerna. TORENILSSON (m): Herr talman!Jag vill göra en kommentar lill del sagda och till svarei. Myckel avdel som kallas regionalpolitik och som vi så ofta debatterar skulle ha varit enklareoch delvis onödigt, om de ansvariga för vårt lands ekonomi och välfärd haft enannan insyn under de som gått efter det senaste världskriget och haft enbällre kunskap om landels struktur. I synnerhet gäller del den del av värt landsom heter och där vi har en stor del av del som kallas stödområde.Jag menar au hänsynen till landet som helhet, lill glesbygden och i synnerhettill del som ligger i norr var obefintlig - man skyndade atl bygga i och främjade mest cenlrala, de sydliga och de västliga delarna samt Slorsiockholmsregionenulan all väga in andra synpunkler än närhet till hamn, världsmarknad, godakommunikationer som då var befintliga osv. Det kanske är förklariigt, för omman ser på listan över regeringsledamöter under den tiden finner man all detvar skåningar och sydsvenskar i allmänhel. Detär vi ser resultatet. Flyttvågen, som har berört, var enkatastrof för norrlänen, och decentraliseringens lanke som framkomoch hävdades har i praktiken inte betytt sä myckel. Jagkan ta ell exempel. Landshövdingen i vårt nordligaste län, ,som var riksdagsman på Norrbottensbänken lidigare och själv lornedaling, harmånga gånger och senast i för någon vecka sedan pekat på sittläns dilemma: av ca 115 000 - om jag minns räll - i arbetsför ålder är 20 000arbetslösa eller sysselsatta i verksamhet för sådana som saknar vanligt arbele,detla trols atl hans län utgör en Qärdedel av värt land och har sådanatillgångar av råvaror och sådan rikedom på arbetskraft -friskt och härdat folkoch mycken ungdom. Det är bittert att elt sådanl län skall kallas stödområde,vara krympling med behov av kryckor eller bår. Detär en sak atl vara efterklok, men industriministern bör lära av det som häntoch söka råd från just dem som bor ute i länen och kan problematiken inifrån,och lägga så myckel som möjligt av planering och beslut på annat håll än ikanslihuset eller där andra cenlrala organ arbetar. Dådet gäller statlig verksamhel kan jag nämna några exempel. Man plockade borttelefonväxlar, lade ned stationer vid SJ och postens arbetsplatser av olikaslag. Alll det var statlig verksamhel, och en stor del av del som kom i slällelförlades cenlrall i tätorterna. Men ingen ersältningssysselsält-ning kombygderna lill del, och obalansen i service blev också stor. En privatarbetsgivare anses vara pliktig an skaffa ersätlningssysselsättning, ochdå bör även staten vara del. Jag har elt exempel som är aktuellt just imin hemkommun , som har SJ som huvudarbetsgivare. Enligt SJ;s planeringkommer alt nu förlora en del sysselsättningstillfällen på grund av atlviss verksamhel skall föriäggas lill . Jag missunnar inle att fåarbetstillfällen, men det är en underlig politik som förs alltfort. Slutligen:Varför inte ge företagen i de energirika länen nettopris pä elström, på kraft?Energi som framställs i området och som inle behöver långa och för landskapetskadliga ledningar kunde sänka kostnaderna för många företag. 1 det svårtdrabbade skulle elt sådanl system kunna gälla för exempelvis kraftfrån , och regionen skulle kunna bli attraktiv för företagsamhet somskräms av andra kostnader. 10 proiokoll 1978/79:44-45 0/77regionalpolitikens inriktning gällaför i den män Vallenfall har kraftkällor där. Mantalar ju om en vändpunkt till del bättre - har varil inne på del- och del är angeläget att se lill au en förbättring börjar där den bästbehövs. fråga rör regioner där svårigheterna är som störst.Lägg verksamhel där och rådfråga folk där - del är deras råvaror och derasenergiiillgångar som berörs. Del kanske inle är så självklart all vi får denbreda uppslutning som statsrådet lalade om, ifall regeringen inte lyssnar nogapå dem som arbetar där problemen finns. Dethar talats om republiken , och det var kanske skämisami. Men del harockså sagts all om man skulle skära av värt land norr om och låta detsom finns av tillgångar i norr utnyttjas av dem som bor där, så skulle det blisvårl för dem som bor i övriga . Det är inte fel alt detblivit som del är. men jag hoppas all han som arbetsmarknadsminisler noga skallöverväga möjligheterna att i regionalpoliliska frågor tänka på var resursernafinns i vårt land. sade alt mitt svar var kort och all del inte varklargörande. Jag medger all del är korl och au del kanske inie svävar ul överalla de områden som gärna ville bjuda upp lill dans på i dag.Men som framgår av svaret förestår en regionalpolitisk debatt i samband med allregeringen lägger fram sin förslag. Del kommer all vara baserat pä en radutredningar. Vi har ett rikt material atl arbeta med, och det är f n. ute på enremissomgång. Det ligger då i sakens natur all delta inte är tillfället att laupp den breda regionalpoliliska deball som vill ha. Delär, herr lalman, hell omöjligt alt gå in på alla de frågor som lagil upp och som han bedömer som vikliga frän regionalpolitisk synpunkt.Jag delar i och för sig hell hans uppfattning all det är vikligl all detrafikpolitiska, skattepolitiska och andra frågor som han nämnde hör hemma idetta frägekomplex. Men del går inle all i en inierpellaiionsdebaiige sig in påalla dem, ulan jag får försöka begränsa debailen till det som jag för dagenfinner vara relevant alt diskutera. Jagvill dä gärna återkomma lill frågan om vad som enligt har häntsedan vi fick en ny regering. Mot bakgrund av en del uttalanden avstalsminisiern och andra i den nya regeringskretsen försöker au del har inträffat något nyll. Men så är del inte, . Vifortsätter i det här avseendel samma poliiik som förts av irepartiregeringen.Börje åberopade riksdagsbeslutet som något av elt föredöme,och han ser belänkandet som låg till grund för beslutet som någotriktningsgivande. Mot den bakgrunden är det kanske på sin plats all jag härfrån talarstolen påpekar atl jag själv hade huvudansvaret fördetta betänkande.såsom ordförande i arbetsmarknadsutskoltel, och jag leddemajoritetsskrivningen i utskottet vid del tillfället. Jag lycker därför allmyckel av det som här försöker kritisera faller tillbaka på denutgångspunkt han själv har valt. Jag vill också bemöta det som har sagts här när delgäller rörligheten på arbetsmarknaden. Del finns anledning alt i delsammanhanget ställa en molfråga: Menar verkligen att eltindustrisamhälle som vårt som upplevt sä mänga strukiurkriser som del fakiiskivarit fråga om under ett antal årskulle kunna fungera ulan rörlighet påarbetsmarknaden? Skall inle samhällel i en situation då del uppslår svårigheterför människor genom att en induslri inskränker eller rent av lägger ner sinverksamhet biträda med rättmätig hjälp vid en flyttning mellan branscher ellermellan geografiska områden? Jag hoppas verkligen att inte levermed den filosofin. Den skulle cementera hela den svenska arbetsmarknaden ochgöra den så stel och omöjlig all man hell loge bort de lillväxtkrafter som viväl ändå vill ha i det svenska näringslivel och den svenska ekonomin. Heladelta resonemang är omöjligt all föra. Delmåste finnas en röriighet, och de människor som Ivingas lill förflyttningar päarbetsmarknaden bör få hjälp av samhällel. Det var f ö. någonling som ocksåskedde under trepartiregeringens lid, som för framstår som detlyckligaste av allt i det parlamentariska livet i under senare är. Jaghar ingen anledning all kritisera trepartiregeringen och har inte heller gjortdet, men det var vad som hände även . Viktigastär naturligtvis all man ser det här tvåsidigl. Det är inte bara den delen somskall finnas len väl fungerande arbetsmarknad. Man skall också ha en sådanaktiv näringspolitik som talar för. Del gäller atl salsaregionalpolitiskt pä smäföreiagsamhei - som särskill underströk- men man måste också siödja de större företagen, serviceföretagen och denoffentliga sektorn över huvud tagel, vilken spelar en viktig rollregionalpolitiskt. Den aktivare regionalpolitiken skall kombineras medrörligheten pä arbetsmarknaden. Har man det greppet finns del inle plats förnågon kritik i del avseendet. Därför vill jag tillbakavisa på den punkten. Från min sida finns det inget annat än en positivvilja atl satsa på den härakliva regionalpolitiken, men vi får äierkomma tillde nödvändiga förbättringsåtgärderna efter det riksdagsbeslut som vi hoppas kanfattas . AvBörje exempel vill jag gärna ta upp satsningen på glesbygden. BörjeHörnlund log det konkreta exemplet . Att lägga fram Vindelälvspaketei ärväl ett gott bevis på den nya regeringens vilja. Min förelrädare arbetade längemed denna fråga, men han hade lyvärr inte någon vilja alt satsa hårt på den härpunkten. har del skett och medel har anslagils. Jag tror därför att Sorselefrån min synpunkt var ett bra exempel. Jag skall för dagen begränsa mig till de här synpunkterna. Får jag baraavslutningsvis notera del intressanta i inlägg atl han var påväg bort frän det ansvar han visal i sysselsällningsulredningen. Jag vet interikligt vad del var för avsikt med uttalandet atl del nu måste till ytteriigareåtgärder och en ytterligare differentiering. 0/77regionalpolitikens inriktning 0/77regionalpolitikens inriktning lundfast vid de förslag som sysselsäuningsulredningen i stor enighet har lagt fram?Del vore intressant all fä vela hur del förhäller sig med detta. BÖRJEHÖRNLUND (c); Jag fömtsälter atl står föst vid alt han vill ha en godregionalpolitik. Men jag ville med mitt anförande säga atl del även i andradepartement än i arbeismarknadsdepartemenlei fattas en hel del beslut som berörregionalpolitiken. Vi skulle kanske slippa en del uttalanden av del häraktuella slaget -som jag tror alt alla norrlänningar tar myckel illa vid sig av-om regeringen i sin helhet skulle diskutera de svära regionalpolitiskaproblemen vid ett regeringssammanträde. Ifrågan om röriighelen vill jag säga atl vi nu får uppleva atl olika förelag,bl. a. i , söker arbetskraft i . Med lanke pä dendiskussion som ofta förs här .i kammaren om hur besvärligt del är medsysselsättningsläget i den delen av landei skulle man önska alt de behoven iförsta hand klarades genom en yrkesmässig röriighet. RolfWirién tycker atl jag har lagit i litet exlra i den här debatten. Alt jag gjortdel kanske beror pä att jag känner mig sä starkt medveten om atl de kommandefem årens salsningar kommer alt bli i hög grad avgörande för stora delar av delinre siödområdei och del allmänna siödområdei liksom, i mindre utsträckning,för vissa grå zoner. Man har nämligen där nått en punkl där man inle orkarmycket längre. Detta har ERU sagt, på sitt sätt, och forskare vid Umeåuniversitet har för sin del precis lika klart givit ullryck för sammauppfattning. Dessaområden har inle råd all föriora mera ungdom. Därför måsle man för helaapparaten - AMS, som arbetsmarknadsministern själv styr, budgetsidan medskalteutjämningen, induslrideparlementet med de regionala utvecklingsfonderna.Norrlandsfonden, de centrala verken m. m. -sätta upp deceniraliseringsmäl, somvisar vart resurser skall styras.