prot · G20952 · 1978-12-31 00:00:00 — 1. lag om ändring ifolkbokföringsförordningen (1967:198) med den ändringen all 20 § samlövergångsbestämmelserna skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, innebärandedels all barn , som på grund av sin skolgång i utlandet varförhindrat följa med vid en omstationering, trots della skulle kyrkobokförashos föräldrarna, dels alt de personer som avsågs i del nu aktuella lagrummetskulle kyrkobokföras på den fastighet där den utsände tjänstemannen bodde vidutflyttningen, varvid dock tjänstemannen skulle skrivas på församlingen omändrade förhållanden inträffade, dels att folkbokföringsbesiämmelserna skulletillämpas med verkan fr. o. m. , 2. lag om ändring ikommunalskaltelagen (1928:370) med den ändringen alt 53 § och anvisningarnalill 66 § samt övergångsbestämmelserna skulle erhålla av utskoitei föreslagenlydelse, 3. lag om ändring i lagen(1947:576) om siatlig inkomstskatt, 4. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 5. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623) med den ändringen atl övergångsbestämmelserna skulle erhålla avulskotlet föreslagen lydelse, innebärande att lagen skulle träda i kraft den 1januari 1979 och tillämpas första gången vid taxering, 6. lag om ändring i lagen(1947:547) om statlig förmögenhetsskatt, 2. att skulle anta avutskoitei framlagt förslag lill lag om ändring i lagen (1972:78) om skatt förgemensamt kommunalt ändamål, 3. atl skulle avslåföljande molioner, nämligen a. moiionen 1977/78:938, b. moiionen 1977/78:960, c. moiionen1977/78:1442. 1.beträffande ireårsregeln av andre vice lalmannen () och BoLundgren (m) som ansett atl ulskotlet under 3 b bort hemställa 1. alt med bifall tillmotionen 1977/78:960 beslulade all orden "eller innehar fastighet"skulle ulgå ur punkt I andra stycket av anvisningarna lill 53 § KL, 2. alt hos regeringenskulle anhålla att anvisningarna lill 53 § KL i övrigi sågs över, 2. belräffande avdrag för underhållsbidrag i vissafall av andre vice lalmannen (), (), HolgerBergqvist (fp) och () som ansett alt utskotlet under 3 c borthemställa atlriksdagen med bifall till moiionen 1977/78:1442 hos regeringen begärde förslag,som innebar att avdragsräu för underhåll lill i bosalt mottagare ävenmedgavs svenska medborgare bosatta i utlandet. BO (): Den s. k. ireårsregeln i kommunalskaltelagen ger anvisning om när ensvensk medborgare som flyttar utomlands skall kunna anses bosatt i innebär bl. a. atl elt motiv för att anse någon bosalt här är all denneinnehar "fastighet i riket". Försvenska medborgare som exempelvis har anställning i svenska exportföretagutomlands kan denna regel leda fram till skattemässigt betingade tvister omhemvist. Detta kan, som angelts i moiionen 1977/ 78:960, leda till allbosättning utomlands försvåras och alt intresset för utlandstjänstgöringminskar med de konsekvenser som detla kan få för exportföretagen. I moiionen påvisasbl. a. de svårigheter i fråga om valuta-tilldelning som kan uppslå vid sådanatvister som gäller hemvist för de svenska medborgare det här är fråga om. Delfinns alltså all anledning- för atl undanröja de problem som kan finnas i detlasammanhang - alt göra en översyn av 53 § kommunalskattelagen och anvisningarnalill den och dessutom atl nu besluta att orden "eller innehar fastighet iriket" utgår ur punkten 1 andra stycket i anvisningarna till den nämndaparagrafen i kommunalskaltelagen. Med det sagda yrkar jag bifall till reservationen 1, som är fogad lillskatleutskolleis betänkande nr 15. Skalteulskottetsmajoritet anför i del nu behandlade betänkandet: "Utskottet vill inlebestrida att beskattningen av den som är bosatt utomlands i vissa fall kanverka hård och alt det kan finnas skäl atl genomföra vissa lättnader." Departementschefensäger å sin sida i propositionen 1978/79:58, som behandlas i det föreliggandebelänkandel; "Jag äremellertid medveten om alt den nuvarande ordningen förbeskattningen av folk pensionärer, som är bosatta utomlands, i vissa fall kanverka hård. Jag anser därför atl del kan finnas skäl för vissa lättnader. "I propositionens text aktualiseras också en översyn av de beslämmelser somgäller beskattning av utlandssvenskar. Både det som ulskotieis majoritet anföri belänkandel och del som departementschefen skriver i propositionen äralldeles korrekt. Denmolion som väcktes av och mig vid förra årets syftarlill atl undanröja en av de uppenbara orättvisorna i detta sammanhang. Del ärnämligen så, att om en i utlandet boende svensk medborgare har att betalautdömt underhåll till en mottagare i medges, enligl nuvarandelagstiftning, inte avdrag för detla vid beskattningen, medan mottagaren i sintur kommer atl belala skatt. Fören i bosatt svensk medborgare medgesdäremot avdrag vid beskattningen. Idet första fallet, vid bosättning utomlands, uppslår alltså en - som jagförmodar inle avsedd - dubbelbeskatlningseffekt som är uppenbart orättvis.Delta är inle, som utskoltsmajoriteten har anfört i belänkandel, enskälig-hetsfråga utan det är en fråga som rör de principer som skall gälla vidbeskattning. Oavsett de inkomster den i utlandet bosatte svensken har menar viall man från de inkomsier som kommer från bör ha avdragsrätt vidbeskattningen. I det här fallet har vi framför alll anfört silualionen för Beskattningav personer anställda utomlands i svenska Slatens tjänst, m. m. Beskattningav personer anställda utomlands i svenska statens tjänst, folkpensionärerna, de somhar pension i annat hänseende och de som tvingas belala utdömt underhåll mottagare i . Vimenar att beslut om att ändra gällande bestämmelser bör fallas omedelbarl.Självfallet ser vi från moderata samlingspartiets sida med tillfredsställelseatt man i departementel gör en ytterligare översyn av de regler som gäller ifråga om utlandssvenskarnas beskattning. Jag yrkar bifall även till reservalionen 2 till skatteutskottetsbelänkande nr 15. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Jag är ute i samma ärende som var i den senare delen avsitt anförande. Jag skulle därför kunna inskränka mig till alt instämma medhonom, men jag vill göra några kommentarer till den motivering somutskottsmajoriteten har för sitt ståndpunktstagande. Motiveringenär alt avdrag normalt skall medges i den stal där den skatlskyldige är bosalt.Det är rikligl. Men en normal regel är också au beskattning utövas i den statdär vederbörande förvärvar sin inkomst. Den regeln är åsidosatt genom denbestämmelse som finns att en folkpensionär bosatt utomlands skall betala skatti . Om huvudregeln är åsidosatt, skall man se till att bireglernautformas i anknytning till den huvudregeln. Då kan det inte vara skäligt alt haden ordning som gäller . Låtmig ta ett exempel. En person har 40 000 i ATP och folkpension. Han är ådömd avrätt att till frånskild huslm belala 20 000 i underhåll. Om mannen är bosatt iSverige kommer, som påpekade, underhållsbidraget att omedelbartdras från den skattskyldiga summan. Om mannen är bosalt utomlands skall hanbetala skatt på 40 000 och får inget avdrag för de 20 000 han är skyldig atteriägga i . Är detta rimligt? Är detta skatteräitvisa? Jag har intefattal det på annat sätt än som elt fel, en underiåtenhet vidskattelagstiftningen. Därför är det förvånande alt en majoritet i utskottetvill låta del vara som det är. Detslår, som påpekade, i utskottsbetänkandet atl det blir svårighetervid en skälighetsprövning och atl skälighelsfrågan inte kan bedömas utan eningående kännedom om den skatlskyldiges inkomsl- och beskattningsförhållanden iutlandet. Denna kännedom behöver man inle ha - avdraget skall naturiigtvis varagenerellt om underhållsskyldighet föreligger. Jag anser, herr talman, altutsKottsmajoritetens betänkande brister i logik och i känsla förskatteräitvisa. Det är dessutom obegripligt. ALLANÅKERLIND (m): I motionen 1977/78:938 hemställer om ändring avlagstiftningen rörande beskattning av anställda ombord på luftfartyg för atlskapa jämlikhet mellan de ombordanställda och andra personalkategorier medlikartad arbets- och bostadssituation. Motionären anför som stödför sin begäran bl. "Svenskmedborgare som inle stadigvarande uppehåller sig i skall likväl ansesbosatt här om han alltjämt har väsentlig anknytning lill . Enligt den s.k. ettårsregeln (54 § h) kommunalskattelagen, föreligger ej skattskyldighet förinkomsl av anställning utomlands - även om bosättning i anses vara förhanden - om anställningen varat minst elt år eller på grund av kontrakt e. d.kan anses komma alt vara . Frånettårsregeln undantas dock vissa kategorier, bl. a. anställda ombord påsvenskt, danskt eller norskt luftfartyg, i praktiken främst flygplan tillhörigtSAS." Motionären säger vidare: "Gällanderegler försätter således de ombordanställda i en särsiluation, som ter sigsvårbegriplig vid en jämförelse med personal i andra företag vilka verkar iutlandet. Särbehandlingen framstår som speciellt påtaglig med tanke på att SASmarkpersonal, kanske stationerad på precis samma ort som ombordanställda,beskattas efter andra och för den skattskyldige normalt förmånligareregler." Ulskotlethar avstyrkt motionen. Utskotlet säger: "Det bör framhållas alt den son ärbosalt i och anställd ombord på svenskt, danskt eller norskt luftfartygenligt internationellt vedertagna regler beskattas i och inte i delland där han vistas." Dåvill jag fråga: Var finns dessa enligt utskottet internationellt vedertagnaregler inskrivna? Var kan man läsa dem? Jag har inle kunnat finna dem. Utskottetsäger vidare i sin andra invändning: "Atl utvidga ettårsregeln till sådanpersonal torde därför kunna leda till frihet från skatt både i och iutlandet." Det argumentet hållerknappast. "En ändring bördärför komma till stånd, givetvis icke så alt lönerna skall kunna komma atl blihelt obeskattade utan för att skapa jämlikhet mellan de ombordanställda ochandra personalkategorier med likartad arbets-och bostadssituation." Motionärenvill alltså inte att lönerna skall bli obeskattade. Och jag menar atl om detgår att ha ettårsregeln för andra människor så bör det gå att klara det ävenför ombordanställda inom fiyget. Utskottetstredje invändning är: "Härtill kommer all den ombordanställda personalenlill skillnad från markpersonal enligl uppgift torde kompenseras för sinasärskilda kostnader i utlandet genom utlandslillägg." ärju så att utlandstillägg, enligt de uppgifter som jag inhämlai, utgårtill alla, både till ombordanställda och till markpersonal. Det är alltsåenligt min uppfattning felaktigt argumenterat. Den skillnad som utskottetskriver om finns inte. Utlandstilläggen är dessutom avsedda alt täckamerkostnader för utlandsvistelsen oavsett vilken personalkategori det gälleroch är inte avsedda som någon skattekompensation. Mot elt enigl utskott är det väl inte stor mening att yrka bifall tillmotionen. Men del finns all anledning att uppmärksamma den här frågan Beskattningav personer anställda utomlands i svenska statens tjänst, m. m. 8 protokoll 1978/79:51-52 Beskattningav personer anställda utomlands i svenska statens tjänst, m. m. och återkomma lill denunder näsla år. Förhoppningsvis har utskottet dä kommit på andra tankar. ALVARANDERSSON (c); Utskotlet ställde sig till att börja med ganska välvilligt tillmoiionen 938, som argumenterade för. Efter alt ha fåtttillräckligt material för alt kunna bedöma frågan i dess helhet kom emellertidett enhälligt utskott fram till att den nuvarande lillämpningen torde vara hellriklig och atl motionären var ute i ogjort väder. ReservationenI går bl. a. ut på att slopa bestämmelserna om att innehav av fastighetskattemässigt kan knyta vederbörande i utlandet bosatt till hemlandet. Däremothar man icke argumenterat mot den nuvarande skaltebesiäm-melsen för den somdriver rörelse i landet men bor utomlands. Detär klart atl del finns enstaka fall då del kan förefalla obilligt att innehavav fastighet för i utlandet bosau person blir föremål för beskaUning här iSverige. Men om den spärren slopades trorjag vi skulle komma ur askan i elden.Del är ju inte bara fråga om människor som har en anställning utomlands avrelalivi kortvarig natur, utan del finns en omfallande provkarta på olikaanledningar till att folk har sökl sig utomlands. Åtskilliga skaltemål harvisat att detta med att ha en fastighet här i landet som beskattas ulgör enutmärkt spärr mol alt man inle skall anses utflyttad ur landei. Del gäller intemindre sommarstugor och liknade, ulan det är fastigheter av hell annan storleksom motiverar denna skatlemässiga anknytning. Beträffandereservalionen 2 om avdrag för underhållsbidrag i vissa fall så läste AllanHernelius upp ett avsnitt av utskottets skrivning på s. 17, men han följde inteutskottets ordalydelse i den senare delen av avsnittet, där det står:"Vedertagna regler innebär emellertid atl allmänna avdrag, som inte harsamband med någon förvärvskälla, endast medges i den stat där den skallskyldigeär bosatt. Att den skatlskyldige inte alllid har inkomster som beskattas iutlandet och från vilka underhållsbidrag m. m. kan avräknas utgör enligtutskottets uppfattning inte skäl för ett allmänt undantag från de principer somgäller på detta område. Även om elt avdrag för utgivna underhållsbidrag ienskilda fall kan anses motiverat i sådana situationer som avses i moiionen, börframhållas alt denna skälighetsfråga inle kan bedömas utan en mer ingåendekännedom om den skatlskyldiges inkomsl- och beskattningsförhållanden iutlandet." Detskall också understrykas alt proposilionen innebär all man, om allmän pensioningår i inkomsten, får göra ett avdrag motsvarande upp lill grundavdraget,alltså , vilket man inle har fölt göra förut. För många människoringår allmän pension i inkomsten, och de får nu i alla fall denna väsentligaförbättring. Auulan vidare medge avdrag för underhållsbidrag är inte möjligl. Del blir alltsvårare alt verkligen kunna kontrollera om underhållsbidraget haren reellbakgrund. I varje fall anser vi all det i nuvarande skede inle finns anledningalt gå längre än propositionen gör. Jag yrkar bifall till uiskottets hemställan på samtliga punkier BOLUNDGREN (m); Att den första reservalionen liksom motionen rör just innehav avfastigheter och inle drivande av rörelse i beror på att väldigt mångamänniskor skaffar sig villa i detta land såsom permanent bostad. Man har eltuilandsuppdrag av relativt lång varaktighet men avser ändå atl flytta lillbakalill , sedan man har avslutat en utlandstjänstgöring, kanske på fem åreller längre. För att undvika atl man då kommer i konflikt med dessa reglerborde innehav av fastigheter tas bon. kan andra rekvisit ianvisningsparagrafen åberopas för att anse atl vederbörande har sin egentligahemvist i och inle utomlands. Det är bara denna bit vi vill alt manskall undvika att tvista om med de konsekvenser en tvist innebär. Närdel gäller den andra reservationen tyckerjag att det måste vara väldigt svårtatt anföra del argumentet alt det finns regler som är allmänt accepterade ochsom en gång har anlagils. Om man upptäcker felaktigheter måste ju alltid enexisterande regel förändras. Delta har departementschefen i sin proposilionockså upptäckt. Han har anseu att folkpensionärerna bör fö undanta 4 500 kr.från beskattning. Det innebär alt man på denna punkl går ifrån den vedertagnaregeln. Vi anser självfallet att det också här, när man upplever ytterligareuppenbara orättvisor - såsom i detta fall dubbelbeskattning i samband medunderhållsbidrag - finns all anledning att ändra vedertagna regler för altundanröja orättvisorna. Detla är motivet till denna reservation. Somjag tidigare sade innebär detta emellertid inte alt man har löst alla problemför utlandssvenskar, pensionärer eller andra. Det finns all anledning fördepartementet att söka göra en översyn av bestämmelserna och sedan kommatillbaka i frågan. ALLANÅKERLIND (m); Jag tog i mitl tidigare anförande upp tre argument som utskottet haranfört för avslag på moiionen och som jag försökte molbevisa. Jag har frågal;Var finns de internationellt vedertagna regler inskrivna som utskottet talarom? Innebär del några svårigheter alt införa ettårsregeln även förombordanställda när den gäller för andra grupper? Den borde kunna tillämpasäven på ombordanställda. Jag menar också att del är ingen skillnad påmarkpersonal och ombordanställda när det gäller utlandstillägg utan atlutskottet där har en felaktig skrivning. Utskottetstalesman går inte på något sätt in på atl argumentera för eller emol detta utanlämnar del därhän. Han säger bara alt motionären är ute i ogjort väder. Beskattningav personer anställda utomlands i svenska statens tjänst, m. m. Beskattningav personer anställda utomlands i svenska statens tjänst, , som genom något misstag försetts med beteckningen(s) i utskoltsbetänkandet, besvarade min krilik mot uiskottets skrivning genomatl ånyo läsa upp densamma. Ja, det gjorde ju inle saken bättre. Del var justde formuleringarna jag hade vänt mig emot. Hantillägger så alt utskottets majoritet inle är benägen att utan vidare gå med påavdrag i dessa fall. Nej, ingen begär alt någon skattemyndighet i världen skallgå med på avdrag utan vidare. Det är inte detta del är fråga om. Vad vi härlalar om är avdrag för belopp som vederbörande är skyldig att utge, t. ex.enligt beslut av svensk domstol, och del är inle att gå med på något utanvidare. Jagfann inle att hen hade något ord till försvar i sak för denskaileorälivisa som finns. Detla föranleder mig alt vidhålla min åsikt attmajoritetens mening brisler i logik, brister i känsla för skatteräitvisa ochdessutom är obegriplig. Jag ser till min glädje att den högste ansvarige förskatteväsendet i landet är närvarande och sitter på regeringsbänken. Jag hoppasatl han, som såviiijag vet icke är känd för att befrämja orättvisor, skall tafasta på den här debatlen och se vad som kan göras, när nu skatteutskouetsmajoritet- av något misstag eller ej, jag vet inte-inle har velal lyssna begäran om rättvisa. Delär en lilen kategori människor del är fråga om, men även en lilen kategoriskall vidkännas sin rätt. Del är uppenbart alt även en liten kategori skall vidkännas sin rätt.Det är om denna rätt vi harolika uppfattningar. anser attutskottets uppfattning är felaktig, såviiijag förslår i alla delar. Del är välsvårt alt försöka övertyga om att han har fel och attutskoltsmajoriteten har rätt, men vi anser att med den argumentering vi harfört fram är ulskotlsmajoritetens avslagsyrkande tillräckligt motiverat. AllanÅkerlind vill att jag skall läsa in lill protokollet eller ge hänvisning tillförfattningar där de bestämmelser finns som han vill ta del av. Jag har inteförfattningarna här, men vi skall myckel snart kunna skaffa fram dem genomutskottskansliets försorg, och jag tror inte alt det är nödvändigt atl läsa inde.ssa bestämmelser i protokoll för egen information. Detär klart atl man kan säga som au i fråga om folkpensionen går detatt göra ändringar. Ja, det är väldigi lält där. Vad vederbörande för i svenskfolkpension ärju hell klart. Del finns inga möjligheter till manipulationer avnågot slag. All medge avdrag från del beloppet är mycket enkelt. Däremoi är dethelt uppenbart att det inle är fullt så enkelt au medge avdrag i fråga om andrakosinader, bidrag osv. som åberopas för skattebefrielse eller skaitelindring. Uppenbartär emellertid atl det är så pass intressanta spörsmål att vi fömtsälter litetvar alt man ytterligare ser på detta. Jag noterar i varje fall att den lindringsom har skett för pensionärerna - alltså för dem som har folkpension från Sverigemen är bosatta utomlands - innebär ett rätt belydande framsieg för dennakategori, som inte är så liten. ALLANHERNELIUS (m): var tveksam om möjligheten atl övertyga mig. Jaglycker atl han borde vara tveksam om möjligheten atl övertyga någon om delrimliga i den ordning som vi har kritiserat i motionen och i reservation 2. Jagupprepar milt exempel. En person med . i pensionsinkomsl i harrätt alt fö avdrag för legal underhållsskyldighet, låt oss säga med 15 000 ä . Men om han flyttar utomlands för han inte detta avdrag ulan måstebetala skatt för hela beloppet, trots att hans legala underhållsskyldighetkvarstår. Är delta rimligt? Det är inle fråga om några konstiga utgifter, utandet är fråga om underhållsskyldighet som är ålagd honom. Det är vad vi vill haavdrag för. Jag kan inle inse annat än atl all rimlighet talar för det. Jagskall inte förlänga debatten. Av hert senaste inlägg tyckerjagmig finna atl han själv är beredd att länka över saken en gång till -och medhonom utskottsmajoriteten. Jag sätter värde på det, och jag upprepar minförmodan att den närvarande skatteministern skall ha lyssnat till debatlen medsamma välvilliga öron. Beskattningav personer anstådda utomlands i svenska statens tjänst, BOLUNDGREN (m); Jag vill bara avslutningsvis notera att vad det är fråga om här-ianslutning till reservationen 2 - är inkomster som beskattas i ochalltså kontrolleras av svensk skattemyndighet. Från dessa inkomster skall man,även om man är bosatt i utlandet, tillåtas göra samma avdrag på gmnd av legalunderhållsskyldighet som en svensk medborgare, bosatt i , har räu atlgöra. Alla möjliga kontrollfunktioner kan naturiigtvis upprätthållas av desvenska skattemyndigheterna. Nuläget innebär att man för utlandssvenskarna fören dubbelbeskattning av underhållsbeloppet. LiksomAllan ärjag tacksam för att instämmer i kravet på auman skall göra en översyn av gällande regler, så alt vi kanske får återkommatill dessa frågor i kammaren. Överläggningenvar härmed slulad. Mom. I, 2 och 3 a Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall lill dels utskoltels hemställan, dels reservalionen nr 1 avandre vice lalmannen och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Beskattningav personer anställda utomlands i svenska statens tjänst, Den som vill att kammarenbifallerskatteutskonets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 3 b röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 1 av andre vice talmannen Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då Bo Lundgrenbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resullat: Ja- 244 Nej - 49 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avandre vice lalmannen m. fi., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 3 c röslar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av andre vice lalmannen m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då Bo Lundgrenbegärde rösträkning verkställdes votering m.ed omröstningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 219 Nej - 73 1978/79:7 med anledning avviss del av propositionen 1978/79:21 om överiålelse av rätt tillersättning för upphovsrätt till § 15 Uppskov medbeskattning av realisationsvinst, m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1978/79:16med anledning av propositionen 1978/79:54 om ändrade regler för uppskov medbeskattning av realisationsvinst, m. m. jämte molioner. Regeringen (budgeldepariementet) hade ipropositionen 1978/79:54 föreslagit att skulle anta vidpropositionen fogade förslag till 1. lag om uppskov med beskatiningav realisationsvinst, 2. lag om ändring ikommunalskaltelagen (1928:370), 3. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272). Tisdagen den 12 december1978 Uppskovmed beskattning av realisationsvinst, m. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "Enligtnuvarande regler kan skaltskyldig, som fött realisationsvinst på grund avfastighelsavyttring, få uppskov med beskatining av vinsten i två olika fall.Det ena fallet är atl fastigheten har tagits i anspråk genom expropriation ochvissa andra i huvudsak tvångsmässiga förfaranden.