prot · G209123 · 1978-12-31 00:00:00 — anhållit au lill prolokollel få antecknat all han inle ägde räll lill ylteriigare replik. Del är med förvåning som jag har lagil del av den socialdemokraliskareservationen 4 vid punkten 5 angående ålgärder mot den ekonomiska och denorganiserade brottsligheten. Denna förvåning har ylleriigare befiists sedan jagnu också har lyssnat på vad sade i sill första anförande här ikammarefi. Både anförandet och reservationen är nämligen enligl min meningmärkliga i flera avseenden. Det intryck man lill varje pris lycks vilja manafram är all såväl den nuvarande som den föregående regeringen brister i viljaall med kraft bekämpa de mycket allvarliga samhällsproblem som det här är frågaom. Förmin del anser jag all kriliken är grundlös. Jag skall illuslrera delta genomall la upp några punkier i reservationen. Närdel lill all börja med gäller de allmänna insatserna för bekämpande av dessatyper av brollslighel har utskottet i sill belänkande hell rikligl konstaieraialt del på della område under de senasle åren skell en kraftig ökning avinsatserna. Men enligl reservationen är det bara fråga om "vissainsalser". Hur stämmer nu detta med verkligheten? Ser man t. ex. på vilkaförstärkningar i form av särskilt avdelade tjänster inom polisen för bekämpningenav den ekonomiska och den organiserade bjottsligheten som är akluella, kanman konstatera att regeringens förslag betyder en ökning frän 55 lill 88polismansljänster. Detta innebär också att regeringen pä denna punkt helltillgodosett de yrkanden som har framställt. Men detta ärbara en del av den samlade bilden i fråga om resursinriktningen. Även inomandra delar av polisväsendet liksom inom rättsväsendet i stort och på andraberörda delar av samhällsområdet -t. ex. inom skatteväsendet -har detillgängliga resurserna i ständigt ökad utsträckning inriktats på att förebyggaoch beivra den ekonomiska och organiserade broilsligheien. Ser man päulvecklingen från en sådan mer övergripande ulgångspunki kan man. enligt minmening inle komma fram till annal resultat än all de senasle åren präglats aven myckel bestämd vilja all komma lill rätta med ifrågavarande besväriigasamhällsproblem och att del på bred front har vidtagits myckel betydandeinsatser i detta syfte. andra delen av reservationen behandlas frågan om lagstiftningsåtgärder motden aktuella broilsligheien. Här sägs bl. a. all de förslag som har väckis påområdet mera lycks vara resulialel av ell tryck från ansvariga myndigheterssida än regeringens förtjänst. I sammanhängd hänvisas bl. a. lill BRÅ:sverksamhei. Slulsalsen är märklig, eftersom del ju var på trepartiregeringensinitiativ som BRÅ flck i uppdrag all genomföra en bred översyn avlagstiftningen mot den ekonomiska och den organiserade brottsligheten. Det varockså på den regeringens iniiiativ som den nuvarande organisationen mot dennabrottslighet byggdes upp inom BRÅ. En särskild styrgrupp och tre separataarbelsgrupper lillskapades. myckel tungt vägande skäl för della arrangemangvar alt man skulle la lill vara alla möjligheter lill en angelägen samordningmellan skilda rälts- och myndighetsområden samt få en flexibel organisationsom kan ge snabbaste möjliga delresultat. Jag lycker också an erfarenhelernahar visat att detta våren riklig bedömning från regeringens sida. Vadsom emellerlid framsiär som ännu märkligare med denna del av reservaiionen äralt den innebär all en ganska fyllig redogörelse i utskottets belänkande - merän två sidor lång - över åtgärder, inte minst på lagstiftningens område, somredan har genomförts eller som pågår eller planeras, ersälls med generella ochdåligl underbyggda påståenden om bristande vilja och passivitet. Jag anser för att den akluella redogörelsen i utskottets belänkande ger klart belägg förmolsalsen. Det bör då också framhållas att redogörelsen ändå inle ärfullständig. Som exempel kan nämnas de ändringar som redan har gjorts ivalulalagen i syfte all öka möjlighelerna till kontroll av resandes in- ochutförsel av valuta. Förslagom ny fondkommissionslag samt lagstiftning omfinansieringsbolag har också betydelse i della sammanhang. Del bör vidareframhållas att frågan om bekämpningen av den ekonomiska och den organiseradebrottsligheten fortlöpande uppmärksammas i allt pågående lagstiftningsarbete.Flera utredningar har här angelägna uppgifter. a. tänker jag på översynenav böiesverkställighetsreglerna och vilesinslitulet. Närdel sedan gäller frågan om vad som har skett med de förslag som harlagts fram av den särskilda organisationen genom BRÅ måste till en böriankonstateras alt del alllid har förflutit en viss lid från del alt förslagenpresenterats och lill dess att de formellt har överlämnats lill vederbörandefackdepartemenl. I regel har del sedan också dröjt ylleriigare en lid innan entillräcklig upplaga av promemoriorna hunnit färdigställas. har lett tillatt remissbehandlingen i allmänhet inte kunnat påbörias förrän omkring en månadefter överiämnandet. För dagen är lägelföljande: Förslagetrörande förlursregler i vissa skallemål har remissbehandlals. Inombudgetdepartemenlet slutförs arbetet på lagrådsremiss i ämnet. Den beräknaskunna överlämnas lill lagrådet om någon månad. Promemorianom sakhäleri är också remissbehandlad. Delta ärende handläggs inomJustitiedepartementet. Arbetet pågår där pä en lagrådsremiss som beräknas bliklar . Remissbehandlingenav förslaget angående revisorers verksamhei avslutades . Ensammanställning av resultatet är närmasi föreslående. Promemorianom ändrade regler för åtalsprövning vid brottet vållande lill kroppsskada harlikaledes varit ute på remiss. Tiden för den utgick den 15 mars.Siktet är här inställt på en lagrädsremiss . Beträffandede två senasl avlämnade förslagen -det ena gäller spelklubbs-verksamhelen ochdel andra vissa akliebolagsrätlsliga frågor - har vi jusl fått framupplagorna för remissbehandling. De kan därför tidigast bli föremål förbehandling och lagstiftning . Detkan vidare tilläggas att en särskild promemoria angående kriminalisering avvissa förfaranden som innebär förorening av miljö har överiämnalstill som en bilaga till BRÅ:s remissvar beträffandemiljöskyddsuiredningens delbetänkande Bättre miljöskydd. Vad gäller frågan omen generalklausul mot skatteflykt vill jag till en början göra del påpekandetatt man gör sig skyldig lill ell misslag när man talar om ålgärder mot brott päden här punkten. Någon kriminalisering har såvitt Jag vel aldrig övervägts idella sammanhang. Vad del gäller är en reglering av möjligheterna all vidbeskallningen se bort från vissa iransaklioner. Frågan om en sådan reglering ärutan tvivel komplicerad. Men ell förslag till lag avses bli remitterat lilllagrådet . Konkursräilen,som nämns i reservationen och som också talade om, är enligl minmening ell gott exempel på områden där både den nuvarande regeringen ochirepartiregeringen haransell alt lagstiftningsåtgärder är särskilt angelägna.Strax efterärsskiftei 1976/77 gav trepartiregeringen konkurslagskommilténtilläggsdirektiv, som gick ul på all kommittén ylleriigare skulle pröva fråganom förvaltningen i mindre konkurs. Prövningen skulle samordnas med kommitténsarbele pä förslag lill nya regler om förvaltning och tillsyn i slora konkurser.Kommittén skulle lägga fram förslag till en gemensam lösning av förvaltnings-och tillsynsfrågorna i såväl slora som små konkurser. Genom tilläggsdirektivenfick kommittén också i uppdrag att överväga hur man frän konkursrätlsligautgångspunkter kunde stävja del missbruk av konkursinslitulet som kom tilluttryck genom upprepade konkurser. Somett resultat av uppdraget från trepartiregeringen lade konkurslags-kommillén islulet avjuli 1977 fram elt belänkande med förslag lill nya regler om bl. a.konkursförvaltning och tillsyn över konkurs. Förslaget omfattade allakonkurser. Betänkandei innehöll också flera förslag som avsåg annal änförvaltning och tillsyn. Kommitténsförslag blev föremål för en omfaltande remissbehandling. Som reservanternasäkert väl känner till framkom under remissbehandlingen delade meningar,framför alll i frågan om hur tillsynen borde anordnas. Del blev därförnödvändigt med omsorgsfulla överväganden och noggranna organisatoriskaundersökningar innan regeringen kunde falla beslul i frågan. Hell allmänt kansägas all de lagändringar som det var fråga om var både omfattande och teknisktkomplicerade. Del var därför naturligt alt såväl be.redningsarbetet iregeringskansliet som den efterföljande lagrädsföredrag-ningen blevförhållandevis tidskrävande. Jagvill också understryka all del förslag till ändring i konkurslagstiflning-ensom nu har arbetats fram och som har förelagts omfattar betydligtfler frågor än som behandlades i den proposition som lades fram av 11Riksdagens protokoll 1978/79:122-124 Vikligasl är förslagei till en ny ordning ifråga om förvallning och lillsyn i siörre konkurser. I proposilionen föreslåsvidare möjligheler lill säkerhelsålgärder under den lid en konkursansökanprövas. Nya reglerom konkursboels bokföring föreslås också. Hela del kapilel ikonkurslagen som avser ivångsmedel genlemol konkursgälde-närer har ornarbelalsså all reglerna skall bli mer effekliva. All mot denna bakgrund säga alt del nuframlagda förslagei endast ulgörenöverarbelningav den lidigaresocialdemokraliska proposilionen är grovi missvisande. DelomfaUande förslag som har lagls fram innebär enligl min mening all man fårväsentligt bälire möjligheter all komma till rätta med den ekonomiskabrollslighel som ofta förekommer i samband med konkurser. Närdel siirskilt gäller förvallarorganisalionen lycks man i reservationen viljagöra gällande all vårl förslag lill konkurslag skulle omöjliggöra en effeklivkamp moi den ekonomiska brottsligheten. Jag förslår inle vad man menar på denpunkten. Skiljaktigheten mellan förslaget från socialdemokraterna ä den ena ochfrån regeringen å den andra sidan hänför sig bara lill de enklasle konkursernaulan egentliga lillgångar. I de större eller mera komplicerade konkurserna äralla ense om all advokat skall vara förvaltare. Regeringen anser all advokatockså bör vara förvaltare i småkonkurserna, medan socialdemokraterna hållerföre alt man här i stället skall välja kronofogde. Del är obegripligt för migall den skiljaklighelen skall åberopas som ell indicium på ati regeringenskulle vara ljum i kampen moi den ekonomiska broilsligheien. Om alla är ense omall advokalen är den mesi lämplige förvallaren i alla siörre och merkomplicerade konkurser och all del bör falla på honom all finna ul omgäldenären har giorl sig skyldig lill gäldenärsbroll eller liknande där -varför skulle advokalen då inle,//o// den synpunkten vara lämplig också i deokomplicerade konkurserna'' andra led i den del av reformarbelel på konkursrällens område som saltes igång av trepartiregeringen har konkurslagkommitlén lagt fram ell förslagmed bestämmelser om konkurskaraniän. Förslaget, som innebär all konkursgäldenäri vissa fall skall kimna förbjudas all driva näring i högsl efterkonkursens slui, remissbehandlas f n, Trepartiregeringens lilläggsdirekliv -och del förslag som grundas på dem - är ell vikiigi led i kampen moi denekonomiska broilsligheien. Närdel slutligen gäller minimistorleken på aktiekapitalet i gamla aktiebolag ärdel rikligl alt den förra regeringen förlängde övergångstiden innanminimikapitalet skulle höjas . Del skedde på enträgnavädjanden från småförelagsamheten i ell ekonomiskt svårt läge. En viklig orsaklill allövergångsliden förlängdes varockså all bolagskommillé varsysselsatl med all pröva om en ny förelagsform för mindre förelag bordeinföras. Den frågan hade naluriiglvis slort iniresse förde äldre akliebolagen,eftersom de - om de inle ville höja akiiekapiialel men ändå ville fortsäiiaverksamhelen-var ivingade all gå över till en annan förelagsform. De kunde dåha iniresse av alt pröva den eventuella nya bolagsform som var under utredning.Regeringen gjorde därför den enligt min mening hell riktiga bedömningen att manborde avvakta resulialel av bolagskommiiiéns över- väganden,innan man tvingade de äldre akliebolagen ati höja sill akliekapi-lal, Bolagskommilténlade förra årel fram elt förslagom alt en ny förelagsform, andelsbolag, skulleinföras, Kommillén var emellerlid splittrad i frågan, och förslaget har utsattsför stark remisskritik. Regeringen har därför beslutat att del inle skallgenomföras, I stället har vi inom satt i gång en översynav aktiebolagslagen för all inom ramen förden lagen försöka åstadkomma ellenklare regelkomplex för de små förelagen. BådeArne och har ånyo tagit upp frågan om mina uttalandenangående prioritering. Jag skall inle gå vidare in på den saken. Men Jag villgärna säga - liksom jag gjorl i de båda föregående årens budgetpropositioneroch i frågesvar - att kampen mot den ekonomiska och den organiseradebrottsligheten är av den karaktären all den skall prioriteras. Jag understrykerdel gärna på nytt. Tillslut skulle jag vilja säga all när det gäller den ekonomiska och denorganiserade brottsligheten är vi inne på mycket allvariiga och svåra problem.Kampen mot den brottsligheten skall fortsätta. Skall vi komma till rätta meddenna brollslighel behöver alla goda krafter samverka. Lät oss göra det i enpositiv anda utan all misstänkliggöra den ärliga viljan och del goda uppsåtethos den ena eller den andra. () kortgenmäle: Juslilieminislern ägnade mycken lid åt all redovisa förslag sombrottsförebyggande rådel och olika ulredningar lämnal till regeringen. Jagkommenterade dessa förslag i mitt första inlägg och efteriyste vad det blivitav dem. Den summering man kan göra efter justitieministerns inlägg är väl allvi nu fåll besked i om all inget av dessa förslag lorde komma atthamna hos i sådan tid att vi hinner fatta något beslut förräntidigast när vi återsamlas efter valet , Justitieministernsade också att del vi har skrivit i vår reservalion. alt regeringens agerande ilagstiftningsfrågor mera har varil resultatet av ett tryck utifrån än av egnainitiativ, kunde vederläggas med exemplet all trepartiregeringen gavbrottsförebyggande rådet i uppdrag att göra en lagöversyn. Får jag då påminnajustitieministern om att initiativet lill den översynen kom från utredningenAMOB inom , och förslaget om all en sådan här översynskullegöras lades fram i den förberedande behandling som brottsförebygganderådel, BRÅ, fick i uppdrag alt göra. Del är alltså två myndigheter som harmedverkat lill all formulera del förslag som regeringen sedan biföll - och delvar ju positivt, Isvaret till och mig sade Juslilieminislern alt kampen mot denekonomiska brottsligheten skall prioriteras. Får jag dä be om ett klart beskedfrån justitieministern: detta alt justitieministern nu säger lillåklagar- och polismyndigheten att bekämpandet av den ekonomiska brottslighetenskall prioriteras av myndigheterna? Det skulle vara bra att få ettförtydligande. Under della anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar, NILSBERNDTSON (vpk) kort genmäle: Justitieministern säger att regeringen i budgeiproposilionen harlillgodosell rikspolisslyrelsens begäran. Del är golt och väl, men kan enregering nöja sig med den insatsen med tanke på den ekonomiska brottslighetensslora omfattning? Justitieministerngav en fyllig redovisning av vad som pågår eller kan väntas i fråga omutredningar, remissbehandlingar etc. Delar naluriiglvis bra att fä denredovisningen, men den tjänar uppenbarligen ungefär samma syfte somproposilionsfloden i de här dagarna: den skall ge intryck av altlandet har en handlingskraftig regering. Om vi ur redovisningen försöker vaskafram vad som kan betecknas som kraftålgärder moi den ekonomiska och denorganiserade broltslighelen blir resulialel dock magert. Jagvill ålerkomma lill den debali som fördes i kammaren . Jag lyckerinte det kan vara ägnat all övertyga om all kampen mot den ekonomiskabrottsligheten lillmäls tillräcklig vikt, om en åklagare som prioriterardenfrågan framförandra faktiskt tillrättavisas förden sakens skull. När jag lästeprolokollel tyckte jag inte heller all justilieminisierns ullrycks-sätl i dendebalien, att man inte generellt skall prioritera, var lillfredsslällan-de. Jagiror del skulle vara av värde om regeringen gav elt olvelydigl besked omhuruvida den anser att den ekonomiska broilsligheien är så allvarlig att denskall prioriteras vid brotlsbekämpningen. Vågar jag lolka justitieministernsuttalande som klarare på den punkten än hans ullalande ? Det är inle meningsfylll all jag upprepar alll som har gjorls och somär på gång på delta område. Av både budgetpropositionen, ulskoUsbelänkandel ochdel jag har redovisat här i kammaren framgår vilka ålgärder som under de ivåsenasle regeringarna har vidlagils moi den ekonomiska och den organiseradebroilsligheien. Då måsie man hålla i minnet all i varje fall inom mittansvarsområde, , praktiskt taget ingenting konkret hadegjorts på det här området före regeringsskiftet , Del samlade greppet överlagstiftningsåtgärderna kom också till på initiativ av trepartiregeringen, ArneNygren och har på nytt tagit upp frågan om prioriteringen. Jagvill i det sammanhanget nämna att del beslut av JK som omtalas rörde ett falldå han riktade en erinran mot en åklagare, som bl. a. hade beslutat altförundersökning i visst fall inle skulle inledas. beslul har sedan lagilslill intäkt för alt JK skulle ha gjorl gällande alt den ekonomiska och denorganiserade broilsligheien inle skall med kraft bekämpas. Jagflnner del obegripligt att någon kan seriöst lägga in en sådan Innebörd i JK:sbeslul. Utöver en kritik av olika formfel läser jag i JK:s beslul endasl in allen åklagare inle, när ålskillig lid ålerslår innan en viss gärningpreskriberas, får avskriva frågan om förundersökning och ålal för gon på grundav all andra angelägna arbelsuppgifler föreligger. sådant konsla-lerandefinner jag nalurligi. Arbelsläget kan ju ändras och möjlighel därigenom yppasall ta upp en förundersökning. Somjag har uttalat i budgetpropositionen slår del klart att polisen inle kantillföras så stora resurser att man kan effekiivi ingripa mot all brollslighel.Del är därför naturligt att man talar om prioritering. Frånpolishåll uttalas ofta önskemål om en generell priorilering i den meningen allslalsmaklerna brottsarl för brollsarl - från den grövsla lill den lindrigasle -skall ange i vilken ordning ingripande skall äga rum. Jag har då sagt alt ensådan generell priorilering inle är möjlig att göra. Den skulle inle hellervara ändamålsenlig. Förhållandena är alltför olika pä skilda håll i landet. Delär därför angelägel all handlingsfriheten på del lokala planet inte låses förhårt genom centrala direkliv. Även med begränsade resurser kan goda resultatuppnås genom punktinsatser och en effektiv planering i övrigt. På del viset börockså mindre högpriorilerade arler av brollslighel kunna angripas. AU så skerär angelägel. Del föreligger annars risk för all den allmänna laglydnadenluckras upp pä de områden som lämnas ulan åtgärd. Jaganser alltså all man inle bör göra någon sådan generell prioritering i fråga ompolisens verksamhei. Däremotmenar jag all del är ändamålsenligt att peka ul vissa arler av brottslighet sombörägnas särskild uppmärksamhel. I del hänseendet har jag framhållit alt Jag högt prioriterar kampen motnarkolikabrollsligheien saml den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten i övrigt. Men Jag har också - och det anser jag vara naturligt -all åtgärder mot den s. k. traditionella brottsligheten inle fåreflersäiias. Jag vill i den delen särskilt peka på allvarligare brott somriktar sig mot de enskilda samhällsmedlemmarna, bl. a. rån och våldsbrott. Jaghar uttalat all jag anser väsentligt all polisens verksamhei även inriktas påall med snabbhet och kraft bekämpa sådana arler av brott. Det har nämligenalllid varil och måste vara en väsentlig uppgift för samhället all skyddamedborgarna lill person och egendom. Avbudgeiproposilionen framgår alliså klart all polisen skall prioriiera kampenmot den ekonomiska broltslighelen saml mot allvarligare bron -framföralltvåldsbrott-som riktar sig mot enskilda. Ingen behöver tveka om den saken trotsde frågetecken som vill ställa upp. Somexempel på andra bron som bör prioriteras har jag nämnt allvarligare brott somriktar sig mot de enskilda samhällsmedlemmarna, bl. a. rån och våldsbroll. Jag har också pekal på koppleri,häleri, skallebrott och trafikbrott som visar hänsynslöshet eller allvarligarebrist i omdömet. Vilkaav dessa brott anser inle bör bekämpas med kraft? Vilka skalllämnas helt opålalade? Kan vi inte enas om au kraftfulla insalser skall görasbåde mot den ekonomiska brottsligheten och mot de andra arler av brott som jaghär har angivit? Kan vi inle också enas om an polisen, i all den Nr 123 mänresurserna förslår, också bör - såsom jag har angivit i budgelproposi- Torsdaeenden tionen - ingripa moi annan brollslighel? 5 anril 1979 Deneffekisomjagändåtroraiivi båda eftersirävar når vi bäst om det klara beskedsom Jag har lämnat både i budgetpropositionen och här i Anslagtillpolisvä- kammaren inle sätts i fråga. ARNENYGREN (s) kort genmäle: har tre borgerliga förelrädare haft ordet i denna fråga. ModeralenHåkan ägnade ett tiotal ord i sill inlägg åt kampen mot den ekonomiskabroltslighelen. Centerpartisten ägnade lilel mer lid ål della ämnemen beklagade au han kanske hade pratat för mycket om ekonomisk brottslighet.Justitieministern har-del skall jagsäga lill hans heder - ägnat god lid ålresonemanget om ekonomisk brottslighet. Omjuslilieminislern nu skall framlägga förslag om ålgärder mot dennabrottslighet, är han beroende av och övriga inoderaters välviljasaml av och hans cenierpariisiiska partivänners välvilja, omförslaget skall gå igenom. Här är det risk för all bakgrundsslödel föreventuella åtgärder inte är del bästa. Tillsist vill Jag konstatera all justilieminisierns svar på prioriteringsfrågansannerligen inte blev tydligare. Jag ställde min fråga ganska rakt: Skallåklagare, polis m. fl. i sitt brotisbekämpande arbete prioritera kampen mot denekonomiska brottsligheten? Delta vill polis och åklagare gärna ha ett besked omfrän slalsmaklerna. Jag må säga alt jag tyder justilieminisierns svar sä, allregeringens mening är alt inte göra någon sådan prioritering. NILSBERNDTSON (vpk) kort genmäle: Justitieministern säger all man inte kan ingripa mot all brottslighet.Då uppstår frågan: Vad skall man prioritera? Det är della den aktuella debattenhandlar om. LänsåklagareBrynolf Wendt påpekade i en tidningsartikel all det bara är de små i samhälletsom drabbas. Brott begångna av människor i privilegierad ställning struntarrättsväsendet i. Del finns exempel pä ell mål som gick upp i hovrätten. Enmänniska hade hällt ketchup i brevinkasiet lill en granne, I Slällel för nöjer sig med att döma ut enkelt skadestånd skall resurserna blockeras avett sådant mål. Manmåste prioriiera någol. Talet om alt ingen generell prioritering skallförekomma lyder pä all regeringen inte är beredd alt ge den ekonomiskabrottsligheten förtur hos polis och åklagare. Men del är ju ändå delta sakenhandlar om. Del är tydligt alt vi av justitieministerns uttalande intebör dra slulsalsen alt regeringen nu har kommit lill större klarhet på dennapunkt än i den förra debatten. Jag vill bara på nytt understryka att den ekonomiska och denorganiserade brottsligheten hör lill de arler av brott som skall prioriteras. BONNIEBERNSTRÖM (fp): har pekal på hur mycket olika ledamöter ochjuslilieminislern har ordat om den ekonomiska och organiserade brottsligheten.Jagskall inle sälla mig lill raden av talare iden debatten, ulan jag skall gåöver lill all behandla de andra reservationer som finns i justilieulskoitetsbelänkande. Beträffandeantalet polisaspiranter har regeringen föreslagit och ulskotts-majoritelenbeslutat all detta bör vara 800, Del innebär en myckel hög utbildningsambition.Men häri en moiion framhållit att fler än sä bör ulbildas, och audel därför behövs ylleriigare en polisskola.