prot · G209162 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag skallvilligt erkänna att vi också hoppades att skulle uttala siu stöd förtankegångarna och därmed ge allmänhetens önskemål ytterligare tyngd ochunderlätta genomförandel av elt husläkarsystem. Genomdel yttrande som socialutskottets majoritet, bestående av ochsocialdemokraterna, nu enats om har dessa förhoppningar grusals. Centerpartietoch socialdemokraterna anser atl husläkarbegreppei bör utmönstras. Primärvårdenbör utvecklas helt i enlighet med de tankegångar som framförts i HS 80 ochsenare utvecklingsarbeten. Det mesta i dessa planer ansluter sig ävenpropositionen till. Men - det finns nägot som fält en alltför undanskymd platsoch oklar innebörd i såväl HS 80 som senare planeringsskrifter. Och del ärtanken på en egen läkare. Dettalas om kontinuitet, det . Men det gäller dä i första hand frågan omdels värdlagskontinuilet och dels atl patienten skall få träffa en och sammaläkare under en sammanhängande värdepisod. Denna kontinuitet är utomordentligtviktig men tyvärr inte tillräcklig. I lakl med den ökade tillgången päallmänläkare bör ambitionerna höjas, så alt man kan erbjuda varie människa enegen läkare som har ett övergripande ansvar för Jusl honom eller henne. Majoriteteni socialutskottet anser vidare, att kontinuiteten inte bör begränsas tillallmänläkare och distriktssköterskorutan bör gälla all personal. Detta harockså Jag anfört i proposiiionen. Meii- talet om vårdlag får inte leda lill att man nedvärderar betydelsen av atlpatienten inom vårdlaget skall kunna ha en egen läkare och en egendistriktssköterska. Jag ser således ingen motsättning mellan att söka ha en godkontinuitet avseende samtliga personalkategorier och att införa husläkarsysiemet.Men om man som och socialdemokraterna i utskottet vill utmönstrahusläkarbegreppei. Ja, då finns det inte så mycket kvar som kan tillgodoseallmänhetens heta önskemål om en egen läkare. Dä kan man anse atl kontinuitetenär tillräcklig oavsett vem man träffar på i vårdlaget. Detär bra atl utskottets majoritet anser all vi mäste salsa på all fö fram flerallmänläkare och distriktssköterskor. Primärvärden måste byggas ul - och del såsnabbt som möjligt. Delär för att underlätta detta som Jag i propositionen har angeti en rad åtgärder,bl. större andel läkare tillallmänläkarbanan. kompletteringsutbildningar, som gör det möjligt förspecialistläkare att övergå till allmänläkarverksamhei, översynav allmänläkarutbildningen med utgångspunkt i de krav som husläkarrollen kanförväntas ställa, ökad kapacitet fördistriktssköterskeutbildningen, professurer iallmänmedicin och primärvård, större ulrymme förprimärvård i all vårdpersonals ulbildning. Detär dock beklagligt, alt man frän och socialdemokraternas sida intevill uttala sig för att en utbyggd primärvård organiseras pä ett sådant sättatt allmänhetens krav pä att fä en egen läkare kan förverkligas. Jagvet inte hur många opinionsundersökningar som skall behöva redovisas eller hurhögt patienterna skall behöva ropa innan det står klart för alla, alt behovetav en egen läkare - en husläkare - är ett angeläget palientönskemäl. Det äruppenbart, alt allmänhetens önskemål inte trängt fram tillräckligt isocialutskottet. Jag är dock övertygad om atl opinionen på lokal nivå kommerattdriva kravet på husläkare vidare. Från folkpartiels sida kommer vi också atlgöra delta. Husläkarsystem,m. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Min uppgift är att för kammaren presentera reservation nr 1 vidsocialulskottets betänkande nr 47. Som i alla andra reservationer anmäls även idenna avvikande mening gentemot uiskoltsmajoriieien, alltså i delta fall molutskottets socialdemokrater och centerledamöter, dock inle i och för sig motpropositionen eller mot utskottsledamöter som står bakom andra reservationer. Jagskulle således egentligen inte ha anledning atl polemisera med någon annan ändem som företräder utskottsmajorilelen, men omständigheterna i del här ärendethar varil egendomliga, och del har gjorts så många uttalanden av olika slag ochfrän olika häll, atl Jag tror alt det är nödvändigt atl också säga någonting omsjälva den proposition som har utgjort, om inle precis underlaget förutskotlels arbele så i vae fall anledningen till della arbete. Dethar varil ell myckel komplicerat arbele i socialutskottet. Somliga har kallatdet förvirrat - utskottets värderade ledamot liknade i går i entidningsartikel socialutskottet vid en hönsgård. Del kanske kan ligga någontingi den liknelsen,åtminstone i den meningen att varje hönsgärd har sintuppkyckling, som brukar bemötas med välvillig tolerans när han övar sig förframtida stordåd genom alt gala högre än potensen motiverar. Menatt del har blivit så komplicerat hänger i hög grad samman med propositionensuppbyggnad och konstruktion. Utskottet skulle ha kunnai skilja sig ganskaenkelt från sin uppgift. Vi skulle ha kunnai låna en formulering, som kammarenstalman i vissa situationer använder, och helt enkelt skriva: I propositionen178 gör föredragande statsrådet en anmälan. Utskotiet hemställer atl anmälanläggs till handlingarna. 11Riksdagens protokoll 1978/79:162-163 Proposiiionen är en anmälan eller rättare en rad avanmälningar. Den innehåller, som redan från många håll har påpekats offentligtoch i slutna sammanhang, inle ett enda konkret förslag. är inte detta hellunikt. Det är inte alls ovanligt att en regering går till och begäratt denna skall i princip godkänna riktlinjer för någon reform eller någotförslag som man senare tänker lägga fram. Men jag tror atl del är i detnärmaste unikt att man lägger fram en proposition som endast innehåller detta.När gör allmänna uttalanden eller ger principiella riktlinjer brukardet vara i samband med att vi fattar beslul om alt använda någol av de tvåmedel som är huvudinstrument: lagstiftning och pengar. Mankompletterar då delta med principiella uttalanden. Här krävs inget annat änprincipiella uttalanden. Jagskulle ändå kunna tänka mig ell skäl till att begära uttalande, ochdet skulle vara om man verkligen aviserade en radikal omläggning,enrevolutionerande reform, men del gör man ju inte. Det är inle sant att del somnu framförs är någol särskilt nytt. Hela husläkardebaiten består Ju numera avgemensamt gods från sjukvårdsdebattens allmänning, där alla är överens.Folkpartiets specifika bidrag till den debatten är själva ordet"husläkarsystem", vilket f ö. ärelt semantiskt bedrägeri. Alll annatär gemensami och har varil del . De tre nyckelorden är helhetssyn,kontinuitet och tillgänglighet. Var hittar vi någon företrädare för någotparti, var hiltar vi någon i sjukvårdsarbetet verksam eller någon patient sominle håller med om alt det är jusl i den riktningen vi skall sträva? Vi behöveralltså inle förbereda kommande beslul genom alt ta reda på all riksdagenprincipiellt är inne pä samma linje. Det vetju alla att vi undantagslöst är.Man slår in öppna dörrar. Utskotiethar ändå vall atl sakbehandla proposiiionen, och då för vi väl se utskottetsoch reservanternas påpekanden som att av regeringen bör begäraanvisningar om hur arbelel skall bedrivas i fortsättningen. Men vi är -jag trorsamtliga i utskottet men åtminstone majoriteten och moderalreservanterna - pådet klara med att vi med detta beslul liksom med proposiiionen inle harförändrat någonting i utvecklingen av primärvärden. Närde konkreta förslag sommåste komma verkligen kommer, kan de inle genomföras en enda daglidigare än eljest och ej heller för de någon annan inriktning på grund av delbeslul som kommer att fatta. Del fanns nämligen ingen mark sombehövde förberedas, det fanns ingen opinion som behövde vänjas vid tanken ochriksdagen behövde inle fös atl göra en helomvändning för atl därefter förmåsatl fatta konkreta beslul. Det var detta som var problemet och som gjordearbetet så svårt för utskottet. Detär ingen hemlighet att utskottet var myckel nära att bli helt enhälligt.Vi hade en skrivning som mänga av oss trodde skulle bli utskottets enhälligautlåtande - kanske med en eller annan reservation i detaljer. Av olika skälblev del inte så. Men det är intressant alt se au den tekniskt sett inte heltfärdiga lunta som vi har alt behandla har blivit ganska omföngsrik, bl. a.därför atl den i själva verket innehåller tre fullständiga ulskotlsullåtanden.Majoriteten har skrivit elt, moderatrepresentanlerna har skrivit ett, och. vilketär intressant all lägga märke till, regeringspartiets representanter iutskottet har skrivit ett-det är f ö. den längsta reservationen. Det hade varitnaturligt att vänta sig atl den kunde ha blivit kort och kärnfull, några radermed ett rakt yrkande om bifall lill proposiiionen. Men sä är del inle. Inle ensfolkpartirepresenlanterna i utskottet har kunnai gå den enkla vägen utan harfunnit det nödvändigt atl skriva om propositionen - upprepa den, kommenteraden och förändra den och göra en reservation som är lång som ett fullvuxetulskoltsullälande och som skrivs med anledning av proposiiionen, inte medbifall lill den. Deltaär situationen, och vi hardärför haft litet svårt att komma fram till enalldeles vanlig behandling av proposiiionen. föreligger alltså två reservationer,och jag har all presentera den ena. Moderatledamölernahar följt den kanske inte hell logiska disposition som majoriteten har följt.Majoriteten har i sin lur följt den lika litet logiska disposition somproposiiionen följer. Detta har gjort att det finns anmärk-ningarochkommentarer lill en rad merellermindre viktiga delaljfunderingar iproposiiionen utan något arrangerande efter prioritetsordning - man behöverinte räkna med att det som kommer först är det viktigaste och det som kommersist är det minst viktiga, utan frågorna tas upp i samma ordningsföljd som idet material som vi hade att utgå från. Efteren del mer allmänna kommentarer och funderingar kommer vi för vår del försl inpä frågan hur man skall anordna Jouren i framliden. Det är verkligen endetaljfråga, men en viktig sådan. Härvill jag gärna ge föredragande statsrådet en eloge. Hon är mer realistisk änutredningsmajoriteten när hon inle tror att det går att helt anordnaJourljänslen inom den öppna primärvärdens, inom vårdcentralernas, inomhusläkarsystemels ram. Naturligtvis går det inte. Man kan räkna ut att om i envårdcentral med tre allmänläkare dessa tre skulle svara för Jouren på nätteroch , skulle de få en Jourkompensation av . Det blir dåper läkare bara tvä timmar kvar av normal arbetstid, med vilken tid deskulle uppehålla tjänsten pä dagarna. Sådani går inte. Det är ocksä onödigt. Viharen sluten sjukvård också. Och, som min på grund av sjukdom tyvärrfrånvarande vän i brukar säga: Vi skall ändå komma ihågatl den slutna sjukvärden är den enda som alltid är öppen. Den är Ju öppenändå. Man mäste utnyttja den för all kunna anordna jouren. Vi har tagit oSsfriheten alt påpeka att vi inle skall inge någon föreställningen att husläkarna- som inte har någonting att göra med gamla liders husläkare, utan som är ettlag i en vårdcentral - skulle kunna svara även för naitkoniinuiteten ochhelgkontinuiteten i vården. Vihar också tagit upp frågan om arbetsfördelningen inom primärvården. Husläkareskall ju gunås i allt väsentligt vara allmänläkare, med en viss kompletteringav andra läkare. Vi tror inle att vi kan fylla behovet av en primärvård - sompräglas av helhetssyn, kontinuitet och tillgänglighet - för alla, kanske inteens för de flesta, med hjälp av allmänläkare. Vilka är del som verkligenbehöveren fast kontinuitet, en fast kontakt med Husläkarsystem, m. IV. Det är de långvarigi sjuka. Jag umgås å ämbetets vägnar mycket medhandikapprörelsens folk. Redan i remissyttrandena över husläkarutred-ningen gavman där uttryck för slor oro över all elt alltför hårt prioriterande avallmänläkeriet skulle leda till en ännu värre brist än den vi nu har påspecialister, som är oundgängligen nödvändiga som fasta läkarkontakter förmänniskor med handikapp och långtidssjukdom. Vimenar alltså ail den fasta läkarkontakten måste byggas upp lika myckel medspecialister som med allmänläkare. Det är inget fel - inte ens sett urhusläkeriets synpunkt. Lätmig här skjuta in att vi moderaler inte har föreslagit alt vi skall utmönstrabegreppet - eller ordet - husläkare. Men jag vidhåller att det, som Jag serdet, är ett semantiskt bedrägeri alt utnyttja en positiv laddning i ett ord somanknyter till Just de egenskaper hos husläkaren som föredragandeSlalsrädel häri talarstolen fören stund sedan sade atl vi inte kan föra överlill det nya systemet. Det är just de egenskaperna som är det väsentliga ihusläkarbegreppei i vanligt språkbruk. Men jag kan ändå acceptera ordet husläkareav det enkla skälet att ell ord får den innebörd vi ger del.Riksdagen är inte utan makt när del gäller att ge elt ord en innebörd, och delär bättre - när del nu ändå har blivit så - alt fortsätta med det begreppet änalt försöka lansera ytteriigare ett begrepp, vilket tar . Delär inget fel all se till den specialiserade vården när man etablerar de fastakontakterna; del är tvärtom alldeles nödvändigt. Den måsle finnas ute i självaprimärvården, inte bara som fritt svävande konsulter, utan också -som t. ex.gynekologer, invärtesmedicinare och barnläkare - i själva primärvården. Vihar tagit upp frågan om utbildningen och därmed ocksä frågan om när en utbyggdprimärvård med den av alla eftersträvade nya inriktningen skall kunna vara inågon utsträckning förverkligad. Vi tror inte atl detta är möjligt fram till1985, därför alt det skulle kräva en så härd satsning på utbildning avallmänläkare och distriktssköterskor att vi skulle allvarligt riskera atlförvärra bristen på andra läkare och andra sjuksköterskor. När det gällerläkarna ärju antalet grundulbildade fram till den liden givet; desom inte är inne i medicinska studier är heller icke grundulbildadeläkare . Del är alltså pä den kända siffran vi skall bygga kalkylerna, ochvi vet alt varje ny allmänläkare, ulöver hillillsvarande planer, som vi lar urden gruppen innebär alt en annan specialist inte blir utbildad. Socialutskotieihar varje är mycket sysselsättning med atl behandla motioner som alla har detgemensamt atl de understryker bristen på än den ena specialistkategorin, änden andra. Viför inte forcera utbildningen av en grupp därhän att vi allvariigt äventyrarutbildningen av en annan som är lika viktig. Det gäller även distriktssköterskorna.Del är närmast astronomiska tal - man räknar med 6 000,7 000 eller 8 000distriktssköterskor inom några fö år. Vi har en skrämmande brist påsjuksköterskor inom mänga arbetsområden som är tyngre än den öppna vården. Vi vet att del gäratt rekrytera elever till enspecialutbildning för öppenvård, för dislriktsvård - visst går del. Mångalängtar bort från den lunga slutna värden. Men redan nu stänger vi helaavdelningar av brist på operalionsskö-lerskor och brist på mänga andrasköterskor. Man får ta det efter vad möjligheterna erbjuder. Viär beredda att vara med och arbeta i riktning mol en primärvård med helhetssyn,kontinuitet och tillgänglighet. Men vi vill inte göra om den dumhet, rent utsagl, som då och då begår genom att i förväg tala om, vilket är enviss utveckling skall vara avslutad. Se på folktandvården! Vid slutet av dettaår skulle den enligt mening vara framme vid målet atl svara för allungdomstandvård och 30 96 av all vuxentandvård. Del kommer alt la ytteriigaretvå till tvä och etl halvt är all nå dil, därför all resurserna inte räcker. Vadskall del tjäna till atl inge människor föreställningen atl sådani är möjligt,när det inte är det? Visäger: Del för bli när del blir. Vi skall främja den här utbildningen så mycketvi kan utan atl förstöra någonting annat. Del kommer alt ta till. Detär vidare så - herr talman - att även a" andra skäl för vi vara försiktigamed hur vi försöker revolutionera utbildningen. kan man hörahurdelpåen klinik för invärtes medicin går 14underiäkare,av vilka 12 har föravsikt att bli något annat än specialister pä invärtes medicin, vilket i höggrad påverkar vårdkapaciteten och möjligheterna att bära vårdansvaret pä denkliniken. Det är ocksä redan för mänga underläkare för atl överiäkare ochbiträdande överiäkare skall räcka till som handledare. Även det lalar för enviss försiktighet i bedömningen. Ochså frågan om privatläkeriet. Det behandlas väldigt kort, både avutskoltsmajoriteten och i proposiiionen. I propositionen är man mest generös -där sägs alt vi kan ha ungefär det antal privatläkare som finns i dag.Majoriteten tycks vara kallsinnig även lill den uppgiften; det är litet ovissthur det armed det. Vi är övertygade om atl ell husläkeri någol värt namnet-enöppen vård med de karakteristika som vi har talat om - är omöjligt ulan enväsentlig utökning av den privat drivna läkarvården. Det bör vi ta konsekvensernaav och underlätta i stället för atl försvåra en sådan etablering. Jag yrkar bifall, herrtalman, till reservationen 1. Husläkarsystem,m. PER (): I utredning Hälso- och sjukvård inför 80-talet heterdet bl. a. atl "vårdorganisationen bör uiformas på ett sådant sätt attkontinuiteten i kontakterna mellan vårdlagare och värdgivare kan upprätthållasi rimlig utsträckning". I en kommentar lill uiredningen betonarsocialstyrelsen alt det är särskilt viktigt med kontinuitet i vården för denäldre befolkningen. Man skriver: "Även dä specialister på vissa organeller sjukdomsgrupper konsulteras när del gäller dessa äldre patienter är detav vikt att specialistens ålgärder sätts in i helhetsbilden genom samråd med'egen' läkare." Husläkarsystem, m. IV. Det var mot bakgrund av dessa erfarenheter och motbakgrund av erfarenheter från t. ex. och som forellantal år sedan böriade utarbeta ett program för bättre kontinuitet iprimärvärden. VI valde att kalla den organisationen för etlhusläkarsystem. Iregeringsdeklarationen vann vi gehör för denna uppfattning hos de bådaövriga regeringspartierna. I trepartiregeringens första regeringsdeklarationhelte det: "Riktlinjerna för hälso- och sjukvården skall syfta lillulbyggnad av öppenvården. Den organiseras stegvis som elt system med husläkareoch mindre värdenheter." Trepartiregeringentillsatte en utredning i syfte atl närmare utarbeta ell husläkarsystem. Detheter i direktiven, som utfördades av , atl avsiklen med etthusläkarsystem "är bl. a. att få en bättre kontinuitet i vården genom allgöra del möjligt för patienten att etablera en fast kontakt med ett vårdteam avsjukvårdspersonal, däribland en bestämd läkare som hon har förtroendeför". Utredningen föreslog elthusläkarsystem baserat på allmänläkare och distriktssköterskor vidvårdcentraler. Också privatläkare skulle kunna fungera som husläkare. Den3 läste i upp trepartiregeringenssista regeringsförklaring. Han sade bl. "Reformverksamheteninom hälso- och sjukvården är inriktad på förebyggande insatser och införandetav ett husläkarsystem." Remissinstansernatill utredningen varöver lag positiva till husläkaridén. Av 54 remissinstanservar del bara 9 som kritiserade husläkarbegreppei. , som varpositivt, skrev: "Demodeller för utformning av husläkarsystem som presenteras av uiredningen kan,främst pä lite då personalsituationen hunnit förbättras, tjäna somexempel för huvudmän/primärvårdsområden som är intresserade av att pröva enarbetsmetod där varie patient är mera direkt bunden till en bestämdläkare." Molbakgrund av utredningsförslaget och remissvaren påbörjade regeringen arbetetför att införa ell husläkarsystem i . Vad krävs dä för alt det skall blimöjligt? Ingen har Ju föreslagit lagstiftning som tvingar sjukvårdshuvudmännenalt tillämpa en viss organisation för atl förbättra kontinuiteten.Husläkarutredningen hade föreslagit ett specialdeslineral stimulansbidrag, menden tanken avvisades av sjukvårdshuvudmännen - alltså varken lagstiftning ellerspecialanslag. Innebär det atl riksdag och regering skulle stå maktlösa, attstaten skulle låta bli alt ta ställning? Ja, den märkliga tanken har framförtsmotionsvägen såväl från vpk som från moderathåll. Självfallet - och härinstämmer också utskottet - vore det en hell barock idé att skullefrånsäga sig det övergripande ansvaret för hela sjukvården bara för att den ärorganiserad sä, atl del är andra instanser som är huvudmän. Staten mäste kunnaagera också när varken lagsiiftning eller specialanslag är aktuella. Jag antaratt vid närmare Husläkarsysteiv, m. m. eftertanke är beredd atlinstämma i del. 1 detta föll kan det ske i tre Nr 162 moment: konkreta åtgärder påregeringsnivå och avtal med sjukvårdshuvudmännen.Regeringen påbörjade efter remisstidens utgång arbetet efter samtliga tre Försl färdigt blevavtalet med sjukvårdshuvudmännen, som undertecknades i är. 1 denöverenskommelsen heter det bl. "Viddenna överenskommelse har förutsatts atl åtgärder vidtas för att förbättrakontinuiteten i sjukvården bl a med utgångspunkt i förslagen ikoniinuiteisuiredningens belänkande (SOU 1978:4) Husläkare - en enklare ochtryggare sjukvård. Avsiklen är atl i fortsatta överiäggningar ta upp frågan omåtgärdernas utformning m m." Överenskommelsenhar för del undertecknats av riksdagsman (). Och överenskommelsen, ärade ledamöter, godkändes enhälligt av riksdagenden . Ibörian av april låg en proposition om husläkarsysiemet på bord. Denbestår av tvä moment, dels allmänna principer för ett husläkarsystem somregeringen vill alt godkänner, dels en anmälan av ett antal planeradeåtgärder från regeringens sida för all öka utbildningen av allmänläkare ochdistriktssköterskor och för att stärka ämnet primärvård/ allmänmedicin inomforskning och ulbildning. Motbakgrund av den utveckling Jag här har skildrat är det kanske inte sä konstigtalt vi inom milt sagt blev något förvånade när vi log del avpartimotionerna med anledning av husläkarpropositionen. fiesta motionerna hävdas att propositionen saknar konkreta förslag. Men detärju helt enkelt inte sant. Ett betydande antal konkreta åtgärder aviseras iproposiiionen. Och statsrådet har tidigare i debalten relaterat dem.Men trots att vi påpekade detta under utskottsbehandlingen återfinns detsanningslösa påslåendet i utskotlsmajoritetens yttrande. varhär inne på en liknande tanke. Jag kan inie underiåta alt rapportera om deovanliga ansträngningar som framför alll socialdemokrater och centerpartistersamlade sig lill för att skenbarligen fö den felaktiga beskrivningen att verkasannolik. I elt första utkast lill ulskoilsbeiänkande, som utskottskansliethade utarbetat, fanns en korrekt redovisning av de konkreta förslag somaviserats i propositionen. Vad gjorde dä centerpartister och socialdemokrater?Jo, de lyfte helt enkell ut hela det avsnittet. I stället satte de in en meningsom hävdar att "konkreta förslag saknas i propositionen". NilsCarishamre använde tidigare här i debalten uttrycket unikt. Detta är i sanningunikt. För atl kunna hävda att någonting inte finns lyfte man helt enkelt ut enlext som korrekt beskriver vad som verkligen finns. Del är i sanning etl uniktförfarande. Jagmåste ändå fråga utskottet, och för den delen också , som ju begärett ålgärdsprogram av regeringen: Vad är det för typ av åtgärder som ni tänkerer och som regeringen inle redan håller på med? Ni har inle på något Husläkarsystem,m. sättantytt vad det är för konkreta ålgärder soin della ålgärdsprogram skulle kunnainnehålla. Ni har dock samtliga regeringserfarenhei. Det är inle så värst längesedan ni satt i regeringsställning. Ni borde kunna ha vissa idéer om vad det ärför konkreta åtgärder. Ni vill inte ha lagsiiftning, och jag antar alt ni intevill ha några speciella bidrag av det slag som har avvisat.När del gäller att fö slörre plats för ämnet primärvård/ allmänmedicin inomutbildningen harju konkreta ålgärder redovisats. Det är alltså åtgärder som viinte redan vidtagit som ni mäste länka er. Jag tycker atl det är etlansländighetskrav all ni i varie fall antyder vad det är för typ av åtgärdersom skulle finnas i delta konkreta ålgärdsprogram. Denandra typen av kriiik i motionerna och ulskoilsbeiänkandei riklar sig molsjälva husläkarbegreppei och husläkaridén. Den kritiken gör mig förbluffad.Socialdemokraterna har visserligen aldrig utlovat någol husläkarsystem.