prot · G20935 · 1978-12-31 00:00:00 — Det tar jag lill intäkt föratl man berövar landet arbetstillfällen. Överläggningenvar härmed slutad. 0/77sysselsättningsproblemen i §8 Om sysselsättningsproblemen i Industriministern erhöll ordet för attbesvara () den 19 oklober anmälda interpellation,1978/79:49, och anförde: har frägal mig vilka konkreta åtgärder regeringenvidtagit på förslag av Göteborgsdelegaiionen för atl förbättra sysselsättningslägeli . Vidare ställs frågan hur många sysselsättningstillfällensom skapats i till följd av dessa åtgärder samt omGöteborgsdelegationens verksamhet är avslutad vad avser de akulasysselsättningsproblemen i . Göteborgsregionenhar liksom många andra orter och regioner i brottats medsysselsättningsproblem under de senasle åren. Del har gällt både långsiktigasysselsättningsfrågor till följd av strukturella förändringar och akutaarbelsmarknadsproblem av konjunkturen art. Den relativt ensidiganäringslivsstrukturen har medfört all regionen är känslig för konjunktur- ochstrukturförändringar. Detla har visat sig bl. a. i varvsindustrins allt slörresvårigheter atl möta ökande internationell konkurrens. För atl molverka dessanegativa förändringar har en rad äigärder vidtagits delvis pä förslag avGöteborgsdelegaiionen under det senasle året. Dessa har bl. a. omfattat enförstärkning av den regionala utvecklingsfonden och ett bidrag på 60 milj. kr.till för atl vid ulveckla en verksamhel sominnebär alt anläggningarna vid varvet utnyttjas för utbildning, forskning ochproduktion. Denna verksamhel beräknas sysselsätta ca 300 personer. En delkommer att kunna rekryteras frän Göleborgsvarven. Därtill kommer ca 600elevplalser i AMU-utbildning och gymnasieskola. Regeringenhar förelagl en proposition om vissa varvsfrågor. a. den svenska varvsindustrins framlida omfattning ochinriktning. De föreslagna förändringarna kommer atl drabba ävenGöteborgsregionen. Regeringenhar i sitt arbele med varvsfrågorna noga prövat alla konkreta ochålgärdsinriklade förslag som skulle kunna förbättra sysselsätlningssiluationeni varvsregionerna genom de föreslagna förändringarna. Göteborgs-delegationenhar härvidlag varit en viktig länk vid ulformningen av olika förslag tillåtgärder som kan förstärka sysselsättningen i regionen. Detla gäller dels detkorta perspektivet i form av olika arbetsmarknadspolitiska insatser, dels detlängre perspektivet i form av regional- och näringspolitiska åtgärder. Deförslag som läggs fram i varvspropositionen gäller lidigareläggningar av statligabeställningar vid varven, vissa järnvägs- och väginvesteringar i anslutningtill ulbyggnaden av hamnen, införandel av ell särskill regionalpolitiskt stödi varvsregionerna, tillskott av medel lill den regionala utvecklingsfondensamt inrättande av ett investmentbolag i . Genom dessa senareåtgärder skapas föruisänningar för ell aktivt och kraftfullt arbete i länen,där det gäller att lösa de sysselsättningsproblem som uppstår. Slutligen vill jagframhålla att regeringen i varvsproposiiionen aviserat alt Göleborgsdelegaiionensverksamhet skall fortsätta. Regeringen kommer Nr 35 inomkort alt närmare precisera verksamhetens fortsalla inriklning och Fredaeenden °'*"ä'"'"8- Jag skulle vilja börja med att citera vad ordföranden iGöteborgsdelegationen sade som svar på ungefär de frågor jag har ställt. Svaretär hämtat från en tidningsintervju . "Vikan inte peka på konkreia arbetstillfällen. Men arbetet har rent praktisktfungerat bra. Det innebär alt representanter för alla berörda myndigheter,organisationer etc. kan träffas regelbundet och la fram förslag till åtgärder. Engagemangeti och det statliga stimulanspaketet vi vill ha genomförtärett par exempel. Sedan för väl utvecklingen visa om det blir goda resultateller om delegationen mest fungerar som kosmetika." Därifrånöver till industriministerns svar, som jag ber atl fö lacka för. Men det är väl en följd av omständigheterna. När jag framställde denurspmngliga interpellationen gjorde jag det till förre industriministernÅsling. Så kom regeringsskiftel, och ordföranden i Göteborgsdelegationen, ,upphöjdes till industriminister. Det kan då tyckas ofint atl jag frågar den nyeindustriministern vad den avgångna regeringen har gjort på förslag avGöteborgsdelegaiionen. Han kan ju rimligen inle vara ansvarig för det. Nej,inle personligen, men är ansvarigt.Göteborgs-delegationen är nämligen inte Åslings eget lilla verk, utan den är enregeringsdelegälion. Det var regeringen som skulle åstadkomma något. Där hadefolkpartiet ett ansvar, och det ligger kvar. Det är väl därför svarei är såtaktiskt. Menvad innehåller svarei egentligen? Där konstateras alt Göteborgsregionenbrottas med sysselsättningsproblem, dels långsiktiga lill följd av strukturellaförändringar, dels akuta som en följd av lågkonjunkturen. En rad åtgärder harvidtagits för atl molverka dessa förändringar, delvis pä förslag avGöteborgsdelegationen, heter det. Det är nog bra alt del slår delvis, för detviktigaste exemplet, , är ett ursprungligen kommunaltinitiativ och inte ett initiativ från delegationen: Det är ett kommunaltinitiativ, som delegationen i direktiven fick i uppdrag atl pröva. F.ö. innehåller svarei ingenting om vad regeringen gjort. Däremoi gårindustriministern in på vad den nya folkpartiregeringen föreslår bl. a. ivarvspropositionen. Del vill jag återkomma lill. Men först vill jag ge eninitierad kommentar till Göteborgsdelegationens verksamhel frän ordföranden iLO-distriktet i , . Han gav den på vår partikongressnyligen: "Jagtillhör den av den borgeriiga regeringen tillsatta Göteborgsdelegaiionen somskall syssla med problem. Men inle har vi kunnal skapa framsysselsättning som ersättning för 6 000 varvsjobb eller för de 3 000 somförsvinner i hamnen lill 1985, för atl nämna ett par exempel på deproblemområden vi har. 0/77sysselsättningsproblemen i 0/77sysselsällningsproblem en i Ioch för sig är en sådan grupp bra för atl respektive regions problem skallkomma med i den allmänna diskussionen, men några jobb medför den definitivtinte. Jag är rädd för all den kan invagga människorna i förhoppningar om altproblemen kan lösas genom enkla metoder. Så är del ju inle, ulan det vill tillhell andra åtgärder." Jagtror det här uttalandet kommer sanningen nära. Jag fick f ö. samma kommentarerfrän de fackliga företrädarna på , när jag var där senast. "Kosmelika" - med egel ord - var den träffandebeteckningen. Närvi riktar krilik mol alt praktiskt tagel ingenting hänt är del naiuriigivisinte Göteborgsdelegaiionen vi kritiserar ulan trepariiregeringen, som inteföljt upp de initiativ som delegationen lagil. Om nu inte ordföranden i delegationenvill skryta, får väl jag nämna några exempel ulöver dem som kom fram i svaret; Lokalisering avhavsresursdelegationen till . Lokalisering av centralstiftelse för skyddad verksamhel till . Slalliglengagemang i ulbyggnaden av hamn till nordisk cenlralhamn förtransocean trafik. Idet nya ämbetet går del kanske lällare för att arbeta för dessaprojekt: Det här gäller alltså nya arbetstillfällen. Men Göteborgsdelegaiionenhar också slagits för alt fö behålla jobben i regionen. Hur gick försöket atlstoppa Turitz flyttning av huvudkontoret till ? Ingen ålgärd frånregeringens sida. Hur går det här egentligen ihop med och denlidigare regeringens slolla proklamationer i direktiven till Göteborgsdelegaiionen;"De frågor som har samband med de omedelbara sysselsättningsproblemen börangripas med förtur." I ett annat avsnitt av direktiven heter det;"Förslag till konkreta åtgärder som kan förbättra sysselsättningsläget iGöteborgsregionen bör lämnas efterhand." Vadhjälper förslag, om regeringen inget gör med anledning av förslagen? Man kansom represenianl för Göieborgsregionen bara känna en dov förtvivlan övertrepartiregeringens passivitet. Jaglog upp en del av problemen i i den allmänpolitiska debatleni slutet av oklober. Problemen är väl kända för . Del flnns därföringen anledning atl göra en ny kortfattad kartläggning. är också välmedveten om och betydelse som motor för näringsliveti hela . Låt mig bara la upp ell resonemang. Länsarbeisnämndenhar konstaterat att sysselsättningsproblemen nu är avsådan omfattning alt kända arbelsmarknadspolitiska ålgärderär heltotillräckliga. Vad som krävs vid sidan av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna är rejäla näringspolitiska satsningar. Jag tror all den senastearbetsmarknadssiaiisiiken besiyrker della. Arbeismarknadsminisiern kunde fören vecka glädja sig ål uppgifterna alt arbelslösheten minskat med 20 000 frånseptember tilf oklober. Vi hörde honom lidigare presenlera dessa siffror.Om pressuppgifterna är korrekla, minskade arbetslösheten i med 19personer, dvs. en tusendel av de 20 000. Detta visar att det behövs kraftfullaåtgärder för atl skapa nya jobb i Göleborgsre- Och det visaralldel är nödvändigl all slåss för de jobb vi har,även om förre induslriminislernkallar del bypolitik. Låtmig därför gå över till den andra delen av industriministerns svar. Där gårindustriministern in pä den nya varvsproposiiionen. Del ger mig lillfälle altSlälla mol väggen, och det lillfällei länker jag ta. Frånlänsstyrelsens ulredning "Storvarven i " hämtarjag följande: "Ivarvspropositionen var departementschefen fullt medvelen om denproblematik som förestod i och anförde mot dennabakgrund bl. a. all 'ytterligare neddragning av sysselsätlningen vidGöteborgsvarven inte kan förordas '. Departementschefen framhöllvidareatl föratt samgåendet mellan skall kunnagenomföras på ett smidigt sätt och ulan alltför besvärandesysselsätl-ningsmässiga konsekvenser är del angeläget 'att verksamheien vidGölaverken Cityvarvet kan fullföljas enligt nuvarande sysselsältningsplaner ochmed bibehållen långsiktig konkurrenskraft'. Länsstyrelsenvill med skärpa framhålla all denna bedömning allljäml bör gälla. Fördet första för alt man över huvud taget pä ett någorlunda acceptabelt sällskall kunna klara av den komplicerade sammanläggningsprocess som varvsenheternaär milt uppe i. Fördet andra med hänsyn lill den totalt sett myckel bekymmersammaarbetsmarknadssiiuaiion som redan befinner sig i, med bl. a.en andel förtidspensionerade som är bland de högsia i landet och med av arbetskraften utanför den öppna arbetsmarknaden. Fördet tredje pekar grundprognos 1976-82 för päen - utöver varvsneddragningen om 6 000 personer - ytteriigare förlusl av 7 000arbelslillfällen inom lillverkningsinduslrin. Fördet Jjärde skulle samhällets kosinader för en ökad arbetslöshet klart översligasamhällets kosinadsiäckningsbidrag för alt pä nivå driva varven vidareunder en övergångsperiod, med ell delvis förändrat produklionsprogram - deltaenligl Gölaverken ovan relaterade föruisänningar, som syneslillräckligi väl underbyggda för att prövas . Enekonomisk satsning av samhällel synes av dessa skäl vara motiverad." Länsstyrelseni är i det här fallet . frågar jag;Ansluter sig industriministern till den bedömning som , dvs. ErikHuss, har gjort? Närvarvspropositionen presenterades kontaktade jag de fackliga företrädarna påvarven för att få aktuella uppgifter. jobbar 9 700 på varven i Göteborg.På två är skall 4 700 av dem bort. Del klarar vi inle, . Även om vitalar - och talar myckel - om alternativ produktion lar det tid innan dennaalternativa produktion kommer i gång. Delsvar som industriministern har gett innebär i varje fall inte vad jag kanse någon öppning. Jag citerar frän svaret; "Regeringen har isitt arbete med varvsfrågorna noga prövat alla konkreia 0/77sysselsättningsproblemen i 0/77sysselsättningsproblemen i och ålgärdsinrikladeförslag som skulle kunna förbättra sysselsätlningssiluationen ivarvsregionerna vid de föreslagna förändringarna. Göteborgsdelegaiionen harhärvidlag varil en vikiig länk vid ulformningen av olika förslag till åtgärdersom kan förstärka sysselsättningen i regionen." Göteborgsdelegaiionenskall fortsätta siu arbele enligl varvspropositionen. Blir det mer kosmetikaeller blir det ett aktivt och kraftfullt arbele? Milt interpellationssvar var medvetet kort och jag kommer också atlgöra min replik kort, eftersom vi fär en, som jag förmodar,stor deball om dessa ämnen när utskottets förslag med anledning avvarvproposilionen skall upp lill behandling. Lät mig därför nöja mig med någrakorta reflexioner. Vadförst beträffar Göleborgsdelegaiionens arbele och resultat kan man kännabesvikelse över delta - del kunde man möjligen utläsa av - om man har utgått frän ganska orealistiska funderingar om vad som kanåstadkommas av en delegation. Det finns många delegationer här i landet, ochman är inle särskill stor realist om man tror all en delegation exempelvistrollar fram 6 000 jobb, för att ta en siffra som har nämnts av LO-disirikteisordförande. Viutvecklade från Göteborgsdelegaiionen inför dåvarandeindustriministern en syn på delegationen, där vi sade - det var alltså dendåvarande ordföranden i delegationen som utformade den skrivelsen - alt endelegation löser inle stora sysselsällningsproblem. Så lättillgängligaaffärsidéer som snabbt kan förverkligas utan en massa pengar finns inte.Däremot sade vi - och del var vi alldeles eniga om, även - vilketför resten också framgick av bergs anförande, atl det är mycketnyttigt att del finns en instans där man koordinerar de ansträngningar,utredningar och framstötar från en rad olika organ inom regionen som allaarbeiar i samma syfte, all främja regionens bästa, och alt del är nyttigt på detta sätt har fått något som icke fanns förut: en central punkt därinformationer samlas och clearas och där aktioner samordnas. Det är ocksåcentralt, för kanslihuset, bra all det finns en instans som kan ge lokalaupplysningar och hjälpa till med prioriteringen av olika arbetsuppgifter. Manskall inte förringa värdet av detta därför all det är svårl all peka påkonkreta jobb. Karl-ErikSvartberg räknade upp någ:-a av de framstötar som gjoris. Belräffande detprojekt som onekligen givit jobb, nämligen , sade han atl det varklokt alt jag svarat all del delvis var en prestation av Göteborgsdelegtionen.Jag säger delvis för det var andra som initierade projektet, men del varfakiiski Göteborgsdelegaiionen som efter mycket arbele drev fram ett beslut avdenna avsevärda omfattning. HerrSvarlberg sade au den förra regeringen ingenting gjort irois all möjligheternatill sysselsällning försämrats i . Del är väl ändå inte ettkorrekt påstående. Del har gjorts framför alll mycket storaarbelsmarknadspolitiska insaiser. av länsarbeisnämnden omall man nu kommii till en punkt då man inle klarar situationen enbari med arbelsmarknadspolitiskauppgifter. Detta är rikligt, men det förringar inte vikten av den väldigaökning som skett i fråga om arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten,skyddade arbeten etc. icke minst inom underden förraregeringens lid då, som säger, ingenting gjorts. Belräffande det sista inslaget i anförande villjagsäga alt det våren nästan liiel för tacksam, man skulle kunna säga förbillig, effekl att nu la fram mig i mina ivå roller, min lidigare och minnuvarande. Om man menar atl en person inte skulle ta några intryck av atl hanfåll helt nya arbetsuppgifter så kan man ha skäl för den ironi som herrSvarlberg uttalade, annars inte. Denframställning som citerade och som gjordes / februariav har vi nu alt bedöma i elt nationelltperspektiv. Om menar all en varvsproposilion borde lämnaproduklionen vid Göteborgsvarven helt oförändrad, så saknar han i stort settkonlakl med alla belydande krafter i del svenska samhället, också honomnärstående krafter. Det hör inte lill den praktiska politikens möjligheter,menar jag, att låtsas som om ingenting väsentligt måste ske i fråga om varven.Del är ett beklagligt fakium att vi måste gå vidare på den här vägen. 1 denproposilion som är framlagd och som vi för tillfälle all diskutera senareförsöker man ta varligt på detla, men man låter inte bli alt la på del. 0/77sysselsättningsproblemen i Det var svaret som ledde mig in på varvsproblemaiiken. Jag hade inletänkt gå in på den eftersom jag vet att det föreligger en proposilion och allfrågan kommer upp . Jagskulle kunna fylla på med andra exempel. Vi har i där del blir trearbeten kvar av flera hundra. Vi har AB i , ABOriginal Odhner - en affär som diskuterades här i kammaren . Den affären innebar nedläggning i . , sedandrygt tillbaka, är nästan hälften av dem som slutade vid företagelarbetslösa. Jag skulle kunna fråga; Vad händer med och med ABPartner i , om går in och lägger elt paraply övermotorsågstillverkningen? Detfinns alltså åtskilliga exempel an anföra, men det var industriministern somförde in resonemanget på varvsproblematiken och varvspropositionen. Jagvet inte om förväntningarna på Göteborgsdelegaiionen har varit orealistiska,men jag iror inte del. Däremot försökte man kanske skapa orealistiskaförväntningar pä Göteborgsdelegaiionen, och det är den förra regeringen som bärskulden till detta. Vi vet hur svårl del är all skapa nya jobb. Alla fackligaföreträdare i kan instämma i detla. Jag skulle kunna citera fiera avde fackliga och poliliska företrädare som var i aktion på vår partikongress. Deframhöll atl del inle finns snabba, enkla lösningar pä de svära problem som vihar framför oss. Jaginstämmer i och bedömning att det är bra all ha eu forumför samordning av ansträngningarna. Men del måsle också bli gensvar frändelegalionens huvudman. Del är i delta avseende somjag menar allirepartiregeringen hargjort prakliskl laget ingenting. Jag har över huvud tagetinte lalai om de övriga åtgärderna. Här har aniingen missuppfaiiatmig eller också har jag uttryckt mig oklart, ty jag är väl medvelen om dearbelsmarknadspolitiska insaiser som har gjorts. Del är bara det att vi harnått den gräns där de inte räcker lill. Delvar inte ironi, , när jag tog fram dehär viktiga uttalandena avlänsstyrelsen. Del var lika allvarligt menat som när jag i den allmänpolitiskadebatlen uttryckte förhoppningen att skall slåss lika bra för jobbensom industriminister som han gjorde som landshövding i och län.Naturligtvis kan vi ha olika bedömningar om hur det hela skall skötas. Deanslällda är medvelna om an del behövs en omslrukiurering, en neddragning. allmänpolitiska debatten lyfte jag fram ell uiialande av ,som jag tycker har formulerat det här myckel bra. Jag återger en del av vad jagciterade vid det tillfället; "Vivet allihop all svensk varvsindustri måste skäras ner ytterligare ochstruktureras om på ett planmässigt sätt. Men vi vet också mycket - mer än någraandra-om varvsregionernas förutsättningar, om varv och och derasföretagsekonomiska villkor, om våra kommuners och landstings begränsadeekonomiska förutsättningar atl ytterligare utöka antalet anställda inom sinaområden och sist men inte minst viktigt om bristen på affärsidéer och viljainom del enskilda näringslivet att i rådande konjunkturläge investera och ökasin sysselsättning. Viär dom verkliga experterna på dom här frågorna. Vi lever mitt i denverkligheten. Vi har dagliga kontakter med alla dom människor som skall levamed och i praktiken lösa problemen. Lyssna för guds skull pä vad vi säger!Hitintills har del inle skett!" Detär detta som det är fråga om. Del får alltså inte bli någon drastisknedskärning av Göleborgsvarven som yllerligare försvårar våra problem. Detgäller i Slällel alt hålla huvudet kallt i detta läge. Jag tror atl vi kan mötaframtiden med tillförsikt, och del är för detta somjag vill atl skallSlälla upp. Underdella anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Jag kan konstatera alt våra ståndpunkter genom inlägg väsentligt har närmat sig varandra. Jag känner inte behov av aukommentera hans inlägg pä annat säll än alt - och jag är övertygad om att ocksåhan inser della - milt perspektiv måsle vara främst nationellt och icke främstregionalt. Jag ser inte någon motsättning mellan dessa perspektiv. Vad det gällerär frågan om varvsslmkiuren, och i del avseendet menar jag au intressena gårihop. Men på den punkten har jag lydligen en annan bedömning äninduslriminislern. Överiäggningenvar härmed slutad. 0/77införande av sex limmars arbetsdag § 9 Om införandeav sex timmars arbetsdag StatsrådetEVA erhöll ordet för alt besvara (vpk) den 18 oktoberanmälda inlerpellation, 1978/79:36, till arbetsmarknadsministern, och anförde: har frågat arbetsmarknadsministern om regeringen nu ärberedd alt utarbeta en konkret plan för nedtrappning av arbetstiden till sexlimmar all snarasi underställas . Arbetet inom regeringen ärså fördelat alt det är jag som skall svara på interpellationen. KarinNordlander menar bl. a. all en slarki skäl för en framtida arbetstidsförkortningär alt de nuvarande arbetstiderna slår hårdast mot kvinnorna. är enliglKarin elt av de stora hindren mot en jämsiälld-helspoliiik. Ensänkning av arbetstiderna endasl för t. ex. småbarnsföräldrar har i praktikenvisat sig vara en dålig lösning som konserverar de rådande könsrollerna. Somsvar pä frågan om en plan för införande av en sextimmars arbetsdag för allavill jag inledningsvis säga, atl efter överläggningar mellan representanterför den dåvarande regeringen och för löntagarnas huvudorganisationer tillsattesvåren 1974 delegationen för arbei.slidsfrågor. Vid dessa överiäggningar varman bl. a. överens om atl takten och inriktningen i kommande generellaarbetslidsreformer i första hand skall bestämmas av arbetsmarknadens parter,all del långsiktiga målet för arbetslidsreformer skulle vara en arbetsvecka pä30 limmar och all regeringen borde underiätta för arbetsmarknadens parter altla siällning i denna fråga genom all samordna det pågående utredningsarbetetoch ta initiativ lill erforderliga analyser. Delegationenavgav en delbetänkande (SOU 1976:34) Kortare arbetstid? Hur?samt en deparlemenlssiencil (Ds A 1977:7) om deltidsarbetetsulveckling. Inriktningen av delegationens fortsatta arbete bygger pådelegalionens direktiv saml remissammanställning på del nämndabetänkandet. kommer delegationen au avge ett delbetänkande.Först därefter finns det anledning att återkomma lill frågan om tidpunkten förkommande generella arbetslidsreformer. Jagvill korl kommentera uppfattning om atl den vidgade rättenlill ledighet för småbarnsföräldrar som iräder i kraft den 1 januari 1979enbart skulle konservera de rådande könsrollerna. De arbetstidsreformer somgenomförts eller förberetts under 1970-ialet har 0/7/införande av sex timmars arbetsdag varit dels generella, delsselektiva. Säriösningar för vissa branscher eller grupper har hittillsmotiverats främst utifrån arbetets art men även utifrån den enskildearbetstagarens förhållanden. Vidare har hänsyn tagits lill det praktisktföreliggande behovel av en förkortning av arbetstiden och de praktiskamöjligheterna att genomföra den. Familjepoliiikensmål är att skapa en god uppväxtmiljö för barnen och en social trygghet förbarnfamiljerna. Familjepoliliken måste också utformas så att den främjarjämställdhet mellan kvinnor och män. Av stor belydelse i della sammanhang ärarbetstidens längd. Det är därför angelägel alt i elt första skede ge allasmåbarnsföräldrar en lagfäst räll lill en kortare arbeistid samt rätt attåtergå i förvärvsarbete i samma ulslräckning som före ledigheten. Syftet med enreducerad arbetstid är atl ge barn och föräldrar mer lid till meningsfullsamvaro och atl nedbringa de långa vislelseiiderna för barn i daghem ochfamiljedaghem. Enligt min mening bör därför en arbetstidsförkortning imöjligaste mån spridas över arbetsveckans samtliga dagar. Förmig framstår denna reform som ett viktigt led i strävandena att även fäderna ihögre grad skall anpassa sina arbetstider så att de för mer tid all umgås medsina barn. Detta bör enligl min mening dels leda lill ett mer jämställt föräldraskap,dels skapa förutsättningar för en utjämning på arbetsmarknaden så alldeltidsarbeiei inte koncentreras till kvinnodomine-rade yrken. Jagvill därmed belöna all denna reform är ell vikligt inslag i vår strävan atlskapa en mer jämställd arbeismarknad mellan kvinnor och män. (vpk): Jag tackar slalsrådel för svaret på min interpellation.