prot · G209109 · 1978-12-31 00:00:00 — Men i finns det slora kommuner, ibland likaslora som mänga av de landskap vi har i . Där får människornaflytta lill annan ort för atl kunna få utbildning. Skall man inte kunna utökabarntillsynsverksamhelen att gälla även i de fall dä föräldern tvingas bo päannan ort? Del är del vi för fram i reservationen 13 i etl försök all ökajämställdheten. Del är ofta de ensamstående kvinnorna som behöver del härstödei. De måste ha en utbildning för atl kunna klara sig. Jag förstår hellerinte de argument som förts fram här att inga ålgärder kan vidtas därför allkommunerna skall svara för detta område. Den kommunala barntillsynen omfattarinte de här fallen. Barnlillsynsproblemen utgör ett tryck och många föräldrarkanske över huvud taget inie får den utbildning de behöver. Närdet gäller reservationen 19, anslag lill totalförsvaret, har jag ocksåuppmärksammat det som talat om, nämligen atl man kanplacera vapenfria värnpliktiga inom den kommunala sektorn. Trycket är i allafall hårt och kön lill den vapenfria tjänstgöringen beräknas vid budgetåretsslut uppgå till 3 700 personer. Vi tror alt del är viktigt allmedelstilldelningen blir sä riklig atl de som fåll vapenfrivärnpliktstjänstgöring snabbt kan las om hand och inle behöver vänta i åratalpä alt fullgöra sin tjänstgöringsskyldighet. Vårsista reservation, nr 20, rör bidrag lill arbelarskyddsfonden. Del är riktigtatl anslaget lill arbetstagarorganisationerna har ökat. Men vi anser allarbetsgivarna själva bör klara sina utgifter för inskolning avarbetsgivarsidans företrädare.Dessutom är del ju inom de fria folkrörelserna en vida slörre omsättning påfolk än inom direktionen i ett företag. Därför anser vi alt det är de sombehöver utbildningen och de som skall ha pengarna. När vi föreslår atl avgiftenskall höjas från 0,10 till , då är del ett gammall krav. Vi anser alldenna kostnad skall ligga direkl på företagen. Det är ett krav som också defackliga organisaiionerna har framfört. Delhar tagits upp en hel del ting här i debatten. Särskilt var innepä arbetsmarknadsverkets organisation och personalbehovet inomarbetsmarknadsverket. har ju redan beslutat om en utredning avarbetmarknadsverkels organisation. Lät mig direkl konstatera att det förhållandetatt vi socialdemokrater har gäll med pä en sådan ulredning inte innebär någonkritik mol del arbete som arbetsmarknadsverket och dess personal på olikanivåer gör för atl klara den sysselsättningspolitik som vi beslutar här iriksdagen och för atl motsvara de ökade krav som vi ställer när del gällerarbetsmarknadsutbildning, när del gäller au försöka klara ungdomsarbetslöshetenoch de handikappades problem m. m. Jag är övertygad om atlsysselsätlningsulredningen i sill slutbetänkande kommer att föra framytterligare krav på arbetsmarknadspolitiken i vårl land, krav som vi måste levaupp till. När vi från socialdemokratiskt håll har gått med på tillsättandet avännu en ulredning vill jag poängtera all denna nya utredning icke får hindraalt sysselsällningsutredningens krav i del kommande slutbetänkandet genomförs.Man får inte med hänvisning lill en ny ulredning hindra allsysselsällningsutredningens förslag genomförs, utan det gäller atl så fort sommöjligl ge arbetsmarknadsverket de personalresurser som verket måste ha. Dennya ulredningen skall visa på vilket sätt vi kan gå vidare och göra del bättreför de människor som ställs ulanför arbetsmark nåden, för dem som blir utslagnaoch för de handikappade som aldrig har kommit in på arbetsmarknaden. Omman bedriver en sådan ekonomisk polilik som man har gjort under de borgerligaregeringsåren övervältrar man ju ett ansvar för arbetsmarknadspolitiken påarbetsmarknadsverket som verket har svårt au leva upp till med denpersonalstyrka som verket har. Det ärju den politiken som leder till att viständigt och jämt måste ha fler människor som tar hand om arbetsmarknadsproblemen.Ni instämmer i de vackra orden och häller med om kravet päarbete åt alla. Men ge då också samhället de resurser som behövs för all manskall kunna klara delta! Meddet anförda, herr talman, yrkar jag bifall till de socialdemokratiskareservationerna i arbeismarknadsutskotteis belänkande nr 21. () kongenmäle; När utskottets vice ordförande ånyo pläderar för den reservation därman föreslår ytterligare medel till AMS för all AMS skall kunna klara devapenfrias sysselsättning vill jag säga alt motionärernas uppfattning kundevara riktig dä de skrev moiionen och möjligen också senare dävi behandlade frågan i utskottet. Men när ulskoitets socialdemokratiskeföreträdare inte ens, trots alt han säger sig ha tagit del av deuppgifter från AMS där AMS säger sig kunna direkl placera de vapenfria, ärberedd atl nu frångå reservationen lyder det på alt socialdemokraterna sitterfast i något som jag skulle vilja kalla överbudsiänkande. I skrivelsen frånarbetsmarknadsverket slår bl. a. följande; kan vi nästan utlova tjänstgöring redan efter elt halvår förden som villtjänstgöra inom den kommunala vårdsektorn. o. m. gått så långt altAMS fåll svårt alt fylla en del platser efler all tidigare hahaft långa köer. Molbakgrund av det ullalandet och av att propositionens förslag innebär en myckelkraftig ökning framstår det som ytterst märkligt atl reservanterna vidhållerdel här kravet också . Såbara ett par ord om de fria marknadskrafterna. Inom parentes sagt, herr lalman,har jag icke gjort mig lill talesman för dem. BengtFageriund säger att vi behöver en ökad planhushållning. Ökad planhushållning -innebär del atl socialdemokraierna vill överge biandekonomin? Vi har inienågon ekonomisk debau här , men om del skulle vara så allsocialdemokraierna har inlagil en ny siändpunki, bör nog den poliliska bombenbrisera redan här . Vadjag pläderar för och vad vi från liberali håll vill ha är en socialt styrdmarknadsekonomi. Den har kunnai ge mycket goda resultat. De åtgärder som harsatts in på det ekonomisk-politiska området har trots socialdemokratisktmotstånd givit till resultat alt vi haren bältre tillväxt i vår ekonomi än vihaft pä . Produktionen ökar irotsatt våra lager är slora, inflationenhar framgångsrikt bekämpats och vår ullandsbalans har förbättrats. Det speglaren begynnande optimism, såväl inom näringslivel i stort som hosarbetsmarknadens parter. Jag skulle vilja beteckna det som en framgångsrikregeringspolitik. Del kommer pä kon och ännu mer pä lång sikt att ge fleraarbeten och leda lill färre arbetslösa. () kongenmäle: Känner ni inte oro , frågar . Jo, vikänner stor oro, om det är ökad planhushållning och ökat samhällsinflyiandesom skall bli den röda tråden i svensk politik. Del var ju sä ni ville ha delunderde 44 åren! Del var ju så ni i ännu högre grad ville badet under1970-talel och fram lill 1976! Men vad blev resultatet? Aldrig någonsin i vårhisloria har befunnit sig i ett sådant krisläge som då den borgerligatrepartiregeringen tog över efter socialdemokraterna hösien 1976. Hur var del egentligen? Vi hade slora och växande handels- ochbyiesbalansunderskoit. Vi hade en industriproduktion som sjönk och somhade sjunkit . Inflationen låg pålO-proceninivån. Vi förlorade marknadsandelar lill utlandet. Vikunde inte klara konkurrensen med företag utanför vårl lands gränser. Vi hade under hela 1970-lalet en sämrebruitonationalproduklulveck-ling, en sämre tillväxttakt an man hade i andraländer. OECD-länderna1972, trea från slutet och fyra från slutet . Vi befann oss i en öppen valutakris dätrepartiregeringen tillträdde. Vi mötte, som vet, myckelbesvärliga siruklurkriser i den ena brapschen efter den andra. Vi hade ökande arbetslöshet. Vi får gä långttillbaka i tiden föratt möta sä stora arbelslöshetsproblem som vi haft desenaste åren. Hurreagerade väljarna pä della? Del vet lika bra som jag.Trepartiregeringen fick ta över del här konkursboet och försöka få ordning påekonomin. Och man kom faktiskt en bit på väg under de tvä år man fick regeralillsammans. Ekonomisk expertis både inom och utom landet har påpekat alt detvar rikliga ålgärder som då vidtogs. Nej,, den bästa garantin för trygghet i jobben och förökat antaljobb är vinstgivande och konkurrenskraftiga företag. Allrasist: talade om statiskt samhälle. Men, snälla ,är det inte just det som ni skapar genom den sysselsätiningsgaranti som ni förnågra månader sedan kom överens med folkpartiregeringen om för en viss bransch? () kongenmäle: Beträffande de vapenfrias tjänstgöring vill jag konstalera, ElverJonsson, all ni när ni avstyrkte vår motion inte heller hade dessa siffror. Nog sagt om del. pläderar förde fria marknadskrafterna, men i nästa andetag säger hanatl vi vill ha en liberalt styrd marknadsekonomi. Kan jag få en förklaring päskillnaden mellan en liberalt styrd marknadsekonomi och de friamarknadskrafterna i del här sammanhanget? Vadär del ni har byggt upp under den lid ni varit i regeringsställning? Jagerkänner villigt atl ni har använt en stor summa pengar till alt subventioneraolika företag. Del typiska exemplet är Uddeholmslånet. Ni säger t. o. m. atluppdelningen av pengarna ytterst är en affär mellan förelagen, som vi inteskall lägga oss i. En sådan form av liberal marknadshushållning är verkligenfri. AlfWennerfors säger sig känna oro inför tanken på ökad planhushållning och ökatsamhällsinflyiande saml framför kritik mot den svenska arbetarrörelsen. Hansäger också att det aldrig varit så illa slälll i det svenska samhället som vidregeringsskiftet . Men jag är tillräckligt gammal för alt komma ihåg hurdel var när vi socialdemokrater tog över 1932. Fram lill dess hade verkligen defria marknadskrafterna fått styra. Den dåvarande högerns ideologi var att inteblanda in samhället. Det var vi socialdemokrater som fick reda ut problemen. Undervalrörelsen var del vi socialdemokrater som pekade på de strukturellaproblem som landet stod inför. Ni lovade en mängd saker som ni inle har kunnathålla. Alt tala om all var ett konkursbo 1976 är verkligen att ta storaord i sin mun med tanke pä atl ni under trepartiregeringens sista år hade ettbudgetunderskott pä , och del underskottet är inle mindre . Lål mig påpeka all under den lid vi satt iregeringsställning utnämnde den svenska krispolitiken till den bästa inom helaOECD. frågade mig om vi ville fä till stånd en ändring i biandekonomin. Ja,vi vill ha ett slörre socialt ansvar och en annan biandekonomi än er som baragår ul på all ge subventioner. Vi vill också alt lönlagarna skall få ettinflytande över den biandekonomin. Vi vill inte atl allt skall förstatligas,men vi anser alt människor själva skall få vara med om alt bestämma sinframlid. ELVERJONSSON (fp) kort genmäle: Ulskoitets vice ordförande drabbades av etl hörfel. Jag sade inleliberal marknadshushållning, utan en socialt styrd marknadshushållning. Det ärvad liberalerna står för. Vad ordet socialt betyder tror jag inte jag behöverförklara för . BengtFageriund talar om alt socialdemokratin vill få till stånd etl slörreinflytande för de anställda. Därom är vi ändå ganska ense, och därför skall jaginle gä i polemik med honom pä den punkten. Vadvi frän liberalt häll är ängsliga för är alt fä den alltför starkadetaljstyrning, som i sin förlängning leder till elt socialistiskt samhälle.Det är vi beredda alt säga nej lill . ALFWENNERFORS (m) kort genmäle; Jag vill påminna och andra i kammaren om atl1930-lalels kris inle bara var en svensk kris. Det var fråga om envärldsdepression. Många andra länder hade också slora problem. Jag har ingenanledning atl agera försvarsadvokat för de missgrepp som gjordes på den liden.Däremot tyckerjag del är allvariigt alt vi, trots allt vi borde ha lärt oss avdepressionen på 1930-ialet och tiden därefter, ändå hamnade i en så krisartadsituation under 1970-lalet jämfört med andra länder. Detvar vi som talade om siruklurkriser, säger . Men hur värdetegentligen? Fick verkligen svenska folket reda på hur illa ställt del var medden svenska ekonomin vid liden för valrörelsen ? Ni sade ju all vimoderater svartmålade. När vi hade fått regeringsansvaret visade del sigsä småningom atl del hade behövt sägas ännu mer, om man verkligen skulle hasvartmålat lägel. Hur var del med de representanter för olika branscher sombesökte kanslihuset för atl berätta hur allvarligt läget var förvarvsbranschen, stålbranschen och gravbranschen? Jo, de uppmanades att hållasig lugna tills efler valet. Då fick en annan regering la ansvaret och försökarätta till vad socialdemokraterna hade ställt lill med. () kortgenmäle: Vad socialt ansvar är vet jag, men vad social marknadshushållninginnebär har jag aldrig blivit på det klara med. Hela denna diskussion visar vadden har lett till. Ni har salsal på alt skapa vinsler för förelagen.Nationalekonomer talar om alt har förts över från lönlagarna tillaktieägarna och lill kapitalbildarna i detta land. Ärdei en socialmarknadshushållning, betackar jag mig för en sådan i detta sammanhang. AlfWennerfors säger all vi 1930 hade en internationell kris. Var den inteinternationell under 1970-talel? Jo, men den började mycket tidigare i utlandetän här i . AlfWennerfors har själv hänvisat lill . Jag kan hänvisa till idella sammanhang. Jag vill hävda att svensk arbetarrörelse i strid med deåsikter som förfäktar i har drivit fram dettaland från ett fattigland, som jag själv har upplevt, lill ett välståndsland.Trots era nedbrytande försök i den svenska politiken har vi klaral delta. Förstevice talmannen anmälde atl och anhållit all lillprotokollet få antecknat all de inie ägde räll lill yueriigare repliker. Del har snart gäll pä grundval avsysselsällningsutredningens förslag anslöt sig lill principen alt ungdomarnaskall tillförsäkras utbildning, praktik eller arbete. Ett förverkligande avdenna princip kräver förstärkta resurser lill samhällsorganen. Genom beslut häri har också olika förstärkningar ställts lill förfogande. Trots dessainsatser kan man konstatera att antalet arbetslösa ungdomar mellan 4:ekvartalet 1975 och 4:e kvartalet 1978 har ökat frän 27 000 till 32 000. Delinnebär all ungdomarna i praktiken nu i mindre utsträckning än lidigaregaranteras utbildning, praktik eller arbete. F.n. är ungefär 33 000 ungdomar under 25 är arbetslösa, och ca 66 000 är beroendeav någon form av arbelsmarknadspolitisk åtgärd. De ungdomar som lämnargrundskolan i vår är ca 9 000 fler än . kommer ungdomarna iåldern 16-18 är alt vara ca 18 000 fler än 1978. Mol denna bakgrund ärdeinaturligtvis angelägel att kraftigt förslärka de regional-och näringspolitiskainsatserna för alt skapa nya arbetstillfällen. Vivet all del inle finns någon särskild arbetsmarknad för ungdomar, och delbetyder att alla insatser som gynnar utveckling och differentiering av denreguljära arbetsmarknaden också gynnar ungdomen. För alt klara ungdomenssysselsättningsproblem framöverärdel också nödvändigt alt genom en utbyggdarbetsmarknadspolitik påverka företagens personalrekryiering så att också svagagrupper pä arbeismarknaden kan få arbete. Till denna grapp räknas mångaungdomar. Delfinns också anledning påpeka nödvändigheten av en ökad samverkan mellansysselsältningsplanering och utbildningsplanering för att på så sätt förhindraall alltför stora balansproblem uppstår pä arbeismarknaden. Skolan har i dagett uppföljningsansvar för ungdomar , men på grund avbristande resurser har delta ansvar inte kunnai ges en konkret innebörd. Storainsatser från olika myndigheter krävs för att stötta ungdomarna och särskilt deungdomar som har sociala problem. sällningsulredningensförsöksverksamhet i visar all intensifierade insatser från olikamyndigheters sida ger positiva resultat. Det är därför nödvändigt attytterligare samverkande resurser sätts in för att på det sättet skapaförutsättningar för ett konkret uppföljningsansvar också för ungdomar som äröver . Ivår motion nr 2034 har vi pekat på några ålgärder mol ungdomsarbetslösheten.Ungdomsarbetslösheten är förenad med många svåra problem. För den enskilde ärmöjligheten atl få ett arbete av helt avgörande betydelse för all upplevatillvaron som meningsfylld. Det har också stor betydelse för ungdomarnasframlida inställning till arbetets värde. Arbetslöshet leder till socialaproblem, kriminalitet m. m. Ingen resurs får lämnas oprövad i arbetet för atlkomma lill rätta med ungdomsarbetslösheten. Somjag, herr talman, nämnde inledningsvis kommer antalet ungdomar i åldern 16-18år alt kraftigt öka under 1980-och 1990-talen. Detta ställer stora krav påtillgången till prakiikplatser, della inte minsl med lanke pä nödvändighetenatl ungdomarna i ökad utsträckning får arbetslivserfarenhet under sinutbildningstid. I vår motion har vi aktualiserat en kartläggning av hur mångapraktikplatser som kan ställas lill förfogande under de närmasie åren. Blirinte tillgången tillräcklig för att klara behovet, måste olika utvägar prövasför alt komma till rätta med brislen på praklikanlplalser. Här kan del dä varafråga om ökade stimulansåtgärder lill arbetsgivarna men också ökade krav fränsamhällets sida på arbetsgivarna all verkligen ställa prakiikplatser tillförfogande. Vi utgår ifrån atl delegationen för ungdomens sysselsättningsfrågor,som enligt vad utskottet inhämtat handlägger den här karlläggningen, bedriverarbetet med stor skyndsamhet och föreslär erforderliga ålgärder. betänkande behandlas också motion nr 1562 av mig ochCatarina Rönnung med kravet all beredskapsarbete får utföras till en ny vägmellan och i kommun. Med tanke på desysselsättningsproblem som finns i östra delen av och mellerstaKalmar län är del speciellt angeläget all befintligt näringsliv får rimligamöjligheler lill utveckling. Ett byggande av vägen skulle innebära stora fördelarför , som har verksamhet förlagd tillPaulisiröm och . Det lolala antalet anställda uppgår lill ca 700. Eltbyggande av vägen skulle innebära all avståndet mellan nämnda orter minskas medca . Utskottetullalar alt beredskapsarbetenas primära syfte är sysselsättnings-politiskt, alldel pä orten finns behov av alt sysselsätta arbetslösa samt att arbetena lämparsig för de aktuella arbetssökandena med hänsyn till deras yrkeserfarenhet.Ulskollel säger vidare atl de typer av arbeten som bl. a. omnämnts i vår motioni och för sig kan vara lämpliga all anordna som beredskapsarbeten. Vimotionärer utgår frän att arbetsmarknadsmyndigheterna kommer all göra denbedömningen och alt projektet snarasi kan igångsättas. Slutligen,herr lalman, får jag yrka bifall till reservationerna 4, 7 och 9 och i övrigttill utskotiets hemställan. STENSVENSSON (m); Trepartiregeringens insatser för att komma till rälla med denekonomiska krisen och bekämpa arbetslösheten kan i efterhand konstaleras ha givitett mycket gott resultat. Jagvill vända mig lill och säga alt socialdemokraterna motsattesig varje enskild åtgärd som trepartiregeringen vidtog för atl värnasysselsättningen och förbättra näringslivets konkurrenskraft. Socialdemokraternagick emot devalveringen och avskaffandet av den 4-procenliga löneskatten. Istället föreslog och hans kolleger höjningar av löneskatternamed bortåt . Hade socialdemokraterna i regeringsställning fält möjlighel altgenomföra den polilik som de nu har förordat i opposition under innevarandemandatperiod, skulle kostnadsläget för en stor del av vår exportindustri i dagha varit 25 96 högre än vad det nu är. Då skulle vårl läge ha varit nära nogkatastrofalt. Delär viktigt alt den offentliga sektorns expansion pä bekostnad av andra sektorerbromsas upp. Vad som krävs är ökad tillväxt och mer av stimulans lillinitiativ och arbetsinsatser. Genom en höjd tillväxttakt utnyttjas våraproduktionsresurser bättre. Enlyngdpunktsförskjutning måsle nu ske i vad gäller samhällets engagemang påolika områden, dvs. från en fortsatt utbyggnad av den offentliga sektorn ökad stimulans med generella medel av hela näringslivel. I samband därmedmåste också budgetunderskottet trappas ned. Vad frågan nu gäller, herr lalman,är vilka kostnader för selektiva åtgärder vi på t. ex. arbetsmarknadspolitikensområde skall tillåta belasta vår internationella konkurrenskraft. Delta lederfram lill atl stödinsatserna successivt skall trappas ned, liksomstödinsatserna på näringspolitikens område. Budgetunderskottet får inle ochkan inte nedbringas genom skalleskärpningar! Delär mol denna bakgrand som vi moderater har föreslagit en rad besparingar päarbetsmarknadspolitikens område. har tidigare i debattenutvecklat några principiella synpunkier pä detta som jag kan instämma i. Jagskall i del följande begränsa mig till att kommentera de reservationer som vifogat vid del betänkande vi nu behandlar och som inle log upp isitt anförande. Ireservation nr 15 har vi förordat en neddragning av anslaget tillarbetsmarknadsutbildning med 200 miljoner. Vi anser atl del finns anledning atlse mer optimistiskt på den närmasie utvecklingen än vad regeringen gör. Dennedgång som redan noterats vad beträffar företagsutbildningen talar för detta.Del finns också anledning atl göra en översyn av formerna för och omfattningenav utbildningsbidrag som utbetalas i samband med arbetsmarknadsutbildning. Detkan t. o. m. ifrågasättas om vissa former skall vara sä generösa som de somkännetecknat exempelvis de utbetalda bidragen isamband med den senasie jul- och nyårshelgen. Enligl ett beslut avarbetsmarknadsstyrelsen fick kursdeltagarna behålla utbildningsbidraget utanatt behöva utnyttja sina s. k. ea-dagar. Enliglarbetsmarknadsstyrelsens egna beräkningar uppgår det genomsnitt- ligautbildningsbidraget per dag lill ca . Jag vill inskjuta att jag föregen deltycker all della verkar något för lågt räknat. Jag tror atl summan liggerhögre. Underde nämnda sju kursfria dagarna kan man således beräkna alt ca 28milj. utbetalades i utbildningsbidrag. Därtill skall man lägga kostnadernaför de ca 1 400 lärarna. Man kan således räkna med alt arbetsmarknadsstyrelsensjulklapp till kursdeltagarna har koslat skattebetalarna mer än 30 milj. kr. Jagskulle i det här sammanhanget gärna vilja fråga arbetsmarknadsministern påvilka grunder kunde falla elt sådant beslut. Är del pädet här sättet hushällar med skattebetalarnas pengar? Detfinns, som jag redan antytt, goda skäl för all se över reglerna förkursuppehäll m. m. Enligt vad jag inhämtat haren arbetsgrupp tillsatts meduppgift alt granska dylika frågor. Således finns det även av dessa skälanledning alt vidta åtgärder för atl begränsa anslagen lill arbetsmarknadsutbildningen. Eltav de nya medel som regeringen tagit till hjälp i arbetsmarknadspolitikenärdens. 25-kronan,som syftartill all förhindra permitteringar. Men i etlläge där vi kan räkna med en högre ekonomisk aktivitet bör, som vi påpekar ireservation nr 11, inle denna bidragsform göras lill ett permanent medel iarbetsmarknadspolitiken. Frågan om bidragsformens lämplighet bör bli föremålför översyn i den av arbetsmarknadsministern förutskickade kommittén förarbetsmarknadsutbildning. Ireservation nr 21 har vi föreslagit en neddragning av anslaget tillarbelarskyddsfonden med 20 milj. kr. Huvuddelen av delta anslag används förutbildning och information om medbestämmande i arbetslivet. Dä principerna fördetta stöd fastställdes, förutsatte statsmakterna atl detta utbildningsbehovskulle vara särskilt stort för atl sedan minska. Stöd gesnumera även lill utbildning av representanter för de anställda i statligastyrelser och företag. Trots alt elt odisponerat anslag pä 15 milj. kr.beräknas kvarstå vid budgetårels utgång har regeringen föreslagit alt dellolala anslaget skall höjas. Vidare kan vi konstatera alt man påarbetsgivarsidan inle längre begär medel i beräknad omfattning. Del harförutsatts atl fördelningen av anslaget mellan parterna skall vara 80 96 lillarbetstagarnas organisaiioner och 20 96 lill arbetsgivarnas organisationer. Ettminskat uttag av den ena parten motiverar inle elt ökat tillskott tillmotparten. I stället måste alternativet all spara de uppkomna överskottsmedlentillvaratas. 1betänkandet redovisar utskottet atl sysselsättningen inom jordbruket ochträdgårdsnäringen har varit föremål för särskild ulredning. Resultatetredovisas i betänkandet Arbete i jordbruk och trädgård. Efter remissbehandlingredovisas frågan i proposilionen.