prot · G209149 · 1978-12-31 00:00:00 — Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Användningenav automatisk databehandling i statsförvaltningen § 3 Användningen avautomatisk databehandling i statsförvaltningen Föredrogs finansutskotiels betänkande 1978/79:34med anledning av propositionen 1978/79:121 om användningen av automatiskdatabehandling (ADB) i statsförvaltningen jämte motioner. I propositionen 1978/79:121 hade regeringen(budgetdepartemeniet) efter föredragning av budget- och ekonomiministernIngemar Mundebo delsgivit tillfälle att ta del av vad som i propositionen anförts omanvändningen av automatisk databehandling i statsförvaltningen, delsföreslagit atl lill Information till statsmyndigheterna m. fl. omanvändning av automatisk databehandling i statsförvaltningen för budgetåret1979/80 under åttonde huvudtiteln anvisa etl förslagsanslag av . Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenredogörs för regeringens syn på användningen av automatisk dalabehandling (ADB)för administrativa ändamål i statsförvaltningen. De åtgärder som regeringenavser atl vidta för att förbättra statsmakternas insyn och styrmöjligheter pådelta område redovisas. Andra frågor som behandlas är bl. a. hursystemutvecklingsarbetet bör bedrivas och dalordrifien organiseras istatsförvaltningen. Även frågor som rör anskaffning av ADB-ulrustning,information om användningen av ADB i statsförvaltningen samt möjligheternalill samverkan mellan kommuner och landsting las upp. Avslutningsvis behandlasvissa organisationsfrågor." Idetta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1978/väckta motionerna 1978/79:571av m. fl. (c), vari hemställts att hos regeringenskulle anhålla om att en pariamentarisk utredning tillkallades för atl utarbetaprinciper och riktlinjer för datateknikens utveckling och användning i enlighetmed vad som anförts i motionen - denna motion hade remitterats tillkonstitutionsutskottet och sedermera överiämnats till flnans-utskoltel, 1978/79:1109 av m. fl. (m), varihemställts all hos regeringen begärde en översyn av formerna församordningen av statens dalaverksamhet. dels de med anledning avproposiiionen väckta motionerna 1978/79:2264 av () och AlvarAndersson (c), vari hemställts alt som sin mening gav regeringen lillkänna 1.all propositionsförslag om planering och styrning av den statligaADB-användningen endast borde ses som temporära åtgärder i avvaktan på altbeslut kunde fattas om principer och riktlinjer för datafrågorna i samhället 2. att viktigare beslut om systeminvesieringar ochtilldelning av medel till datamaskinfonden borde avgöras av i sambandmed budgetbesluten för resp. myndighet inkl. affärsverken, 3. alt regeringen borde uppta överläggningar medföreträdare för landsting och kommuner om alt regionalt placeradataspecialister för atl utveckla den regionala och lokala datakompelensen, 4. alt frågan om regionala datacentraler prövades ienlighet med vad som anförts i motionen, 5. alt DAFA:s tekniska och marknadsmässigaförutsättningar på olika dataområden borde utredas i enlighet med vad somanförts i motionen, 6. alt en samlad utbildningsplan för statligaADB-användare borde redovisas, 7. att ett planeringsråd borde inrättas för att följautvecklingen av det allmänna datanätet, 8. atl utredningen av organisationen för de centralamyndighetsuppgifterna avseende ADB fick en parlamentarisk representation samtall utredningen fick tilläggsdirektiv all närmare pröva ell meradecentraliserat alternativ vad gällde upphandlingsverksamhelen, 9. atl vad som i övrigt anförts i motionen angåendeden statliga ADB-användningen lades till grund för statsmakternas handlade. Användningenav automatisk databehandling i statsförvaltningen 1978/79:2321av m. fi. (m), vari hemställts 1. alt hos regeringen begärde atl denhittillsvarande statliga ADB-användningen skulle bli föremål för enexpertgranskning med syfte alt studera effekterna av och effektiviteten istatens hittillsvarande ADB-verksamhel, 2. alt hos regeringen begärde att förslagskyndsamt framlades syftande till en ökad politisk styrning av utvecklingen avnya ADB-syslem och inköp av ADB-utrusining i enlighet med vad som i motionenanförts, 3. all hos regeringen begärde tillsättandetav en utredning syftande till en begränsning av statens engagemang inomdalatjänslområ-det, 4. att hos regeringen begärde förslag lillutbyggd information och forskning inom ADB-området, 5. alt hos regeringen begärdeförslag lill en prissättning på informationsutlag ur statliga ADB-syslem somsvarade mol de verkliga kostnaderna. 1978/79:2322av Kjell-OlofFeldt m. fl. (s), vari hemställts all skulle 1. som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om den av regeringen lämnade redovisningen om användningen avADB i statsförvaltningen, 2. avslå regeringens förslag om anslag tillInformation lill slals-myndigheterna m. fl. om användning av automatiskdatabehandling i statsförvaltningen. Användningenav automatisk databehandling i statsförvaltningen 1978/79:2323av m. fl. (s), vari hemställts atl skulle 1. somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättandet av ett dataråd, 2. somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om en pariamentarisk utredning om datateknikens sårbarhets- och säkerhetsfrå gor, 1978/79:2324 av (), vari såvitt nu vari fråga hemställts atl beslutade 4. att beträffandestatens daiamaskinfond uttala a. attden nuvarande villkorslösa delegeringen borde ersättas av ell alternativ som gav faktisk möjlighet att påverka utvecklingen, b. atlden minst byråkratiska förbättringen borde vara alt inrätta en särskild nämnd under statsrådsberedningen, som beslutade om vilka dala- utrustningsinköp som fick belasta fonden, c. attansvaret för beslut om upphandlingar borde ankomma på respektive myndighet, d. attstatskontorets kompetens och resurser på upphandlingsområdet bibehölls som stöd för myndigheterna och med statskontoret som obligato risk samrådsparlner, 5. att hos regeringen anhålla om en parlamentariskutredning av principerna för raiionaliseringsverksamhelens organisation inomstatsförvaltningen, av statskontorets organisation och verksamhet samt avriktlinjerna för upphandlingen av datautrustningen - denna utredning bordestarta sitt arbete så fort den pågående statskontorsöversynen avslutat sinverksamhet. 6. all uttala all nämnda, parlamentariskautredning fick i uppdrag att inkomma med förslag om riktlinjer för DAFA:sframlid, om omfattningen av dess verksamhet och om behovet av all bibehållamyndigheten, 7. atl uttala alt del budgetpropositionnämnda förbudet för riksrevisionsverkei alt verka inom områden därstatskontoret var aktivt upphävdes, 8. att uttala att ansvarsgränserna för myndigheternasdaiaverksamhei borde sammanfalla med de i övrigt uppdragna gränserna och attvissa i motionen nämnda organ därför borde avvecklas, 9. alt avslå det i propositionen ställdaanslagsyrkandel, och 1978/79:2325av m.fl. (vpk), vari hemställts all hos regeringenbegärde att en parlamentarisk utredning tillsattes med uppdrag atl föreslåförbättringar och regler för den statliga ADB-verksamheten med specielltbeaktande av viklen av ett avgörande inflytande på systemens utformning ochinförande förden berörda personalen, minskad arbetsdelning isystemutvecklingsarbelet och bättre utnyttjande av datalogiskt kunnande viduppbyggnad av programsystem. 1. beträffande fastställande av riktlinjer förADB-verksamhet i statsförvaltningen m. m. alt med anledning avpropositionen såvitt nu var i fråga och motionerna 1978/79:2264, yrkandena 1och 9,2322, yrkandet 1, och 2324, yrkandet 4 såvitt nu var i fråga, som sinmening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört, 2. beträffande styrning av ADB i statsförvaltningenalt med anledning av propositionen såvitt nu var i fråga, motionerna1978/79:2264, yrkandet 2, och 2321, yrkandet 2, samt med avslag på motionen2324, yrkandet 4 såvitt nu var i fråga, som sin mening gav regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 3. beträffande systemutveckling och datordriftens organisationall med anledning av propositionen såvitt nu var i fråga ochmotionen 1978/79:2264, yrkandena 3, 4 och 6, samt med avslag på motionerna2264, yrkandet 5, 2321, yrkandet 3, och 2324, yrkandet 8, som sin mening gavregeringen lill känna vad utskottet anfört, 4. beträffande inrättande av en datadelegation attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:2323, yrkandet 1, och med anledningav motionerna 571, 1109, 2264, yrkandet 7, 2321, yrkandena 1, och 4, 2323,yrkandet 2, 2324, yrkandet 4 såvitt nu var i fråga, och 2325 som sin mening gavregeringen till känna vad ulskotlei anfört, 5. beträffande utredningsarbete rörande de centralamyndighetsuppgifterna när det gällde rationalisering och ADB atl riksdagenskulle avslå motionerna 1978/79:2264, yrkandet 8, och 2324, yrkandena 5 och 6, 6. beträffande uttalande om riksrevisionsverkeisverksamhetsområde alt skulle avslå motionen 1978/79:2324, yrkandet 7, 7. beträffande prissäUning på informationsuttag urstatliga ADB-syslem att skulle avslå motionen 1978/79:2321, yrkandet5, 8. beträffande medelsanvisning att medbifall till motionerna 1978/79:2322, yrkandet 2, och 2324, yrkandet 9, skulleavslå hemställan i propositionen om anslag till Information lillstatsmyndigheterna m. fl. om användningen av automatisk databehandling istatsförvaltningen. Användningenav automatisk databehandling i statsförvaltningen Följandetre reservationer hade avgivits av () och (): 1.beträffande systemutveckling och dalordriftens organisation, vari reservanternaansett all utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen skulle med anledning av propositionen såviu nu var i fråga ochmotionen 1978/79:2264, yrkandena 3, 4 och 6, och med avslag på motionen1978/79:2324, yrkandet 8,bifalla motionerna 1978/79:2264, yrkandet 5, och2321, yrkandet 3, samt som sin mening ge regeringen till känna vadreservanterna anfört. 2. beträffande inrättande av en datadelegation,vari reservanterna ansett atl utskottets yttrande i viss del skulle ha av demangiven lydelse. Användningenav automatisk databehandling i statsförvaltningen 3.beträffande prissättning på informationsuttag ur statliga ADB-syslem, varireservanterna ansett att utskottet under 7 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1978/79:2321, yrkandet 5, hos regeringenbegärde förslag till prissättning på informationsutlag ur statliga ADB-systemsom svarade mot de verkliga kostnaderna. GÖTHEKNUTSON (m): Dalans användning i samhället har ökat mycket markant, för atl inlesäga drastiskt, underde . I , som ärelt föregångsland även pådelta område, räknar man med att den sammanlagda produktionen av varor ochtjänster inom dalaområdet skall ha ökat från av den samladebruttonationalprodukten lill 1980 och inte 1985. 1Sverige har det inte redovisats någon liknande prognos, men beräkningar ger vidhanden att det också i kommeratt ske en fortsatt snabb utveckling avdataanvändningen . Några siffror kan vi dock notera, och detgäller statens totala kostnader för användningen av automatisk databehandling,förkortat ADB. Och det är faktiskt inga små kostnader som vi noterar. Hittillsunder 1970-lalet har ADB-kostnaderna motsvarat inte mindre än av vårtotala statsbudget. Sätter man kostnaden i relation lill kostnaderna för denlöpande verksamheten inom statsförvaltningen uppgår siffran lill . Detär naturiigt och nödvändigt att datapolitiken och vad som hör till denautomatiska databehandlingen inom samhällsområdet blir alltmera uppmärksammatav oss politiker och framför allt här i . ADB-lekniken har kommit atlpåverka praktiskt tagel varie samhällsområde, och delta gör del nödvändigt attvi får till stånd en samlad och medveten politik i vad gäller dessa frågor. Frånmoderata samlingspartiet föreligger en partimotion, nr 2321, till dettariksmöte. Motionen är väckt med anledning av regeringens proposition nr 121 omanvändningen av ADB i statsförvaltningen, och del är detla som vi nu behandlari finansutskottets betänkande nr 34. Härföreligger tre reservationer, alla av min partikamrat och mig.Reservationen I gäller systemutveckling och dalordriftens organisation, framförallt vad beträffar det statliga engagemanget inom dataljänstområdel.Reservationen 2 gäller inrättandet av en daladelegation, där vi moderatareservanter vill markera vilken huvuduppgift denna delegation skall ha. Ireservationen 3 har vi moderater i finansutskottet hemställt att hosregeringen skall begära förslag lill prissättning på informationsuttag urstatliga ADB-syslem, en prissättning som svarar mot de verkliga kostnaderna. Denproposition som regeringen lagt beträffande ADB är etl digert häfte på ca 250sidor. Proposiiionen omfattar inte dalapolitiken i stort - och det är hellerinte meningen - utan begränsar sig till statsförvaltningen. Propositionen äremellertid myckel allmänt hållen-jag skulle vilja säga ganska luddig i mångaavseenden - men den sägs inte heller ha något annat syfte än atl anmäla och redogöra för aktuella överväganden beträffande stats- förvaltningens egenanvändning av datorer för administrativa ändamål. Dekonkreta förslagen begränsar sig lill en hemställan om all tar del avinnehållet i proposiiionen-och det aren rimlig önskan, som utskottetsjälvfallet villfarit. Därutöver önskar regeringen alt ger ettinformationsanslag på . Detla förslag har utskottet avvisat. Proposiiionenär, som Jag nämnde, mycket allmänt hållen. Den kunde och borde ha varitbetydligt mer konstmktiv och innehållit konkreta förslag. Vi moderater anser,och det har vi satt på pränt i vår partimotion nr 2321, att det är nödvändigtmed en samlad och medveten politik på dataområdet. Vi finner det sålundabeklagligt att regeringspropositionen inte i någon egentlig grad ger ullryckför viklen av ell samlat pariamenlariskl grepp på datapolitiken. Jagvill emellertid notera att vad som framförs i proposiiionen är steg i rättriktning. Och i vår partimolion lar vi upp några utav de väsentliga områden därvi anser alt bör komplettera propositionen och hemställa hosregeringen om kompletteringar. Såhar också blivit fallet när finansulskoUet har behandlat både propositionenoch de motioner som väckts i anslutning lill den. I den moderata parlimotionenhar vi framfört fem förslag. Det första är att hos regeringen begäralt den hillillsvarande statliga ADB-användningen skall bli föremål för enexperlgranskning med syfte atl studera effekterna av och effektiviteten istatens hittillsvarande ADB-verksamhet. Detla vårt yrkande har i praktikenbifallits i den fjärde punkten i utskottets hemställan, där utskottet vill attregeringen inrättar en särskild datadelegation - knuien tillstatsrådsberedningen. Vi förutsätter då alt den expertgranskning vi begär frånmoderat håll kommer att verkställas inom denna datadelegations verksamhet. Vårtandra förslag i vår motion är atl regeringen så snabbt som möjligt lägger framförslag syftande lill en ökad politisk styrning av nya ADB-system och inköp avADB-ulrustning. Vi har närmare motiverat detla i vår partimotion. Också pådenna punkt i vår hemställan har vi fått bifall lill vår motion. Deltaär mycket glädjande, eftersom måste få ett betydligt ökat inflytandeöver dataanvändningen i statsförvaltningen och över huvud tagel inom denoffentliga sektorn. Det parlamentariska greppet om denna utveckling måste blifast, annars finns del all anledning lill oro för var vi hamnar. Dataanvändningeni den offentliga sektorn får inte bli styrd av byråkratin, den får inte bli ellområde där experterna har ett avgörande inflytande på egen hand - utanparlamentarisk styrning - och där de kan falla alla vikliga avgöranden. Viföreslår vidare i den moderala parlimotionen, atl hos regeringenbegär tillsättandet av en utredning syftande lill en begränsning av statensengagemang inom datatjänslområdet. Denna vår hemställan har utskottet intevelat tillstyrka, och därför har och Jag reserverat oss på denpunkten. Jag skall återkomma till detla. Användningenav automatisk databehandling t statsförvaltningen Användningenav automatisk databehandling i statsförvaltningen Vidareföreslår vi moderater, att hos regeringen begär förslag till utbyggdinformation och forskning inom ADB-området. Denna vår hemställan hartillstyrkts av utskottet. Tillsist föreslår vi alt hos regeringen begär förslag lill enprissättning på informationsuttaget, vilken svarar mot de verkliga kostnaderna.Här har ulskotlei på s. 21 i belänkandet konstaterat, atl ulskotlei i sak intehar någon annan mening än motionärerna. Det är naturligtvis mycket glädjandeatt vi får etl sådant instämmande från finansutskottet, men sedan fortsätterutskottet på följande sätt: "I propositionen har anmälts atlprissättningen på informationsutlag ur statliga ADB-system är en fråga somtorde komma alt medföra åtgärder från regeringens sida. Med hänsyn härtilltorde någon särskild begäran från sida inte vara erforderiig." Vireservanter har den uppfattningen att del är angeläget, alt markerardel här behovet, och vi vill därför ha en skrivning där del uttalas alt delförhållande som råder inte är tillfredsställande. Vi säger att sådanaomfattande avtal som finns mellan privata institutioner och dataföretagframgent bör baseras på en rimlig kostnadstäckning för den statligaverksamheten. Expeditionskungörelsen kan härvid ej vara tillämplig eller geerforderligt stöd för prissättning. Vihemställer därför alt ger regeringen uppdraget atl arbeta fram reglerför en prissättning som -jag upprepar det - svarar mot de verkliga kostnaderna. Dettavar alltså innehållet i reservationen 3, och jag finner, herr talman, det varanaturiigt atl bifaller denna reservation, eftersom ulskotlei klartoch tydligt säger atl det inte har någon annan mening än vad vi motionärerframhåller. Ireservationen 2 har vi markerat en väsentlig begränsning av datadelegationenshuvuduppgift. I utskottets skrivning på s. 19, del stycke som börjar med"Delegationens huvuduppgift" och slutar med "statlig ADB-verksamhet",sägs det atl delegationen skall bevaka utvecklingen av datoriseringen, främjakunskapsutvecklingen på området och föreslå åtgärder för att garantera enpositiv utveckling av datoranvändningen i samhället under demokratisk styrningoch kontroll. Vi moderater stöder självfallet inrättandet av en datadelegationknuten lill statsrådsberedningen -vi föreslår också en sådan i partimotionen,även om vi där har givit den en annan benämning -men del måste ju anses heltorimligt att denna delegation också skall kunna gå in på all ADB-användning isamhället. Det kan rimligen inte vara meningen. Propositionen omfattar f ö.enbart användningen av ADB i statsförvaltningen. Daladelegationens mandat måstebegränsas till den offentliga sektorn. Dettamarkerar vi i vårt förslag lill riksdagsskrivning. Det är den offentligasektorns datoranvändning som denna delegation, knuien lill ,skall syssla med. Närdel gäller reservationen 1 har vi föreslagit en helt annan och betydligt meraomfattande skrivning fr. o. m. sista stycket på s. 18 i utskottets betänkande.Här har vi alltså en helt annan hemställan än vad utskottets Viyrkar bifall lill vår motion nr 2321, yrkande 3. Vi redogör för den statligadalaservicebyråns, DAFA:s, verksamhet liksom en rad andra statliga engagemangpå datatjänslområdet. I utskottets skrivning konstateras atl i flera motionertas den statliga dataservicebyrån DAFA upp till diskussion. I motionen 2264begärs utredning av DAFA:s tekniska och marknadsmässiga förutsättningar och imotionen 2321, alltså den moderata, begärs en utredning syftande till enbegränsning av statens engagemang inom datatjänslområdet. DAFA:s särställning,skriver utskottet, utreds av den s. k. monopolutredningen. Förslag i fråganväntas , kan vi läsa. Del finns enligt utskottets mening anledning atlavvakta resultatet av delta utredningsarbete innan beslut fattas om ytterligareutredningsarbete. Yrkandet på denna punkt avstyrks sålunda, heter det ibetänkandet. Delhar , alldeles , sagts mig alt det från utredningen nu föreliggernågot slags tryck. Jag har emellertid inte själv fått tillgång lill detla, ochJag kan således inte bedöma huruvida man där har gått in på just deförhållanden som vi moderater uppmärksammar både i vår motion och i denskrivning vi nu föreslår som underlag för beslut. Ipropositionen behandlas de här frågeställningarna kring det statligaengagemanget mycket snävt. Ändå har staten en mycket omfattande verksamhet inomdessa områden. Statens engagemang är så omfattande atl man har ca 1 800anställda inom dataljänstseklorn. Den statliga verksamheten omfattar härvidlaginte mindre än 450 milj. kr. i årsomsättning i de nio dataserviceorganisalionersom staten äger helt eller delvis. Dessutomhar staten fyra sektorsinriklade dalacentraler. Det är riksförsäkringsverketstekniska byrå, SCB:s datacentral, RSV:s datacentral och TSV:s datacentral, somhar serviceroller för statsförvaltningen. Här beräknar man omsättningen till300 milj. kr. , och antalet anställda uppgår till ca 1 150. Dessutomhar vi datatjänstsektorn hos , som är landets största ADB-konsullföretagoch haren årsomsättning på 70 milj. kr. och ca 300 anställda. Vikan alltså räkna ihop inte mindre än 14 dataljänslorganisationer som statenäger helt eller delvis. Den sammanlagda årsomsättningen är ca 800 milj. kr. ochantalet anställda 3 250. Detla är väldigt mycket, herr talman, i förhållandelill den samlade dalatjänstsektorn i samhället. En Jämförelse med den enskildasektorn, som vi har gjort i vår motion, visar att de 27 dalaserviceföretag sombildar servicebyråernas branschorganisation, SEBRO, under det här budgetårettillsammans omsätter ca 600 milj. kr. och har 2 250 anställda. Det statligaengagemanget på detla område är således jämförelsevis mycket stort. Vimoderater finner del föga lämpligt alt staten har en så dominerande ställning idenna bransch. Resultatet har blivit en skev konkurrenssituation, vilket bl. a.lett till att den helt dominerande delen av den databehandling som utförs påservicebyråvillkor utförs av statliga datacentraler. Vi noterar också i vårtförslag till skrivning att statens verksamhet inom datatjänslområdet inte varitsärskilt lyckosam. De flesta av de 14 företag och organisationer, som helteller delvis är statsägda, dras med Användningen av automatisk databehandling i statsförvaltningen Användningenav automatisk data behandling i statsförvaltningen betydande problem av olikaslag. Vi pekar på DAFA, som har svårt atl fullfölja alla de myndighels- ochserviceuppgifter som man har åtagit sig. Dethar också visat sig att DAFA:s konkurrenskraft och serviceförmåga är låg. Detborde därför vara en ganska självklar sak att man gör en ordentlig granskningav dessa förhållanden och atl man framarbetar riktlinjer för statens engagemanginom datatjänslområdet. Vi föreslår alltså alt en sådan utredning ges i uppgiftatl dels pröva lämpligheten av en så påtaglig statlig dominans inom en specifiksektor, dels atl man undersöker om inte staten kan uppnå fördelar genom att istörre utsträckning upphandla datatjänster från andra än statsägdatjänsteproducenter. Vi vill också låta utreda hur det statliga engagemanget,som kan bedömas lämpligt inom sektorn, bör organiseras. Vidare bör man ocksåbedöma om de organisationer som har en skyddad ställning och/ellermyndighetsform bör ges en annan organisationsform. Detta är alltså bakgrunden lill våra reservationer. Jag vill med dettayrka bifall lill dessa tre reservationer i finansutskottets betänkande nr 34. Underdetta anförande överlog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk): kommunisterna har i motion 2325 krävt en parlamentariskutredning som skall ha lill uppgift all föreslå förbättringar och regler förden statliga ADB-verksamheten. Utredningen skulle särskilt se över hur deanställdas makt skall kunnaökas, hur man skall kunna bryta den hierarkiskastruktur och arbetsdelning som råder inom organisationen avsystemutvecklingsarbelet och slutligen hur man bättre skall kunna tillvaratadatateknologisk kunskap.