prot · G209168 · 1978-12-31 00:00:00 — De är inte rimliga alt diskutera med tanke på den allvarliga situation somSverige befinner sig i. Vi har en oljekris . Vi har problem framför oss. Deproblemen kommer atl förvärras om får som hon vill, dvs. atlvi avvecklar kärnkraften. Den diskussionen får vi ta senare, men dessa problemär fullständigt tillräckliga. Några beskyllningar om påhittade oljekriserbehövs sanneriigen inte. Energipolitiken,m. ()kort genmäle: Oljebolagen kunde ju fä tag pä olja, men de kunde inte köpa in någon,eftersom de inte fick sälja den till priser som gjorde all det gick jämnt utfördem. Varför var regeringen då passiv i ? Inte förrän ibörjan av maj började regeringen diskutera att tillsätta en delegation för atlkartlägga beredskapen i fråga om oljeförsörjningen. Det är denna passivitet somhar gjort mig misstänksam, men det kanske i stället handlar om okunnighet elleroduglighet. Vadsom har hänt är ju all , del liberala partiet, har gått in ochändrat på marknaden. Genom ett konstlat lågt pris ger man inte konsumenternaden kunskap som de hade kunnat fl med ett högre pris, nämligen . kunskapen omatl vi måste hushälla. I och med aU priset hälls konstlat lågt i förhållandetill priserna på världsmarknaden kommer inte hushållningsåtgärder till ståndsom automatiskt skulle bli följden om man tillämpade de högrevärldsmarknadspriserna. Regeringenborde alltså ha följt världsmarknadspriserna, och för att de höjda prisernainte skulle drabba hushållen och näringslivet för hårt, borde naturligtvisregeringen ha gjort insatser för atl möjliggöra hushällningsälgär-derna.Regeringen borde ha sagt till konsumenterna: Oljan kommer att betinga ettväldigt myckel högre pris. Höjningen kommer att införas successivt, mensamtidigt får ni möjligheter lill investeringar för besparingsåtgärder så altni inte behöver köpa så mycket olja. Ensådan politik hade åstadkommit hushållning. Åtgärderna hade dessutom utgjorten ännu tydligare signal för alla landets producenter av alternativa, inhemskabränslen. Människor hade vågat salsa på alternativen på ett helt annat ochkraftfullare säll, om de hade velat vilket del reella oljepriset pävärtdsmarknaden var. Men den liberala folkpartisliska regeringen har i ställetgått ut och skapat ett konstlat lågt pris utan att vidta några andra åtgärder.På det sättet har man hos människorna i landet skapat ett intryck av att oljanfinns att köpa till ett lägre pris än vad som i själva verket är fallet. Devidtar inte de åtgärder som skulle medföra att vi hushållar med energioch att vi skapar möjligheter till alternativ energi. Detta förfarande lyckerjagär oansvarigt. Det är ett tecken på passivitet från Energipolitiken, in. Det är möjligt att det inte ligger taktik bakom och att regeringen intehar haft tankar på kärnkraften i det här sammanhanget. Men det är inte dettasom är det väsentliga, utan vad mina anklagelser gäller är regeringenspassivitet. Jag noterar nu atl lar tillbaka sin anklagelse. Iövrigt pratar nu bara runt -jag är nästan frestad att kalladet för strunt. De hushållningsåtgärder som hon talar om har vidtagits. Delhandlar om åtgärder som både på byggnadssidan och inom industrin bör få verkanpå litet sikt. Vadsom återstår av resonemang är i själva verket att man skulleha höjt priserna tidigare. Naturligtvis kan man alltid diskutera avvägningar.Och här är det fråga om en svår avvägning som alla regeringar som vill ha enbalanserad ekonomi måste göra. Regeringen har höjt priserna etappvis. Men detär inte möjligt all säga att bara marknadskrafterna skall få spela här. Detskulle skapa enorma problem för den svenska hushållningen, om vi på oljeområdetaccepterade denna princip. I själva verket har regeringen följt den princip somär angiven i propositionen. Där slår ju: "Omdessa prishöjningar", alltså på olja och på spotmarknaden, "- sominte har sin grund i faktiska råoljekoslnadsökningar - tilläts alt snabbt och ifull utsträckning slå igenom på den svenska marknaden skulle det kunna fåoacceptabla följder för balansen i samhällsekonomin. I sådana fall kan detalltså vara nödvändigt atl kortsiktigt dämpa genomslaget av prishöjningar genomolika former av prisreglering. Detta bör emellertid ske på ett sätt som tarhänsyn även till försörjningsinlressena." Dessutom understryksbetydel-.sen av att vi långsiktigt anpassar oss till de internationellapriserna. Dessaprinciper har utskottet, inkl. centerpartisterna i utskottet, ställt sig bakom.Men det gäller ju inte bara att ställa sig bakom principer, utan man måsteockså förstå atl de skall tillämpas. ()kort genmäle: Det är fullt korrekt. Jag har ingalunda talat för atl priset snabbt ochi full utsträckning skall slå igenom. Man måste planera och göra del successivtsamt kombinera del med alla de finansieringsmöjligheter som behövs för alt tatill vara energispill. Alla som har varit ute i det praktiska livet vet atl delfortfarande finns väldigt myckel all göra från hushållningssynpunkt. Ofta kanman inte finansiera det. Man menar att det inte är viktigt nog. Det finns andraoch ännu viktigare åtgärder all vidta. Närnu oljepriset har blivit så högt, skulle naturligtvis regeringen ha utnyttjatdelta och visat atl det här finns finansieringsmöjligheter all snabbi göra sigmer oberoende av olja. Del går att finansiera alla sädana investeringar. Detfinns fortfarande företagsekonomiskt lönsamma investeringar som inte görs,därför atl man i näringslivet helt begripligt prioriterar andra investeringar. Regeringenhar alltså valt atl vara passiv, och därmed väcks misstanken alt Nr 168 det här kanske inte är så angeläget. Man är kanske inte så mån om att klara den problemet - av andra motiv. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Energipolitiken, Jag skall inte ge mig in på en diskussion om turerna kring j ,jj_folkomröstningen, även om det hade varit frestande efter all ha hört IngvarCarlsson och övriga talare. Dessa problem kommer alt ta upp senare.I stället skall jag uppehålla mig vid regeringens proposition och vpk:smotioner. Detär sant som sägs i ulskottsbetänkandet atl vpk har riktal myckel skarp kritikmot regeringens energipoliliska förslag. I likhet med energikommissionensmajoritetsutlåtande undviker regeringen sorgfälligt att tala om något längretidsperspektiv. Hurskall vår energipolitik se ut efter är 2000? Vilken samhällsutveckling skall vi ha? Skall vi fortsätta altställa upp som leverantör av råvaror och halvfabrikat lill de övrigainduslristaterna i och se hur allt större delar av vårverkstadsindustri och andra högförädlande branscher i snabb takt flyttas utfrån med nedläggningar av företag, inskränkningar i driften och ökadarbetslöshet som följd? Del är det som energifrågan innerst inne handlar om. De som bestämmeröver pengarna och därmed har makten i det här landei är inte längreintresserade av en allsidig utveckling av den svenska industrin. Del blirmyckel billigare för våra stora svenska förelag atl föriägga tillverkning somfordrar mycket arbetskraft, dvs. som ger fler arbeten, utanför . Därförfiyttar de sin tillverkning till EG-staterna, , , Singaporeoch . Men de är fortfarande intresserade av atl ta hand om de svenskanaturtillgångarna av malm, skog och billig energi. Därför har de drivit påutbyggnaden av vattenkraften, därför har de genomfört en strukturering av densvenska industrin som ständigt ökat råvamuttaget och energiförbrukningen,därför har de, med statsmakternas goda minne, oavsett om det har varitsocialdemokratiska eller borgerliga regeringar, drivit oss in i oljesamhällelutan att någon ifrågasatt om det har varit vettigt eller inte. Och därför,slutligen, har dessa kapitalistiska intressen satsat på utbyggnad av atomkrafti , inte för att del har varit nationellt nödvändigt eller ens önskvärt,ulan därför alt det har ansetts vara en bra investering ur förelagsekonomisksynvinkel. Och där är vi . Delta dilemma kommer man inte ur, om man somregeringen vill öka produktionen inom traditionella exportindustri.Problemet kan bara lösas genom en långsiktig och planmässig förändring avproduktionsinriktning och energianvändning här i landet. Och måste man ocksåta itu med energiproblemaliken på litet och inte bara tala om1990-lalel. Det fordrar också atl samhället på ell helt annat säll än nu fårkontroll över energisektorn när del gäller både produktion och konsumtion avenergi. Delär mot denna bakgrund man skall se vpk:s krav på ett förstatligande av energisektorn. är regeringen, oavsett vilket parti eller vilka partier som 79 Energipolitiken, in. bildarden, hjälplös när det gäller att säkra vårt energibehov, därför att den intehar kontroll över tillförseln av våra viktigaste energiråvaror, framför alltoljan. Utskottet talar på s. 32 i betänkandet om att samhället, stat ochkommun, minsann äger helt eller delvis slora delar av energisektorn och har ettdominerande inflytande över elproduktionen. Det skulle alltså inte varamotiverat att öka samhällets inflytande, som vpk har krävt i sin motion. Men vii vpk avser inte något slappt ägande på marknadssystemets villkor. Det är dengamla vanliga missuppfattningen bland borgertiga tänkare aUsamhälls-inflytandet beror av graden av statligt eller kommunalt ägande. Det ären förutsättning, men del är inte tillräckligt för att säkra ett reelltinflytande. Omvi nu tar oljemarknaden som är den fråga som är verkligt aktuell i de härsammanhangen, medger ju utskottet självt litet längre fram i betänkandet atlSverige är helt eller nästan helt beroende av de slora internationellaoljebolagen. Regeringen kan inte ens se till alt våra beredskapslager av oljafylls på i den takt som statsmakterna har bestämt och som det finns lagar ochförordningarom. De problemen belystes ju ingående i en interpellationsde-batthär i kammaren för någon vecka sedan. Det finns således alla skäl i väridenatl, som vpk har gjort, resa kravet på att samhället måste skaffa sig störreinn,'tande över energisektorn och i första hand över oljeförsörjningen. Vi harhamnat i oljesamhället på grund av marknadskrafterna, och vi kommer inte altkunna ta oss ur det, även om del finns många som hyser sådana frommaförhoppningar, ulan alt minska marknadskrafternas inflytande. Somdel har sagts både här och i interpellationsdebatlen för två veckor sedanpå lördag är del naivt alt tro atl man genom olika regleringar av priser ochannat kan förmå de slora oljebolagen att uppfylla sina åtaganden, så att vi fårde lagringsmöjligheter som vi i första hand behöver för vår beredskap. Bolagenstruntar väl i beredskap och oljeförsörjning, om det inte ger demtillräcklig profil. Inget av de partier som har deltagit i den här debatten, eller tidigare när det var aktuellt, har någonsin ifrågasatt det här. Manmåste skaffa sig inflytande över dessa stora bolags handel och vandel på densvenska marknaden, innan man stiger upp och talar om all man har kontroll övertillförseln av olja. Ochsom det är pä oljeområdel är del också på övriga energiområden. Det behövs ellaktivt, kraftfullt engagemang av statliga och kommunala myndigheter, och detbehövs en ny lagstiftning som ger dessa samhällets organ möjligheter attingripa och förändra. Detär också mot den bakgrunden man skall se ell annat krav i vpk:s motion om atten koncessionsnämnd, med uppgift att garantera en industriell utveckling somtillgodoser kraven beträffande hushållning med råvaror, energi och miljö, skallinrättas. Del är inte tillräckligt atl, som utskottet gör, hänvisa till debestämmelser som redan finns eller som aviseras i propositionen. Om viverkligen vill styra den industriella utvecklingen i en riktning som hushållarmed naturresurserna, är energisnål, ger meningsfull sysselsättning och ärskonsam mot miljön så behövs del samhällsorgan med helt andra befogenheter . Innan jag lämnar frågan om den svenskaenergiförsörjningens beroende av marknadskrafterna, särskilt del internationellaberoendet på oljeområdet, vill jag ta upp något om dessa förhållanden ocksånär det gäller atomkraften. Detär meningen atl vi skall lämna atomkraften utanför den här debatten. Så är juden fiffiga tanken med uppslutningen bakom kravet på folkomröstning från demsom predikade atomkraftens fördelar i alla tonarter. Menvi kan inte diskutera svensk energipolitik utan alt också beröra vårtaiomkraftsprogram. Delhar sagts av dem som står bakom regeringens energiproposition, dvs. förutomfolkpartiet också socialdemokraterna och , att vi behöver bygga uttolv aggregat för alt få handlingsfrihet för atl pröva nya och alternativaenergikällor. Del har också sagts att detta är nödvändigt för att minska vårtoljeberoende som behövs när vi måste lämna oljan och tatill dessa andra energikällor. Hur stämmer då detta, och på vilket sätt minskarvån beroende genom de här förslagen? Förstom handlingsfriheten: Om vi har tolv reaktorer i gång - som dåsvarar för kanske av vår elförsörjning och i vilka det har investeratssvindlande belopp, inte bara i själva reaktorerna utan också i följdprojekl,som hetvattenledningar och stora högspänningsanläggningar-kan ju ett sådantsystem inte avvecklas utan vidare. Vad ger del för handlingsfrihet? Vilkenannan alternativ elproduktion har ni tänkt er, ni som pratar omhandlingsfrihet? Skall vi övergå till koleldning vid kärnkraftverken, vilketframskymtar i propositionen? Vad skall f. ö. lättvatlenreaktorerna drivas mednär vi kommer in en bit i nästa sekel? Vi vet ju allesammans att den typ avuran som går att använda i dem kommer att vara slut då, att vi flr en urankrislika fort som vi flr en oljekris. Det lönar sig således inte att bygga nyalätlvattenreaktorer i de gamlas ställe när dessa faller för åldersstrecket om25-30 år. Detsom skymtar här som en hotfull konsekvens av en utbyggnad och igångsättning avtolv aggregat är en övergång till briderteknik, som vi vet att industrinsföreträdare kallt räknar med. I stället för handlingsfrihet verkar del varastor risk för atl vi blir fastlåsta i en utveckling som .inte ger oss någrastörre valmöjligheter. Sedanhar vi beroendet-både av olja och av uran. Det är ju inte så som del sägs, alttolv reaktorer på något avgörande sätt minskar vårt oljeberoende. Vi kan inteersätta olja med atomkraft. Och i stället får vi alltså ett uranberoende, somkanske är mer styrt av stora, internationella koncerner än beträffande oljan.Som del är kan vi ju inte tillverka en enda bränslestav häri landet om viinte flr anrikad uran utifrån, i första händ från . Enutbyggnad till tolv reaktorer ger oss alltså varken handlingsfrihet elleroberoende. Däremot är risken stor att en sådan utbyggnad låser både vårhandlingsfrihet och vårt oberoende på ett sätt som inte någon kan anse varaönskvärt. Detär en av propositionens stora svagheter att dessa resonemang inte har tagitsupp, och det är anledningen till att vpk anser att regeringen inte på ett Energipolitiken,m. 6 protokoll 1978/79:168-169 Energipolitiken, in. övertygandesäll angetl hur våra framlida energiproblem skall lösas. Fortsättningsvis skall jag kommentera några av de delkrav på olikaområden som vpk tagit upp i sina motioner. Vihar ställt oss bakom kravet på alt bör satsa på ett införande av naturgas.Vi har pekat på de slutsatser som drogs i betänkande mensom avvisades i propositionen. De har i utskottet fått en mer positivbehandling, och det anser vi vara riktigt. Detär vår uppfattning att naturgasen aren energikälla som kan fl betydelse -visserligen enbart under en övergångslid, men den är ändå så pass betydelsefullatl vi inte flr lämna den åt sidan närdet nu finns möjligheter för oss till eninkoppling på det europeiska gasnätel. Vi hälsar alltså skrivningarna i utskottetmed tillfredsställelse - de är betydligt mer positiva än de absolutaavstyrkandena i propositionen. Enannan fråga där vi ställt ganska långtgående krav är ett kraftigare utnyttjandeoch en större satsning på användandet av inhemska bränslen. Vi är lyckligtlottade i . Jämfört med andra europeiska länder har vi stora skogar, därdet finns råvara vilken nu till stor del inte tas till vara men som medstigande priser på olja och andra energiråvaror blir allt viktigare och alltmerekonomiskt lönsamma att utnyttja. Det gäller också de stora torvförekomsterna idetta land. befinner sig tillsammans med och Iriand i enavundsvärd situation i det fallet. Vi är de tre länder i som har storatillgångar av denna energiråvara, och den bör utnyttjas. Vitycker alt det är bra att man nu i utskottets skrivning tagit upp kraven på aitdet bör bildas bolag som kan tillvarata dessa energiråvaror inom landet så attde kan bli utnyttjade på ett vettigt sätt. Detta är inte minst viktigt om mantänker på alt dessa råvaror, framför allt skogen och lorven, är lokaliseradetill sådana områden i landet som är mycket hårt drabbade när det gällersysselsättningen. Vi hårde stora torvförekomsterna i våra norriändska myrar,och även de stora skogsarealerna finns där uppe. Givetvis finns de även i andraglesbygder i landei och nere i . Det blir alltså dubbel effekt omvi sätter i gång en exploatering av dessa inhemska råvaror på ett planmässigtoch genomtänkt sätt. I första hand sparar vi olja, därför att ved och torversätter denna direkt som uppvärmningskälla. I andra hand får vi den positivaeffekten atl del skapas massor av arbetstillfällen i de glesbygder jag nu talarom. Vihar i en särskild motion om begärt att man skall satsa på Nonboltensom ett försökslän i detta sammanhang och där utföra regionala försök medexploatering av i första hand torv. Det skulle kunna ge goda erfarenheter förden fortsatta utvinningen i andra delar av landet, om man satsade snabbt på ensådan försöksverksamhet i . Vihar i vår motion också påpekat att två andra viktiga alternativa energikällor,solvärme och vindkraft, filt en relativt sett styvmoderiig behandling ienergipropositionen. sägs det vissertigen i propositionen att man har en satsningpå solvärme, den s. k. SOL 85, som då är ganska långtgående, men även om det ären förbättring mot tidigare anser vi au en ytlertigare satsning på detta områdeär önskvärd. Det är samma sak här: solvärmenersätter direkt oljeförbrukningen, därför att den kan användas iuppvärmningssektorn och det är där som vi har det stora oljeberoendet. Närdel gäller vindkraften är såväl propositionens som utskottets skrivningarsnåla, 1. o. m. jämfört med vad föreslår. Det är en bantningav förslag när det gäller vindkraften som vi inte kanacceptera. Vi har krävt en kraftigare satsning just på utbyggnaden av i förstahand försök och senare fullskaleprojekt med vindkraften. Med de anslag som nusatsals på vindkraften enligt propositionen och utskotlsbe-tänkandet föreliggerstor risk för atl detta program kommer att bli försenat och inte få denbetydelse som det med en kraftigare satsning skulle ha kunnat få fram till 1990-talet.Vi kommer alltså inte ens upp till den energiförsörjningsgrad av vindkraft hade föreslagit. Vihar också i en annan motion krävt att industrin skall åläggas att installeramottryckskraft på alla ställen där det kan anses vara samhällsekonomisktlönsamt. Utskottet hänvisar här också lill alt det redan finns lagar somreglerar dessa förhållanden, men det är alltså inte tillräckligt. Del satsasfortfarande för litet på att ta till vara den möjlighet som finns i storaindustrier att utnyttja högtrycksånga och använda den till mottryckskraft,varvid man kan få elenergi mereller mindre på köpet, som manutnyttjar ångan till andra industriella processer. Där måste det lill en nylagstiftning enligt vår uppfattning, och det har vi också krävt i vår motion. Närdet gäller forskningsområdet har vi ju där fått en något större satsning änunder tidigare perioder i och med den förra forskningspropositionen, och denföljs nu upp i årets proposition. Det är naturligtvis tillfredsställande atlman fått en satsning även på de alternativa energikällorna, men det finns vissapunkter i detta forskningsprogram som vi inom vpk inte är tillfredsställda medoch där vi anser att det skulle satsas slörre resurser. Det finns en risk attde alternativa energikällorna halkar efter, atl de tilldelas för litetforskningspengar för att fl den betydelse som behövs inom den närmasteframtiden. Vihar åtgärder inom transportområdet, där vi också kan stödja oss majoritetsutlåtande eller rättare sagt på energikommissionensgemensamma yttrande. Det var en av de få punkter där del rådde enighet - att vimåste begränsa bilismen i storstäderna. Det behövs naturligtvis då att detsatsas pengar, och vi har krävt en kraftig ökning under det forskningsanslaget,alltså åtgärder inom transportsystemet, som i första hand skall rikta sig motde problem bilismen i våra storstäder för med sig. Detfinns också i forskningsprogrammet när det gäller energiproduktionen en passusom att vissa medel skall användas lill försöksbrytning av skiffer. Det är enförberedelse till uranbrytning i . Vi kan inte acceptera att någraforskningspengar satsas på brytning av skiffrar, och vi säger därför nej tillalla pengar för sådana forskningsuppgifter. Sammasak gäller forskningen på kärnkraftsområdet. Det finns fortfarandeforskningspengar som förs över lill forskning kring lätlvattenreaktorer ochandra sådana reaktorsysiem. Vi anser självfallet all man måste ha pengar för Energipolitiken,in. Energipolitiken, in. allklara av de problem som uppstått genom de reaktorer vi har i drift. Det behövsnaluriigtvis fortfarande mycket forskning kring säkerhetsproblem,avfallshantering och annat. Men vi säger nej till fortsatt utveckling avreaklorsyslemen, och det skall alltså inte enligt vår uppfattning satsas någrapengar på sådana forskningsuppgifter utan endast på säkerhet och avfallshantering. Avsamma anledning säger vi nej till all del satsas pengar pä forskning kringbriderreaktorer. Skall vi frigöra oss från atomkraften måste vi absolut säganej till bridertekniken, och all forskning kring sådana program bör alltsåstoppas. Närdet gäller vår anslutning till Euratom, den stora västeuropeiskasammanslutningen på atomområdei, anser vi också atl forskningsanslagen skallskäras ned. Vi bör satsa vissa pengar på alt följa upp den internationella utvecklingennär det gäller fusionskraften - dvs. vätekraflen - men den stora satsning somföresläs i propositionen och som även utskottet lar upp kan vi inte biträda,ulan vi anser all förslaget skall bantas betydligt och bara omfatta så passmycket alt vi kan följa med den internationella utvecklingen. Däremot bör viinte engagera oss i några av Euratoms projekt eller vara med i deforskningsprojekt som finns där. Vihar vidare krävt en utredning när det gäller effektivisering av befintligavattenkraftverk. Det finns myckel energi alt hämta i de vattenkraftverk somredan är i drift i våra älvar, och del finns inget samordnande grepp när detgäller möjligheterna alt effektivisera dem genom utbyggnader. Del är alltså välmotiverat enligt vår uppfattning att det tillsätts en utredning, som tar itumed den här problematiken, undersöker befintliga vattenkraftverk och ser tillaU de effektivitetshöjningar som kan göras kommer till stånd så snabbt sommöjligt. Om man gör det kan man undvika utbyggnad av orördaälvsträckor; det finns flera som är i farozonen och som man vill bygga ut istället för alt kanske ta ut samma effekt genom att effektivisera redanbefintliga vattenkraftverk. Närdet gäller övriga betänkanden i den här debatten konstaterar vi i vpk medtillfredsställelse att vårt krav, alt det inte skall göras någon höjning avskatten på oljan, har biträtts i skatteutskottets betänkande. Däremothar vi ett annat krav, som också har berörts tidigare i debatten, men som intehar vunnit bifall, nämligen vårt krav gällande svavelhalten i eldningsoljorna.Vi har där krävt en mer långtgående skärpning av bestämmelserna för svavel ieldningsoljor än propositionen föreslagit och utskottet velat gä med på ibetänkandet. Det har sagts att man skall ha nått fram till en enprocentigsvavelhalt . Vi anser att svavelhallen bör kunna sänkas betydligtmer-till 0,3-0,. Men det kravet tillgodoses inte i propositionen, ochjordbruksutskottet har inte heller velat gå med på det. Det är dock en av deviktigaste miljöfrågorna här i landet alt vi får en minskning avsvavelutsläppen.