prot · G20979 · 1978-12-31 00:00:00 — Delvar vidare lustigt alt valde ell exempel som avsåg några anslälldavid ett slalligl verk. När del gäller de statsanställda har ju motsvarandemöjlighet funnits mycket länge, och den infördes faktiskt en gång i världen avsocialdemokralerna. Även om del inte var fråga om en lagfäst rättighet, gälldedet ändå ell cirkulär som myndigheterna skulle följa. I det föreskrevs att manskulle medge partiell tjänstledighet, som det heter på det slalliga området,för dem som har barn upp lill . Del framfördes aldrig från DorisHåvik när detla infördes att del var ell övergrepp mol de lågavlönade i statligtjänst Dä var det lydligen bra, men på den privata sektorn menar man all del ärnågol skumt med reformen, möjligen därför all den infördes avireparliregeringen. Jag förslår inle logiken i detla resonemang. Mennu har ändå givit oss etl halvt besked eller en antydan lill beskedom atl man kanske inle avseratt avskaffa denna lagsliftning. Det vore väl ändålugnast att ge ett rejält besked om att denna lagstiftning får vara kvar. 1 såfall är vi överens på nästan alla punkter som vi har diskulerat . Jagvill än en gång säga, liksom jag gjorde i mill föregående inlägg, alt folkpartietinte medverkar lill någraätgärder-varesigi form av raketer eller pä något annalsätl-som försvårar kvinnans yrkesarbete. Men däremot har vi aldrig haft denmeningen alt etl rält utformat vårdnadsbidrag skulle ha sådana effekler. () kortgenmäle: Jag skulle önska atl socialministern ville uttala alt en sådanvalfrihet som angavs i regering.sdeklarationen från trepartiregeringen förutsätterkompensation för förlorad arbetsinkomst Annars är valfriheten en 10 protokoll 1978/79:78-79 Nr 79 chimär. Om man inle har ekonomiska möjligheler all genomföra den Torsdatienden , skall man säga del men framhålla all del interåder valfriheti dagens läge, då möjlighelen inle kan ulnylljas av alla småbarns- Allmännolitisk °' lillbaka lill deballen om förhållandena på del slalliga omrädel var , , vi förvånade över all man inte hade gjort en ulvärdering av i vilken omfattning och av vilkasom denna möjlighel till partiell tjänstledighet hade Del gällerdessulom en avtalsuppgörelse som ligger tillbaka i liden. Detexempel somjag tog frän den slalliga verksamhelen redovisade jag på exakt sammasätt i föregående års debatt Med den kännedom somjag hade om vilka somulnylijal den här möjlighelen på det statliga området ansåg jag att del inlevar lämpligt atl ytterligare sprida denna ordning, om man vill leva upp lillvad som slod om valfrihel regeringsdeklaralion. Det blir annarsbarnet som kommer i kläm, som man vill hävda all del är barnet som viskall sälta i centrum. GabrielRomanus har vidare inle varit socialminister . Jag undrar vad GabrielRomanus hade svarat,om han som riksdagsman nere i sin bänk från hade fått frågan vad kommer att göra i dellasammanhang. Man glömmer snabbi hur del är atl slå som riksdagsman i ledet,eller hur? vel myckel väl atl jag är en av de många som kämparför frågorom jämlikhet och jämställdhet inom del socialdemokratiska partiet.Men jag har inte den politiska ställningen - och det hade inte heller GabrielRomanus - all jag kan göra utfästelser för helapariiei. Jag skall gärna ge del besked som här efterlysle, nämligenall jag delar uppfattningen alt det är önskvärt atl bygga ul del ekonomiskaslödel sä alt man kan få läckning för inkomslborifall när man kortar ner sinarbetstid. Men vi är medvetna om attdet kommeratl la lid. Och del gäller ävenför .socialdemokraterna, som pä denna punkt inle har någol förslag lillanslagshöjning för näsla budgelår. Men jag tror all del i framliden säkert kanbli möjligl all sieg för sieg bygga ul stödet. Detskulle ha varit bra om vi hade fåll ell besked om huruvida socialdemokraternalänker avskaffa denna lagsliftning eller inle. Jag respekterar om vill ge del beskedel , men hon kanske kan medverka till att vi förevalet fär etl besked från del socialdemokratiska parliel om hur del ställer siglill denna lagsliftning. Socialdemokralernavar med omalt anta lagen förelt år sedan -de röstade förden. Men kritiserar de ideligen lagstiftningen. Del är inle bara som . Socialutskollels ordförande gjorde del , och del skedde också när lagen antogs. Ni mäste väl förslå atl det väcker en viss undran när del socialdemokraliska partiet är med och fattar beslut om en lagstiftning som sedan riksdagsledamöter frän partiet hela liden angriper. Dä 146 måste man fräga sig: Vad händer om det skulle blien socialdemokratisk regering?Får lagen vara kvar eller inie? Jag irodde atl vi skulle ha kunnai få ettbesked nu-det har dock gåtl ell är sedan lagen antogs. Men om vi inle fär eusådanl besked, får vi väl bida vår tid. Det är inle för vår skull som det ärviktigt all besked ges, ulan för människornas skull,de människor som lycker atldella är en bra rättighet Jagtycker atl det hade varit bra om vi hade haft en utvärdering av den statligasektorn, där man har lillämpal della syslem under lång lid. Vi kunde ha haft ensådan ulvärdering, om socialdemokraterna hade visat intresse för atl förberedaen sådan inrapportering. Tredjevice lalmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat all hon inie ägde räll lill yllerligare replik. 1 ungefär tre limmar har här i kammaren diskuterats socialpolitiskafrågor. Jag skall nu byta ämnesområde och la upp en annan samhällsfråga somocksä är av slor vikl och belydelse för samhällsutvecklingen. Engrundläggande förutsättning för samhällsutvecklingen äratt irafikför-söriningenupprälthålls på ell rationellt och ändamålsenligt sätt Alla delar av landelmåsle garanteras möjlighel till väl avpassade kommunikationer. Här spelarmöjlighelerna för trafik i samverkan en viktig och belydande roll i samhällel,såväl från praklisk som från ekonomisk synpunkt Itakt med förbälirad levnadsstandard och ökad produktion ökar trafiken, ellermed andra ord siiger transportarbetet 1 vårt land uppgår godstransport-arbetetlill ungefär 50 miljarder lonkilomeler, vilkel innebär alt en ökning med 4,8 %per är har ägt rum underen . Personlransporiarbetel uppgår lill 85miljarder personkilomeler, och ökningslakten har här varit 4,4 96 årligen.Transportarbetet har i huvudsak ökal snabbare än bruttonationalprodukten, ochframför allt har ökningen varit snabbare än vidtagna åtgärder för eltrationellt transportarbete. Mankan klart konstalera all transportnäringen varit ett av de mestexpansiva inslagen i den svenska ekonomin. Denna ökning är särskiltframträdande inom transportarbetet på vägseklorn. Vägtrafikens andel harsuccessivt ökat, och f n. representerar vägtrafiken 50 96 av godstransportenoch inle mindre än 85 96 av persontransporten. Att den andel avtransportarbetet som vägseklorn representerar har ökal beror bl. a. pä altsåväl lastbilen som personbilen är en relativt lilen enhet och för den skullmyckel anpassningsbar i alla områden av landet. Man kan säga att vi genomvägtransporter kunnai upprällhålla ell utspritt transportarbete. Bilismeni värt land har gjort det möjligl för människorna att ordna sill boende pä ellmiljömässigt trivsammare sätt än vad som annars skulle ha kunnai ske. Bilismenger möjlighet till boende i mindre samhällen och pä landsbygden, etl boende sommånga människor för sill arbetes skull annars inte skulle ha haft möjlighellill. Vägtrafiken är sålunda enbelydande del av transporlarbelel. berör i slorl sell allamänniskor, förelag och kommuner. Varie väginvestering berör därför allamänniskor positivt. Väginvesieringarna syftar lill all underlällaframkomligheten för människorna och för näringslivet Varieväginvesleringgersålunda samhällsekonomiska vinsler. Men del är också enväsenllig vinsl all varie förbällring av vårt vägväsende leder lill all anlalelirafikolyckor nedbringas. Faktum är all vägverkels femärsplan för drift ochunderhåll av landels vägar med den driftsnivä som där anges är eu slarkidokument som måsle läggas lill grund förden framlida vägpoliiiken,om vi skallkunna nedbringa olycksfallskurvan. Om inte talet om ökad trafiksäkerhet skallbli elt slag i luften är del nödvändigt alt den driftsnivå som anges i dennafemårsplan uppnås. Viigunderhålleimåste tillföras erforderliga resurserom inle standarden på landets vägar skallförsämras ylleriigare. Med den medelstilldelning som är lillgänglig harviigverkel inga möjligheler au utföra ell ändamålsenligl vägunderhåll. Dennuvarande medelstilldelningen medger all man prakliskl tagel endasi kan lagabeläggningsskador, vilkel innebär alt beläggningen blir ojämn och atl riskenför irafikolyckor yllerligare ökar. Eftersläpningennär del gäller underhållel av statsvägarna beräknas uppgå till ca 1 500 milj.kr. Delar nödvändigl alt regering och riksdag nu lar kraftlag för allIrafiksäkerhelsnivän skall kunna höjas. Del är angelägel all ökamedelslilldelningen, inle minsl lill vägunderhållet, också för all förhindra enslor kapiialförslöring genom försliining av landels vägar. Vägverkelhar i sill anslagsiiskande för näsla budgelår begärt 2 452 milj. kr. för driftav statsvägar. Jag är verkligen förvånad över all regeringen har prulal pädenna summa. Delta är nämligen ell anslag som vägverkel nödvändigtvis måsle haföratt vidmakthålla den nuvarande nivån. Regeringen har prutat pä dellabelopp med 217 milj. kr. och föreslagit ell anslag pä 2 235 milj. kr. Delbeloppet är delsamma som vägverkels besparingsallernativ, och del innebär enoförändrad verksamhelsnivå jämfört med innevarande budgetär. i sin lurinnebär all underhällsarbelen kan ulföras endast lill 75 96 av vad som krävsför all vidmaklhålla den nuvarande nivån. Jag understryker - endasi 75 96 avvidmakthållandenivån. Det innebär med andra ord ell kraftigi tärande pävägkapilalet Förslitningen blir alltså större än föruisäiiningarna all ulföraunderhällsarbelen. Delföreligger också risk för all sysselsäuningen inle kan uppräuhållas. Endastunder förutsättning att driftspersonalen kan ulföra förbäliringsar-beien påbyggandeprogrammel för 44 milj. kr. kan sysselsätlningen på denna sekloruppräuhållas. Vägverkelhar planerat en salsning på bäriga grusvägar genom ytbehandling med den s. k.YlG-meloden. Regeringen har skurit ned del för della ändamål äskade anslagelmed 20 milj. kr. - från 75 lill 55 milj. kr. innebär all grusväginte kan beläggas under näsla budgelår. Delär alltså pä underhållssidan som dessa allvarliga prutningar har skett Påinvesteringssidan är förhållandel enahanda. Del för näsla budgelår föreslagnabeloppet - 900 milj. kr. - är exakt delsamma som ulgår under innevarandebudgelår. Det innebär all anslaget är 75 milj. kr. Härigenom kan inie vägverkels programnivå fullföljas, utanockså här kommer en eftersläpning all iiga rum. Omexlra anslag uteblir- AMS-medel, anslag i lilläggsstat elc. - kommeranslagstilldelningen Ibr 1980 alt innebära: all ell anlal objekt igällande flerårsplan måste senareläggas, allanlalel direkt sysselsatta inom byggnadsverksamheten blir totalt ca 800 tarreän 1977, auanlalel vid vägverkel fast anslällda inom byggnadsverksamheien forisälier allminska, altdärtill forisail behov föreligger atl omplacera ca 200 av byggnadsdi-slriktensledningspersonal lill annan verksamhet och allingei ulrymme finns för helentreprenörer utöver vad som är bundet i objekt,påböriade . Del är ingen vacker framlidsbild som föreligger inom denna församhällsutvecklingen så betydelsefulla seklor. De nedskärningar av äskadeanslag som gjoris i budgeiproposilionen kommer all hämma en ralionellutveckling. Vi.sserligen är budgelen ansirängd och upplåningen slor, men jag ärförvissad om all della besparingsnil är insall inom fel sektor. Nuär det all hoppas på den aviserade irafikpoliiiska proposition som skallpresenleras för om någon månad och pä atl den överblick av denframtida trafikpolitiken, som jag föreställer mig skall redovisas i dennaproposition,också då redovisaren hell annan kosinadsram för vägverkel än det nuföreliggande förslagel gör. Jag vill sålunda i della sammanhang hemställa lill den nu sillanderegeringen au överväga möjlighelerna till en annan vägpolilik och trafikpolitiki del här landet än vad som föreslås i den proposilion som ligger påriksdagens bord. Del är ur ralionell synpunkl och för landels uivecklingnödvändigl att vi får en annan ordning i del avseendei. BO (): Vi kan väl alla vara överens om alt en effektiv kolleklivirafikförsörining är och har blivit alltmer angelägen i del moderna samhällel.Del gäller både riksomfaitande irafik och regional- och lokallrafik. Delfinns många skäl för detta. En väl utvecklad kollektiv irafikförsörining germänniskorna valfrihet i fräga om bosiadsort och arbetsplats. De storaomflyttningarna av människor! vårt land under 1950-och 1960-lalenochdenutspridda bebyggelsen i våra tätorter gör att människor behöver kolleklivatransportmöjligheter i allt större ulslriickning för all kunna komma lill ochfrån sill arbete, besöka offentlig eller enskild service och besöka anhörigaoch vänner på nära eller längre avstånd. Därtill kommer au en ökad användningav kollekliva Irafikmedel sparar energi, förbätlrar miljön och ökar trafiksäkerheten. 1den kollektiva trafiken dominerar linjeirafiken. Denna kräver, som vi alla vet,siora investeringar och drar med sig stora driftkostnader. Den måsle därförstödjas av samhällel, genom irafikreglerande åtgärder bl. a., ålgärder somunderlätlar framkomligheten, som gör det möjligl all företa snabba resor,dvs. som möjliggör korta restider, vilkel gör kollektivtrafiken merakonkurrenskraftig gentemot den privaia bilismen och därför mera attraktiv. 1vissa fall - kanske alllför mänga - måsle ocksä den kollekliva trafiken stödjasmed direkta ekonomiska subventioner, ibland i alllför hög grad. Slutligen harsamhället funnit del nödvändigl att skydda linjeirafiken mot konkurrens. Jagvill under några minuler uppehålla mig vid den sistnämnda lypen av slödälgärderoch skyddel mol konkurrens. Jag anser del angelägel all man tillämpar deåigärderna med slor återhållsamhet Del är nämligen svårt all genomskådaföljderna av sådana åtgärder vad avser allmänhetens service och behov men ocksåi frågaom linjelrafikens ekonomi. Det måste därför bli fräga om en nödvändigbalansgång mellan å ena sidan en moderat -jag säger inte liberal - tillämpningav konkurrenshämmande skyddsbestämmelser och å andra sidan elt reellt behov avskydd för befintlig irafik. Manmäste ocksä komma ihåg all skyddsålgärder kan leda lill monopol. Och monopolharen benägenhet all hämma konkurrensen. konkurrens riskerar vi all fådålig service, högre kosinader och hämmad uiveckling. Men i försia hand är delnaturiiglvis angeliiget och vikligl all allmänhelen får en tillräcklig och godservice. Och vad som är tillräckligt är alllid svårt alt mäta utifrån beslåendeförhållanden. Underslutet av böriade en alltmer omfallande s. k. veckosluts-trafik medbuss. Det gällde huvudsakligen resor lill och från till myckel lågapriser. Och trafiken syntes trols det lönsam för utövarna. Delta populära ochprisbilliga allernaliv ledde snart lill likartade resor även mill . Jagär medvelen om all utvecklingen blev någol vildvuxen och i vissa falleftersaiies kanske irafiksäkerhelskraven, bl. a. pä grund av för långaarbetstider för förarna. Under 1970-laleis försia hälft reglerades därför dennairafik genom statliga ålgärder, Elt byråkratiskt system av samlrafik byggdesupp. Del följdes av en reslrikliv lillsiåndsgivning. Reglerna innebär i mängafall för allmänhelen hell obegripliga förbud mol päsligningoch avstigning avvissa bussar på vissa sträckor. Tillgrund för tillsländsgivning för sådan här trafik skall bl. a. ligga enbehovsprövning. Den är svår alt genomföra med utgångspunkt i ell statisktbetraktelsesätt Nya möjligheterall resa billigt initierar nämligen resor som imånga fall annars inte skulle kommit lill stånd. Lät mig la etl exempel urverkligheten. Om man skapar möjlighel alt åka Valdemarsvik-Slockholm lur ochretur med buss för . i stället för . med konventionellaresemöjligheler ökar anlalel resande i denna relation så myckel atl det ärmeningslöst alt pröva behovet på grundval av förhållandena innan dennamöjlighel förverkligas. Delogiska slutsatserna av della resonemang måste vara all påstådd farligkonkurrens ofta inle bör tillmätas alltför stor belydelse vid prövning avframslällningar om irafiklillsländ som öppnar hell nya prisbilligaresemöjlig-helsallernaliv. En annan slutsals är all den otidsenligabehovsprövningen, som aldrig kan ulföras på etl objektivt riktigt sätt, börslopas då yrkeslrafik- förordningennu skall omarbetas. Del bör ske på samma säll som skedde beiräffandegodsirafiktillslånden. ALFLÖVENBORG (apk): 1 den här debatten har ju frågan om sysselsättningen engagerat mängatalare, och del med rälla. Alt mista jobbei är en katastrof som har drabbatalllför många människor. Andra lever i rädsla för all det skall bli deras lurnästa gång, atl förelag där de arbelar skall läggas ner eller sällas päsparlåga. Delsom förr brukade benämnas "Norrlandsproblem" är nu någonling somfinns över hela . Jobben inom det som skall vara grundvalen förekonomin, industrin, försvinner. Under de senasie åren har anlalel anslälldainom industrin i hela rikel minskat med 91 000. Men har vi kunnailäsa om hur multinationella företag med svenska roller bär sig ål. 1LO-iidningen, nr 35 för , redovisades en iniressani slalislik, som jagharsluderat Där fastslogs all de största svenska multinationella förelagen nuhar beiydligi fler anslällda ulomlands än i . De 18 största företagenhar skapat 140 000 nya arbeislilllallen ulomlands.Samtidigt har de minskal antalet arbetslillfällen i . Nufinns det områden i södra delarna av värt land där arbelslöshelen har antagitrenl norrbottniska proportioner. Och sä mäste det nalurliglvis bli, närkapitalet föredrar atl skapa jobb ulomlands i slällel för på hemmaplan. Mankan ta som exempel -elt område dit många norrbottningar hartvångsförflyiiais, därför all del på sin lid under 1950- och 1960-ialenutmålades som någol slags med massor av arbetslillfällen. Så läidel dä, men hur är del nu? Ja, nu går utlokaliserade norrbottningar arbelslösaockså i , och det är inte en bil bällre än all gå ulan jobb i Pajalaeller Arieplog - snarare tvärtom. Nukommer tvåa efter i fräga om brist på arbetstillfällen. IEskilstuna går 3 000 ulan jobb. Flera tusen arbeistillfållen är hotade. INyköping har man över 2 000 arbetslösa och stor risk för all del blir ännufler. Arbelslöshelskön är läng i Kalrineholm, Strängniis och . Såärdet alllsä nu i etl län som förr ansågs så stabilt, indusiriutvecklat ochfullt av arbetslillfällen. Prognoser visar all del kan komma all bli myckelvärre, om ingenting radikall sker. Ellerhar regeringen någon plan för hur man skall skapa full sysselsättning iSörmland? I sä fall bör den presenleras. Men sanningen ärju all det finns intenågon sådan plan vare sig för eller för andra arbetslöshetsdrabbadelän. Det finns inga planer för hur industrin skall lokaliseras, vilka nyabasindustrier som skall byggas eller hur man skall förhindra all dekapilalägande investerar utomlands i stället för på hemmaplan. Hurdel skall bli bestäms i bankernas och industriernas styrelserum och inle genomfolkviljans utslag. Så fungerar del f n. Så fungerar folkpartiels . Ulanplanhushållning kan inte sysselsättningen garanteras och ingen verklig trygghetvinnas. säger regeringen, som är de kapilalägandespoliliska insirumenl, all problemen skall lösas genom ökad rörlighet och altrörligheisbefrämjande ålgärder skall intensifieras. Men ibland hardel låtittvärtom. Nog minns vi kampanjen . Tidigarepassade den parollen in i den planering som då utformades av den svenskastorfinansen. Och denna ryckighet, denna frihet från en planering utifrån vadsom är bäst för människorna kommeratl beslå så länge som liberalernashonnörsord "de fria marknadskrafterna" fär styra. Norrlandsproblemenfinns nu över hela landel. Jag säger del inte med någon gliidje. Värst är delnalurliglvis i Norrbollen. verksamhetsberälielse för milllän ger bilden i koncenlrat Ännu fler är arbetslösa än föregående år.Sysselsäuningen inom jord- och skogsbruk har minskat Igruvorna har man mist 500 arbetstillfällen genom .s. k. naturlig avgång. Del är färre jobb förbyggnadsarbetare. av samtliga som går lill arbelsförmedlingen föratt söka jobb hänvisas nu lillorter utanför . har 30 000 norrbottningar ivingais i viig lill arbelsplalseri andra delar av . För oss är den rörligheten ingenting nyttUlflyllningen har aldrig avbrutits. Skeringenling genomgripande när del gäller länels näringsliv kommer utflyttningenalt anla förfårande proportioner under de närmasle åren. Bara frän malmfållenkommer 9 000 människor alt bli tvungna atl rycka upp sina bopålar. Skalldet få bli så? Vad har regeringen för planer som kan vända nedgängskurvan ochskapa full sysselsättning och den expansion som vi sä länge har vänlal pä? Närskall vi kunna säga lill de ivängsförflyllade: Ni är välkomna hem! Sanningenärandet finns inga svar på dessa frågor. Del finns ingen plan för hur man skallrädda och ulveckla Norrbollen. Den röda tråden i folkpartiregeringens politik- i den män man nu kan hitta någon sådan - är "röriighelsbefrämjandeålgärder" av skilda slag. Med andra ord: packa irunkarna och siick! Sä lill i folkpartiels ! Fränregeringens sida sägs del som försvaratiman harsatsat pengaroch atl nyainsalser förbereds. kommer all få drygl 800 miljoner, läser vi i ennyss ulgi ven proposilion, för att kunna hål la näsan ovan valinei, det gamlaNJA pulsas upp för all bällre kunna fungera som blindlarm lill nyskapelsenSSAB. har fått 500 miljoner föratl rusta upp anläggningen och förbällramiljöskyddet. Nalurliglvisger della något under tillredning och byggnadslid osv., men det skapar inga nyajobb för framtiden. Och del är kardinalfrågan. Delförändrar inie näringslivets struktur, tryggar inte framtiden för människor ochbygder, och del kan inte garaniera människorna där uppe den mänskligarättigheten au ha elt arbele. I krävs numyckel stora och snabba insatser. projekt av sioradimensioner som snabbi skulle kunna sällas i verkei därför INr 79 alldet rör sig om långt utredda projekt den hör framför alltStålverk 80. Från kommunistisk sida siiger vi: (pUruari 1979 Återuppta projeklel i fullomfallning och kompletlera del med valsverk och Del skulle ge hela Norrbollen ell uppsving och GeLKAB de miljarder som krävs för en ordentlig upprustning av maskinparken, bytut dieseldriften mol eldrift, öppna den nya huvudnivån i , uppförapalitverk och Ibsforsyreanläggning , och salsa det som behövs för all manskall kunna la vara på de värdefulla jordarismeialler som finns i avfallet frångruvorna. Taockså fasta på den idé lör tillvaratagande av lorven som har framförts frånLKAB-håll. Byggkulsinlerverkel i , öppna Viscariamalmen, lillvarala skiffertillgångarnai Viitangi och salsa mera på alt utveckla Svappavaaragruvan, som med sinkaraktär av dagbrott kan bli lönsammaste gruva. Ochsalsa framför alll resurser på all ulveckla en långtgående förädlings-indusirii malmfällen. Vihar i en motion, väckt under allmänna motionstiden, också föreslagit all mankompleilerar investeringsplanen för ASSLs anläggning i med uppbyggetav en kartongfabrik, all man gör en anläggning för aluminium-framställning iJokkmokk och exploaterar marmorfyndigheien i Norvojaur samt alt man sätter igång med järnvägsbygge Kaunisvaara-Överlorneä som en förberedelse förgruvbryining. Allldel här är kända saker. Jag vill hävda att det finns en katalog av projekt sommed kort varsel skulle kunna plockas fram från ritborden och ge arbete äl långlöver 10 000 norrbollningar. Man mäsie satsa slort och mälmedvelel, framför alltpå länets basindustrier och med målsällningen all skapa full sysselsällning. Detär regeringen som måsle ta ansvaret förau det sker. Den kan inte och får inlekrypa undan siu ansvar. Men del gör den . I slor ulslräckning. Vihar i Norrbollen begåvats med något som kallas för Norrboltendelega-lionen. Jaganser all den borde avskaffa sig själv -den har framförallt kommil all fungerasom regeringens sköld mol en växande folkopinion. Niharju Norrbotlendelegationen; den arbelar.