prot · G20915 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:15 §1 Regeringsförklaring och anmälan av utsedda statsråd Enligt regeringsformens föreskrifter får jag för anmäla destatsråd som jag utsett alt tillsammans med mig ingå i regeringen. Statsråd och chef förjustitiedepartemenlel är . Statsråd och chef förutrikesdepariementet är . Statsråd och chef förförsvarsdepartementet är . Statsråd och chef försocialdepartementet är . Statsrådoch chef för är Aniiha Bond-stam. Statsrådoch chef för ekonomi- och budgetdepartementen är . Statsråd och chef förutbildningsdepartementet är . Statsråd och chef förjordbruksdepartementet är . Statsråd och chef förhandelsdepartementet är . Statsråd och chef förarbetsmarknadsdepartementet är . Statsråd och chef förbostadsdepartementet är . Statsråd och chef förindustridepartementet är . Statsråd och chef förkommundeparlemeniei är . I anslutning till dennaanmälan vill jag ge till känna följande: Sverigeär för de flesta ett bra samhälle alt leva i. I fred och frihet har vi kunnatskapa välstånd och trygghet. Människor har större möjligheter än i någon annantid och kanske något annat land. Ett siort utrymme för personliga initiativ ochönskemål förenas med en stark strävan till solidaritet med dem som behöver vårgemensamma omsorg. Ändåbrottas del svenska samhället fortfarande med många svårigheter. Några av vårafrämsta industrigrenar har mött en hårdnande konkurrens. Ävenom en märkbar förbättring skett i vår ekonomi sviktar ännu sysselsättningen påmånga håll. Det Fmns slora brister på det sociala området och inomutbildningen. Vi har ännu inle hunnit bygga ut en tillfredsställande barnomsorgoch vi förmår inte ge all den vård som våra Onsdagen den 18 oktober1978 Regeringsförklaringoch anmälan av utsedda statsråd Regeringsförklaringoch anmälan av utsedda statsråd gamla och sjuka behöver.Vi har lång väg att gä innan jämställdheten mellan män och kvinnor ärförverkligad, både i hemmen och ute i arbetslivet. påminns vi om attSverige på många säu är elt ofullkomligt samhälle. Riksdagoch regering kan inle lösa alla dessa problem. Men vi kan verka för atl gemänniskor bättre villkor och större möjligheter. Vi kan arbeta för atl stärkaden svenska ekonomin och trygga en hög sysselsättning. Dennya regeringen grundar sitt arbete på de socialliberala idéer som folkpartietlänge verkat för i och i den ireparliregering som bildades . Föralt regeringens förslag skall kunna förverkligas måsle de finna stöd hos enmajoritet i . Vi kommer atl söka bredaste möjliga förankring för vårpolitik. Bakomvårt arbete ligger sirävan all bygga samhällel på människors initiativ, ansvaroch idealitet. Marknadsekonomi och mångfald skall förenas med social omsorg ochrättvisa. Densociala marknadshushållningen skall förslärkas genom åtgärder som ökarkonkurrensen och motverkar maktkoncentration. I ell generöst företagsklimatkan mindre och medelstora förelag ge viktiga bidrag till utvecklingskraften ihela ekonomin. Regeringenskall motverka byråkratisering och arbeta för närdemokraii. Besluten bör fattasnärmare de människor som berörs av dem. Vifortsätlerden kultur- och mediepolitik som innebär att många röster kan kommalill tals. Ett kullurliv med bredd och kvalitet ärett omistligt inslag i ettgott samhälle och ger människor en rikare tillvaro. Ettökat stöd bör ges till forskning och utveckling. Det har stor belydelse förframåtskridandet och för vitaliteten i samhällel. Arbetet för en bättre skolaskall gå vidare. Fri- och rättigheterna börges elt ännu siarkare skydd. Genomen medvelen datapolitik vill vi möta datoriseringens risker och även utnyttjadatorerna till all göra arbetet intressantare och administrationen känsligareför den enskildes synpunkter och behov. Solidaritetenkräver slora insatser för atl i första hand skydda de sämst ställda. Människorsvilja till arbete är ett lands främsta tillgång. Regeringen ser det som enhuvuduppgift atl bekämpa arbetslöshet. Vivill föra vidare förnyelsen av arbetslivet under stor öppenhet för erfarenheteroch synpunkter från arbetsmarknadens organisationer. Under bred enighet harinförts nya lagar för elt mänskligare arbetsliv. Människor skall få störteutrymme för sina egna önskemål, få mer att säga lill om i sin arbetsvardag ochkunna känna mer av gemenskap och arbetsglädje. gäller det atl steg för stegförvandla dessa tankar från paragrafer till praktisk verklighet. Deäldre som vill och kan bör få större möjlighel att göra en insats i arbetslivetoch i samhället i övrigt. Jämställdhetmellan kvinnor och män är en central utgångspunkt för regeringens politik. Iallt samhällsarbete måste finnas med en sirävan efter Kvinnor ochmän skall ha lika möjligheter och samma ansvar. Vivill fortsätta arbetet för en mänskligare vård. Öppenvården bör organiseras somelt system med husläkare. Långtidsvården behöver ökade resurser för att kunna svaramot grundläggande mänskliga anspråk. Invandrarnaär en tillgång för värt land. De har rätt atl få sin fulla del i den välfärd deär med och skapar. Stora insatser måsle göras för att motverka sociala klyftoroch spänningar mellan invandrare och svenskar. Densvenska utrikespolitiken ligger fast. Vår neutralitetspolitik måsle förenas medeu aktivt arbete för frihet och räuvisa i väriden. Vårt bistånd till u-ländernaskall öka och en medvelen u-landspolilik formas. Vårtansvar kräver sträng hushållning med naturtillgångarna.Tekniken måste anpassas lill kraven på god miljö och ett samhälle i ekologiskbalans. Energipolitikenskall inrikias pä all tillgodose behovet av energi, åstadkomma en effektivarehushållning med energi, utveckla nya förnyelsebara energikällor, minskaSveriges stora oljeberoende och ge handlingsfrihet för framtiden. Regeringenavser all bedriva en energipolitik som kan få bred uppslutning i ochbland svenska folket. Regeringen kommer atl verka för skärpta krav på säkerhetför olika energislag. Regeringen ser som en av sina viktigaste uppgifter altöka tryggheten och säkerheten i vår energiförsörjning. Den oro som vi människorkänner inför riskerna med kärnkraft och andra energislag bör vi la som enallvariig uppfordran till all skapa största möjliga trygghet. Enstark ekonomi ger de grundläggande förutsättningarna för att vi skall kunnaförverkliga en målmedveten reformpolitik saml trygga sysselsättning ochframsieg. Den svenska ekonomin är nu pä uppgång. Det är en central uppgift attfullfölja arbetet på att skapa balans i samhällsekonomin och stärka Sverigesställning som industrination i främsta ledet. Vi bör sträva efter att fulltutnyttja landets produktionsförmåga. Inflationen skall bekämpas. Investeringarnaför framliden måsle komma i gång. Slora näringspolitiska insatser ärnödvändiga. Riktlinjer för den framlida sysselsättningen, närings-ochregionalpolitiken skall utarbetas. Vårt skallesystem skall reformeras ochmarginalskatten sänkas i breda inkomstskikt. Inuvarande parlamentariska läge, där regeringen saknar egen riksdagsmajoritel,finns särskilda risker för all budgetbehandlingen i kan komma allpräglas av all partierna för fram reformförslag som i sig är angelägna men somsammantagna är alltför kostnadskrävande. Regeringen vill därför understryka allregering och riksdag tillsammans måste se lill all den kommandebudgelbehandlingen präglas av ansvar för landets ekonomi. Påde grunder jag harangen skall regeringen sträva efter samförständslös-ningar ihela folkels intresse. Regering och riksdag måste ta sitt gemensamma ansvar förlandet, genom ell nära och förtroendefullt samarbete. Regeringsförklaringoch anmälan av utsedda statsråd Statsministernsanmälan lades till handlingarna. Regeringsförklaring och anmälan av utsedda statsråd Kvinnor ochmän skall ha lika möjligheter och samma Nr 15 ansvar. Vivill fortsätta arbetet för en mänskligare värd. Öppenvärden bör organiseras somett system med husläkare. Långtidsvården behöver ökade resurser för att kunnasvara mot grundläggande mänskliga anspråk. Invandrarnaär en tillgång för värt land. De har rätt alt få sin fulla del i den välfärd deär med och skapar. Slora insatser måste göras för alt motverka sociala klyftoroch spänningar mellan invandrare och svenskar. Densvenska utrikespolitiken ligger fast. Vår neutralitetspolitik måste förenas medelt aktivt arbete för frihet och rättvisa i världen. Värt bistånd tillu-länderna skall öka och en medvelen u-landspolitik formas. Vårtansvar inför framliden kräver sträng hushållning med naturtillgångarna.Tekniken måste anpassas till kraven på god miljö och ett samhälle i ekologiskbalans. Energipolitikenskall inriktas pä all tillgodose behovet av energi, åstadkomma en effektivarehushållning med energi, utveckla nya förnyelsebara energikällor, minskaSveriges stora oljeberoende och ge handlingsfrihet för framliden. Regeringenavser att bedriva en energipolitik som kan få bred uppslutning i ochbland svenska folkel. Regeringen kommer alt verka för skärpta krav på säkerhetför olika energislag. Regeringen ser som en av sina viktigaste uppgifter allöka tryggheten och säkerheten i vår energiförsörjning. Den oro som vi människorkänner inför riskerna med kärnkraft och andra energislag bör vi ta som enallvariig uppfordran till att skapa största möjliga trygghet. Enstark ekonomi ger de grundläggande förulsätlningarna för att vi skall kunnaförverkliga en målmedveten reformpolitik saml trygga sysselsättning ochframsteg. Den svenska ekonomin är nu på uppgång. Del är en central uppgift allfullfölja arbetet på att skapa balans i samhällsekonomin och stärka Sverigesställning som industrination i främsta ledet. Vi bör sträva efter att fulllutnyttja landets produktionsförmåga. Inflationen skall bekämpas.Investeringarna för framtiden måste komma i gång. Stora näringspolitiskainsatser är nödvändiga. Riktlinjer för den framlida sysselsättningen,närings-och regionalpolitiken skall utarbetas. Vårt skattesystem skallreformeras och marginalskallen sänkas i breda inkomslskiki. Inuvarande parlamentariska läge, där regeringen saknar egen riksdagsmajoritel,finns särskilda risker för att budgelbehandlingen i kan komma attpräglas av att partierna för fram reformförslag som i sig är angelägna men somsammantagna är alltför kostnadskrävande. Regeringen vill därför understryka allregering och riksdag tillsammans måsle se lill all den kommandebudgetbehandlingen präglas av ansvar för landets ekonomi. Påde grunder jag här angett skall regeringen sträva efter samförståndslösningari hela folkels intresse. Regering och riksdag måste la sitt gemensamma ansvarför landet, genom ell nära och förtroendefullt samarbete. Statsministernsanmälan lades lill handlingarna. Merpartenav bisiåndsanslagen används för långsiktigt planerat samarbete med elt tjugotals. Insatserna planeras i samråd med mottagarländerna och kandärigenom inlemmas i deras totala utvecklingsplanering. En betydande del avbiståndet utgår dessutom i form av bidrag lill internationella organisationer. Sverigekommer alt fortsätta sina ansträngningar all fä lill stånd en internationellöverenskommelse om att biståndet skall lämnas utan krav på att upphandlingskall ske i givarlandet. 1 avvaktan på konkreta resultat på della område är detnödvändigt alten del av del bilaierala biståndet binds lill upphandling iSverige. Mottagarländerna bör emellertid fritt få välja vilka varor ochtjänster de vill köpa. Iproposilionen läggs också fram förslag om alt inrälla en fond för all stärkaSveriges och svenska förelags möjligheter all stödja försök atlbygga ut sin industriella kapacitet. Fonden föreslås fä ell grundkapital pä 100milj. kr., varav 35 milj. kr. tillförs budgelårel 1978/79. Samiidigifårsiyrelsen föriniernalionell utveckling (SI DA) ökade resurser ocharbetsuppgifter för alt stärka kapacitet all lämna bisiånd påindustriområdet." Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1977/78:532 av (),säviu avsäg yrkandet 2, 1977/78:631av (), såvitt avsåg yrkandena 1 och 3, 1977/78:676 av (), vari hemställtsall uttalade sig för atl SIDA till sig borde knyta en referensgruppav representanter för kvinnoorganisationer och motsvarande, med uppgift 1. all stimulera olika organisationer alt målmedvetetinformera om u-landskvinnornas villkor och att i sin kontakt med organisationeri stödja u-landskvinnorna, så all de själva lättare kunde påverkaden nationella utvecklingspolitiken, 2. au följa de bislåndspoliliska programmen, medhänsyn lagen lill vad de betydde för kvinnorna i resp. land, 1977/78:1020av m. fl. (m), 1977/78:1023av m. fl. (m), 1977/78:1904 av () och UllaEkelund (c), vari hemställts att uttalade sig för au jämställdhetinfördes som ett delmål för biståndspolitiken, 1977/78:1905av m. fl. (m). 1977/78:1909 av (), vari hemställtsatt gav regeringen lill känna vad i motionen anförts om ökadeinsatser för all bistånd Inlernationelllutvecklingssamarbete m. m. i form av personal ochkonsulttjänster skulle kunna nyttiggöras på ett ändamålsenligt sätt imottagarländerna, 1977/78:1910 av (apk) och (apk), vari föreslagits 1. atlriksdagen hos regeringen begärde alt den svenska biståndspolitiken skulle utformas i enlighet med principen a. altslödel lill reaktionära regimer upphörde och i ökad utsträckning kanaliserades till progressiva länder och nationella och sociala befrielserörel ser, b. atlde s. k. fronislalerna , , , och Moijambique prioriterades som ett led i kampen mol rasisiregimerna och för all markera vårt lands solidariiet, c. attregeringen skyndsamt läl uireda möjlighelerna atl igångsätta flera induslriprojeki av lyp Bai i lämpliga hjälpbehövande länder, d. all uiiräddeur , 2. atlriksdagen skulle avslå propositionens förslag om upprättandet av en särskild fond för all stödja svenska företags möjligheter alt "stödja u- ländernas försök atl bygga ul sin industriella kapacitet". 1977/78:1911 av (c) och (), vari hemställts all beslutade uttala atl ekologisk balans fördesin som ett femte mål för biståndspolitiken. 1977/78:1912 av m.fl. (s), varihemställts all beslutade 1. alt ge regeringen lill känna vad som i motionenanförts om u-landspolitikens innehåll, 2. all internationellt skulle verka för enrevidering av uppförandekod för multinationella förelag, 3. all skulle verka för alt arbetet inom FNoch med uppförandekod kompletterades med åtgärder riktade lill regeringaroch arbetsgivare i syfte all legalisera självständigt arbetande fackföreningar, 4. atl aktivt verkade för införandel av ensocialklausul i i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. atl inlernationelll skulle siödja kravei pähögre och jämnare inkomsier för rävaruexport i enlighet med vad somanförts i motionen, 6. att ge regeringen lill känna vad som i motionenanförts beträffande svenska initiativ angående speciella dragningsrätter (SDR), 7. all skulle lämna den Inleramerikanskautvecklingsbanken (IDB), 8. atl ge regeringen i uppdrag att utreda ochframlägga förslag om hur och i vilken takt den i motionen förordadeländerkonceniralionen kunde genomföras, 9. atl i övrigt ge regeringen till känna vad somanförts i motionen om 10. all avslå regeringens förslag om inrättande av ensärskild fond för industriellt samarbete med , 11. au samarbetet med skulle stärkas genomupprättandet av samarbeisavtal främst på områden som industriellt samarbete,forskning, utveckling av teknologier m. m. i enlighet med vad som anförts imotionen, 1977/78:1913av m. fl. (m), vari hemslällls 1. attriksdagen gav regeringen till känna vad i motionen anförts beträf fande riktlinjer för inlernationelll utvecklingssamarbete såvitt avsäg främ jande av mänskliga rättigheter, 2. attriksdagen gav regeringen till känna vad i motionen anförts beträf fande riktlinjer för internationellt utvecklingsarbete såvitt avsåg samarbete med enskilda länder, och Internationelltutvecklingssamarbete m. m. 1977/78:1914 av m. fl. (vpk), varisåvitt nu var i fråga föreslagils 1. all beslulade avslå propositionen1977/78:135, 2. atl hos regeringen hemställde om atl enparlamentarisk ulredning tillsattes för att genomföra en samlad översyn avsvensk u-landspolilik och de förändringar inom olika samhällssektorer somförutsattes för atl tillmötesgå krav pä en ny ekonomisk världsordning, 3. all hos regeringen hemställde om förslaginnebärande atl regeringen prövade möjligheten alt ingå ramavtal om ekonomiski,tekniskt och industriellt samarbete med , , , ochandra länder som strävade efter social och ekonomisk rättvisa och oberoende iförhällande lill de kapitalistiska metropolerna, 4. atl hos regeringen hemställde om förslaginnebärande att exportkredilgaraniierna i första hand reserverades för dennaländergrupp, 5. atl hos regeringen hemställde om förslaginnebärande att intresset för långsiktiga rävaruavlal bland rävaruproducenler idenna länder-grupp undersöktes, 6. att hos regeringen hemställde om förslaginnebärande all de bislåndspoliliska målen skrevs in i direktiven lillregeringens aviserade ulredning orn s. k. blandade krediter. 8. all hos regeringen hemställde om förslaginnebärande all verkade för införande av s. k. socialklausul iinternationella handelsavtal, 9. alt hos regeringen hemställde om förslaginnebärande all bislåndspoliliska mål skulle styra fördelning av deimportkvoier som f. n. gällde för import av teko- och andra produkter frånu-länderna, 10. altriksdagen hos regeringen hemställde om förslag innebärande atl fördelningen av biståndet mellan multilaterala och bilaterala ändamål försköls; skulle del multilaterala biståndet ha minskat lill högst av biståndsanslaget. Inlernationelllutvecklingssamarbete m. m. 11. all hos regeringen begärde förslaginnebärande all inom FN-syslemet verkade för alt biståndet inriktas påländer som strävade efter social och ekonomisk rättvisa och politiskt ochekonomiski oberoende, 12. all hos regeringen begärde förslaginnebärande atl lämnade Världsbanksgruppen, 13. all hos regeringen begärde förslaginnebärande alt regeringen /riksmöle borde presenterariktlinjer för en avveckling av biståndet till , , ,, och , 14. all hos regeringen begärde förslaginnebärande att biståndet lill fortsatte på 1974/nivå enligt vadsom i motionen angivits, 15. all hos regeringen begärde förslaginnebärande all s. k. icke länderdestinerat bistånd - "särskilda programetc." - efter hand skulle överföras lill befrielserörelser ochprogramländer, 16. att hos regeringen begärde förslaginnebärande atl stöd till enskilda organisationers verksamhet efter hand skullekoncentreras till verksamhet som bedrevs i fackliga organisationers ellersolidaritelsgruppers regi, 17. atl hos regeringen begärde förslaginnebärande all stödet lill befrielserörelser skulle kraftigl öka och inle pånågot sätt göras beroende av beslut i internationella organ, 18. alt hos regeringen begärde förslaginnebärande all subventioner lill svenskt näringsliv under benämningen"bredare samarbete" icke skulle utgå, 19. all hos regeringen begärde förslaginnebärande all alll bistånd skulle lämnas obundet, 20. atl hos regeringen begärde förslaginnebärande all katastrofbistånd endast skulle utgå i kontanta bidrag utanförbehåll, 21. all hos regeringen begärde förslaginnebärande alt borde vidta speciella åtgärder såväl på det bilateralasom på del multilaterala planet för all stärka inbördes samarbete, 22. all hos regeringen begärde förslaginnebärande all lämnade Inleramerikanska (). Utskottet - som ibetänkandet redovisat sill yttrande avsniiisvis -hemställde beträffandeu-landspoiitik (avsnitt 2) 1. att skulle avslå motionen 1977/78:631,yrkandet 3, 2. all skulle avslå motionen 1977/78:1914,yrkandena 2 och 21. 3. atl förklarade motionen 1977/78:1912,yrkandena 1,2, 3 och 5, besvarade med vad utskottet anfört, 4. att förklarade motionen 1977/78:1912,yrkandet 4, och motionen 1977/78:1914, yrkandet 8, besvarade med vad uiskoilelanfört. beträffande mål för biståndspolitiken(avsnitt 4) 5. auriksdagen förklarade motionerna 1977/78:676, 1977/78:1904, 1977/ 78:1911, 1977/78:1912, yrkandet 9, det senare såviu nu var i fråga, samt motionen 1977/78:1913, yrkandet 1, besvarade med vad utskottet anfört, beträffandevolymmålel för svenskt bistånd (avsnitt 5) 6. atlriksdagen förklarade motionen 1977/78:1912, yrkandet 9, såvitt nu var i fråga, besvarad med vad utskottet anfört. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. beträffandesamarbete med internationella organisationer m. m. (avsnitt 6) 7. att förklarade motionen 1977/78:1912,yrkandet 9, såvitt avsåg FN-biståndels inriktning, och motionen 1977/78:1914,yrkandet 11, besvarade med vad utskottet anfört, 8. aU skulle avslå motionen 1977/78:1910,delyrkandet I d,och motionen 1977/78:1914, yrkandet 12, saml förklara motionen1977/78:1912, yrkandet 9, såvitt avsåg Väridsbanksgruppen och FN:skapitalulvecklings-fond, besvarad med vad utskottet anfört, 9. aU skulle avslå motionen 1977/78:631,yrkandet 1, 10. aU skulle avslå motionen 1977/78:1914,yrkandena 10 och 15, 11. aU förklarade motionen 1977/78:1912,yrkandena 6 och 9, det senare i vad avsåg massiv resursöverföring ochämnesinriktad verksamhet, besvarade med vad utskottet anfört, 12. all skulle avslå motionen 1977/78:1912,yrkandet 7, och motionen 1977/78:1914, yrkandet 22, beträffandesamarbete med enskilda länder (avsnitt 7) 13. aU skulle avslå motionen 1977/78:532,yrkandet 2, och motionen 1977/78:1023, 14. aU skulle avslå motionen 1977/78:1910,delyrkandet 1 a, och motionen 1977/78:1914, yrkandena 13, 14 och 18, 15. aU förklarade motionen 1977/78:1910,delyrkandet I b, besvarad med vad utskottet anfört, 16. att förklarade motionen 1977/78:1912,yrkandet 8, och motionen 1977/78:1913, yrkandet 2, det senare såviu avsägöversyn, besvarade med vad utskottet anfört, 17. atl skulle avslå motionen 1977/78:1913,yrkandet 2, såvitt avsåg projektgodkännande. beträffande stöd till befrielserörelser och annathumanitärt bistånd (avsnitt 8) 18. alt förklarade motionen 1977/78:1912,yrkandet 9, besvarad, såvitt nu var i fråga, 19. att skulle avslå motionen 1977/78:1914,yrkandet 17, Internationelltutvecklingssamarbete m. m. beträffandekaiastroföistånd (avsnitt 9) 20. att skulleavslå motionen 1977/78:1914, yrkandet 20, beträffandestöd till enskilda organisationer (avsnitt 10) 21. atl skulle avslå motionen 1977/78:1914,yrkandet 16, 22. att förklarade motionen 1977/78:1912,yrkandet 9, besvarad, såvitt nu var i fråga, beträffandekunskapsöverföring och kunskapsutveckling (avsnitt 12) 23. attriksdagen förklarade motionen 1977/78:1909 och motionen 1977/ 78:1912, yrkandet 9, såvitt nu var i fråga, besvarade med vad utskottet anfört, beträffandeupphandling i och bundet bistånd (avsnitt 13) 24. att skulle avslå motionen 1977/78:1020och motionen 1977/ 78:1914, yrkandet 19, 25. att förklarade motionen 1977/78:1912,yrkandet 9, såvitt nu var i fråga, besvarad med vad utskottet anfört, 26. alt med bifall till proposilionen1977/78:135 godkände att eventuella kostnader för skadefall i samband medsärskilda garantier för export lill (s. k. u-garaniier) skulle belastaanslaget Oförutsedda utgifter under sextonde huvudtiteln. beträffande samarbete påindustriområdet (avsnitt 14) 27.att , med bifall till propositionen 1977/78:135 och med avslag påmotionen 1977/78:1905, motionen 1977/78:1910, yrkandet 2, motionen1977/78:1912,yrkandetl0,och motionen 1977/78:1914,yrkandetl,såvitt nu var ifråga, skulle a) godkänna propositionens allmänna riktlinjerbeträffande inrättande av en fond (stiftelse) för industriellt samarbete medu-länder och beträffande förstärkning av SIDA:s resurser på området förindustriellt bistånd, b) anta propositionens förslag till lag om beslutanderätt för stiftelsesom hade bildals för att främja tillkomst och utveckling av tillverkandeföretag i , dock med den ändringen atl lagen skulle träda i kraft förstden , c) bemyndiga regeringen att medge stiftelsen rätt attta upp lån eller utfärda lånegarantier till elt belopp som motsvarade högst tregånger del inbetalade grundbeloppet, d) bemyndigaregeringen atl av medel som anvisats för detta ändamål på reservationsanslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete ta i anspråk . för grundkapital till den vid b) ovan nämnda stiftelsen samt högst . för stiftelsens löneutgifter och andra omkostnader,