prot · G20939 · 1978-12-31 00:00:00 — På den punkten är vi hell eniga. Jag är också glad ål atl den gamla regeringen stodpall för de påtryckningar som förekom frän olika håll när det gällde attnegligera villkorslagens bestämmelser. Ja, , jag kunde aldrig förmärka att det inom den tidigareregeringen förekom någon meningsskiljaktighet på denna punkt. Som jag sagttidigare trorjag att den uppfattningen delas av samtliga partier här iriksdagen, att om man har säkerhetsbestämmelser så skall dessa följas. Denprövning som blir erforderlig får ta den lid som behövs. 1övrigt vill jag notera atl frågan om elbelasiningen, som jag tillät mig antydai mitl svar, ju har ett visst sammanhang med årstiderna och därav Nr 39 åtföljande klimatförändringar. TnrsHappn den landetväsentligt större, dels beroende på atl del dä är något kallare än under 93 nnvpmhpr 1978 sommaren, dels beroende på att den industriella produktionen då har en högre nivå.Man kan här alltså inle jämföra olika kvartal med varandra. Om upprustning av vissa eldistributionsnät man skall bedöma dedriftföriuster och samhällsekonomiska förluster som uppslår genom att enreaktor står stilla, måsle man se delta på helärsba-sis. RUNETORWALD (c); Jag konstaterade bara att samtliga partier i inte var eniganär vi antog villkorslagen. Det fanns t. o. m. partier som ansåg att den varhelt obehövlig. Jag vet också att del myckel var tack vare den dåvarandestatsministern hårda agerande som villkorslagen över huvud tagel komtill, och jag är tacksam för aU den funnits lill. Delär glädjande att statsrådet nu säger att vi är helt eniga om atlvillkorslagen skall tillämpas. Jag hoppas att den blir tillämpad även av deinstanser som fött i uppdrag att pröva de borrhål som är avgörande förhuruvida ytteriigare reaktorer skall tas i drift eller inle. Överiäggningenvar härmed slutad. § 13 Omupprustning av vissa eldistributionsnät StatsrådetCARL erhöll ordet ftir att besvara () den 16 novemberanmälda fråga, 1978/79:139, till industriministern, och anförde: har frågat industriministern om han - i syfte alt bidratill önskvärd energibesparing - är beredd att la initiativ för aU fö till stånden upprustning av omoderna delar av eldislributionsnäten i landei. Arbetetinom regeringen är så fördelat alt del är jag som skall besvara frågan. Enligtförordningen (1959:369, omtryckt 1977:348) om statligt stöd åt landsbygdenselförsörjning kan stöd lämnas för atl bygga ett nytt elektriskt distributionsnäteller ett nytt lokall kraftverk eller för att msta upp ett distributionsnät.Stödet.kan lämnas i form av bidrag och lånegarantier. Beslutom slöd fattas av statens industriverk som också administrerar bidragen. Stödverksamhetenär inte bara ett verksamt instrument för atl underlätta strukturomvandlingenulan bidrar också till en bättre hushållning med el. Föriusternavid överföring av el i nerslitna och klent dimensionerade elnät uppgår oftasttill 20 ä 30 96. Efter en upprustning kan föriusterna reduceras till hälften. Industriverkethar låtit genomföra en teknisk-ekonomisk undersökning av distributörernasverksamhet för all fö en uppfattning om i vilken omfattning underhållsarbeteoch förnyelse eftersatts. F'.esultatet av undersökningen har redovisals i utredningenEldistribution - en ekonomisk analys. Utredningenvisar att det finns risk för alt många företag eftersätter underhåll ochförnyelse av sina nät främsi på grund av att de har för glest kundunderiag. Ivissa fall har de också satt taxorna för lågt. En grov uppskattning ger vidhanden att det finns mellan 40 och 50 distributionsföretag med elnät som,enligt industriverket, bör rustas upp. Ensådan upprustning som efterlyser pågår inom ramen för denstatliga stödverksamheten. ömupprustning av vissa eldistributionsnät HÅKANWINBERG (m): Jag ber alt fö tacka statsrådet för svaret på min fråga. Delär slora mängder energi som transporteras på elkraftnätet i vårt land. Jag harsett en uppgift om att 1976/77 gick energi som motsvarade frånnorr till söder på det s. k. storkraftnätel. Mycket av den kraften går sedan utpå mindre distributionsnät - det är denna kraft som min fråga i första handgäller - och där förekommer det också stora förluster. Statsrådet nämner ifrågesvaret alt förlusterna kan uppgå till 20-30 96, och del ärju ganska mycket- det är faktiskt mer än jag visste när jag började titta litet på det här. Jagtror man kan säga alt det motsvarar den mängd energi som ett antalkärnkraftverk kan producera. I alla fall skulle man tjäna avsevärt om man kundereducera de förluster som görs under distributionen. Jagtror det är en viktig uppgift alt se lill atl de här möjlighelerna att reduceraföriusterna marknadsförs på ett rikligl sätt. Vad som behövs är en upprustningav de delar av distributionsnätet som inte håller den godtagbara standarden. Omman ökar upprustningen är åtgärderna - modernisering av transformatorer ochförstärkning av underdimensionerade överföringsledningar - till väsentlig delekonomiskt självbärande. Om man kunde initiera landsomfattande åtgärder för ensådan allmän upprustning, skulle del dessutom ge åtskilligasysselsättningstillfällen . Såviiijag vet ligger åtskilliga ansökningar hosindustriverket om bidrag och lån som uppgår till väsentligt större belopp änvad som är anslagna för detla ändamål. Med hänsyn till att åtgärderna som sagttorde vara ekonomiskt självbärande skulle jag vilja hemställa till statsrådetatt vid budgetbehandlingen vara ganska generös med förslag om anslag till delhär ändamålet. Det är möjligl att jag i milt svar, herr lalman, uttryckt mig en aningotydligt. När jag sade att föriusterna kunde uppgå lill 20 å 30 96 avsåg dettaprocenttal inle den totala elförbrukningen i landei utan den ström somdistribueras på de aktuella svaga distributionsnäten. Det är klart altstorleken av dem i och för sig inte bör underskattas, men del är inle rikligtden siorieksordningen som här talade om. Men det är ändåangeläget atl del sker en upprustning -jag har här ingen annan mening. Jag kan försäkra alt jagliksom andra regeringsledamöter försöker att, inom ramen för ett myckelknappt utrymme, lillgodose de olika angelägna anspråk som föreligger inom resp.område. HÅKANWINBERG (m): Jag tackar för denna komplettering. Låt oss enas om att även en sådanlilen vinsl som 5 96 skulle kunna ge avsevärda fördelar och besparingar. Överläggningenvar härmed slulad. §14 Föredrogs och hänvisades Molioner 1978/79:50 lillcivilutskottel /79:51 lill finansutskottet /79:52 till skatteutskottet1978/79:53 lill civilulskotiet 1978/79:54 till skatteutskottet /79:55 tillnäringsutskottel §15 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1978/79:91-96 Föredrogs arbetsmarknadsutskottets belänkande1978/79:12 med anledning av motioner om jämslälldhelsfrågor. Idetla betänkande behandlades motionerna 1977/78:225 av m. (vpk), vari yrkats 1. auriksdagen ullalade sig för all arbetsköpare icke ägde rätt att anställa personal för mindre arbetstid än ulan den lokala fackliga organisationens godkännande, 2. altriksdagen hos regeringen begärde att lagen om anställningsskydd ändrades så, att arbetsköpare skulle vara skyldig atl före nyanställningar erbjuda redan anställd med deltidsarbete mer arbete, 1977/78:893av m. fl. (s) såvitt nu var i fråga (yrkandet 12), 1977/78:1319av () och i Slockholm (fp). 1977/78;1353 av (vpk), vari yrkats all skulle anslå 20 milj.kr. lill en fond, avsedd alt användas för stöd lill kvinnocenira efter mönsterav nu existerande sådana i , och , 1977/78:1356 av LarsWerner m. fl. (vpk), vari yrkats 1. allriksdagen hos regeringen begärde förslag lill åtgärder för kamp mot kvinnodiskriminering inom arbetslivet främst genom a. ensysselsättningspolitik som tryggade allas rätt lill elt meningsfulll arbele, b. bällreutbildning av och instruktioner för personal hos arbetsmarknads styrelsen (AMS) och länsarbetsnämnderna föratt bryta könssegregeringen på arbetsmarknaden, c. förbud mol könsrikiadplatsannonsering, d. atlarbetsköpare ålades all anta av AMS eller länsarbetsnämnd (arbets förmedling) anvisad arbetskraft, e. altstatens avialsverk och lönedelegation borde verka för höjda löner i "kvinnoyrken" som låg under deras kompetens, fatl alla regler som förhindrade kvinnor från eller stimulerade dem att inte laförvärvsarbete avskaffades, 2. altriksdagen hos regeringen begärde förslag om motverkande av kvinnodiskrimineringen inom undervisningen främst genom a. attsamtidigt som kvinnors siluation och insatser beaktades pä ett tillbörligt säll inom varie ämnesområde infördes eu särskilt ämne om kvinnans ställning och kvinnofrågans utveckling i och gymna sieskolans läroplaner, b. au kvinnofråganfördes lill eu särskill högskoleämne, c. attfortbildnings- och extrakurser i kvinnofrågan ordnades för redan utexaminerade lärare, främst i samhällsvetenskapliga ämnen, d. altyrkesvägledningen i skolorna gavs målsätlningen att bryla könsse gregering i linjeval och på arbetsmarknad samt atl yrkesvägledare gavs härför avsedd utbildning, 3. atlriksdagen hos regeringen begärde förslag till åtgärder för kamp mot kvinnodiskriminering inom lagstiftningen främsi genom a. förbudi grundlagen mot spridande av diskriminerande uppfattningar om kvinnan, b. särskildlag med förbud mot spridning av kvinnodiskriminerande text och bilder, även i reklam, 4. atlriksdagen hos regeringen hemställde om förslag för atl förverkliga övriga i moiionen framförda förslag i kampen mot kvinnodiskrimineringen, och 1977/78:1665 avMarianne m. fl. (s). 1. beträffande uppföljning av deltidsarbetet attmoiionen 1977/78:893, yrkandel 12, inte föranledde någon ålgärd, 2. beträffande minimiarbetslid m. m. att riksdagenskulle avslå moiionen 1977/78:225, 3. beträffande åtgärder mot kvinnodiskriminering atlriksdagen skulle avslå motionen 1977/78:1356, Nr 39 4. belräffande utredning av kvinnors; situation i glesbygd attmotionen Torsdaeen den /78:1665inte föranledde någon rik;>dagens åtgärd, 'beträffande diskriminering vid tillträde lill offentliga lokaler all moiionen1977/78:1319 inte föranledde någon åtgärd. Jämställdhetsfrågor ' beträffande bidrag till kvinnocenlrum alt skulle avslå moiionen 1977/78:1353. Till betänkandet hade fogats ell särskill yttrandeav Bengl , , i , IngridLudvigsson, , och (samtliga s)belräffande insaiser för jämställdhet. INGRIDLUDVIGSSON (s): Till arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 12 har utskottetssocialdemokratiska ledamöter fogat ett särskilt yttrande. Vihar med delta velat fästa uppmärksamheten på de olika förslag påjämställdhetsomrädet som vi fört fram i pariimotionen 893. De flesta harbehandlats av i samband med budgetpropositionen. De åtgärder som dåpåyrkades skulle kunna bidra till alt förenkla och effektivisera arbetet medalt komma till rälta med den sneda könsfördelningen på arbetsmarknaden.Riksdagens borgeriiga majoriiei gick dock emol oss pä samtliga punkier. Delblir förmodligen anledning att återkomma lill dessa frågor senare underinnevarande . Inämnda motion tar vi också upp frågan om de deltidsarbetandes villkor, sombehandlas i det nu aktuella belänkandet. Av redovisai siffermaterial, hämtatfrån AMS, framgår atl deltidsarbetet ökar kraftigl och att det lill störredelen är kvinnor som återfinns här. Av en tabell som visar orsaker till altkvinnorna i så hög grad väljer all deltidsarbeta framgår alt de heltdominerande skälen är alt de är upptagna av eget hushåll eller att de inte villha heltid. uppgav 85 96 av de tillfrågade något av dessa skäl. Man kan välknappast beskyllas för alt dra förhastade slutsatser om man konstaterar atl dehär undersökningsresultaten i högsta grad hänger ihop med könsrollsmön-slrel ivårt samhälle men också beror på atl del fortfarande finns fiera rent praktiskahinder för kvinnors förvärvsarbete. Brist på barnomsorg och långa resvägar ärett par exempel på orsaker som säkert döljer sig bakom dessa siffror. Detbör emellertid noteras att det även finns ett relativt stort antaldeltidsarbetande som önskar arbeta heltid. Vid undersökningstillfället varsiffran 70 000. Självfallel måste sysselsättningspolitiken sikta till att allasom vill ha ett heltidsarbete också för det. Vadvi främst vänder oss emot i moiionen är dock att de deltidsarbetande så oftahar sämre villkor än andra. anställs många på så kort dellid att deinte för sociala förmåner. De deltidsarbetande har också ofta sämre möjligheteratt fö internutbildning och därmed nya arbetsuppgifter på sin arbetsplats. Detvore verkligen att undergräva jämställdhetssträvandena alt 174 låtadeltidssysselsältningen bli en arbetsmarknad med särvillkor, där tryggheteneftersatts och arbetstidens längd styrs av arbetsgivarens behov av fiexibelarbetskraft. Vi menar alt del är nödvändigt att utvecklingen följs meduppmärksamhel och alt tendenser av del här slaget bryts. Enliglvad utskottet inhämtat är deltidsarbetet nu under ulredning både inomarbetslivscenirum och inom delegationen för arbelstidsfrågor. Vi väntar oss attde problem som vi pekat på och som aktualiserades av den socialdemokraliskaregeringens jämslälldhetsdelegation nu behandlas så skyndsamt som möjligl, ochvi har därmed inle reserverat oss mot utskottets yrkande. Detsamma gällerbeträffande förslagel om att arbetsgivare skall vara skyldig all förenyanställningar erbjuda redan deltidsanställda mer arbete. Den frågan kommeratttas upp i anställningsskyddskommittén,och eftersom utskottet förutsätter atlfrågan kommer att las upp utan dröjsmål har vi kunnal biträda utskottsbetänkandeipå den punkten. Enannan socialdemokratisk motion med som första namn tar upp despeciella arbetsmarknadsproblem som berör kvinnor i glesbygder. En utredningsom belyser deras situation begärs i moiionen. Enligt de uppgifter utskottetfött skall detta uppdrag ingå i jämställdhels-kommitténs pågående utredning omhemarbetande kvinnor. Vivill från socialdemokratiskt håll starkt betona att det är angeläget att denhär frågan blir grundligl genomarbetad och att man kommer fram till förslag somunderiällar för kvinnor i glesbygderna atl få tillträde till arbetslivet. Jag har, herr lalman,inget annat yrkande än utskottets. (vpk): Jag vill börja med att kommentera några delar av utskotts-betänkandetvad gäller vpk:s motion nr 1356. Det är de delar som rör kvinnorna ocharbetsmarknaden. Utskottetdrar den lilet egendomliga slutsatsen alt eftersom har slagit fastatt målet försysselsätiningspoliliken är allas räll till arbete finns det ingenanledning för atl la ställning lill konkreta åtgärder. Så måste mannämligen tolka utskottets behandling av våra förslag. Ändå är det jufullständigt uppenbart atl utvecklingen inte främjat riksdagensmålsättning. Visserligen har den kraftiga tillväxten av kommunernas och statensverksamhet medfört en ökning av kvinnornas förvärvsarbete, eftersom denverksamheien i stor utsträckning går ul på traditionella kvinnouppgifier - attvårda, atl la hand om, att betjäna andra. Men förvärvsgraden för kvinnor ärfortfarande myckel lägre än för män, och i takt med atl den ekonomiska krisenförvärrats har också möjlighelerna till arbele för kvinnor ytteriigare minskal. Jaghade tillfölle atl della i en diskussion här i kammaren omtekoindustrins utveckling. Det är ett område där det finns åtskilliga exempelpå hur kvinnor, som en gäng fött en chans alt gå ut i arbete, nu uppleverotrygghet och känner sig svikna av ett samhälle som inle förmårskydda ens rätten att fö behälla ett arbele. Nr 39 Ålstramningspolitiken har vidare kommit till Torsdaeenden uttryck i en ökande arbetslöshet bland de unga kvinnorna. I jämställdheisdebalten .sägs det också att del handlar om alt Iäm'itälldhetsfråeor '°''ändra människors syn påvad som av tradition kommit att utvecklas till roller. Men hur skalljämställdhetsarbetet fö ett riktigt fotfäste, om inle heller denunga generationen kvinnor känner att förutsättningarna är jämställda? Delär inte minst med lanke på den tilltagande arbetslösheten bland unga kvinnorsom vi i motionen lagil upp frågan om hur AMS fungerar, vad som krävs avyrkesorienterande och plalsanvisande personal. På det området har en del hänt,och vi kommer alt följa den utvecklingen. arbeiar ocksåmed en del projekt som kan fö betydelse för det fortsatta arbetet med andrafrågor som tas upp i vpk-motionen. Men det skall inle behöva hindraarbetsmarknadsutskottet från atl något mer diskulera åtgärder. Man upphörde juinte all diskutera skattepolitik för alt en skalteutredning salt i fierårigtarbete. Jag yrkar, herr lalman,bifall lill moiionen 1356. Imoiionen 225 har vpk föreslagit dels ett uttalande för en minimiarbetslid på 20timmar , dels alt arbelsköparna skall vara skyldiga att vidnyanställningar först erbjuda deltidsanställda mera arbete. Båda dessa förslagsyftar till all stärka kvinnornas siluation ekonomiskt och på arbetsmarknaden. Bakgrundenär den kända - all det finns nära en miljon deltidsarbetande. 800 000 avdem är kvinnor. Nära en kvarts miljon jobbar mindre än 20 limmar ochmånga så litel att de går miste om sociala förmåner. Del är känt att en heltöverväldigande majoritet av dessa är kvinnor. Och del är dessutom känt atl de ibetydande utsträckning återfinns inom olika serviceyrken. Utskotletgör en mycket egendomlig och försåtlig analys av deltidsarbetet, som såvitt jagförslår syftar till atl försvara och försköna dess existens och utbredning. Manförsöker ge sken av alt arbetsmarknaden egentligen bara är inrättad efter hurmänniskor och framför allt kvinnor vill ha det. Man försöker hävda atl 85 96 avkvinnorna som deltidsarbetar föredrar deltidsarbetet aniingen därför atl de ärupptagna i del egna hushållet eller därför att de helt enkelt inle vill jobbamer. Men vad man inte ens gör ett försök att resonera om är vadförulsätlningarna är för kvinnornas inställning. Vad betyder bristen påbarntillsyn? Vad betyder de långa arbetsresorna? Vad betyder avsaknaden avkollekliva transportmedel i stora delar av landei? Vad betyder det sociala,ekonomiska och kulturella förtryck som kvinnorna utsätts för? Så länge vi inle har svarpå de frågorna kan vi bara konstatera alt redovisningar avkvinnornas förvärvsbenägenhei inle är något annat än Eller är del någon som vill hävda alt det finns en grundläggandebiologisk skillnad mellan män och kvinnor, som gör '6 atl män föredrar heltidsarbete och kvinnor deltidsarbete? Deltidsarbetetökar mest bland kvinnor i åldrarna . Det kan ge en liten vink om atlbristen på barntillsyn inte är en helt oväsentlig faktor i sammanhanget. Om visedan lägger ihop det faktum att många kvinnor anser sig tvingade all söka sigdeltidsarbete med de alll starkare kraven på förkortad arbetstid från dem somhellidsarbetar så är inle den nödvändiga slutsatsen en ökad ansvällning avdeltidsarbetet. Slutsatsen kan också vara en generell arbetstidsförkortning.För det talar också en rad andra skäl, som jag inte tänker gå närmare in påhär. Kvinnornasekonomiska oberoende är förutsättningen för social och kulturell frigörelse.Ett deltid,sarbele, dessutom ofta i lågavlönat servicejobb, ger ingetekonomiskt oberoende. Därför är ansvällningen av deltidsarbetet ett direklhinder för kvinnornas frigörelse och jämlikhet. Detta är den främstaanledningen lill värt krav på alt arbelsköparna, innan flera deltidsarbetandeanställs, skall vara tvingade att försl erbjuda redan anställdadeltid.sarbetande mer arbete. Kravei på en begränsning av deltidsarbeiei genomen minimiarbetslid pä 20 limmar är främsi motiverat av atl detskulle förhindra arbelsköparna att utnyttja kvinnoarbetslösheten genom atterbjuda kvinnorna så korta veckoarbetstider att de kan smita undan vissasociala avgifter. Jag blir varje gäng lika upprörd när jag möter inställningen attdeltidsarbetet är bra och önskvärt. För det är inle bra, och det Är inte önskvärt,framförallt inte från kvinnornas synpunkt. Och utelämnande av väsentliga fakta- vare sig del sker i borgerliga motioner eller intetsägande utskottsbetänkanden- kan inte ändra på detta. Jagblir upprörd därför att jag känner till bristen på barntillsyn, som hållerhundratusentals kvinnor i arbetslöshet eller undersysselsätlning och därför attjag känner situationen för alla de kvinnor som, efter att ha jobbat i det egnahemmet , plötsligt upptäcker att ingen längre behöver dem, och då menarjag inte bara den egna familjen utan också arbetsmarknaden. Jagblir upprörd därför att jag känner villkoren för alla de kvinnor, som bor idelar av del här landei, där det är nära nog omöjligt för en kvinna alt fö ettjobb. Alladessa kvinnor utnyttjas skamlöst. De för uigöra reservarbeiskraft, om kapitaletnågon gång skulle behöva dem. De för åka, ibland miltals, för elt par limmarsjobb och litet nålpengar från kommunernas hemtjänst. Deltidsarbetet håller demkvar i ekonomiskt beroende av sina män. Arbelslösheten ochundersysselsätlningen gör alt arbelsköparna kan hålla nere lönerna och bedrakvinnorna på sociala förmåner. Mendet är väl bra att kvinnorna för jobb och att de kan välja atl inle jobbaheltid? Nej, del är inle bra alt kvinnorna hålls kvar i ekonomiskt beroende,och valfriheten existerar inle för de fiesta kvinnor, helt enkelt därför attheltidsjobben inte finns, för att barnlillsynen inte finns, för att kommunikationernainle finns. Det är bra bara från den lilla privilegierade grupps synpunkt, varsiniressen de borgerliga partierna företräder. Manhänvisar till uiredningar också i detla avseende. Och vissl pågår detuiredningar. Men måste väl ändå kunna säga vad man lycker, 12 proiokoll 1978/79:37-39 Nr 39 också medan utredningsarbete pågår. Torsdaeen den förslag kommer inteatl i grunden förändra kvinnornas situation, men 'bidrar till att göra den bäure och skydda dem mot det mest extrema Därför, herrtalman, yrkar jag bifall lill vår motion 1977/ Jämslälldhelsfrågor '°--'- Under della anförande överlog andre vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. JÖRNSVENSSON (vpk): har verkningsfullt påtalat en väsentlig sida av detmassiva ekonomiska förtryck som allljäml råder gentemot kvinnorna. Hon haremellertid även något berört att detta förtryck delvis också har en psykologiskoch ideologisk bakgrund. Det är delvis andra delar av denna bakgrund som dethar fallit pä min lott att här la upp. De frågorna tas upp i delar avvpk-motionen 1356. Lälmig kommentera arbetsmarknadsutskottets arbete med denna del av vpk-motionenså, all om arbetsmarknadsutskottet hade lagt ned lika mycket möda på altförbättra kvinnornas ställning här i landet, på att bekämpa diskriminering ochdiskriminatoriska uppfallningar, som man nu gjort pä att hitta mer eller mindrefiffiga förklaringar till atl man inte vill göra någonting med anledning avvpk-motionen, skulle kvinnofrigörelsen ha tagit ett respektingivande stegframåt. Det är sällan vi ser elt utskottsbetänkande där man lyckais finna sämånga skäl - låt vara alt de är dåliga - för att med anledning av ell långtbatteri av yrkanden, som vpk framlagt, inle göra någonting alls. Låtmig ta upp några av de mest graverande punkterna -graverande därför all deavslöjar en inställning bakom vilken det finns en väldig fond av passiviiel ochoinlresse, avslöjar den väldiga klyfta som finns när del gäller de borgerligapartierna - och lyvärr delvis också socialdemokraterna - mellan å ena sidanderas välvilja i ord och å andra sidan deras ovilja i handling. Vihar från vpk;s sida bl. a. krävt atl de myndigheler och instanser som har detnärmaste ansvaret för statens lönepolitiska agerande skall arbeta för en allmänuppvärdering av de yrken i vilka kvinnor traditionellt, på grund av fördomaroch historisk ulveckling, samlats. Kravet avfärdas med att detla inieären sakför ulan fördess lönedelegation. Men utskotlet måste ju vela atl delär en felaktig uppfattning. I fråga om just politiskt övergripandeuppfattningar om vad som skall styra ämbetsverks och speciella instansers ochmyndigheters handlande är del naturiigtvis de poliliska myndigheterna,däribland , som har uppgiften alt ge sådana generella anvisningar lillmyndigheler atl de på sikl fullföljer en bestämd politisk avsikl.