prot · G209116 · 1978-12-31 00:00:00 — Jaglycker det är en viss garanti all socialslyrelsen har en grupp som fortlöpandeföljer della arbeie, och det är mycket angelägel alt vi har- och får ha - enfungerande rådgivning pä delta område. Del är med stor glädje man serresultatet av bl. Även om aborternas antal har minskalså är det ändå alldeles för stort - det kan vi var överens om. Vadjag personligen hoppas på, vid sidan av den rådgivning som givetvis måste ske,är alt föräldrar i hög grad har en annan syn på samlevnadsfrågor ochpreveniivmedelsrädgivning . Man lalar mera om detta i familjerna änman gjorde , då man kanske inte ansåg sig kunna tala om detöver huvud laget. Detta har faktiskt kommit in i del allmänna medvetandet påelt annat sätt än tidigare, och man kan väl ändå hoppas all det också skallleda till någonting. Menden här frågan måste givetvis följas. Visar det sig alt della inte fungerartillfredsställande, sä måsle vi göra nägonling ål del. Jag yrkaravslag på motionen 718. Hälso- och sjukvård m. m. INGALANTZ (vpk) kon genmäle: finns det köer lill preveniivmedelsrådgivningen rant om ilandet. Utbyggnaden har alltså inle varit tillräcklig. För bara några år sedanvisade det sig atl det fanns köer i vissa områden. Del varkanske de värsta orterna i landet i detta avseende, men detta visar all detfinns en myckel stor eftersläpning. a. abortförebyggande syfte måste manse till att få en rådgivning som fungerar . RFSUsade alt problemet är att rådgivningsfrekvensen inom vissalandstingsområden är låg. Medelantalet besök per landstingsområde är 290, menbehoven ligger på 500 besök. Man täcker således upp drygl hälften av del behovav rådgivning som finns. Jag lycker att detta är allvariigt. Sedan visar delsig också atl om man ökar utbyggnaden av rådgivningen så ökar också behovet.Det har ungefär samma effekt som när man bygger ut barnomsorgen; då ökarefterfrågan. Närdet gäller Gollandsprojekiet och del som hänt i och Västerbottenvisar det bara atl dessa satsningar varit rikliga och måste fä fortsätta. Detfår inte bli en engångsföreteelse. Därför tyckerjag det är viktigt atl följa dekrav som ställs i vpk-motionen, just för atl detta inle skall bli enengångsföreteelse. KERSTISWARTZ (fp) kort genmäle: Jag vill bara nämna en sak för IngaLanlz. Jag tror visst all det kan förekomma köer, men jag undrar om inle IngaLanlz lar lill lilet väl myckel genom atl nämna liden tvä år. Del sades visstockså något om alt detta utgjorde exempel på det allra sämsta läget. Vi måslearbeta för all det inte skall bli någon eftersläpning, men jag vidhåller atlsjukvårdshuvudmännen måste la sitt ansvar. Jag lycker mig veta att dennarådgivning finns upptagen i deras hälsovärdsplaner och atl ansvaret för det härarbetet vilar på sjukvårdshuvudmännen. Lål mig heltkort beröra frågan om äldresjukvården. , som Ullsallesi början av 1977, syftade alt få en realistisk uppfattning a v del verkligabehovet av äldresjukvård, där man Hälso- och sjukvård m. m. intebara log hänsyn till ökningen av antalet äldre utan också lill förskjutningenmot de högsta och mesl värdbehövande åldrarna - något som dittills inte hadebeaktats i landslingens planer. Utredningen presenterade vid förra årets börjantre alternativ. Del första alternativet innebar en årlig ökning med I 700platser. Del motsvarade den utbyggnad sortT lidigare skett, undersocialdemokraternas tid i kanslihuset. Del andra alternativet avsåg en ärligutbyggnad med 2 300 platser per är, vilket motsvarade den utbyggnadstakt somlandslingen själva planerade för tiden . Elt tredje allernaliv belystevilket platstillskott som erfordrades för alt bygga ikapp bristen och för atlmöta det starkt ökande behovet, om della inte möttes på annat sätt än genom enutbyggnad av vårdplatser. För della skulle krävas en utbyggnad med 3 000värdplatser per är. Ulredningenvisade klart att det var viktigt atl mer än satsa pä förebyggandeinsatser, utbildning och forskning. Ulredningen visade också atl det behövdesen ökad satsning på dag- och hemsjukvård, liksom pä en väl fungerande vårdkedjagentemot primärkommunerna - detta för atl göra det möjligl för de gamla att sålänge som möjligt kunna vara i sin egen miljö. Dessutom visade ulredningen hurviktigt det var alt landstingen verkligen levde upp till sina planer. Socialdemokraternahar nu begärt att 10 000 nya långvärdsplatser skall ordnasunder en femårsperiod, trots atl landstingens egna planer numera legal högre änsä och trots atl behovet av ytteriigare vårdplatser uppenbariigen är myckelslörre. Det sorgliga är - vilket jag haft anledning debattera i en frågestundmed socialminislern - att folkpartiregeringen uppenbariigen så fascinerats avdetta fältrop pä 10 000 nya platser atl den inte gjort sig omaket alt självförsöka bedöma behovet av nya vårdplatser eller ens kolla landstingens egnaplaner innan den träffade en överenskommelse med landstingen, vilken nu liggerpå bord. kom ju trepartiregeringen överens medLandstingsförbundet om atl antalet vårdplatser inom långvården och1980 skulle byggas ut i den takt som angavs i då gällande flerårsplaner. Detinnebar en utbyggnad med ungefär 2 300 vårdplatser . Jagvill stryka under att det är viktigt atl dessa utbyggnadsplaner, somlandstingen själva står för och som avser ungefär 11 900 värdplatser , också förverkligas. Jagvill också stryka under all vi behöveren ytterligare satsning på dag- ochhemsjukvård. Långtidsplanerna visar visseriigen pä en ökning av hemsjukvärden,men den ökningen motsvarar inle ökningen av vårdbehovet. Det skulle alltsåsnararast bli en försämrad tillgång på hemsjukvård. Det är därför bra att del iden överenskommelse som har träffats med föreslås all denersättning som skall utgå från försäkringen för dagsjukvård och hemsjukvårdhöjs från 40 lill . Denna ersättning infördes . Socialdemokraternasäger i ett särskilt yttrande atl de saknar den viktiga del i sitt förslag somen personalförstärkning i den befintliga vården utgör. Del gör, herr lalman,alt jag inte kan underlåta att erinra om socialdemokraternas finansieringsmetoder.Lilel tillspetsat uttryckt har socialdemokraternas metod för att"hjälpa" landslingen oföränderiigt varit en och densamma, nämligenständigt nya arbetsgivaravgifter, trots atl de skulle drabba landstingen ochkommunerna mycket hårt, eftersom dessa själva är slora arbetsgivare. Enbartsocialdemokraternas nej till borttagandet av allmänna arbetsgivaravgiftenskulle under ett är ha koslat landsting och kommuner ungefär 1 500 milj. kr.Den 2-procentiga slrukluravgiften skulle ha kostat ungefär 750 milj. kr. Hur man genom atl lägga pä landstingen och kommunerna ytteriigare bördoroch sedan betala lillbaka etl mindre belopp -socialdemokraterna häri årföreslagit 160 miljoner-skulle kunna underlätta utbyggnaden av långvård ochäldreomsorg och dessutom göra det möjligl atl förbättra personaltätheten är ochförblir en gåta. Problemeti dag är inte bara behovet av personalförstärkning ulan kanske framför allt allsä mänga långvårdsavdelningar över huvud tagel inte har kunnai öppnas på grundav personalbrist. Del är utomordentligt angelägel att komma till rätta meddessa problem. Det gäller att pä olika sätt söka förbättra den arbetsmiljö somlångvården innebär, atl stimulera forskning och utvecklingsarbete, gruppvårdoch lagarbete och inte minst att försöka åsiadkomma att omvårdnad ochrehabilitering får samma status som diagnostik och terapi. Men del krävs ocksåelt skatte- och bidragssystem som stimulerar och inle motverkar extraarbetsinsatser eller arbetsinsatser pä obekväm lid. Jag hoppas all detta behov,inle minst inom långvården, av ett arbetsvänligare skalle- och bidragssystemkommer att beaktas när det gäller hanteringen av de förslag i detta avseendesom föreligger här i . Med detta, herr lalman,harjag ingel särskilt yrkande. Hälso-och sjukvård m. m. () kortgenmäle; Jag håller med om att det är väldigt viktigt alt visatsar på förebyggande åtgärder och även pä hemsjukvård och social hemhjälp.Men efter att ha lyssnat på kan jag inte riktigt förståvarför man från borgeriigt håll gick emot del förslag som vi socialdemokraterlade fram och där vi presenterade ett handlingsprogram föraren1978-1982. Detskulle hageu 10 000 värdplatser. Om det förslagel hade vunnitgehör skulle del ha betytt alt man i landstingen hade kunnai komma i gång medplaneringen. Man hade kunnai ha betydligt fler långvärdsplatser.Men del förslaget var man frän borgeriigt häll inle beredd all gä med på. Nukommer man med etl som omfattar . Det är naturiigtvis i och försig bra, men detta har inneburit en betydande försening, som är lill nackdelför de äldre. Delär riktigt, som säger, att del i den deball som ägde rum den16 mars blev lilel av en sifferexercis, som uttryckte del. Menvi känner glädje över att vi nu har fåll gehör för det förslag vi har framlagt,över alt man nu har träffat en överenskommelse med sjukvårdshuvudmännen som kommerall följa den uppgörelsen om en utbyggnad av 2 000 vårdplatser under denärmaste åren. 7 protokoll 1978/79:116-119 Hälso- och sjukvård m. m. INGEGERDTROEDSSON (m) kort genmäle: Vi har frän första stund verkUgen varit inriktade på all underiälta förlandstingen alt leva upp lill sina planer, som jag nämnde bl. a. genom störstaåterhållsamhet med nya arbetsgivaravgifter och genom alt ta bort den allmännalöneskatten. Bara della borllagande innebar, som jag nämnde i mitl inlägg, enskattelättnad för landsting och kommuner med lillsammans I 500 milj. kr. Del är betydligt mer än del hundratal somsocialdemokraterna framlagt förslag om. Förraåret träffade vi också en överenskommelse som innebar atl landstingen underåren 1979 och 1980 skulle leva upp lill sina planer. För alt ytteriigareunderlätta för landstingen alt göra detta gav vi landstingen ett bidrag påungefär 500 milj. kr. Jag menar att det hade varit ennaturlig sak för trepartiregeringen, om den hade suttit kvar, atl i samråd medLandstingsförbundet följa upp den här överenskommelsen på samma sätt som skell inombarnomsorgsområdet. Jag vidhåller atl del är angelägel alt vi verkligen får dei genomsnitt 2 300 platser per är som landstingen planerar, just därför attbehovet är så stort. Jagnämnde också alt vi träffade en annan överenskommelse med Landstingsförbundetsom innebar att landslingen numera får en särskild ersättning på upp lill per hemsjukvårdsplals. Del är utomordentligt angelägel all man verkligengör det möjligt för alla de gamla och sjuka som kan och vill del att få vara isin egen miljö. Trepartiregeringenhar alltså ingalunda varit overksam när del gäller äldresjukvärden. Som avslutning pä den här debatten vill jag anlägga några synpunkter påden del av verksamheien som avser att försöka nedbringa sjukvårdsbehovet,nämligen friskvården. frågan finns etl anlal moiioner. Utskottet är enigt om värdet och nödvändigheten av ökade friskvärdsinsaiser. Jag tycker alt ulskollel har sammanfattat del här begreppet ganska bra när det säger; "Med friskvård menas i allmänhet de älgärder som den enskilda, ordinärt friska människan själv kan vidta för atl förbättra utsikterna atl hälla sig frisk. De ålgärdersom därvid närmasi är aktuella avser kost och motion ." Jagtror att det här är en oerhört viktig fråga. Del är nödvändigt att detta försut lill diskussion ute bland sjukvårdshuvudmännen. Glädjande nog har etl stortanlal landsting presenterat myckel värdefulla friskvärdsplaner. Jag vill sedella som en fin upptakt till etl stort iniresse hos den stora allmänheten förfrisk värden. Jagvill också se del som en upptakt lill en god kontakt mellan dem som arbetar medde här frågorna och vårdcentralerna. Jag har nämnl den verksamhelsom bedrivs i , där kontakten mellan och vårdcentralenvarit utomordentligt fin och såvitt vi har kunnai finna givii etl gottresultat. Då är del också nödvändigt atl sjukvårdshuvudmännen ule ilandstingsområdena verkligen ger information lillall den personal som arbelar på värdcentralerna. Del kan leda tillatt del ges litet mer information om friskvård, kost och motion till den personsom söker läkarvård och skrivs ul litet mindre tabletter och medicin. Mennaturiigtvis har vi elt slorl behov av en utbyggnad av sjukvården på vissaområden. Vi vet ju hur befolkningssituationen ser ul. har vi i rundatal 150 000 fler personer som är än vi har f. n. Del säger ossall ökade insatser behövs. Det säger oss också alt det krävs ökade resurser.Det är en fråga om solidaritet. Del fordras ekonomiska resurser ochpersonalresurser. Därför är den kommande skalteutjämningen alt hälsa med mycketstor tillfredsställelse. Denfortsatta verksamheien fordrar en myckel god planering. 1 del fallet vill jagavslutningsvis säga atl jag hoppas atl den tid är förbi när vi byggde de storakalla sjukhusen och sjukhemmen. Jag hoppas att vi när vi bygger ul i fortsättningenkan fä en lilel mänskligare lyp av sjukhus och sjukhem. Hälso-och sjukvård m. m. Överläggningen var härmedsluiad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavspä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av KariLeuchovius och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 27 punklen I mom. 5röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av och Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IngridSundberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröslning gav följande resultat: Hälso-och sjukvård m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkier hemställt. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemslällan, dels moiionen nr 201 av . fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Den som vill atl kammarenbifaller socialutskottets hemslällan i betänkandet nr 27 punklen 7 mom. I rösiarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 201 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä KarinNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 266 Nej - 9 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Mom. 1 och 2 Kammaren biföll vadulskollel i dessa moment hemställt. Proposiiionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällart, dels utskottets hemställan medden ändring däri som förartleddes av bifall till moiionen nr 718 av Inga Lantzm. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan Inga Laniz begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 27 punklen 8 mom. 3rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemslällan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionert nr7I8av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparai. Denna omröslning gav Nr 116 följande resultat: den Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkier hemställt. Hälso-och sjukvård m. m. M o m . Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottetshemslällan, dels moiionen nr 718 av Inga Lanlz m.fl. i moisvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan IngaLanlz begärt votering upplästes och godkändes följande voieringsproposiiion; Den som vill alt kammaren bifaller socialutskottetshemställan i belänkandel nr 27punklen 14 mom. I rösiar ja, den del ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit moiionen nr 718 av Inga Lanlz m. fl. Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. DåInga Lantz begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 266 Nej - 9 Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemslällan bifölls. Punkterna 16 och 25 Proposilionergavs på bifall lilldels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 2 av m. fl.,och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition; Den somvill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandet nr 27punkterna 16 och 25 röstar ja, den det ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Hälso- och sjukvård m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då Anna-GretaSkantz begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröslning gav följande resultat: Proposilionergavspä bifall till dels utskottets hemställan, dels moiionen nr 1847 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandet nr 27 punklen 18 mom. 2rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 1847 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KarinNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 265 Nej - 9 Proposiiioner gavs på bifall lill dels utskottetshemslällan, dels motionen nr 1639 av m. fl. i moisvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. SedanKarin begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller socialuiskotlels hemställan i belänkandet nr 27 punklen 18 mom. 3rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 1639 av m. fl. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 116 ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KarinNord'inder begärde Torsdaeen den rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. ning gavföljande resultat: Hälso- och sjukvård m. m. Ja - 261 Nej - 9 Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottetshemslällan, dels moiionen nr 261 av m. fl., och förklarades denförra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voieringsproposiiion: Den som vill all kammaren bifaller socialutskottetshemslällan i belänkandel nr 27punklen 18 mom. 4 rösiar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit moiionen nr 261 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. DäKarin begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparai. Denna omröslning gav följande resultat: Ja - 260 Nej - 9 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 16 Anmäldes och bordlades 1978/79:161 om ändring i uppbördsförfarandei enligl uppbördslagen (1953:272), m. m. 1978/79:171 omändring i vallagen (1972:620) m. m. 1978/79:172 om ändring i lagen (1955:416)om sparbanker 1978/79:173 om fortsatt valulareglering 1978/79:193 om ersättningför utbetalda underhållsbidrag § 17Anmäldes och bordlades Moiioner 1978/79:2368av m.fl. 1978/79:2369 av och /79:2370 av 1978/79:2371 av m.fl. 1978/79:2372av och 1978/79:2373 av m.fl. med anledning av proposilionen1978/79:95 om den kommunala ekonomin Hälso-och sjukvård m. m. 1978/79:2374 av i m.fl. 1978/79:2375av i m.fl. 1978/79:2376av och 1978/79:2377av m.fl. 1978/79:2378av och i Hjärium 1978/79:2379av m.fl. 1978/79:2380av m.fl. 1978/79:2382av och 1978/79:2384av m.fl. 1978/79:2385av m.fl. 1978/79:2386av i m.fl. 1978/79:2387av i m.fl. 1978/79:2388av Gösla och 1978/79:2390av m.fl. 1978/79:2391av m.fl. 1978/79:2392av m.fl. 1978/79:2393av och 1978/79:2394av Lennan m.fl. 1978/79:2395av m.fl. 1978/79:2396av m.fl. 1978/79:2397av m.fl. 1978/79:2398av och 1978/79:2399av m.fl. 1978/79:2400av m.fl. 1978/79:2401av m.fl. 1978/79:2402av m.fl. 1978/79:2403av och medanledning av propositionen 1978/79:95 om den kommunala ekonomin 1978/79:2404 av i med anledning av propositionen 1978/79:111 om åtgärder mot krångel ochonödig byråkrati m. m. 1978/79:2406av m.fl. 1978/79:2407av m.fl. 1978/79:2408av Birgliia och 1978/79:2409av m.fl. 1978/79:2410av Gölhe Knulson 1978/79:2411av m.fl. 1978/79:2412av Manin m.fl. 1978/79:2413av m.fl. 1978/79:2414av m.Jl. 1978/79:2415 av AntePettersson m. fl. 1978/79:2416av Lennan m.Jl. 1978/79:2417 av AkePolstam 1978/79:2418 av AkePolstam 1978/79:2419av m.fl. 1978/79:2420 av BengtSjönell och nellation 1978/79:2421 av O/le.Svensson m.fl. 1978/79:2422 av m.fl. 1978/79:2423 av AllanÅkerlind med anledning av propositionen 1978/79:115 om riktlinjer för energipolitiken 1978/79:2424av m.fl. 1978/79:2425 av 1978/79:2426 av JohanOlsson m.fl. 1978/79:2427 av m.fl. 1978/79:2428 av . med anledning av propositionen 1978/79:123 omriktlinjer för industripolitiken, m. m. 1978/79:2429av m. fl. 1978/79:2430 av m.fl. 1978/79:2431av och med anledning av proposilionen 1978/79:145 omålgärder för tekoindustrin 1978/79:2432av m.fl. 1978/79:2433 av m.fl. 1978/79:2434 avKnut m.fl. 1978/79:2435 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:160 omfortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. §18 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits lill kammarkansliet 1978/79:169av () till kommunministern om beredskapen motoljekaiasirofer: Man har i olika sammanhang, i riksdagsdebatter, itidningsreferat och i tidningsartiklar, behandlat oljekalaslrofen vid Bohuslänskust . Del är mycket bra att vi därigenom för en ingående deballom och belysningav våra möjligheter dels att uppmärksamma oljeutsläpp och det ansvar som börlas i sådana fall, dels alt skydda oss för de katastrofer oljenedsmutsningenförorsakar i havet och pä kusterna. Kommunerna på har lagt nedmyckel arbeie på grovsanering sedan oljefarsolen drabbade dem. Oljeutsläppsker tyvärr alltför ofta. Enligt rapporter i går hotas nu Stockholms skärgårdav elt stort oljebälte. Ävenkommunministern har i pressen framfört sina synpunkier på debatten. I november1978 var jag ute i kustbandet och säg oljenedsmuis-ningen i . harockså kommunministern, , gjort en resa i de oljeskadade områdena. Medanledning av del anförda får jag anhålla om kammarens tillstånd atl tillkommunministern framställa följande frågor: Har statsrådets resa medfört att statsrådet anserdet nödvändigt atl vår oljeberedskap förstärks, så alt oljeutsläppen kan las omhand till havs innan de når kusten? Planeras anskaffning av del svensktillverkadesystemet för svepning och upptagning av olja till havs, vilket framgångsriktanvänts vid försök i ? Avser statsrådet att förslärka kommunernasoljeberedskap? Anser statsrådet att oljeskyddsberedskapen iÖstersjöskärgärden är tillräcklig? §19 Meddelande om frågor Meddeladesatl följande frågor framställts 1978/79:464av () lill utbildningsministern om betygen inomlärarutbildningen: Kritiken mol betyg inom lärarutbildningen är stark.1977 lämnade lärarutbildningsuiredningen förslag om att avveckla de graderadebetygen. Regeringen visade frågan ifrån sig genom all överiämna den till UHÄresp. Medanledning av all frågan ännu är olöst, vill jag lill utbildningsministernställa följande fråga: Hurlänge skall lärarutbildningen dras med graderade betyg? 1978/79:465 av Margarethaaf () lill kommunministern om beredskapen mol oljekaiasirofer: Ett par svåra oljekatasiroftillbud har inträffatvid de svenska kusterna . Ett nytt allvariigt utsläpp avolja har skett i och miljontals fåglar och delar av Slockholmsskärgärd är i Hur stora resurser har vi satsat på all bygga uppen beredskap mol oljekaiasirofer? Anser statsrådet all den svenska beredskapen motoljekaiasirofer är tillräcklig?