prot · G209120 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag vill säga, när utbildningsministern nu sitter i kammaren, altvid överläggningar mellan ulskollel och företrädare för högskolor har detanförts alt det är felräkningar bakom vissa av anslagsposterna. Jag tarsjälvfallet inle ställning lill om påståendet är riktigt eller inte -jag kännerockså lill alt förhandlingar har pågått mellan vederbörande och departementet- men jag vill ultala alt jag betraktar det som självklart all regeringenåterkommer lill med förnyade anslagsäskanden, om det skulle visa sigatl felräkningar föreligger. ägnade sig ål sin sedvanliga kritik mot dethögskolebeslut som fattade för några är sedan. Jag har sagt lidigare -och della gäller även vadOve Nordstrandh var inne på - au om det visar sig, när vi efler några är harvunnit erfarenhet av högskolereformen, att vi pä vissa punkier har kommitsnett, så skall vi naturligtvis ulan hänsyn lill prestige göra de förändringarsom kan vara nödvändiga. Menhögskolereformen är ännu så pass färsk all det inle är motiverat med några storaingripanden i den. Del har jag sagt ett pär gånger här frän talarstolen, ochdet gör, herr talman, atijag inte finner anledning att fördjupa mig i en debattmed om delta. Det finns inle skäl all nu vidta de förändringarav högskolans organisation som man från vpk:s sida hävdar bör ske. EvaHjelmslröm kommer också lillbaka till de resonemang om den fria sektorn som vihar haft tvä gånger i och som vi kommer att få om ett parveckor igen, då skall ta ställning till hur anslagen skall beräknasnär den fria sektorn försvinner. Detfinns alltså ingen som helst anledning atl nu upprepa de argument som underloppet av några månader har framförts här i kammaren. När jag säger också lill , att vi ännu inle har vunnitså mycket erfarenhet av högskolereformen att det finns anledning att göra någramera djupgående ingrepp i den gäller della bl. a. regionslyrelserna. Närulskollel träffar företrädare för regionslyrelserna eller människor som i andrasammanhang är berörda av deras arbeie, framförs del övervägande posilivaomdömen om dessa styrelser. Man kan självklart diskutera hur stora de skallvara och hur de skall vara sammansatta, men regionslyrelserna som instrument ihögskoleväsendet har huvudsakligen fått ett positivt mottagande. Jagvill gärna erinra om alt i första hand är del de små högskoleenheterna som seretl stöd i regionslyrelserna i förhållandet lill de större enheterna. Jagyrkar avslag på förslaget atl nu skall besluta att regionslyrelsernaavskaffas. Närdel gäller kårobligaloriet ansluter sig utskottet till regeringens förslag. Detfinns ingel underlag för au utvidga kårobligaloriet till nya grupper, sommoderaierna vill. Det utskottet begär är att man skall överväga om det går atlbefria ytterligare vissa grupper frän obligatoriskt medlemskap. Härfinns t. ex. deltidsstuderande, det finns människor som reser till studieortenen eller och som inte har möjligheler att utnyttjastudentkårens erbjudanden av olika slag. Det kan diskuteras om de skall varaobligatoriskt anslutna, och ulskollel utgår ifrån att den frågan ytterligareskall övervägas. Dessutom har vid uppvaktning iulskollel sagt all man kan tänka sig olika höga avgifter, beroende pä hurmyckel vederbörande kan utnyttja medlemskapet i studentkåren. Viräknar med all funderingarna kring det här skall hjälpa oss fram så småningomlill ett beslut som innebär atl fler grupper kan slippa det obligatoriskamedlemskapet. Någon utökning av del är över huvud taget inte Anslagtill högskola och forskning Anslagtill högskola och forskning Jagber alt få yrka bifall till utbildningsuiskoileis hemställan på samtligapunkter. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kon genmäle; Jagtycker all borde ha lagil litet intryck av den kriiiksom har kommit också från hans egna partikamrater vid universiteten ochhögskolorna. har det varit en flod av insändare medväldigt stark kritik, bl. a. mot byråkraliseringen och deo försämring som harinträtt sedan högskolereformen genomfördes. Men det har inte gjort. Jag tycker han borde ta en diskussion där. Belräffandekårobligatoriet så vände på det hela. Del enda rimliga är faktisktall avskaffa denna odemokratiska institution. Det finns ingen som helstanledning all, bara till följd av alt man inte vill anslå en viss summapertgar, förvägra folk att själva få välja om de vill vara med i enorganisation eller inte. STIGALEMYR (s) kon genmäle: Det är naturligtvis självklart alt när det gäller vilka jag skalldiskutera med, sä tar jag inte råd av . Men jag kärtner ocksåtill au det pä olika häll inom högskoleväsendet hävdas all byråkratin har ökatmed högskolereformen. Milt allmänna generella utlalande alt om del visar sigatl vi har kommit fel någonslans kan vi naturligtvis ändra det närerfarenhet har vunnits gäller i hög grad denna fråga. Det finns de som hävdaratt man sammanträder sä mycket atl man inte hirtner göra särskilt mycket annat.Om detta visar sig vara riktigt när har gått skall vi göra vad vi kanför all åstadkomma justeringar i systemet. Skallman avskaffa kårobligaloriet och skall de studerande få behålla de förmåner def n. har, så måste staten ta över kostnaderna, och det blir mycket dyrbart. Delfinns delade meningar om hur mycket delta skulle kosta, men det kan kostabortåt 30 miljoner. Det är inte möjligt att göra detta just . Del är delviktigaste skälet lill alt utskottet accepterar förslaget atl kårobligaloriet iden form del nu presenteras skall vara kvar, men uttalar önskemål om alt vissagrupper skall kunna befrias frän del obligatoriska medlemskapet. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kon genmäle: Del har redan slagit fel, och jag togupp en rad av de faktorerna i mitt inledningsanförande. Jag lycker atl StigAlemyr, som påstår sig slåss för arbetarrörelsen, något borde tänka på ochtitta på hur den sociala snedrekryteringen är vid universiteten.Det är faktiskt inle så att arbetarklassen har vunnit ökat insleg vidhögskolorna och universiteten. () kortgenmäle; Jag har sagt tidigare lill atl hon har fel - hon kaninte detta ämne. En av fördelarna och framgångarna med högskolere- formen är ju att vi nuhäller på att nå ut till nya studerandegrupper som lidigare icke hade möjlighelalt söka högskoleutbildning. Hela systemet gynnar deras kontakt med högskolan.Titlar man ule i landet pä kursutbudet och studerandegrupperna finner vi att,även om vi inte har nått ända fram, vi är på väg alt nå nya medborgargrupper. Tredje vice talmannen anmälde all att till prolokollel fä antecknat att hon inte ägde rätt lill ytteriigarereplik. Anslagtill högskola och forskning I uibildningsulskollels betänkande nr 25 behandlas bl. a. motionen1915, som tar upp frågan om ökat stöd till cancerforskning. I motionen harjagaktualiserat frågan om kostens betydelse för vår hälsa. Jag har även framförtönskemål om alt forskningen i större utsträckning inriktas på atl klargöraeventuellt samband mellan kostens sammansättning och benägenhetert att reagerapå cartcerframkallande ämnen. Jag vill därför närmare vidareutveckla detankegångar jag framfört i motionen. Detanses numera allmänt att den övervägande andelen-70-90 % -cancer hos människanorsakas av miljöfaktorer. En av de viktigaste miljöfaktorerna är kosten.Forskning underde antyder atl kosifaktorer spelar roll viduppkomsten a v 40 96 av all cancer hos män och av all cancer hos kvinnor.Jag skall anföra några exempel pä kostrelalerade cancerformer. Magcancerhar minskat i frekvens i under del senaste halvseklet. Det är fortfarandeen viktig cancerform i , och samt delar av Latinamerika.Det antas allmänt att minskningen av magcancer i bl. a. beror på en ökadkonsumtion av livsmedel som innehåller C-viiamin och en minskad konsumtion avnitritbehandlade matvaror. C-viiamin tycks nämligen minska bildningen avcancerframkallande ämnen som annars kan uppstå från nitrit. Andracancerformer som har samband med koslen är ijocktarmscancer, bröstcancer ochprostatacancer, vilka alla är exempel på mycket vanliga cancerformer i vårtland. I dessa fall äremelleriid sannolikt andra kosifaktorer av betydelse än ifallet magcancer. En hel del undersökningar lyder på atl högt fettintag och lågfiberhalt i kosten är fakiorer som kan öka risken för Oocktarmscancer. En högfetthali i kosten anses också vara en riskfaktor vid uppkomsten av bröstcanceroch möjligen också prostatacancer. Exakthur dietära fakiorer som fett- och fiberhalt kan påverka cancerbildningen ikroppen är oklart. En möjlighet som många forskare anser sannolik är att kostenpåverkar kroppens försvar mot cancerframkallande ämnen. Normalt har vi nämligenskyddsbarriärer mot främmande och fariiga ämnen i form av bl. a. tarmfloran ochlevern, som kan bryta ned dessa ämnen och oskadliggöra dem. Under vissaomständigheter kan emellertid leverns ämnesomsättning i slällel åsiadkomma enaktivering av cancerframkallande ämnen. Balansen mellan kroppens avgiftande ochcanceraktiverande förmåga kan uppenbarligen i hög grad påverkas av kostenssammansättning. Det borde alltså i princip vara möjligl att genom ändringar ivår husmanskost Anslagtill högskola och forskning kraftigtpåverka cancerförekomsten i vårt land. Ävenom vi känner lill en del kosifaktorer som sannolikt påverkar kroppenscancerförsvar, återstår myckel forskning alt göra på området. Forskning rörandekostens betydelse för uppkomsten av cancer har en myckel undanskymd plats ivärt land, trots områdets ulomordentligl slora samhällsviki. Delta beror delvispå atl den svenska cancerforskningen ännu ej hunnii i kapp den amerikanskaforsknirtgert,som mer och mer kommit att inrikta sig på miljöfaktorersbetydelse för uppkomsten av cancer. Elt annat skäl är all svenskanäringsforskare traditionellt mesl sysslat med frågor rörande kost ochhjänkärisjukdomar och kanske ej i tillräckligt hög grad hämtat impulser frånden moderna amerikanska näringsforskningen, där cancerfrågor blivit alltmerframträdande. Vårnuvarande felnäring leder lill svårt mänskligt lidande och högasjukvårdskostnader. Det är alltså hög tid atl vi avsätter tillräckliga resurserlill utbildning och forskning inom området. Resurserna är nu oacceptabelt små.Det kanske värsta exemplet pä samhällets behandling av detta vikliga område harsamband med utbildningen av näringsexperter vid . Dellalärosäte har atl i samarbete med svara för den endakvalificerade utbildningen av näringsexperter i vårt land. Denna utbildninghotas nu helt eller delvis av nedläggning. Innanjag går vidare på frågan om utbildning av näringsexperter vill jag säga någraord om deras arbetsuppgifter. Välutbildadenäringsexperter har en viktig uppgift inom t. ex. friskvården och sjukvårdenliksom även inom livsmedelsindustrin, vidare som koslupp-lysare i massmedia ochinom utbildningen av olika kategorier av lärare, l. ex. förskollärare ochvårdyrkeslärare. Näringsexperlernas uppgifter ter sig alltmer betydelsefulla ivärt samhälle, när man börjar betona betydelsen av förebyggande åtgärder motuppkomsten av ohälsa. Anställningen av närings-experter inomlivsmedelsindustrin utgör samhällets garanti för att industrin låter erfarenhetoch resultat från näringsforskningen vara vägledande vid produkiionert avlivsmedel. De statliga verken behöver gediget utbildade näringsexperter för altkunna fatta välgrundade beslut. Allmänhetens stora intresse för kostfrågorkräver vidare en hög kvalitet på informationen från samhällets sida för att manskall kunna undvika au den enskilda individen tillfredsställer sittinformationsbehov genom kostrekommendaliorter från personer med enotillfredsställande utbildning. Sammanfattningsviskan sägas att utbildningen av näringsexperter är en viktig samhällsangelägenhetoch atl samhällets behov av denna yrkeskategori kanförmodas bli än mer uualai. Kurseni näringslära vid är främst avsedd för de studerande vidmaiemalisk-nalurveienskaplig fakultet och omfattar tre terminers undervisning.Denna ges efter det att studenterna under tre förberedande terminer, varvidstudierna huvudsakligen är förlagda till , läst kemi,biologi, biokemi och humanfysiologi. Ansvarel för de tre terminernasundervisning i näringslära vid vilar på institutionen förmedicinsk näringslära. samhällsviki har dennainstitutions petilaäskanden alllid nonchalerats. Med den personalstyrka som finns är del orimligt atl kunna svara för tre terminers kvalificeradutbildning i näringslära av näringsexperter. Därför är det nödvändigt medpersonalförstärkningar. Om vi får en kvalificerad utbildning avnäringsexperter, kommer detta också all medföra större möjligheter att bedrivaen kvalificerad forskning på området kost och cancer. Speciella forskningsmedelbör avsättas för detta ändamål. Det är i och för sig positivt all utskottet har hemställt ominrättandet av en professur i cancerepidemiologi vid , meneftersom en sådan tjänst i huvudsak gäller arbetsmiljöns inverkan vid cancerhar mitt yrkande i motionen endast till viss del blivit tillgodosett. För dagenharjag emellertid inget annat yrkande, men kommer att följa frågan med storuppmärksamhet och hoppas på alt erforderliga resurser ställs lill förfogande iframtiden. OLLEAULIN (m): I samband med alt 1977 förelades förslag till en nyhögskoleorganisation motionerade jag om att en särskild högskola borde bildasför de olika utbildningsenheter i som har ansvarel för högre utbildning medpedagogisk eller kulturell inriktning. Det skulle enligt min mening hainneburit en smidigare organisation och ett ökat infiylande för både elevernaoch de för utbildningen direkl ansvariga. Den motionen avslogs. Erfarenheternaav den nya organisationen vid Lund-Malmö-universitetet har visat alllärarutbildningens särart inte beaktas i tillräcklig omfattning och altidentiteten försvinner i en större erthet. Det säger lärare och personer inomelevkårer och fackliga organisationer vid de berörda enheterna. De menar därföratl del lidigare beslutet borde omprövas. Jagtycker atl mina farhågor om en otymplig organisation har besannats, och imoiionen 320 begär därför vi motionärer en omprövning. Ulskollel avstyrker ochmenar att det behövs ytteriigare erfarenhet, innan frågan om ensärskild högskoleenhet i kan las upp till omprövning. Jagtycker att det är skada att man inte redan nu är beredd alt ompröva ett, enligtmin mening, felaktigt beslut frän 1977. Min förhoppning är emellertid att maninom och inom ulskollel noggrant följer utvecklingenoch att man är beredd all tidigt dra slutsatser av den successiva utvärderingav organisationen som jag hoppas sker, så atl vi snart, mycket snart, kan taflera steg på vägen mol en mindre byråkratisk högskoleorganisation, enorganisation där anslagen i ännu slörre utsträckning går till utbildning ochforskning och i mindre utsträckning till administration. Mol elt enigtutskott harjag för dagen ingel yrkande. ROLFHAGEL (apk): Detta betänkande behandlar en och en halv av arbetarpartietkommunisternas motioner pä utbildningsområdet. Motionen 1634 har nämligentillkommit på del sättet aU man brutit ul fyra alt-satser ur moiionen Anslagtill högskola och forskning 10 proiokoll 1978/79:120-121 Anslagtill högskola och forskning 1633.Denna sönderhackning omöjliggör egentligen en seriös och sammanhängandebehandling av utbildningspolitiken. Varje ansats till att sätta inutbildningspolitiken i dess rätta sociologiska sammanhang söker ulskollelundvika. Och inte bara undvika - man söker ge sken av alt vi har en klasslösutbildningspolitik i . Men,herr lalman, inga fraser i stil med "all underiälta för olika grupper atttillgodogöra sig högre utbildning" kan dölja det faktum att det blivitsvårare för de högskolestuderande som inte gått den traditionella vägen -nämligen från gymnasium till högskola -all nå fram till de uppställdastudiemålen. Ett av hindren för dessa studerande - de s. k. 25:4-orna - är altde ofta har sämre kunskaper i engelska än de yngre studerande som har börjatläsa engelska i och fortsatt i gymnasieskolan. För att undanröjadetta hinder har vi i motionen 1634 föreslagit alt all kurslitteratur förgrundutbildning inom högskolan skall översällas lill svenska. är det helt uteslutet - även av kostnadsskäl - atl tillgodose dettakrav. Sä kan man naturiigtvis svara när man som ulbildningsuiskotlel -för attcitera - ser frågorna "slykkevis og delt". 1samma motion har vi också upprepat ett gammalt krav på etl statligtläromedelsförlag. Och ser man förslagen i sitt sammanhang blir kostnadsargumentetytterst bräckligt. Del är inle obekanl för någon - allra minsl förutbildningsministern - alt läromedelsframställningen här i landet är hundraprocentigtkommersiell. Den skiljer sig inte i något avseende från annan kommersiellverksamhet. Framställning och försäljning av läroböcker sker efter samma normeroch med samma metoder som när det gäller att förse skolorna med tvål ochtoalettpapper. av läroböcker inom samma ämnesområde dokumenterar vad jaghar .sagt om den kommersiella styrningen av läromedelsframställningen. Ombehovet av läromedel skulle vara det avgörartde och profitinlressena skullebannlysas från utbildningsområdet skulle det med all säkerhei bli pengar överför en utökad översättning av kurslitteratur lill svenska. Och detta innebärinte på någol sätt - vilket utskottet tycks mena - att det skulle ske enkvaliielsförsämring. Jag vill därför yrkabifall lill det aktuella yrkandel i motionen 1634. Imoiionen 1354 har vi krävt åtgärder för alt sloppa expansionen av byråkratiinom högskolan. Utskottet medger att denna fråga är föremål för uppmärksamhetgenom atl informera om att man inom för tvåår sedan tillsatte en decentraliseringsgmpp. Remissvaren på gruppens betänkandefår väl visa om de föreslagna åtgärderna syftar lill att minska byråkratineller om det bara är fråga om något som kan liknas vid berättelsen om Kejsarensnya kläder. Jag tillåter mig emellertid all tvivla på atl utbildningsdepartementethar presterat någol som ur arbetarklassens synpunkt kan betraktas som positivt.Del sker nämligen inga under i politiken. Högervindarna blåser naluriiglvislika starkt i som i de andra departementen. Därförlåter vi oss inte avspisas med utskottets skrivning alt värt yrkande inte skallpåkalla någon åtgärd utan yrkar bifall även till motionen 1354. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels moiionen nr 740 av . i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposiiion; Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punktenI mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 740 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä EvaHjelmström begärde röslräkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Proposiiioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels moiionen nr 740 av m. fl. i moisvarande del, ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan EvaHjelmström begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller ulbildningsuiskoitets hemställan i betänkandet nr 25 punktenI mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 740 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då EvaHjelmström begärde röslräkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 276 Nej - 14 Anslagtdl högskola och forskning Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemslällan, dels moiionen nr 1634 avRolfHagel och i motsvarande del, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voieringsproposiiion: Nr 120 Den som vill att kammaren bifaller ulbildningsuiskoitets hemställan i Onsdaeenden betänkandet nr 25 punkten I mom. 3 rösiar ja, 4april 1979 ' j '" '°''" "J- Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1634 av och Anslag till högskola Lövenborg i moisvarande del. Vid omröslning genomuppresning förklarades nertalet av kammarens ledamöter ha röstatförja-propositionen. Då RolfHagel begärde röslräkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottetshemställan, dels motionen nr 740 av m. n. i motsvarande del, ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan EvaHjelmström begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller ulbildningsuiskoitets hemslällan i belänkandel nr 25 punkten1 mom. 4 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 740 av m. n. i Vid omröstning genom uppresning förklaradesnertalet av kammarens ledamöter röstat förja-propositionen. Då röslräkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 276 Nej - 14 Proposilionergavspå bifall till dels utskotiets hemställan, dels motionen nr 740 av . n. i moisvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels motionert nr 1354av RolfHagel och AlfLövenborg i motsvarandedel,och förklarades den förra proposilionen vara med överväganTJeTa besvarad. Mom. 7 och 8 Proposilionergavspä bifall till dels utskottets hemslällan, dels moiionen nr 740 av . n. i moisvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan EvaHjelmslröm Nr 120 begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punkten1 mom. 7 och 8 rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 740 av m. fl. Anslagtdl högskola och forskning Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 275 Nej - 14 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av OveNordstrandh och Hans Nyhage, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposiiion; Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punklen1 mom. 9 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä OveNordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa moment hemställt. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemslällan, dels motionen nr 740 av . i moisvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Anslagtdl högskola och forskning Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punkten1 mom. 14 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 740 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionert. Dä EvaHjelmström begärde röslräkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 276 Nej - 14 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av OveNordstrandh och Hans Nyhage, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskottels hemslällan i betänkandet nr 25 punklen1 mom. 15 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av och