prot · G209151 · 1978-12-31 00:00:00 — Betyder brislen på precision i talet att förberederen ändrad linje? Menhur det än är på den punkten, kvarstår den fråga som Jag har ställt i mininlerpellation och som alls inte blivit besvarad: Anser verkligen statsministernatt man genom att höja löneskatterna över lag och öka bolagsskatten påframgångsrika företag uppmuntrar investeringar och sysselsättning? Isitt svar talar statsministern vackert om behovet av att öka lönsamheten. Menarstatsministern verkligen att man ökar lönsamheten genom att öka löneskatterna?Ökar man lönsamheten genom au lägga en särskild vinslskatt på de lönsammaföretagen? I interpellationssvaret heter det: "lönsamhet ochegna kapital har kraftigt urholkats genom de senaste årens ekonomiskasvårigheter." Men de svårigheterna, , berodde i hög grad på altkostnaderna steg för snabbt , och dessa kostnader utgjordes i höggrad av löneskatteökningar. Statsministern påpekar i sitt interpellationssvaralt trepartiregeringen hade framgång med sina ekonomisk-politiska omläggningaroch att nu sysselsättning och investeringsutveckling förbättras. Men då har Juändå statsministern deltagit i den regeringen och därmed medverkat till alt mani stället sänkte löneskatterna -inte höjde dem - och på den vägen fick enförbättring i den ekonomiska Omlöntagarfonder m. m. Omlöntagatfonder m. m. utvecklingensom vi nu kan konstatera. Därförlyckerjag alt svaret på den fråga som Jag ställt är uppenbart, och Jag förstårinte hur resonemang på den här punkten går ihop. Mera tvång ochhögre skatter kommer inte atl få avsedd verkan, och inte är det heller någotsätt atl stärka marknadsekonomin på. Man kan inte stärka marknadsekonomin genomatl försvaga den! Detförhållandet att jag inte får svar på mina klara frågor i interpellationenvisar atl del är svårt att påvisa etl samband mellan fondförslagoch de mål som i andra avseenden bekänner sig till på detekonomiska området. Det gäller, tycker Jag, även sedan partiet har underkäntenergiministern och hans arbetsgrupps förslag om kollekliva fackföreningsfonder. Detfinns en alldeles särskild anledning, herr talman, att ställa de här frågornalill folkpartiledaren. 1 kompletteringspropositionen säger nämligen IngemarMundebo att "rätt utformade löntagarfonder" skall göra det möjligtför oss all få ekonomin att fungera bättre somlångtidsutredningen överblickar, t. o. m. Såvitt Jag vet har inle enssocialdemokraterna föreslagit att löntagarfonder skall vara införda redan 1982.Det förefaller däremot som om skulle vilja införa löntagarfonderredan under nästa valperiod. har, vill del synas, för nästavalperiod längre gående förslag än socialdemokraterna. Det ställer självfalletextra stora anspråk på partiet att före detta val tala om hur man har tänkt sigfonderna. I sitt svar räknar statsministern upp allt tjusigt som fonderna skallåstadkomma, men hur del skall gå till får vi inle reda på. Det är som en avsocialdemokraternas egna kritiker påpekat: målet med de föreslagna reformernapå fondområdel har hell enkelt varit att införa etl medel, nämligenlöntagarfonder, medan argumenten för fonderna växlat med debattklimat ochekonomiska konjunkturer. stärka marknadsekonomin, dvs. det syslem som bygger på atl beslut fattas idecentraliserade former, där kompetens finns, och som därmed ger utrymme förell rikt mått av individuell frihet och ansvarstagande, då behövs ingakringelikrokar med fonder byggda på ökade skatter och tvång. I stället behövsenergiska åtgärder för att åstadkomma elt spritt, enskilt ägande. Jag vill härsärskilt framhålla bosiadsägandet, eftersom bostadskapitalel är så mycket meraomfattande än de pengar som finns nedlagda i alla förelag. Men självfalletbehövs också energiska åtgärder för atl uppmuntra etl spritt enskilt ägande avaktier. Här skulle det vara mycket lämpligt med ändrade skatteregler, somgördel möjligt för företagen att bygga upp frivilliga system för ett breddalaktieägande. Åtgärder med denna innebörd, som utföriigi presenterats i olikarapporter från moderata samlingspartiet, skulle göra del möjligt atlvidareutveckla och förstärka det ekonomiska system som fått till ettmycket högt välstånd. svar på den fråga som Jag i detta avseendeställt visar-men jag kan ha fel här-inte någon särskild entusiasm för all pådenna frivillighelens väg få ett spritt enskilt ägande. Minafrågor till blir därför, om Jag skall återge dem: Avser atl försökainföra sitt fondsystem redan under nästa valperiod? Vad menas medbesvärjelseformeln "rätt utformade löntagarfonder"? Anser atl enhöjning av löneskatterna ovanpå alla andra skattehöjningar som fyllerdebalten skulle vara elt verkningsfullt sätt att öka investeringar ochkonkurrenskraft? Anser au ensärskild skatt på lönsamma företag är ett sätt att öka lönsamheten? Anser statsministern att redanhotet om löntagarfonder nu försvagar investeringar och framtidstro och därmedsysselsättning och löneutveckling? Anser att det ärbra med ändringar i skattesystemet som gör del lättare att bygga upp frivilligaföretagsanknutna system för etl spritt enskilt aktieägande? Omlöntagatfonder m. m. Statsministerns svar var inte särskilt klariäggande - det kanske inteheller var avsikten. Inte heller kommentarer varsärskilt klariäggande i sakfrågan. Det kan så till vida sägas alt båda dessainlägg är betecknande för hur löniagarfondsdebatien har utvecklat sig här ilandet. Förstvill jag konstatera atl onekligen har rätt när hansäger atl LO-SAP-förslaget, som det har diskuterats i de olika former det harmött allmänheten, onekligen har bidragit lill att dämpa investeringsviljan,eftersom det har skapat förvirring beträffande fackföreningsrörelsens meralångsiktiga mål för näringspolitiken. Men det är också det enda som Jag äröverens med om i detta sammanhang. Detangelägna i den löntagarfondsdebalt som vi har och som vi fortsättningsviskommer alt ha är alt man sätter in frågan om enskilda människors engagemang inäringslivet i dess rätta sammanhang. Det är alltså en fråga om det ekonomiskalivets demokratisering, vilka vägar den demokratiseringsprocessen skall följaoch vilka former den skall ha. Enligt min uppfattning är del tre centralamoment som man måste ta hänsyn till i sammanhanget. Fördet första: det offentliga kollektiva sparandet och dess roll i och relationerlill näringslivet. Fördelandra: företagens egen självfinansieringsförmåga, möjligheten att i ökadomfattning bygga upp reserver i företagen. Det är angeläget -det har den gångnaindustrikrisen visat. Fördeltredje: enskilda arbetstagares, människors, möjlighet atl medverka tillkapitalbildningen i näringslivet. Detär ofrånkomligt atl alla dessa tre centrala frågor löses i etl sammanhang. A vden anledningen har lagt fram sitt program i löntagarfonds-frågan. Nr 151 För att begränsa perspektivet till enskilda arbetstagares medverkan i den kapitalbildningenfinns del anledning att betona atl vi där har i princip samma 21 mai 1979 uppfattningsom den som statsministern har givit uttryck för, dvs. enskildasengagemang skall ske via individuella andelar, alt dessa indivi- Om löntasarfonder duellaandelar skall vara privat egendom, att de skall slå i relation lill den egna j j arbetsprestationen och i övrigt också varadisponibla i princip som annat enskilt och privatsparande. Vihar dessutom - och det har statsministern påmint om - här i fåttgehör för vår uppfattning i fråga om hur detla enskilda sparande skall kunnakanaliseras och hur infiytandefrågorna skall kunna lösas. Vi har sålunda fåttgehör för vårt krav på en närmare analys i fråga om möjligheterna atlsammanföra dessa enskilda ägarandelar i näringslivet i en löntagarkoo-peraiivform, där varje medlem har en röst. Därmed kan man på ett lämpligt sätt lösainfiytandefrågorna. Mendet är angeläget atl betona - och det irorjag atl man inte nog ofta kanunderstryka - att vilken form man än väljer måste den ha lill uppgift attfrämja den enskildes engagemang i produktionslivet. Den måste ge den enskildearbetstagaren/tjänstemannen möjlighet att känna sin delaktighet iproduktionslivet. Den måste också vara utformad så, lill skillnad från de olikaLO-SAP-modellerna, att enskilda människor stimuleras att bli egna företagare,atl etablera sig för alt ta fram en affärsidé, för att förverkliga sig själva. Delär intressant atl läsa den analys av hela lönlagarfondsproblematiken som AndersLeijon gjort i sin nya bok om den svenska modellen. Där analyserar han mycketklart konsekvenserna, inte bara ur ideologisk synvinkel förfackföreningsrörelsen utan också beträffande möjligheterna lill nyföreiagandeoch engagemang i produktionslivet-och det är bl. a. mot den bakgrunden hanuppenbart dömer ut den starkt centralisliska modell som LO/SAP har valt. Denbestämda förutsättningen är alltså att del löntagarfondssystem, eller vad vi nukallar det, där den enskilde bereds möjlighet att bidra lill kapitalbildningeni företagen är utformat så alt också nyföretagandet stimuleras och enskildamänniskors engagemang i produktionslivet inte försämras. Det är den slutsatsoch målsättning jag saknar i statsministerns svar. Jag anser detta är denhuvudsakliga inriktningen i det system som vi måste bygga upp för framliden. JANBERGQVIST (s): När Jag hörde här förut tänkte jag: Mycketfakta harjag hört från talarstol, men sällan så lite. Vifick ell nytt exempel på hur moderata inlägg mot borgeriiga bröder framföralltblireti angrepp på socialdemokraterna- inget moderalinlägg ulan minst eltangrepp på . Detslår inte i mänsklig makt att på de få minuter jag får lov atl tala ta upp alla de förvrängningar och faktafel som gjorde sig 144 skyldig lill. Men låt mig ta ett exempel. sade att skallavsättas lill en kollektiv kapitalfond knuten till facket. Verkligheten ärjuden atl de skall gå till 26 fonder, varav en med löntagarmajoriietoch de andra med annan majoritet. Omnu detla aren slor och allvarlig fråga-och det lyckerjag den är-vore etlminimikrav alt en debattör som åtminstone läste rättinnantill i texterna. Del slår ju klart och tydligt vad det är fråga om. Meninle ens delta enkla - alt skaffa fram grundläggande fakta - har StaffanBurenstam orkat med. Ochovanpå en felaktig beskrivning av vad förslagen innebär kommer förvrängningar,hotbilder och skrämselpropaganda. Moderalasamlingspartiet fyller och har därför gett ut en stor blå affisch.Där avporträtteras ledare . Och rubriken är: "Ifrihetens tjänst". Härsätter man alltså den moderatledare som gick emot allmän och lika rösträttunder rubriken . Den som höll till godo med attanvisa nödhjälpsarbeten och gick emot kampen mot massarbetslöshet på 1930-taletsägs ha verkat "I frihetens tjänst". Samma sak gäller denmoderatledare som varemot den allmänna sjukförsäkringen och gick emot ATP ochhotade och sade: De vill tvinga av dig 20 96 av din lön, ATP kommer att ledatill tvång och ofrihet, osv. Jagskulle kunna gå vidare. Men låt mig nu bara säga atl några av de personer somni här påstår har verkat i frihetens tjänst har tyvärr skulden för all Sverigeblev del allra sista landet i som fick den politiska demokratin. Nugäller det den ekonomiska demokratin. är mycket aktiv,och det är väl möjligt alt han en gång i framliden - kanske när vi fåttekonomisk demokrati - får en plakeit för sin långa och trogna kamp motekonomisk demokrati och att de konservativa krafterna då med omedveten ironiskriver: "I frihetens tjänst". Omlöntagarfonder m. m. Får Jag försl säga lill all jag självfallet inte har någonannan mening än den han uttryckt: Visst skall vi se lill atl vi på olika sättstimulerar till nyföreiagande i . Det finns många inslag i denregeringspolitik, som förts under de senaste två och etl halvt åren, både avtrepartiregeringen och av den nuvarande regeringen, som haft just delta syfte.Jag tror inte atl del faktum alt vi haren debatt om i vilka former man skall gelöntagarna delaktighet i kapitalbildningen skall verka avskräckandepå människors vilja atl satsa på nyföreiagande. Här irorjag, trots allt, attdet viktigaste är vad vi konkret åstadkommer i den ekonomiska politiken för attskapa goda fömlsättningar. Såfrågar om jag tror att det faktum alt del pågår endiskussion om löntagarfonder innebär problem för den industriella utvecklingeni . På detta vill Jag svara att det är givet atl förslag som skulleavskaffa eller kraftigt urholka marknadsekonomin kan upplevas som 10 protokoll 1978/79:150-151 Omlöntagatfonder m. m. elthot, om de bedöms ha en realistisk möjlighet atl bli genomförda. I frågor somhar så pass genomgripande betydelse för den svenska ekonomins utformning ärdetviktigt all partierna klargör sina utgångspunkter. Jag har för milt partis ochför regeringens del gjort klart alt vi aldrig kommer att medverka lillinförande av elt system som skulle försvaga marknadsekonomin i stället för attstärka den, ett system som skulle skapa en ny väldig koncentration i nya händeri stället för alt bredda ägandet och inflytandet till flera och öka mångfalden. Däremotlyckerjag att det är viktigt med en öppen diskussion om hur vi skall fö frammer riskvilligt kapital för atl bygga ut näringslivet i former som innebär atlflera kommer in som ägare, atl man minskar maktkoncentrationen i näringslivet.I likhet med tycker också jag att det är rimligt att man i dendiskussionen försöker vara någoriunda konkret och talar om vad del är som manaccepterar eller inte accepterar i de olika förslagen. Det är därvidlag inlenågon hemlighet för vare sig eller någon annan vadfolkpartiei för sin del har för åsikt om t. ex. de förslag som kommit frånLO-sidan och från det socialdemokratiska partiet. Framför allt har vi riktatkritik mot vinstdelningssyslemet. Vi menar atl det förslag som lades fram av engemensam arbetsgrupp för LO och SAP innebär samma vinstdelning som i delursprungliga LO-förslaget, dvs. det innebär ivångsvisa akiieemissioner, vilkaenligt vårt sätt atl se inte kan förenas med en öppen frihandelsekonomi. Vi harvidare sagt atl vi anser alt förslaget, såsom del nu är utformat iarbetsgruppens rapport, trycker för litet på avkastningskravet och atl man iföriängningen anar etl tillstånd där det blir fackföreningsrörelsen som för iuppgift all sköta landets näringspolitik. Del menar vi skall varastatsmakternas sak atl göra. Vihar också sagt atl om elt sådant här förslag skulle genomföras kommer de storafackliga organisationerna efter hand atl bli de enda stora arbetsgivarna vidsidan om stat och kommun. Det vore onekligen ett sätt atl ökamaktkoncentrationen i stället för att minska den. Det senare är vårt huvudsyftemed atl alls diskutera någon form av löntagar- eller medborgarfonder. Vihar också kritiserat det här förslaget för all del inle innehåller individuellaandelar. Vi tror att den individuella anknytningen är viktig för atl bidra press på fonderna att förvalta kapitalet så alt det ger högsta möjligaavkastning. Vi tror också au de individuella andelarna över huvud laget ärangelägna för att man skall få löntagarnas stöd för sådana här system, hur deän kommer all utformas. Det handlar ändå om alt löntagarna skall avstå från vadsom annars vore löneutrymme till förmån för elt sparande i förelagen. Jagtycker atl man kan ta upp en saklig diskussion av den här utrednings-gmppensrapport utan att för den skull ana något slags öststatsekonomi bakomsocialdemokraternas tankar. Denandra fråga som tyckte att Jag inte hade svarat på varom det verkligen var så att man genom alt lägga på en avgift skulle ökaföretagens möjlighet att vara lönsamma. Vad det här handlar om är auhitta former för att spara för framliden, särskilt för alt bygga ut vårindustri och förse den med riskbärande kapital. Innebörden i sparande ärju avslår från konsumtion för atl skapa bättre villkor för framliden.Hushållssparandet ligger redan på myckel hög nivå, historiskt sett. Höjdaskatter, som också är en form av sparande, är inte särskilt lätt attåstadkomma. En slutsats är då att det är nödvändigt alt höja förelagenssparande. Det måste i stor utsträckning ske genom atl löntagarna är beredda atthålla tillbaka sina löneanspråk, avstå en del löneutrymme för all i ställetsäkra Jobb och standard . Närdiskussionen om löntagarfonder eller medborgarfonder handlat om kapitalbildninghar del rört sig just om den här frågan. Kan vi under medverkan av löntagarnasorganisationer finna former för att öka löntagarnas bidrag till den framtidakapitalbildningen? En ökad kapitalbildning av betydelse måste alltid innebäraatt de slora grupperna av inkomsttagare är beredda att hålla tillbaka sinakonsumtionsanspråk etl antal år. Om det sker genom all alla anställda - även ioffentlig tjänst - låter en del av löneutrymmet avsättas till kapitalbildning inäringslivet skall detta inte ses - och del är mitt svar på fråga - som en ökad belastning på näringslivet. Syftet ärju i ställetatl öka företagssparandel och det riskbärande kapital som krävs för alt manskall kunna göra framtida satsningar, dvs. del är elt sparande som sker i syfteatt konsolidera företagen och skapa bättre förutsättningar för utveckling. Detkan inte gärna ses som ett hot mot näringslivet. Detfinns, herr lalman, olika utgångspunkter för den här debatten. En är alt vibehöver - det är mest det vi har diskuterat nu - mera riskvilligt kapital i näringslivet.Då räcker det inte med sparande i största allmänhet. Vi måste få fram eltsparande som kommer näringslivet till del i form av eget kapital, som bidrartill alt del investeras och skapas jobb. Dethär är såvitt jag förstår de flesta också eniga om. Frågan är då i vilka formersom kapitalbildning skall ske eller, rättare sagt, vad man skallinföra för nya inslag i kapitalbildningen . Vi menar - och detharjag redan utvecklat - att en slor del av den bör ske i företagen själva. Detmåste finnas en rimlig avvägning mellan eget kapital i företagen och upplånaikapital. Gör det inte det, är den upplånade delen den helt dominerande och detegna kapitalel väldigt litet eller inget alls, så är det ganska naturiigt altförelagen inle vågar la några risker. Men vi vet alt vi behöver elt sådantrisklagande, inte minst för att komma in på nya produktområden när gamlabasnäringar inte längre har samma dominerande roll som . Det är ocksåangeläget att vi ökar företagens förmåga att stå på egna ben genom egen, internkapitalbildning för alt göra dem mindre beroende av statsmakterna. Föratl lösa det här problemet behöver vi inte göra om hela det ekonomiskasystemet, men vi behöver fundera etl slag över sambandet mellan kapitalbildningeninom företagen och den nuvarande ägarstrukturen i det svenska näringslivet.Skälet är aU en stark ägarkoncentralion gör löntagarna ovilliga att accepterahöga vinstnivåer; vi vet ju att företagssparande skall tas Omlöntagatfonder m. m. Omlöntagarfonder m. m. urvad som annars skulle vara disponibelt för ökad direkt konsumtion, dvs. Därför måste vi föra debatten i konstruktiv anda, medvetna om atl viinte kan lösa del här problemet i konfrontation med löntagarna och derasorganisationer, utan bara i samverkan med dem. STAFFANBURENSTAM (): uppfattar det tydligen som fel att i en stor deball, därlandels statsminister svarar på en inlerpellation, la upp till diskussion deförslag om löntagarfonder som väckts från socialdemokratisk sida och framförakritik mot dessa förslag - en kritik som inte är märkvärdigare än att det ärmyckel lätt att ägna hela inlägg åt att citera ur den insats lill intern debattsom finns inom socialdemokratin och som inte minst kommer lill uttryck i olika,utkomna böcker. Tvärtom, , skulle del vara utomordentligtmärkvärdigt, om vi nu hade denna debatt i utan att tala om de förslagsom socialdemokratin slår bakom. Jag tycker att det skulle vara precis likamärkvärdigt som del är atl inte själv är här och framför sinasynpunkter i den här frågan; det säger jag ulan någon ringaktning för herrBergqvist. Delta ärju en fråga av sådan storiek att det vore rimligt, omföreträdare för den socialdemokratiska partiledningen yttrade sig. Säkert finnsdet någon förklaring till atl inle är här, men jag vill påminna omatt i den skattedebatt som fördes här alls inle fann någonmöjlighet atl ursäkta atl inte deltog i diskussionen, utan gjordealla möjliga försök till spydiga kommentarer om alt han kanhända redan hadeavgått eller atl det skulle kunna länkas alt han skulle känna sig tvungen attavgå, om han vore här. Sålill vad sade i sak. Om vi bortser från alt socialdemokratin fn. finner en alldeles speciell förtjusning i atl blicka baklänges i stället föratt ägna debatten åt hur man skall skapa det framtida , uppfattade Jaghonom så, att han mest hade en enda synpunkt. Jag sade, menade han, att härskulle man lägga löneskatter, som skulle kosta . för engenomsnittlig heltidsarbetande löntagare, till en enda fond, som skulledomineras av facket, när det i själva verket rörde sig om inte en utan 26fonder. De här 26 fonderna är något som tagits ur den rapport som framkom förrasommaren, och jag trodde att den socialdemokratiska partikongressen hade mereller mindre tagit avstånd från de lösningar som fanns framlagda uti dennarapport. Men det är bra om menar att det nu är förslagen i dennarapport som den socialdemokratiska partiledningen slår bakom, vilket i sin turkan ge möjlighet till en mera handfast debatt om vad socialdemokraterna vill. Låtmig sedan, om det nu är denna rapport som gäller och det skall bli 26 fonder istället för en fond på detta område, påminna om vad t. ex. densocialdemokratiske idédebattören sade i en artikel i ipolitiken - socialdemokraternas egen tidning: "De väldiga organisatoriskanyskapelserna är fel väg till ekonomisk demokrati och löntagarinflytande. "Det ärju bra att inte tar avstånd från den synpunkten i allafall. atldet här skulle komma att innebära en belastning på den genomsnittligainkomsttagaren om . som skulle erläggas lill detta fondsys-lem. Delär mycket bra om löntagare får del klart för sig i slor utsträckninginnan vi går till val. Del behövs nämligen klargöranden om vad man tycker idessa stora frågor. Jag anser alt det är myckel konstigt om socialdemokraternaskulle gå in i valrörelsen med två enorma frågor där de inte är i stånd att gebesked till svenska folket om vad de tycker och hur de verkligen vill ha del.Den ena är löntagarfondsfrågan och den andra är energifrågan. Det är heltorimligt att man skall uppträda på det viset. Sedankort om kommentar! Mitt inlägg var inte så klargörande, sade han.Jag påpekade all vi från moderala samlingspartiet har lagt fram förslag om hurvi tänker oss dessa system - system som vi dessutom står för, till skillnadfrån vad tydligen socialdemokraterna gör för sin egen del. Vi står för våraförslag, och de innebär ett spritt enskilt ägande. De innebär atl del skallgöras energiska försök att verkligen få till stånd elt spritt enskilt ägande-inle minst med statsmakternas ansträngningar när del gäller atl på skatlesi-danmöjliggöra lättnader för företag atl med egna syslem bredda ägandet. Detinnebär atl vi vill slå vakt om mindre och medelstora företag, , somvi finner vara en alldeles utmärkt form för etl spritt enskilt ägande och endrivkraft i ekonomin. Det innebär att vi vill inom valfrihetens ram ha etlmycket spritt enskilt ägande på boendeområdet - man skall äga sin bostad, omman själv vill. Jag blev därför förvånad när i en passage sade althan log avstånd från vad Jag hade alt framföra. Sedan fick Jag några svar från . Låt mig säga att Jag inteförslår logiken i delta atl del skulle bli etl bättre syslem om man ökadeskatterna. Del ärju detla förslag egentligen går ut på - ökadbolagsskall och ökade löneskatter. menar att delta skulle innebäraatl lönlagarna skulle uppträda på del viset, att om löneskatten först stigermed , så skulle man sänka sina egna löneanspråk inte ulan dessutom med ytterligare etl antal procent för all bereda utrymme förökad lönsamhet. Jag tror inle på de förslagen, . Omlöntagarfonder m. m. (vpk): Man kan inle undgå alt filosofera över vad som är roll i det politiska spel som försiggår inför våra ögon, fördel handirekt säger har egentligen ingenting med verkligheten atl skaffa. Del ärju enromantisk dröm från borgerlighetens tidiga 1800-tal i en rad hänseenden.