prot · G20959 · 1978-12-31 00:00:00 — Jagär väl medveten om alt många inom SIDA är motståndare lill s. k. bundetbistånd,och under mera normala arbetsmarknadsförhållanden har jag förståelseför delta. Men i den exceptionella situation som de svenska slorvarven nubefinner sig i anser jag det självklart all SIDA bör undersöka möjligheternaatl till vissa länder ge slödel i form av en flytande fabrik, etl flytandehotell, en fartygsdocka etc. som tillverkals av exempelvis Gölaverken. Pådetta sätt skulle man kanske ganska snabbi få lill stånd elt par anläggningar iu-länderna, som sedan kunde fungera såsom referensanläggningar för de svenskavarvens kapacitet på detta område. Sedan borde m. fl. med betydligtstörre utsikt lill framgång kunna konkurrera om andra order världen över.Ordern från på en flytande fabrik är värdefull i detta avseende, menytterligare referensanläggningar behövs. Mankan fråga sig om inle varven bättre skulle kunna tillgodose angelägna svenska behov. Ingen torde vara okunnig om att varven måste syssla med en hel del olönsam produktion för atl inte bli nödsakade atl friställa personal. Jag menar dock alt del är angeläget alt i all möjlig måntillse, atl dylik förlusibringande produktion inle kommer andra länder till godo. Atl leverera fartyg lill underpris lill befarar jag snabbt kan leda lill ökad arbetslöshet inom den redan hårt trängda svenska rederinäringen. Varför då inte i stället inrikta sig på produkter som kan komma del svenska samhället lill godo? Givetvis måste förlusibringande produktion minimeras, 122 rnen övergångsvis måste den accepteras. Somexempel på dylik produktion skulle jag vilja nämna bromateriel ål svenskaarmén, båimateriel ål marinen och fiirjoroch stålbroaråt . Kanskeskulle man under denna rubrik kunna inordna skrotning av äldre eller i varifall inte hypermoderna lankförtyg. Dylik fartygsskrolning skulle sannoliktockså öka den svenska rederinäringens lönsamhet med därmed behållensysselsättning för sjöfolket. Närdel gäller beställning av färjor ål svenska rederier skulle jag vilja citeravad som anförts av och som i näringsulskottets betänkanderedovisas på s. 19: "Elt anlal färjor kommer att byggas för svenskarederiers räkning. Om inle särskilda åtgärder vidtas kommer beställningarna attgå lill utländska varv. De svenska varven är inle konkurrenskraftiga ens om manlar hänsyn lill beställarstödet. Vad som ytterligare behövs är emellertid inlesärskilt myckel." Litetlängre ned säger man: "1 har man arbetskraft - t. ex. snickarefrån - som är väl lämpade för de specifika arbetsuppgifter som ingåri byggandet av färjor." "Varvspolitiken,såväl i som utomlands, tenderar all skada sjöfarten.- Bygger man defärjor som svenska rederier ändock kommer atl beställa, undviker mandenna skadeeffekt och flyttar sysselsättningen från utländska varv lillsvenska." Jaganser mig kunna dela dessa synpunkter och hoppas regeringen skall finna vägarall rädda denna sysselsättning ål svenska varv. Jaganser också alt musiklealerprojektel i skulle kunna ge värdefullsysselsättning såväl ål varvs- som byggnadsarbetare, oavsett om man stannar förelt bygge på den s. k. Ullevi-tomlen eller på ett pråmbaserat bygge placeratnågonslans mellan och . Jag hoppas därför, att densocialdemokratiska kommunledningen i snabbt tar ställning lill hur ochvar den myckel efterlängtade nya Musiktealern skall byggas, så alt regeringensedan kan ta ställning lill statsbidragets storlek. vädjardärvid omgenerositet frän statens sida mot den hårt drabbade har ju redan skaffat garantier för visstekonomiskt stöd från angränsande landstingskommuners sida förmusikteaterprojekiet. Tyvärrkommenteras detta inte alls av näringsutskollet. Inom energiområdet finnsockså några projekt, som kan ge viss - inle bara marginell -sysselsättning iVästsverige. Jag tänker då exempelvis på kassunbaserade vindkraftverk ikuslbandel. Svenska forskare redovisar så sent som detta år i NyTeknik som sin bestämda uppfattning, atl just sjöbaserade vindkraftverk bordekunna ge elt avsevärt lillskolt till landels energibalans. Placeringen 10-20 kmfrån land ökar effekten avsevärt med lägre produktionspris och reduceradenegativa miljöeffekter till följd. Jag tror all en satsning på elt 30-50-lalvindkraftverk längs de norra delarna av är fullt realistiskt ochekonomiskt fördelaktigt, som sysselsättning kan skapas såväl vidvarven som i de aktuella kustområdena, som också lider av undersysselsätlningsedan länge. Tyvärr har inle hellerdelta kommenterats alls av näringsulskotlet. Avsamma skäl anser jag också alt del projekterade kraftvärmeverketpå bör komma lill stånd möjligt. Av miljömässiga skäl bör deti första hand drivas med naturgas. Menvi för ju snart tillgång lill LNG-farlyg, som lagerbyggs vid och somännu inle funnit köpare. synes ju också ha goda möjligheter att påacceptabla villkor få köpa naturgas från ett par håll. Men kaninle klara finansieringen av kraflvärmeverkel utan all staten via Vallenfallgår in såsom delägare och tar på sig en avsevärd del avinvesteringskostnaderna. Byggnation av kraftvärmeverket och därmed förenadfjärrvärmeulbyggnad är av miljöskäl mycket angelägna projekt för göteborgarnaoch skulle ge värdefull sysselsättning för många yrkesgrupper inomGöteborgsregionen. 1samband härmed bör man pröva, huruvida inle spillvärmen från , som nuutgör en miljöpåkänning för , genom en kombination av värmepump ochpråmlransporl skulle kunna läcka en väsentlig del av energibehovet för dettakraftvärmeverksprojekl. Översiktliga utredningar lyder på en hygglig ekonomiför en sådan kombination, och lar man hänsyn till effekterna för valulabalansoch miljö, så talar mycket för att man bör satsa på atl realisera deltaprojekt. I och för sig behövs nog inte etl kraflvärmeverk för atl realiseraprojektet, utan del borde också kunna ske med utnyttjande av en kustbaseradhelvaltenceniral och ett fjärrvärmenät. Produktion av erforderliga välisolerade pråmar för transport av del genom värmepump upphettade vattnet kundege viss sysselsättning vid något svenskt varv. Hurskall man bäst hjälpa den som vill byta från varvsarbele lill annaljobb? Ja,för all på acceptabelt sätt klara nedbantningen av den svenska varvskapacitelenär det givetvis angelägel att på allt sätt stimulera till övergång lill annansysselsättning, när tillfälle därtill bjuds. Men den som jobbar full dag vidvarven har sannerligen inte stora möjligheteratt hålla sig underrättad om vilkajobb som är lediga och vad jobben innebär i fråga om löne- och andra villkor. Genomden redan kraftiga neddragningen av antalet varvsanställda i är detsannolikt att personalavdelningarna därstädes har en viss undersysselsätlning.Samtidigt är de anställda i vissa fall experter på platsannonsering,rekrytering m. m. Jag vill därför föreslå all man vid varje varv avdelar eneller flera personer med uppgift atl "ragga upp" nya jobb ålvarvsarbeiare. Jag vet av egen erfarenhet hur viktigt det är all man vidomplacering för hjälp med all undersöka vad del nya jobbet egentligen kräveräven, vad man tjänaretc, som man -om man är intresserad-har någon somkan hjälpa lill atl ge rekommendationer lill den nye arbetsgivaren. Naturligtvisskall arbetsförmedlingarna också hjälpa till all skaffa fram dessa jobb, menjag tror att föratl uppnå effektivitet och öka säkerheten föratt få "rättman på räii jobb" är medhjälp från det egna varvels personalfunktion ett"måste" för atl nå goda resultat. Jag gläder mig åt att utskottet idelta avseende tydligen delar min uppfattning och under punkten 4 i hemställan Idetta sammanhang vill jag också redovisa atl jag delar LO-ekonomens ochTCO-ulredarens uppfattning all man bör ge de varvsanställda en möjlighet tilltjänstledighet för prövande av annat yrke. Många ärju avförståeliga skäl oroliga för hur man kommer alt trivas på en ny arbetsplats mednya kolleger och vågar därför inte ta språnget. En möjlighet tillijänslledighel och rätt all återvända till varvet, om man inle trivs på den nyaarbetsplatsen, skulle säkerligen göra att fler vågade ta chansen. Sompersonalljänsleman inom såväl statlig som har jag många gångermedverkat till att anställda fött möjlighet lill dylik tjänstledighet. Minaerfarenheter av detta system är enbart goda. Omplaceringlill andra expansivare förelag inom de aktuella regionerna spelaren nyckelrollför all klara varvskrisen lill samhällsekonomiskt rimliga kostnader. Detta ärockså främsta anledningen till all jag kräver all personalfunktionerna vidresp. varv avdelar personal med uppgift att medverka i detta såväl förden enskilde som för samhället i stort viktiga arbete. Somjag redan tidigare framhållit är det angeläget atl skapa arbetstillfällen inlebara vid varven ulan även inom andra förelag i regionen. Ur denna synpunkt ärdel myckel värdefullt alt nu fåll lill stånd länsvisa utvecklingsfondermed hyggliga resurser lill förfogande. Jag ser del som speciellt värdefullt attlandstinget och på delta sätt kan utöva etl avgörandeinflytande på hur tillgängliga medel skall utnyttjas, ulan den försenande ochbyråkratiserande centralstyrning som i vissa avseenden präglade de tidigareföretagarföreningarna. Enligtvad jag erfarit från ansvarigt håll inom vår regionala utvecklingsfond, så harman redan under behandling etl så stort anlal realistiska projekt atttillgängliga medel är förbrukade , trots all anslagen /79. Då del givelvis är ytterligt angelägel alt alla realistiskasysselsättningsskapande projekt i länet för tillgång till erfordertiglriskkapital anser jag alt den i propositionen föreslagna totala anslagsramen på30 miljoner är alltför snäv. Enligt min uppfattning borde länets utvecklingsfondha tillförts minst 50 miljoner för all ha en möjlighet att tillgodose behovenunder innevarande budgetår. Anslaget för Medelsiillskoii lill regionalautvecklingsfonder inom varvsregionerna borde därför i erfordertig mån ha höjtsoch anslaget för Bidrag till sysselsältningsålgärder inom varvsregionerna imotsvarande mån ha reducerats. På detta sätt hade man skapat goda chanser förvärdefull alternativ sysselsättning åt dem som på grund avundersysselsältningen vid varven vill söka sin bärgning på annat håll. Mentyvärr har inte näringsulskotlet biträtt vårt yrkande ulan yrkat avslag pä våraförslag. Jagvill också framhålla att jag stöder propositionens och näringsulskottetsförslag om bildande av ett investmentbolag i . Jag förutsätterall detta investmentbolag för etl aktie- och bidragskapital på sammanlagt minst50 miljoner, efiersom problemen är störst där och resurserna måste avvägas motbehoven. Innanjag slutar vill jag hastigt säga några ord beträffande Per och HolgerBergqvisls kommentarer till och uttalanden. Debåda sistnämnda är ju inte själva i kammaren. Jaghar hört och uttalanden. Man klagar över all desagt all arbetsmarknad är diversifierad och att det skulle finnasexpansiva förelag. Jag tror det är svårt all bestrida detta, liksom det ärsvårt alt bestrida uttalande att orter som , Krokomoch har en mindre diversifierad arbetsmarknad än Göteborgsregionen.Olof poängterade också att det förhållandel all man har en sådanarbetsmarknadssituation i innebär inle att man har en braarbetsmarknadssituation. Men i relation lill många andra orter, framför allt inorra , kan man inle hävda alt situationen i skulle vara sämreän exempelvis i , m. fl, orter, Herrlalman!Jag har inget särskilt yrkande,eftersom utskottets skrivningar i stort sett ärpositiva lill förslagen i vår motion. Jag bärbara på delta salt velat ge minsyn på de framlagda förslagen från regeringen och näringsulskotlet samt på hurledningen för bör arbeta i fortsättningen i sin strävan atlanpassa den svenska varvskapaciteten lill behoven på etl för de anställdaacceptabelt sätt lill rimliga samhälleliga kostnader. PERBERGMAN (s) kort genmäle: Jag trodde ju aldrig all skulle ställa upp på vad NilsÅsling och sade här. "1 sker en expansion inäringslivet." Det sade , och del var någonting annat än vadRune försökte ge sken av. Och sade all "ären av de mest privilegierade orterna ur sysselsättningssynpunkt". Del är alltså det som har ställt upppå. Jag hoppas innerligt all han är ensam bland centerpartisternaiGöleborgsgruppen på den punkten. Inte kan väl sådana som i andra avseenden harbalanserade omdömen, som , dela den meningen. är inte honhär och kan inte svara, men jag kan inte föreställa mig det. Del är ju envrångbild av verkligheten. Det är precis tvärtom. Det sker ingen expansion inäringslivet, del aren ort med myckel besväriiga sysselsättningsproblem. Delbevisade jag i mitt anförande genom att redovisa statistiken. Del var en storöverraskning all inle tog chansen alt la avstånd. () kortgenmäle: Per har förekommit mig, men jag är angelägen om alt begagnatillfället alt reagera mot yttrande och hans försök lill försvarav vad - inle , ulan vid olaliga tillfällen -haruttalat om näringsliv och arbetsmarknad. Jag upplever del som genantalt skall behöva försvara detta, med den kunskap han rimligtvisbör ha om förhållandena i . råkar det lyckligtvis vara så atl vi iGöteborg har en erfarenhet av dalar och loppar i den industriella utvecklingenoch en seghet, som jag tror alt göteborgarna är väl kända för och som gör alt vi kan seframåt med tillförsikt. Men del hindrar inle alt utgångspunkten i detta arbete,alt ta vara på de produktionskvaliteter som finns i , måste varasakligt korrekt. Del är inget tvivel om, ulan all jag behöver åberopa någrafler exempel, all del har sagt om - jag vill upprepa detta- inte bara är en osaklighel ulan en oförskämdhet med hänsyn lill hur delverkligen förhåller sig. RUNETORWALD (c) kort genmäle: Jag har inle tillgång lill anförande, men min minnesbildär i varje fall ganska klar, atl han icke sade all näringslivet var expansivt,ulan han sade all det finns i expansiva förelag. Och del vetvi all del finns. Däremot hörde jag exakt vad yttrade. Han sadeatt har en diversifierad arbetsmarknad. "Del innebär inle allsituationen är bra i ", lade han till. "Men i jämförelse medorter som , och är situationen i Göteborgbättre." Han ställde därför frågan: Kan inte sömmerskorna ställa sammakrav på anslällningsgaranti som varvsarbetarna i ? På deras orter finnsabsolut inga alternativ. Detär mot den bakgrunden och uttalanden skall ses. PERBERGMAN (s) kort genmäle: Herrlalman!Nu,RuneTorwald,skall vi hålla oss lill vad som har sagts. Jag skrev ned dettaögonblickligen när sade del. Och har han ändrat i protokollet bördet väl finnas bland stenografernas anieckningareii belägg för all han sade alldet i sker en expansion i näringslivet. Det är klart atl del i en såstor stad kan finnas enskilda förelag som kan expandera och andra som gårstarkt ned. Det ärju den totala bilden som är den intressanta och del heltavgörande. Jag pekade ju på att 7 000 industrijobbförsvunnit i underde . Stadens prognoser talar föratlinför 1985 kommer ytterligare 10 000 jobb atl försvinna. Är det ett uttryck förett expanderande näringsliv, , enligt de mått har förkraven närde! () kortgenmäle: Jag ärtvungen att återkomma till . Vikan kanske för ögonblicket glömma alla de uttalanden i pressen som gjort om och som gång på gång bekräftar all del handlar omosakligheter i fråga om del göteborgska näringslivet. Låt mig i ställetuppehålla mig vid vad tydligen har sagt här , nämligen allGöteborg har elt diversifieral -jag förmodar alt han menar differentierat-näringsliv. Delär för mig obegripligt atl en Göieborgspoliiiker kan vara så okunnig om vad somsagts i utredningar som vid del här laget har på nacken och som upprepalsvid otaliga tillfällen. Utredningarna har klart visat att det som Nr 59 skiljer från andra orter som är jämförbara med ,exem- Tisdaeen den pelvisStockholm, är att näringslivet där är ensidigt, dvs. härbänken hade med oss i bagaget de gånger vi går att diskutera något som Vissavaiysfrågor °'' ' göteborgska näringslivet och den göteborgskaarbetsmarknaden, RUNETORWALD (c) kort genmäle: Vi tvistar om ord och ordvalörer. Jag kan naturiigtvis inle yttra migom annat än det jag har hört, och som jag uppfattade inlägget sades del inteatl hela arbetsmarknaden var expansiv, utan det sades atl där fanns expansivainslag. Del är litet skillnad mellan alt påslå atl arbetsmarknaden är expansivoch atl säga alt den innehåller expansiva inslag. Inte heller Per harju förnekat att del inom en så stor ort som finns vissa förelag som ärexpansiva, medan andra har svårigheter. Närdet gäller vad som sades om diversifieringen, så har jag inte hört vare sigHolger Bergq vist eller Per hävda all arbetsmarknaden i ärmindre diversifierad än den är i , eller Skellefteå-de ortersom uttryckligen nämndes av i del här sammanhanget. Tillsist: Låt mig bara klarlägga att jag härmed inte har sagt atlsysselsättningsläget i skulle vara tillfredsställande. Det har inleheller eller gjort. Och inte heller har någon av osshävdat alt diversifieringen skulle vara tillfredsställande. Men den är störreän på många andra orter med sysselsällningssvårigheler. Andrevice talmannen anmälde atl Per och anhållit alt tillprotokollet fö antecknat all de inle ägde räll lill ytterligare repliker. (vpk): Motsättningarna inom den kapitalistiska ekonomin visas nu i al 1 sinskröplighet genom den här debatten om varven, dess situation och dess varaeller inle vara i framliden. Dessa motsättningar inom ekonomin och krisernainom varven försöker de borgeriigl inriktade politikerna atl dölja. De lyckasockså lill viss del. De lyckas så väl i sill uppsåt all de för hela frågan atlundanskymmas av konkurrensen mellan regionerna och atl de t. o. m. åstadkommeratl den borgerliga nedskärningspoliliken för varven får en sådangenomslagskraft all den skapar motsättningar mellan arbetarna på olika orter ilandet. På de olika orterna säger man: Här är situationen sämst, och därförmåste vi fö våra jobb räddade. Nedläggningarna för ske på andra håll. Somvi hörde rör sig debatten t. o. m. om all skapa gradskillnader för var någonslansi samhället del är värst, och utifrån delta skall man sedan göra någon form avprioritering i samband med bedömningen av var man skall sätta inarbetsmarknadspoliliska åtgärder. Menallt sådant tal skapar ju en skendebatt. Arbetarrörelsen för inle acceptera denformen av debatt. Den för inte heller acceptera åtgärder som följer av dekapitalistiska naturtagarna. Det är nu dags för hela den svenska Nr 59 arbetarrörelsen atl säga ifrån och gå lill verklig attack mot den politik somhar Tisdaeen den profilen som drivkraft. Induslrisysselsältningensom helhet är grunden för varje samhälle,och den _ börvara relativt jämnt fördelad där människorna finns. Arbetskraften för inle y/ssavarvsfråsor behandlas på del sätt somåterigen kommit på modet, nämligen så alt den flyttas dit därkapitalisterna och den borgerliga statsapparaten anser det lämpligast för sin del.Rörligheten på arbetsmarknaden, som regeringspartiet och de andra borgerligapartierna talar sig varma för, är oacceptabel. Sysselsättningen skallnaturiigtvis föriäggas till de ställen där människorna finns och inle tvärtom. interpellaiionsdebatt med industriminister i årbeträffande röriigheten frågade jag: Vart skall varvsarbetarna vid tavägen när varvet läggs ned? Industriminister hade inget svar den gången,och något svar har inte heller lämnats under dagens debatt. Inomvänsterpartiet kommunisterna är vi överens om alt del kan vara angelägel atlutreda de små och medelstora varvens framtid, men inte från de utgångspunktersom man talar om här. Del måste vara direktiv som tydligt anger att avsikten äratt trygga de här varvens framlid. har aviserat nedläggning av , och del talas också om all dettabeslutats . Regeringen, med industriminister i spetsen, fallerockså in när del gäller den här formen av sabotage. För ären ytterligare induslrinedläggning en katastrof Jobb kan skapas inom denadministrativa sektorn eller genom ökade serviceåtaganden, men en ännu snedaresysselsältningssiiuation skulle uppstå. Det är alltså nödvändigt all inleminska ulan i stället öka industrisysselsättningen inom regionen. Elt bevarandeav är därför nödvändigt. Många andra skäl talar också för delta. Merän 500 anställda kommer att ställas ulan arbete, om läggs ned. Hundratals runtomkringjobb- legoarbelen, transporter m. m. - kommer också alt försvinna vid ennedläggning av . En nedläggning skulle betyda att ungefär 1 000arbetstillfällen försvinner, och en sådan minskning är en katastrof förStockholm, kommer att fö karaktären av etl bank-och adminislralionscentrummed litet affärs- och serviceverksamhet. Tillverkningsindustrierna - motorn isamhället - flyttas ifrån regionen, de läggs ned. OmFinnboda läggs ned blir och en kustsiräcka , vilket motsvararungefär en tredjedel av den svenska kusten, utan varvsservice. Detta innebäratl sjöfarten i första hand kommeratl hänvisas lill finska varv. Jag är inteövertygad om att eller varv längre söderut kommer alt fö jobben. Sjöfartensomfattning i är relativt stor. Del rör sig i hamn om ungefär 30 000 fartygsrörelser och om ytteriigare omkring 15 000 i regionens större hamnar. Om skulle läggas ned, innebär det också en försämring för sjöfarten norr om , 129 9 protokoll 1978/79:59-60 Vidareanlitar staten för sina isbrytare. Visserligen har olika myndigheteruttalat alt denna verksamhet skall ligga på , men verklighetenharju visat atl del inle är praktiskt,allra helst inle , alt skickaned isbrylande fartyg, som går i farvattnen utanför och norr därom,ända ned till den södra delen av landet för atl repareras. Ocksåandra fartyg, såsom sjöfartsverkels bålar, hamnarnas bogserfarlyg och andraservicefartyg, som anlitar , skulle komma att hänvisas lillavlägsna orter för varvsservice. Frånvaronav varvsservice i skulle dessutom sannolikt innebära att enhel del av sjöfarten skulle försvinna. Det skulle i sin tur kunna leda till atltransporterna i stället flyttades över till tung lastbilstrafik, och del är entrafikpolitik som går i rakt motsatt riktning mot vad som är önskvärt. FinnbodaVarv ingår dessutom i den civila katastroföeredskapen, framför allt mot olyckormed oljefartyg. Vi harju fött uppleva vad som kan händanär fartyg går på grund och springer läck i . Om det gälleroljebärande fartyg fordras det då snabba insatser och stora resurser för allskadorna inle skall bli större än vad som är absolut nödvändigt. En nedläggningav Varv skulle kunna bli katastrofal också i detta avseende förStockholms skärgård. Delär möjligt all fortsätta produktionen på , om varvet bara ges reellamöjligheter härtill. Arbetarna och tjänstemännen vid Varv har angivitolika förutsättningar för en fortsall drift av varvet. De säger all del inteför sättas upp några restriktioner för marknadsföringen och att det inle förtecknas order som inle passar varvets kunnande eller produktionsresurser.Personalen uttalar vidare att verksamheten skall kunna fortsätta underförutsättning att den för sä viktiga reparationsverksamheten kombinerasmed annan lämplig produktion för atl utjämna den oregelbundenhet som enbartreparationsverksamhei medför, Finnbodahar tidigare haft en viss nybyggnation, framför allt a v mindre och medelstorttonnage, och personalen har visat på olika möjligheter till återgång till sådanproduktion. Svenska Varvs ledning anför alt nybyggnadsproduktion harvarit förlusibringande. Men så har varit fallet endast i den mån Svenska Varvhar tvingat på stora förlustprojekt. har inte fållmöjligheten all ta emot andra projekt som skulle ha varit lönande. Finnbodahar även tidigare haft en ganska omfattande alternativ produktion. Under1960-talel hade varvet en myckel hög andel sådan produktion. Denna inriktningskulle naturligtvis också kunna fortsätta . Personalen har bl. a.framfört tankar på stålkonstruktioner på upp lill ungefär 100 tons vikt,maskinbearbetningar av myckel tunga och skrymmande stålkonstruktioner m. m. Delfinns också inom varvet projekt och idéer som kan leda fram lill helt nyaprodukter. Vad som behövs är förbättringar i organisations- och administrativarutiner och naturiigtvis också en viss investeringsverksamhet. Men det ärbeslut som måste till, beslut som garanterar dessa investeringar.