prot · G20933 · 1978-12-31 00:00:00 — Del sagda visar alt det finns ell akul behov av alt envävläramibildning återigen kan las upp i sådana former att den tillgodoser ävenhögt ställda krav på kunskaper i vävning som måste innefatta också fördjupningoch specialisering inom områdei. Delär med stor tillfredsställelse vi kan konstatera hur ulskotlet behandlatmotionen och all en omfattande remissbehandling förekommit. Detär också glädjande atl se hur samtliga remissinstanser har pekat pä behovet avatl utbildning av vävlärare åter införs. Utskottethar vid behandlingen av motionen tagit upp det krav på ökade förkunskaper somställs i motionen. kan man t. ex. vinna tillträde till denförsöksutbildning som startar i utan kunskap i vävning. vilket inle ärtillfredsställande. Utskoitei hänvisar lill UHÄ:s yttrande, vilket betyder allom det vid en utvärdering av utbildningen visar sig all förkunskaperna ärolillräckliga så räknar man från UHÄ;s sida med atl få beakta motionensförslag. Utskottetlar också upp den försöksutbildning i textilslöjd som fr. o. m. hösien 1978anordnas i och påpekar i delta sammanhang alt påbyggnadskurs ellerenstaka kurs i textilkunskap anordnas först fr. o. m. vårterminen 1980.Härärdet vikligt alt man ute i landet ser lill atl få lill stånd sådana kurser.Delta ärju en lokal angelägenhet. Enliglutskoltels mening är det av vikt alt utbildningsbehovet av vävlärare kartläggs.Man föreslår också att UHÄ efter samråd med SÖ, och företrädare för studieförbunden gör en bedömning av del samladeutbildningsbehovet. Jag instämmer hell i detla. Utskottetfinner till slut i likhet med fiertalet remissinstanser det angeläget allvävlärarulbildningen bedrivs i sådana former alt den tillgodoser även högtställda krav pä fördjupning och specialisering. Det är många som känner en djup tillfredsställelse överutbildningsutskottets behandling av denna fråga. Det inger förhoppningar om även i framliden kommer alt ha väl utbildade och kunniga vävlärare inomalla de områden där de behövs. Jag har inget annat yrkande än bifall till utskoltels hemställan. STIGALEMYR (s); Låt mig bara tillägga atl när det gäller lärarutbildningen är detalllid svårt atl göra dimensioneringen sådan atl vi har den tillgång lillutbildad arbetskraft som vi från fall till fall behöver. är ett sådantämnesområde. Delhar de senasle åren varil delade meningar i frågan om vi har tillräckligt medvävlärare eller inle. Del råder fortfai'ande delade meningar om delta. Ulskotlethar anslulil sig lill dem som hävdar alt det råder brist på vävlärare. Men delfinns remissinstanser som menar att del finns en dold tillgång på vävlärare somskulle kunna användas med viss uppfriskning av sina kunskaper. Jagunderstryker gärna all del torde vara så all del i är ett ökat inlresseinom studieförbund och i andra sammanhang för kulturaktiviteter som vävning.Del är självklart alt vi skall göra alll vad vi kan för all se till alt detfinns människor som kan hjälpa till i della arbele. Jaghoppas all del skall vara möjligl all göra en karlläggning som ger elt underlagför ytteriigare ställningstagande när det gäller utbildning av vävlärare. Detär alltså ett starkt positivt uttalande som ulbildningsutskottet nu presenterari delta ärende. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. §15 Ändring i lagen om tillfällig handel Föredrogs näringsutskotlets betänkande 1978/79:3med anledning av propositionen 1977/78:186 med förslag till lag om ändring ilagen (1975:985) om tillfällig handel jämte motioner. KARINAHRLAND (fp); I motionen, som har nr 987, har och jag påriksdagsspråk hemställt att som sin mening ger regeringen till kännaatl den föreslagna lagen om ändring i lagen om tillfällig handel bör betraktassom tillfällig i avvaktan på en lag som är skriven på enkel och tydlig svenska. Pådel språk som forskarna kallar för normalspräk betyder vårt yrkande: Vi villatt skall tala om för regeringen atl det behövs ett nyttförslag till lag om ändring i lagen om tillfällig handel. Vi vill atl delförslaget skall vara skrivet på enkel och tydlig svenska. Naturligtvishade vi gärna skrivit vårt yrkande sä här enkelt, men del finns ju som bekantockså här i huset regler om hur motioner skall avslutas. Det måste låtahögtidligt. Så långt som att begära ändring av de reglerna vågar vi inte gå -än så . Vi har bara tänkt på en vers där såg på kommunalasammanträdesmänniskor och skäms lite grand, för vi känner på oss atl vi liknardem som skildras där: "Härsitter vid bordet ledamotsherrar 'begär härmed ordet' och läget förvärrar därherr Perfekt och där är där med vana att 'äska'. Härsitter de stilla, rösterna gälla de vill ingen illa, men 'yrka', 'hemställa'mstade väl med ordningens sinne det är ett ner och elt upp i minne." åter till motionen. Vi har alltid tyckt och kommeralltid alt lycka att lagstiftare skall skriva begripliga lagar. Det är därförsom vi ideligen, tyvärr, måste återkomma i den här frågan. Utskottetskriver som svar på vår motion alt tolkningen och tillämpningen av lagen omtillfällig handel har visat sig vara förknippad med en del problem. Såuttrycker man sig pä riksdagsspråk när man håller med om vad vi påslår,nämligen alt lagtexten är svår alt förstå. Ulskollels ledamöter har uppskattatvår omsorg om lagspråket men tycker att vi skjuter över målet med vår kritik.Del får naturiigtvis utskotlet anse. Frågan är dock vad väljarna och de somskall läsa lagen tycker. Vi försöker atl visa omsorg om dem också. Nuär del i alla fall intressant atl ta del av de prakliska resultaten av vårmolion. För del första säger utskottet atl den här lagen skall reglera enmångfasetlerad verklighet. Mångfaseiterad ärett fint ord som betyder mångavinklar och ytor på verkligheten, och det ärju rätt. Så säger utskottet atljust Ändringi lagen om tillfällig handel Ändringi lagen om tillföllig handel därförbehövs det detaljföreskrifler som knappast kan göras lättlästa.Näringsutskoltet gör precis som regeringen. Man ger upp innan man ens harförsöki. bad vi egentligen inle utskottet om alt försöka, utan vi badutskottet att hålla med om att regeringen borde försöka. Jag är rädd för atl - jag citerar nu lagtexten - "svensk medborgareoch utlänning som är bosalt här i rikel och som har permanentuppehållstillstånd eller är medborgare i , , ellerIsland" också ger upp innan de upptäcker alt del står att de får säljablommor på ulan särskilt tillstånd. Fördet andra har inte utskotlet helt gett upp, och del ärju bra. Man har visat enviss omsorg om riksdagsledamöterna. Vi påpekar litet försynt i vår motion atldel vid en undersökning i visat sig att de riksdagsmän som blivittillfrågade inle visste vad ordet huvudskrift betydde. Del har lydligenbekymrat utskottels ledamöter så allvariigl att de skrivit om just den paragrafdär ordet huvudskrift ingick. Det är ju bra, men det är väldigi synd alt viinte testade våra riksdagskolleger pä tolkningen av fier paragrafer. Då hade vikanske kunnal få en ändring till slånd av dessa också. vet vi i alla fallhur vi skall gå till väga i fortsättningen. Vi kommer med andra ord, omregeringen inte bättrar sig, att besvära våra riksdagskolleger med småtolkningstest för alt utröna vad de själva förstår av lagtexten. Del skall bliintressant alt ta del av resultatet. Jag har ingetyrkande. i (fp): Herrialman!Jag har inte så mycket att tillägga eftersom inte yrkade bifalllill sin motion. Men det är alldeles tydligt att har överskattatlagtextens svårighet. Det står hell klart att de som har atl rätta sig efterden också kan läsa den lämligen bra. Del har tidigare inte varit några problempå den punkten. Jag har nog så stor kontakt med den grupp som faller underdenna lagtext, dvs. de som bedriver tillfällig handel. Utskottethar, som redovisade, gått motionärerna till mötes. Som KarinAhriand väl känner till har man tidigare här i huset haft ambitionen altförenkla både riksdagsspråket och den s. k. kanslisvenskan. För många år sedanfanns del t. o. m. elt statsråd som skulle lära oss att skriva på Hästvedaprosa- men med föga framgång. Jag tror att motionärerna kan känna sigfillfredsslällda med utskottets skrivning. Jag ber atlfå yrka bifall till utskottets hemställan. KARINAHRLAND (fp); Jag har inte överskattat lagtexten. Jag har möjligen under-skaltal den,. Detär intressant all höra en ledamot av utskottet säga att del inte finns någraproblem här. Del slår i utskottets betänkande att det var förknippat med en delproblem. Jag är glad över atl vi alla är överens om atl ambitionerna är deriktiga. Den s. k. Häsivedaprosan kanske ändå var bältre än mycket av della. Det vore måhända bra omman log fram de anvisningar som fanns på den Nr 33 Kompensation för sjuklön m. m. som betalats från forskningsanslag tiden och läste dem även iriksdagen. Överiäggningen var härmedslutad. 1978/79:6 med anledning avmotioner om sjukförsäkringsförmäner til hemmamakar1978/79:7 med anledning av motioner om vissa sjukpenningfrågor Kammaren biföll vadutskoitei i dessa belänkanden hemställt. § 17 Kompensation försjuklön m. m. som betalats från forskningsanslag Föredrogs socialförsäkringsuiskottels betänkande1978/79:8 med anledning av motion om kompensation för sjuklön m. m. sombetalats från forskningsanslag. GUNNARBIÖRCK i (m): I den av statsminister avgivna regeringsförklaringen kan manläsa dels atl "regeringen skall motverka byråkratisering", dels atldel skall ges "ökal stöd lill forskning och ulveckling". Denfråga som behandlas i socialförsäkringsuiskottels betänkande nr 8 gäller justhur byråkratin systematiskt underminerar stödet till forskningen. Del har denhållit på med rätt länge . Vid riksdag slog så framstående ledamöterav denna kammare som i och , varför sig, larm om saken. Vid1976/riksdag fullföljde och jag attacken mot eltorimligt, orättfärdigt och skadligt system. har vi till behandlingsocialförsäkringsulskolteis belänkande över min förnyade motion i ärendet, därjag lill slut har försökt räcka budgetdeparlemenlet en hjälpande hand genom attföreslå en enkel ålgärd för all lösa problemet. Förraärel försökte jag i fabelns form skildra vad del rör sig om. Jag skall därförnu bara i korthet repetera vad del gäller genom atl översättautskotlsbetänkandets kurialprosa lill vanlig svenska. Vänligamänniskor donerar, eller testamenterar, pengar lill forskning över frågor, somligger dem om hjärtat. Vetenskapliga nämnder utdelar dessa medel till forskare.Enligl bestämmelserna måsle sådana medel förvaltas av en siatlig myndighel,vanligen universiieisförvallningen. Man räknar ut hur långt medlen räcker tillatl - förulom LKP (lönekostnadspålägg) -bestrida lönen enligt visslöneklass. Därefter kan forskaren anställa del Kompensationför sjuklön m. m. som betalats från forskningsanslag biträde som han behöver.Så långt är alll gott och väl. Menom nu den anställda medhjälparen drabbas av sjukdom eller för anledning altbegära graviditets- eller föräldraledighet händer följande: Sjuklönen ellermoisvarande belalas från forskningsanslaget, som raskt töms alll under del altforskningen slår stilla. Någon vikarie kan inle anställas. Försäkringskassanbetalar tillbaka 90 96 av sjuklönen till staten, men ingalunda tillforskningsanslaget ulan lill en helt annan inkomsttitel, som kallas"pensionsmedel". Vi talar i budgetsammanhang ofta om transfereringar.Jag måste säga atl transfereringen av forskningsmedel lill pensionsmedel nogär en av de mest häpnadsväckande transfereringar man kan länka sig. Allaär - och måste vara - medvetna om atl detta är heltokigt och skandalöst elleralt - för all cilera utbildningsutskottets betänkande 1975/ 76:10, alltså - "nuvarande ordning är ej tillfredsställande". Varförför då alll della fortsätta? Jo, det står i socialförsäkringsuiskottelsbetänkande nr 8: "Metoden är administrativt enkel atl tillämpa." Ifolkpartiets fortsätter därför barnomsorgen att belalas avdonationsmedel -trots atl denna "risk" redan är täckt genom del lilllönekosinaden knutna lönekostnadspåläggel. Vadhar då regeringen - den förra och den nuvarande, för det ärju sammabudgelminisier - haft för sig i den här saken alltifrån tillkännagivandeden ? Jo,statssekreteraren i budgetdepartemeniet och jag har skrivit brev lill varandra,som i stort sett visat hur departementet är hopplöst insnärjt i myndigheternasparagrafdjungel. Jag har också försökt få statskontoret, som dock är statensrationaliseringsverk, alt anvisa någon lämplig åtgärd, men även där tryterfantasin uppenbarligen. Jaghar, självfallel, hållit kontakt med aktiva företrädare för den medicinskaforskningen. De har sagt alt fiertalet forskare troligen är villiga all la enviss höjning av LKP-procenlen för au slippa risken atl anslagen rinner bortunder långa, improduktiva perioder. Denna risk ökar naturligtvis i och med allföräldraledigheten utvidgas, eftersom en stor del av den personal det gällerbefinner sig . Detförslag jag lagt fram i min molion är i all enkelhet att den anslagsförvaliandemyndigheten i varje särskilt fall skall tillföra vederbörande forskningsanslagprecis den summa som inlevererar lill inkomsttitelnPensionsmedel. Delta ärju rena självklarheten. Socialförsäkringsutskoltel,som ju domineras av äldre statsmän, har hållit fasi vidrekommendationen års konslitulionsui-skolt atl den lagstiftandemakten skall vara "visligt trög lill verkning, men fast och stark tillmotstånd". Jag välkomnar därför med tacksamhet atl Ulskotlet togsig samman och åtminstone "fömtsälter" att regeringen nu skall företaden prövning av frågan som , på det mera progressivautbildningsutskottets hemställan, begärde för precis . Lätmig lill sisl, herr lalman, få göra vissa allmänna kommentarer med anledning avdel här förevarande ärendet och återknyta lill regeringsförkla- ringens ord alt man villmolverka byråkratisering och ge ökat stöd åt forskningen. har knutits en av denna kammares ledamöter, . Denne har på ett förtjänstfullt sätt medverkat till alt kartlägga densvenska byråkratins arter och oarter. I sin bok revolutionenskriver bl. a.: "Hur stort inflytande har medborgarnaspoliliska representanter över förvaltningsapparaten?" I slutet av sinanalys ställer frågan konkret så här: "Går vi oundvikligen mot entillvaro där lekmännen till slut inle mäktar tränga in i teknokraternasvelande och vi lill slut för en offenllig styrning ulan politiskkontroll?" Iboken , byråkraten och de nya styrformerna skildrar som en grupp personer som blivit "systemövervakare -han/honsitter i kontrollrummet snarare än i verkstaden". Denna skrift, liksomockså professor antologi om Maklens verktyg, ger gripandeskildringar av även centralt placerade politikers maktlöshet mot ett anonymt"system". Deltager mig till slut anledning att åt kammarens ledamöter - de här närvarandeåtminstone - anbefalla läsningen av min amerikanska kollega myckelläsvärda och sällsynt underhällande bok, som kallas Systemanlics - How SystemsWork and Especially How They Fall. Det är en förödande analys av detförhållandet att slora system har en inboende tendens att växa i omfattning,utveckla egna målsättningar och leverera allt sämre resultat. De som arbetarmed sådana syslem avlägsnar sig mer och mer från verkligheten, sådan vi andraupplever den, och sysslar i ökande utsträckning med en filtrerad, förvanskadoch begränsad version av verkligheten, nämligen den som kommer ul ur datorn.Professor slutsats är kort och kärnfull; "Red dig utan systemnärhelsl del är möjligl." Detta,herr lalman, är det råd jag vill ge budgeiministern och hans medarbetare påvägen när de , förhoppningsvis, skall verkställa den prövning somsocialförsäkringsulskotlet "förutsätter" att de skall gripa sig anmed. Jag tror inte de behöver några stora system men väl några förnuftigabokhållare, som begriper vad de sysslar med. Förra gången jag lalade i detta ärende - och det var -underlättade jag socialförsäkringsuiskottels uppgifter genom att, trots alll,yrka bifall lill dess betänkande. Men det får fakiiski någon annan göra . Kompensationför sjuklön m. m. som betalats från forskningsanslag På en punkt kanjag hålla med i . Han har alldeles räui att det här ärendet håller på att bli något av en följetong - vilket ju dockherr i hög grad själv är orsaken lill, eftersom han inte låter sig nöjamed atl på utbildningsutskottets förslag redan beslutat atl fråganbör bli föremål för prövning av regeringen och därefter underställas riksdagenför beslut. Det ärju inte allamotioner som får den välvilliga behandlingen. 5 protokoll 1978/79:33-34 Nr 33 socialförsäkringsulskotlet haft ambitionen att utförligt redogöra förde Onsdaeenden faktiska förhållanden som bildar bakgrund till de bestämmelser som ''"ämpas. Den här frågan ärinte så enkel som nu och tidigare söker få oss alt tro. Anmälan av inter pellation Jagskall emellertid inte ta upp någon .sakdebatt med . På den punktenvill jag endast hänvisa till utskottets ingående redogörelse för deöverväganden som legat till grund för nuvarande bestämmelser. Utskottet harenhälligt avstyrkt molion och hänvisat till den behandling sompågår inom regeringen. Utskotlet förutsätter alt denna prövning kommer tillstånd och anser all det bör vara regeringens sak atl överväga om den lösningherr anvisar är lämplig. Meddella tyckerjag att skulle kunna anse sig nöjd - i vart fall t. v.Vi för väl utgå från alt regeringen, som redan har en riksdagsskrivelse iärendet, nu tillser atl den blir behandlad och att fårta ställning till de förslag och ståndpunkter som regeringen presenterarriksdagen. Dåjag,herr talman, inte avser att föriänga denna deball ber jag alt med det sagda fåyrka bifall lill utskottets förslag. Överläggningenvar härmed slutad. §18 Anmäldes och bordlades 1978/79:55 om föriängdköpeskillingskonlroll m. m. vid överlåtelse av vissa statligtbelånade småhus 1978/79:61 om utvärdering av kommunindelningsreformen1978/79:64 om ändrad tidpunkt för ikraftträdande av konsumentkreditlagen (1977:981) m.fi. §19 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits lill kammarkansliet 1978/79:85 av NilsBerndtson (vpk) till industriministern om alternativ sysselsättning vid Saab-ScaniaAB i : I flygindustrikommitténs avlämnadebelänkande diskuteras bortfallet av sysselsältning vid olika alternativ ifråga om del militära fiyget. Redan på korl sikt kommer sysselsättningen iLinköping alt påverkas, och i ett längre perspektiv måsie man räkna medbetydande verkningar. tillverkningenvid ulgör en stor del av sysselsättningen i Linköping.Omkring 40 % av de industrisysselsatla i kommunen arbetar inom denmilitärberoende sektorn. Detta anger problemets storieksordning. Idet avlämnade betänkandet diskuteras också alternativ användning av dettekniska kunnandet inom flygindustrin. Detla problem har ställts under debatt iolika sammanhang. kommunisterna har krävt atl elt programutarbetas för civil användning av de resurser som är bundna till militärverksamhet. Tyvärr framträder nu på nytt bristerna i fömtseende och planering.Del rimliga borde vara all civila användningsområden fanns klara för att taöver resurser som frigörs från militär produktion. Den nödvändiga planeringenhärför har dock inte skett. Oronbland de anställda är i delta läge naturiig. Beräkningar framlägges över hurmänga arbetstillfällen som försvinner vid olika alternativ. Däremot saknasbesked om vilka andra arbeten som kan skapas i stället. Del är ett berättigatkrav frän de anställda inom flygindustrin liksom från berörda orter atlsysselsäiiningsaliernativ skapas. Arbetslöshet och stagnation kan inte varaenda alternativet. Statsmakterna måsle anses ha ett särskill ansvar för attcivil produktion kommer lill slånd. Deförsummelser som råder i fråga om planering för övergång till civil produktionkan befaras få allvarliga konsekvenser för sysselsätlningen i . Del ärdärför angeläget atl frågan om alternativ produktion nu får hög prioriiei föratl sysselsättningsproblemen skall kunna angripas framgångsrikt. Därvidlag ärsåväl omedelbara insaiser som långsiktig planering nödvändiga. På della områderäcker del inle med hänvisning till de vanliga arbelsmarknadspolitiska insatsersom kommit till användning i andra sammanhang. Här krävs också en planering somligger framför kommande beslut i flygplansfrågan. Därför behövs omedelbarainitiativ. Medhänvisning till det anförda villjag till indusiriminister framställaföljande frågor: Vilka omedelbara åtgärder avserregeringen atl vidta för att bereda arbetstillfällen för personal som förväntasbli utan sysselsättning vid i ? Är regeringen beredd atlutarbeta elt program för civilt utnyttjande av de resurser som kan frigöras bl.a. inom den militära flygplansinduslrin? Nr 33 § 20 Meddelande om frågor 15november 1978 Meddelades att följande frågor framställls 1978/79:132av () till jordbruksministern om upplysning till skogsägarebelräffande röjningsmetoder i skogsbruket; Del pågår en debatt om skogsvården ochdess inriktning. Debattens huvudfråga har varil om röjningen skall ersättas medkemisk lövbekämpning. Deltamåste ses som högsl diskutabelt både av miljömässiga skäl och avsysselsäliningsskäl. Idet här läget är det vikligt att upplysningverksamheien till landets skogsägareutformas med objektiva fakta. Ärjordbruksministern beredd atl la initiativ till en objektiv upplysningsverksamhettill landels skogsägare beträffande röjningsmetoder i skogsbruket? 1978/79:133av (vpk) liil statsrådet om hanteringen av plutonium: Uppseendeväckande uppgifter om okontrolleradhantering av urspmng-ligen svenskt plutonium har den senasle tiden kommit tilloffentligheten. Med anledning härav villjag ställa föjande fråga till slalsrådel. Kanregeringen redogöra för vad som verkligen förekommit och vad den med anledningdärav tänker göra? 1978/79:134 av RuneTonvald (c) till arbetsmarknadsministern om ökad effektivitet vidarbetsförmedlingarna: När man läser redovisningarna frånlänsarbetsnämnderna kan man inle undgå atl förvåna sig över hur stort antalobesatta lediga platser som finns vid varje rapportperiods slut, trots atttillströmningen av nya platser är så låg. Samtidigtvisar undersökningar, bl. a. i , all arbetssökande ungdomar är mycketkritiska mot den hjälp de för vid arbetsförmedlingarna när det gäller alt sökasig fram till lämpliga jobb och arbetsgivare. Man har svårl atl värja sig förintrycket atl alltför stor del av tillgänglig arbetskraft avdelas förutredningsverksamhet och dylikt i stället för atl syssla med direktarbetsförmedling. Del finns ju t, ex. inom och länyrkesgrupper, där man redovisar fler lediga platser änarbelssökande. Men redovisas i andra grupper mångdubbelt större antalarbelssökande än lediga platser. Man bör väl söka förmå sistnämnda grupper avarbetslösa att söka sig över till expansivare branscher? Jagvill mol denna bakgrund ställa följande fråga till arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder övervägs för att öka effektiviteteninom olika organ som har atl verka för atl hålla arbetslösheten nere? 1978/79:135av/? ((/;e7'o/vvaW(c)lill statsrådet om elförsörjningen under tid däkärnreakiorer repareras: Enligt statens kärnkraftinspektions rapport har desex redan laddade kärnreaktorerna stått stilla ovanligt länge för reparationerm, m, . Trots delta har uppenbarligenelförsörjningen klarals utan märkbara problem. Mol denna bakgrund villjag rikta tre frågor till statsrådet: 1, Hur slora föriusier gjordesamhällel per stilleslåndsdag för kärnreakiorer ? 2, Hur mänga dagar sammanlagt stodde sex reaktorerna stilla ? 3, Hur stor procentuell andel avelförsörjningen svarade oljedrivna kondenskraflverk -alltså ej moitrycksproducerad el -för? § 21 Kammaren åtskildeskl. 13,57,