prot · G20915 · 1978-12-31 00:00:00 — Där säger man om atl det kan noteras atlinriktningen på stort utländskt bisiånd fortsätter, atl investeringarna iindustrin ökar men minskar i jordbruket och landsbygdsnäringarna, all andelenprivata investeringar ökar, atl fyra femtedelar av alla utgifter skall satsaspå pågående projekt, atl man räknar med en årlig lillväxi av BNP saml all ingabetydelsefulla sociala eller ekonomiska reformer aviseras. Manskall komma ihåg all i deua fattiga land lever den alldeles övervägande delenav människorna på landsbygden. Vad som krävs är alltså Internationelltutvecklingssamarbete m. m. en jordreform, beskattningav jorden och att de landlösa som slöts ut från denna jordbrukande befolkningskall få en försörjning. Detta måste vi få diskuiera,annars ärdet ganskameningslöst all anse all vi stöder , dvs. människorna i Bangladesh.Del är ju inte nödvändigtvis staten som vi stöder, utan det ärmeningen atl stödet skall nå de fattigaste människorna. Det harutrikesutskottet också uttalat. Det enda jag önskar att vi i klartext skalldiskutera är: Vad är det för förhållanden som skall avgöra vilkaländer vi i längden skall samarbeta med? Låtmig säga all jag inte har föreslagit ell avbrytande av biståndet tillBangladesh, inte heller av biståndet lill . Jag har föreslagit all vinu skall ha en ordentlig diskussion om förhållandena med dessa båda länder somexempel. Vi vet ju att vi har elt system med myckel långsiktiga åtaganden, ochdel bör vi ha. Vi vet atl även när förhållandena är så klara all vi nästan ärberedda atl besluta om att upphöra med samarbetet lar del många årinnan samarbetet lar slut. Därför måste den här diskussionen nu verkligenstartas. (vpk) kortgenmäle: Jag måsle, , fråga: Var finns logiken? När jag talar om62 000 poliliska fångar i -och inle bara om del ulan även om all därsaknas ekonomiska och sociala rättigheter - och menar atl delta är skäl för atlsuccessivt la bort bistånd lill det landet, hänvisar till Cubaoch säger atl där finns det också poliliska fångar. Ja, del är uppfallning.Men lill har ni ju skurit ner biståndet. Skall det inle finnas någonkonsekvens i en agerande? Skall ni inte då också skära ner biståndet lillBangladesh? Närjag frågar om uppförandekoden för multinationella företag skallvara bindande eller inte bindande får jag svaret: Men, , det slåratl den skall vara förpliktande. "Förpliktande" är elt moralisktkrav. Alltså svarar utskottets ordförande alt koden inte skall vara bindande.Det innebär del svar som jag har fått. Såviiijag förslår är alltså denborgeriiga majoriteten för all det inte skall finnas några bindande koder idessa sammanhang. Vihar inle hellersagl all man abrupt skall avbryta biståndet lill ochde andra länderna, men vi har frågat: Kommer regeringen att lägga fram enavvecklingsplan? Den frågan får regeringstalesmannen svara på . Delmåste ju ske en successiv avveckling av biståndet till de länder som vi angett. Visstskall man hjälpa de fattiga i , ! Men del gör man bästgenom att gä in med kaiastroföistånd och genom att använda sådana kanaler allhjälpen verkligen når ul lill de svällande människorna. taladeom ökat stöd till fackliga organisationer. Del kan man också ge, herrHernelius. Jag är för atl vi ger stöd ål den fackliga rörelsen i ,låt vara au den fortfarande kanske är liten, och au vi ger deoppositionspartier som ändå verkar i stöd. Då når vi ul lill defattiga, . () kortgenmäle: Jag vill till säga alt han nog bör läsa om del citeradestycket på s. 20. Bakom det uttalandet slår f ö. inle bara den borgeriigamajoriteten, ulan utskottet står enigt. Närdet gäller mänskliga rälligheter och politiska fångar behöver jag väl inlekommentera inlägg. Var och en som lyssnade på honom hörde ju althan talade om poliliska fångar i men inte om poliliska fångar påCuba. Jag tycker au man skall tala om poliliska fångar var de än finns. Beträffandefru vice ordförandens inlägg vill jag säga alt självfallet bör enligt vårsamfällda mening prövning av anslagen i de enskilda fallen ständigt äga rumgenom SIDA, inom regeringen och i utrikesutskottet. Där kommer naturligtvisinle ens stora mottagarländer undan en prövning. Jag föreställer mig t. ex. altdet nu föreligger starka skäl för all pröva anslagen till , om dessaanslag skall fortsätta att stiga och skall bli värt största motlagariandi då är inblandat i ell krig som av många betraktas somett anfallskrig mot en grannstat. Jag föreställer mig som sagt atl en sådanprövning genom SIDA också kan vara påkallad belräffande förhållandena iPakistan och . Dock måste jag säga att del måsle föreligga myckelstora hinder för att vi i skall dra in våra anslag lill de fattigasteländerna i världen, som det här är fråga om, och därmed försälla de fattigamänniskorna där i en än sämre situation. Jag föreställer mig också alt det börföreligga vissa hinder för all uppställa villkor beträffande internaförhållanden och intern lagstiftning i dessa länder, om vi inte skall blibeskyllda för nykolonialism och förmyndarskap. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Som grund för den proposition utskottet behandlar i del betänkande somvi nu har atl ta ställning lill ligger dels bislåndspoliliska utredningenshuvudbetänkande, dels betänkande års indusiribislåndsulredning.Proposilionen och utskottsbetänkandei har titeln för internationelltutvecklingssamarbete m. m. Del kan ge intrycket att industriellt bisiånd i denform som här föresläs är en så väsentlig del av del framlidautvecklingssamarbetet, att del till skillnad från andra former av bisiånd skallha en egen plats inom riktlinjerna fördel framlida utvecklingssamarbetet. Såkan det inte få vara. Sammanblandningenkan också leda till au dagens deball mindre kommer att handla omutvecklingsarbetets framlida innehåll än om den ändå ganska periferaindustrifonden. Det vore beklagligt. Jag avser alt senare i mitt anförande geen principiell syn på industriellt bisiånd i anslutning tillcenterreservaiionen till utredningens belänkande. Jag lar däremot inle uppfrågan om industribiständ som den presenteras i proposilionen. Därmedkommenterar jag inte heller socialdemokraternas alternativa förslag. Jag kommerinle heller au ta upp övriga reservationer. Dock vill jag säga atl också jag känner osäkerhet belräffande Inleramerikanska . Sedan vinu har begärt inträde bör vi emellertid vänla på lämpligl lillfålle atl få Internationelltutvecklingssamarbete m. rn. en utvärdering ochdärefter ta ställning lill fortsättningen. har vi inte underlag fördiskussion och beslut om utträde. lämnade sill iredje och sista belänkande . Då hade denarbetat . När jag övertog uppgiften somordförande i utredningen, vårarbetet med huvudbeiänkandei i huvudsak avslutat.Det är alltså det som ligger lill grund för den väsentligaste delen av dagensutskottsbetänkande. Arbetet hade dittills letts av förre utrikesministernTorsten . som ordförande gavs också en principiellinriktning åt del arbete som senare ledde till utredningens andra betänkande ominformationsfrågor och iredje betänkande om biståndets administrativa former.När lämnade ordförandeskapet kunde han göra det iförvissning om all grunden var väl lagd. Jag kunde överta del i sammaförvissning. Ulredningenoch uiskoilel visar samling kring huvudlinjerna i den fördautvecklingspolitiken. Därmed har vi efter dagens beslut elt gemensamtgrunddokument för en vidare diskussion och för del nytänkande som torde blialltmer nödvändigl. Jag medger au utredningen inte ger många linjer för ellsådant nytänkande. Där finns emellertid en genomgång av underutvecklingensorsaker. Denna och många års koncentrerat arbete med utvecklingsfrågor kanemellertid utlösa funderingar hos en själv. När ulredningen nu är avslutad voredel värdefullt att tänkta tankar ges fritt utrymme all mötas och därmed förautvecklingen vidare. Utredningenerinrar om all synen på utvecklingsfrågorna under 1950-ialet och ett stycke inpå 1960-ialei präglades av erfarenheten av Marshallhjälpens snabba effekt påEuropas återhämtning. Man insåg inte skillnaden. var visserligenekonomiski raserat vid krigets slut, men den tekniska och ekonomiskatraditionen fanns kvar i bakgrunden. När kapitalel, investeringarna och framtidstronkom började tekniken alt fungera. NärFN präglade 1960-lalei som utvecklingsåriiondet föreställde man sig atl sammamodell skulle fungera. Om man tillförde resurser, främst kapital ochutbildning, skulle en modernisering utlösas i dem. Det gick inle så. Del fannsfler fattiga och nödlidande i världen när slutade än när delbörjade. FNförklarade 1970-talel som det andra utvecklingsärtiondel. Men del finns flerfalliga och nödlidande i väriden när 1970-lalet går mol sitt slut än när detbörjade. Del är dags all förklara 1980-talei som del iredjeuiveck-lingsårliondei. Frågan är om vi sedan har mera lid på oss. Mendet finns som har utvecklats i europeisk mening. Vi har exempel pä detfrämst i . Men den utvecklingen har kommii under speciellaförutsättningar. Vihar också exempel på med en modern teknisk utveckling, som emellertidställer en stor del av befolkningen utanför eller, ännu värre, påverkar den sä,atl den får sina försörjningsmöjligheter försämrade och sill livsmönsterrubbat. Så är problem inte alt det är underutvecklat som land.Problemet för är atl "utvecklingen" bara omfattar en del avbefolkningen, kanske en sjättedel, medan resten., en halv miljard, inte bara slår utanför utan drabbasnegativt. Dennaskillnad är ett enormt moraliskt problem för . All ge denna falliga delav en europeisk utveckling är emellertid otänkbart. Tänk, om Indienskulle utvecklas efter vår modell och därmed förbruka mer än dubbelt så myckelav världens resurser som ! kan inle gä den vägen.Förenta staterna och kan inte heller fortsätta på den. För delförslod Mahaima del för länge sedan. Desai förstår del . När skallvi dra konsekvenserna av del i svenskt utvecklingssamarbete? Indienär ju en kontinent. Landet är det främsta exemplet pä atl den molsätlning vihar mellan rika och fatliga länder kan motsvaras av en motsättning mellan rikaoch fattiga människor inom ell u-land. Utjämningen inom kan, som jag harsagt förut, inte endast ske genom ande fattiga får del av en teknisk kultur aveuropeisk modell. Utjämningen mellan rika och faltiga folk på jorden kan inteheller ske på den grund den västerländska tekniken och ekonomin erbjuder.Vi talar om utvecklade och underutvecklade länder. Vi borde tala omöverutvecklade och underutvecklade, som båda ligger fel. Båda måste förändrasför atl vi skall nå ett harmoniskt system av kulturer. Sannolikt kan den inrebalansen i inte upprättas annat än som en del av en global utjämning.Vår svenska utvecklingspolitik bör ses i detta större perspektiv och därmedockså ses i del svenska samhällets eget framtidsperspektiv. Vi hjälper intevärlden genom att skvätta ut öar av överutvecklad teknik. Den centralauppgiften måste vara all hjälpa folk alt behälla de materiella och kulturellaförutsättningarna atl överieva som folk och därmed ha kvar möjligheten lill enutveckling efter sina egna förutsättningar. Först då ger vi dem den verkligarätten au avgöra sin egen framlid. Denmoderna tekniken skapar ofta fler problem i än den löser. Det harsagts förut . Just nu är 20 miljoner människor hemlösa i Väslbengalen pågrund av en av historiens värsta översvämningar. Översvämningar har i allalider varil en del av rytmen i monsunländerna. Människorna har anpassat sigefter dem. De har varit grunden för risodlande högkullurer. vållar dekatastrofer, bl. a. därför all skogarna skövlats kring övre lopp. Förutfördröjde skogarna vattnets lopp. "Därför hämnas den heliga floden på demsom bygger och bor i deltaomrädei", skriver i tidningen är viktigast i della land? INordvietnam bygger vi en pappersindustri för minst 1,5 miljarder. För allsatsningen inte skall vara förgäves, måsle vi även hjälpa till med driftenåtminstone lill mitten av 1980-ialel. Kring i södra man nu en översvämning, som har förstört risskörden på 1,3 miljonerhektar. Tre miljoner människor är i behov av omedelbar hjälp. Vad är viktigasti della land? ITanzania skall vi nu också vara med om all bygga en pappersindustri. Vi gör detinle ensamma, vi har bl. a. som partner. Men skall ha del"moraliska" ansvaret. Projektet är kostnadsberäknat lill 1,2miljarder kronor. imponerade senaste år papper för 75 milj. kr. Internationelllutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. är mindre änräntekostnaden för värt pappersbruk. Det finns skog jusl nu i områdei, och iprojektet ingår förnyelseplantering. Den möter emellertid svärigheieroch frånbörjan av 1990-talei kan man få börja importera råvara lill anläggningen. Storadelar av var en gång läckta med skog. Det är nu inle myckel kvar.Människorna måsle ofta vandra långa vägar för alt få lag i bränsle lillmatlagningen. Alla lyckas inte. I var vid 1900-ialeis början avytan täckt med skog, i mitten av 1900-ialei och . I Sudanvandrar öknen söderut med en hastighet av per är. Vad är viktigastatl göra i ? Enförändring av vår utvecklingspolitik kan inle ske med en gång. Del kan varanaluriigl atl söker ge stöd lill en imporlersällande och förädlandeinduslri, när en sådan bedöms som mest angelägen av våra samarbetsländer. Dåbör emellertid vår erfarenhet pä industriområdet inie endast användas för altgenomföra insatser. Den måste också ställas lill samarbelslandeis förfogandeför en bedömning av effekterna av insatserna och av en alternativ användning avde svenska medel som slår till förfogande. Vidutformningen av bistånd till industrialisering i måste della gessådana former all del, som bislåndspoliliska ulredningen uttrycker del, bidrar"lill en höjning av de falliga människornas levnadsnivå genom direkta angrepppå fattigdomen och dess orsaker". Svenskt bistånd skall motverka och fårinte bidra lill den obalans i samhället och till den utslagning av vissagrupper, som ofta blivit en följd av okritiskt införande av främmande,kapilalkrävande och arbeisreducerande leknik i fattiga länder ulan atl dessa ärmogna för det. Närvi ställer oss bakom krav på industrialisering, som de formuleradesi Limadeklarationen , måsle vi vara medvetna om atl ett uppfyllandeförutsätter en välbalanserad inordningav industrialiseringen i en totalutveckling. Eu uppfyllande av krav förutsätter också ett nyttindustriellt länkande i både u-land och i-land. Det förulsälleren induslri sombygger pä arbetskraften som främsta resurs och inte pä en teknologi som lederlill en fortsätl utarmning av jordens ändliga tillgångar. Alltmer tyder pä atlden västerländska resurskrävande och miljöbelastande utvecklingen närmar sig enålervändspunkl. Då bör vi inte som bisiånd till de fattiga länderna föra översådana inslag av utvecklingen, som försvårar deras val av alternativautvecklingsvägar. Även pä industriområdet måsle värt bisiånd möta de fattigastemänniskornas grundläggande behov. Det bör leda till en utveckling efter landetsegna föruisänningar utan snabb förändring av livsmiljö och av bärandekulturmönster. Enförklaring lill au insatserna i vissa länder inle är de frånutvecklings-synpunkt mest angelägna är del i princip i liden obegränsadebislåndsåla-gandel. Bortsett från och talar vi inle om något slutpå biståndet lill våra ljugotalet moltagariänder. Såväl som ellpar molioner efteriyser en successiv prövning av anlalel samarbetsländer och avbiståndets omfattning lill dem. Utskoitei ullalar au del är väseniligi,"all regeringen söker finna metoder som underiällar en kontinuerligöversyn av det bilaterala biståndetsfördelning och innehåll". Dettaär säkerligen politiskt svårt. Dessutom sitter vi fast i myckel långvariga förpliktelser,t. ex. i och också i . Del är emellertid nödvändigt atlnågot görs. är vårt bistånd ofta stöd mera lill regimer och regeringar änlill människor, Deiärolyckligt atl vi har byggt upp ett syslem med i lidenobegränsat bistånd. För all ingen mottagare skall känna sig diskriminerad, voredel bäst om man meddelade alla atl biståndet löpte ut t, ex. 1985. Därefterkunde avtal om bisiånd åter ingås med vissa av de nuvarande samarbetsländernaoch med andra men då för en på förhand angiven begränsad lid. Till dess börockså de svenska biståndspolitiska målen konkretiseras, sä att del klartframgår vilken typ av insatser svenskt bisiånd kan användas lill. Sannoliktvore det då också rikligare all biståndet mera inriktades på koncentreradeinsatser i vissa regioner än på spridda insatser i länder. Sådana regionalasatsningar skulle exempelvis kunna gälla , Ganges-Bramapulra-slälienmed eller skogsåiervinning i . EnFN-utredning visar alt det finns odlingsbar jord per människahär på jorden. har den ytan minskat till inemot hälften. I delperspektivet är mycket likgiltigt av del vi nu saisar svenskt bisiånd på. Delmåste bli en koncentration på överievandefrågorna i vidare mening. Dit hörfortsatta insatser för familjeplanering. Dit hör utveckling av varje folksmöjligheter att livnära sig självt. Dit hör därmed en kamp mot ytteriigarejordförstöring och en kamp för atl återge fruktbarhet lill områden, där dennagäll föriorad. Dii hör därmed skogsplanlering i stor skala. Dit hör därmedreglering, skogsplanlering, översvämnings- och erosionsskydd längs detätbefolkade floddalarna. Dit hör kampen mol sjukdomar och kalasirofrisker avandra slag. Delfinns stora risker för atl den allmänna opinionen föriorar sill tålamodmed biståndet. Om vi emellertid samlar våra insatser till att ge människor denbas, frän vilken de kan överieva och skapa sig en tryggad och mänskligtillvaro, då blir det också möjligl att gå vidare utöver enprocenlsmålet ochställa yllerligare resurser lill förfogande för de sämst lottade på vår jord. Delges inget alternativ. "Som teknokraterna driver på kommer sammanbrottetsnart", skriver . Teknokraterna har fått en majoritet avriksdagen all påslå all vårt välstånd går förlorat, om vi inle nära fördubblarvår förbrukning av elenergi lill 1985. Även kampen mot nöd och förnedrandefattigdom måste baseras pä medvetande om atl man utmanar starka intressen. Denmåsle dock föras, och det är bara den som kan motivera en svenskbiståndsverksamhet. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan pä alla punkier. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Idelta anförande, under vilket talmannen överlog ledningen av kammarensförhandlingar, insiämde . Internationelllutvecklingssamarbete m. m. , , , och i (samtliga c). () kort genmäle: Jag ämnar inle öppna någon polemik i allmänhet mot vad . Men jag tycker att det med hänsyn lill exemplet från ärnödvändigt alt säga någonling. Eltinduslriprojeki i är alltså under förberedelse. Men för del förstakommer del ingalunda all vara förödande för landets skogstillgångar. Manberäknar atl la i anspråk någon enda procent av skogsproduktionen för an kunnadriva denna pappersindustri. För det andra finns det inom bisiändsanslagens ramanslag just för skogsplantering och skogsutveckling i . Och del viktigasteav allt: produkten papper är ytterst åtråvärd för - landet saknar jupapper för både skolböcker och tidningar, produkter som är ytterst angelägna iell land som . Manbehöver inle frukta alt projektet ger upphov till något slags enklav som leversitt eget liv och utvecklas ulan sammanhang med hur man annars ser pä deallmänna fördelningsproblemen i . Jag tycker det är nödvändigl alt sägadetta i den här debatten. F. ö. kommer väl det här projektet, hoppas jag, upplill prövning så att det kan bli elt avgörande. STUREKORPÅS (c) kort genmäle: Det är klart alt man alllid kan motivera en insats -den är alllid bra.Men vad jag efterlyst är en alternativ användning av insatsen för all få denallra starkaste effekten av den. Närdet gäller menar jag atl insatsen av de här pengarna på sikl sannoliktskulle ha varil bättre om alltsammans använts lill skogsförnyelse. När denskogen finns kan man la ställning lill hur den skall användas. Somjag sade importerade papper för ungefär 75 milj. kr. Menman skulle kunna ersätta en import av byggnadsmaterial för 150 milj. kr. omåret med inhemska sågade trävaror. Som jag ser del vore det bättre - om skogenskulle användas - atl säga den. Dä skulle man nämligen kunna ersätta merimport och använda en teknik som är mycket enklare, kostar mindre ochsysselsätter fler människor. () kort genmäle: Jag vill inte gå vidare i den här diskussionen. Den lyp av frågor somSture nu lar upp fruktar jag kommer all bli de som vi kommer altdiskulera när vi får upp della projekt. Men låt oss åtminstone vänta tillsdess. § 5 Förändringar ikammarens sammansättning på grund av regeringsskiftet Jagfår anmäla all följande personer återtagit sina uppdrag som riksdagsledamöter,nämligen Uppdragen för derasersättare i har därmed upphört. YvonneHedvall, som tjänstgjort som ersättare för , harkallats att i stället ersätta under tid denne är ledig frånrikdagsarbetet. förordnande som ersättare för därmed upphört. Förändringari kammarens sammansättning på grund av regeringsskiftet §6 Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Fortsattesöverläggningen om utrikesutskottets belänkande 1978/79:1 Först några ord lill . Hon framförde synpunkter påländer till vilka biståndet enligt hennes mening bör trappas ned och kanske såsmåningom helt utgå - och . Hon skyndade sig också allföreslå ell nytt land. , där ell broderparli till detsvenska socialdemokratiska partiet nu lagil hem en uppmärksammad och glädjandevalseger. Jagför min del slår fast vid vad vi sade i enighet i utskottet - reservalionenberör ju inle själva texten utan bara klämmen. Vi sade all förändringar iländerkrelsen bör ske med försiktighet och all vi nu först bör avvakta denöversyn som förutsätter all regeringen skall göra. För della talar ocksåprincipen om långsikiigheten i värt bistånd. Delär bra atl man lar upp vissa länder till diskussion. Jag välkomnar del ochtycker au vi skall göra del inte bara i fråga om och ulanbelräffande alla våra mottagarländer. Jag skall återkomma lill delta. Internationelllutvecklingssamarbete m. m. HerrMåbrink diskuterade även i termer som innebar direkt avbrytande. Hananförde som ett argument all de faltiga blir fattigare och flera. Det är ju så,vill jag säga, att har u-landsproblemen i kvadrat. Alla problem ärmyckel större i detta faltiga land. Man har där en stor befolkning-sökning ochen stor befolkningstäthet, och det medför all det helt enkelt är för mängamänniskor för den jord som finns. Till råga på allt har man ocksåfått elt icke oansenligt antal flyktingar frän , som har vällt in övergränsen. Jagmåste fråga: Om vi lämnar det landet, får de faltiga det bättre då? Skall viinte trots alll försöka göra del bästa av situationen och, även om vi vet attdel är svårt, försöka konstruera sådana insatser som kan få en mera långsiktigeffekt? Tillslut konstaterade jag atl ändå inte ville klippa av alll bisiånd;han vill ju ha kvar humanitärt bisiånd. Då kanske skillnaden inle är så storsom argumenteringen ger intryck av. Mycket av del bisiånd som ges tillBangladesh är faktiskt av humanitär art. HerrMåbrink efteriysle också en klarare markering av de mänskliga rättigheterna somen grundläggande princip för biståndet. Jag måste säga all jag är litetförvånad över atl den efterlysningen kommer här , när uiskoilel gör ensiarkare och klarare skrivning än någonsin gjort i den här frågan. När man läser socialdemokraternas u-landsmotion slås man av intrycketall författarna måsle ha slitits mellan två eldar. Dels måsle de i saklighetensintresse notera att de riktlinjer som föreslås bärs upp av en bred politiskenighet, dels vill de hitta några punkter där de kan driva en hård opposition.Resultatet har blivit en argumentation som hänger i luften utan logiskt ochsakligt sammanhang. Det gäller inle minst kritiken mot den fond förindustriellt samarbeie med som regeringen föreslår. Närdel gäller biståndspolitiken hälsar man "med tillfredsställelse all denborgeriiga regeringen nu på della sätt anknyter lill vår biståndspolitik".Man konstaterar t. o. m. alt regeringsförslagel "överensstämmer med de målför verksamheten som socialdemokratin tidigare ställt upp" och uttalar attden enighet som därmed uppnås är av stort värde.