prot · G20921 · 1978-12-31 00:00:00 — Del gäller naturligtvisi första hand på del ekonomiska området, där kampen för att avvärjamassarbetslöshet, galopperande infiation, ekonomiski utlandsberoende och nyaföretagskriser varil kombinerad med mycket omfattande insatser för atlsäkerställa en positiv sysselsättningsutveckling och ekonomiska framsteg under1980-talet. På det näringspolitiska området var förberedelsearbetet vidregeringens upplösning långt framskridet med att utforma både en näringspolitikmed vilken vi kan möta kommande krav på omställningar i näringslivet och enregionalpolitik som inte bara utjämnar skillnader mellan olika landsdelar utanockså skillnader inom länen. förutsätter atl detta arbete fullföljs avden nya regeringen och inte fuskas bort. Mensådant grundläggande arbete har också kännetecknat många andra områden. Trotsmeningsbrytningarna om kärnkraften har trepartiregeringen otvivelaktigt stakatul en helt ny energipolitik. Förnybara energikällor har fåuen verklig chans bl. a. genom det utvecklings- och forskningsprogram som ladesfast . De omfattande sparprogrammen för industri och bostäder har likasåtvingat fram en radikalt ändrad syn såväl pä det totala behovet av energi iframtiden som pä energins roll för sysselsättningen och den ekonomiskatillväxten. Ingen kan förneka atl den snabbaste och säkraste vägen atl minskavår oljeförbrukning är att spara och effektivare utnyttja den energi vi redantillför det svenska samhällel. Oberoendeav vilken inställning man har till kärnkraften vore det ett steg tillbaka altinte godta och fullfölja den omorientering av energipolitiken som dessainsatser innebär. Päandra områden har ett omfatlande utredningsarbete lagl grunden förkursomläggningar och nya framsteg. Jag vill bara som exempel peka på delutredningsarbete som lagts ner för atl få fram en ny sociallagstiftning och enny bygglagsliftning saml de analyser som pågår i syfte att utveckla denkommunala demokratin och länsdemokratin samt för alt avbyråkratiserakontaktvägarna mellan myndigheter och enskilda medborgare. Jag förutsätter attden nya regeringen genomför de åtgärder som är förberedda och ligger färdiganär del gäller att röja upp i byråkratidjungeln. Åren1976-1978 har trots det knappa ekonomiska utrymmet också varit en reformperiod.Det sociala trygghetssystemet har förstärkts genom bl. a. utbyggnaden avföräldraförsäkringen, utvidgningar av arbetslöshetsförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen, den fortsatta utbyggnaden av barnomsorgen och olikainsatser för gamla, handikappade och sjuka. Dennya arbetsmiljölagen och införandet av den femte semeslerveckan utgör andraviktiga inslag i reformarbetet under dessa två är. Denmisstro som socialdemokraterna försökte sprida valrörelse mot enicke-socialislisk regerings vilja och möjligheter atl gå vidare med del socialareformarbetet borde därmed rimligtvis vara undanröjd. Enligt den enklaresocialdemokratiska propagandan under valrörelsen skulle pensionärerna fåse förmåner försvinna. Verkligheten - som lär vara socialdemokraternas värstafiende- är ju att pensionärerna hör lill de grupper som haft den bästastandardutvecklingen . Del innebär inte alt jag tyckeratt pensionärerna har fått det för bra. Tvärtom -pensionärernas standardökningsker ju från en mycket låg nivå. Men utvecklingen för pensionärernavisar hur orättfärdig den socialdemokratiska skrämselpropagandan 1976 var.Saken blir inte bättre av att socialdemokraterna in i det sista satsat hela sinkraft på att etablera en myt om ökade klyftor i del svenska samhället. o. m. så att fortsätter alt driva den tesen här än . Delgäller , som vi i ser det, att fortsälla det politiska arbetet, bl.a. här i , pä grundval av de insatser som trepartiregeringen hargjort. Ett övergripande mål måsle därvid alltjämt vara att söka säkerställaarbete ät alla. Jag tycker statsminister deklaration i det fallet varvälgörande. Det kommer atl krävas mycket omfattande insatser molarbetslösheten, inte minst mot arbetslösheten bland ungdomen. Men det fordrasockså att man fullföljer den offensiva närings- och regionalpolitik som denavgående regeringen var i full färd med atl utforma. Den målsättning som vi icentern satte upp 1975 -400 000 nya jobb in på 1980-talel - måste alltjämtgälla. Ingen som ser tillgång lill arbete för alla som den avgörande Irygghelsfräganför framtiden kan förneka all vi måste ha en sådan målsättning. 400000 nya jobb pä ungefär en tioårsperiod är inle heller elt så orealistiskt mål,som en del har försöki göra gällande. Kom ihägall vi häri t. o. m. underde senaste extremt svåra lågkonjunkturåren - som i vår omvärid inle har någonmotsvarighet sedan - har haft en ökad arbetslöshet trotsalla insatser. Men under de här två åren har också skett en viss ökning av dettotala antalet förvärvsarbetande i landet. Denna ökning uppgår lill omkring 30000, enligt den senaste månadsmätningen. Om man gårtillbaka lill juli månadfinner man all skillnaden jämfört med juli förlvå år sedan var 60 000. Men detär alltså en faktisk ökning. Med stöd av en internationell konjunkturuppgångoch en medveten sysselsättningspolitik kan vi äter närma oss den myckel snabbasysselsättningsökning som noterades under förra högkonjunkturen. Samtidigtkan del inle fördöljas all en sådan politik ställer krav på förhållandevisstark återhållsamhet beträffande ökningstakten av den privata konsumtionenockså i fortsättningen. Del är nödvändigt för alt del skall gä alt frigöratillräckligt invesleringsutrymme och utrymme för antagna och efter hand utökadeprogram på bl. a. yrkesutbildningens, forskningens, barnomsorgens, åldrings-och långtidsvårdens områden. Delgäller samiidigi alt fördela den ökning av den materiella standarden som detåter finns anledning atl ställa förhoppningar på, och fördela den så atl denfrämst kommer de sämst ställda lill godo. Också mol den bakgrunden vore deloansvarigt atl inför en kommande konjunkturuppgång ställa ut vidsträckta löftenom skattesänkningar och kraftig privat konsumtionstill-växl. Sådana åtgärdermåsle vägas mol vad som krävs för atl förstärka det ekonomiska stödel tillbarnfamiljerna, utbyggnad av pensionssystemet för dem som hårde lägstapensionerna och värdutbyggnaden för barn, gamla och sjuka. Vi måsle också kommaihåg alt vi har kunnat hälla de senaste årens sysselsältningsnivå ochreformtakt här i till priset av .en ökad utlandsskuld, som vi måslebörja betala tillbaka när produktion och produktivitet går upp. Entredje övergripande målsättning måsle vara alt forma samhällsutvecklingen påett sätt som begränsar slöseriet med naturresurser och tryggar ett samhälle iekologisk balans. Den aspeklen måsle bl. a. tilläggas stor vikt vidutformningen av den framtida skogspolitiken och vid utformningen av regler föranvändning av olika gifter och kemikalier. Den målsättningen måste också slå icentrum vid ulformningen av den framtida energipolitiken. Cenierns kamp försäkra energikällor och för bältre hushållning med energin handlar inte omenstaka kärnreakiorer. Den handlar ytterst om all inte våldföra sig pä naturenoch om att till kommande generationer kunna överlämna ett rikare men ocksåtryggare samhälle än det vår generation har fåll i arv. Ocksåi andra avseenden måste strävandena att ge ökad livskvalitet fä ökad tyngd idel politiska reformarbetet. Jag tänker här bl. a. på det reformarbete somförestår pä skolans område: införandet av SIA-skolan, den föreståendeläroplansrevisionen för och belygsreformen. Det gäller emellertidockså i hög grad del arbete som måste läggas ner för att minska alkohol-ochnarkotikamissbruket och för alt mildra verkningarna av den sociala utslagning,boendesegregation och kulturella utarmning i många bostadsom- rådensom har följt med 1960-lalels och det tidiga 1970-talelskoncentrations-politik. Enytteriigare övergripande målsättning för de närmaste årens poliliska arbetemåste vara att bereda väg för reformer och förändringar som gör atl denenskilda människan känner större delaktighet i de beslut som fattas här iriksdagen, i kommunerna och i de stora företagen. Det kräver ökad decentraliseringbåde när det gäller att falla politiska beslut och när det gäller boende ochsamhällsplanering. Människorna måste också få ökade möjligheter att ta ansvarför sig själva och sina nära anhöriga. Del underlättar man bl. a. genom närhetmellan arbetsplatser och bostäder. En aldrig så fin skola eller en aldrig säfin kollektiv barnomsorg får heller aldrig innebära att huvudansvaret förbarnens vård och fostran lastas över på skolan och andra samhällsinstitutioner.Goda vårdresurser i rent fysisk mening innebär inle alt kraven på socialgemenskap för ensamma och gamla blir mindre. Kan vi förena ett samhällsbyggande på den solidariska grund som jag härhar skisserat med förändringar i attityder och vanor som skänker människornafrimodighet att bryta mol invanda könsroller, alt göra sig kvitt fördomar motinvandrare och minoritetsgrupper, att utveckla egna anlag som anslällda elleregna företagare och all ta ansvar för sig själva och andra, då tror jag vi harskapat en god grundval för framliden. Ett sådant framtidssamhälle är vidaöveriägset det cenlralslyrda samhälle, där allt är detaljregleral i lagar ochförordningar, där människorna är avskärmade från sina förtroendemän med en vallav byråkrati och där del personliga ansvaret suddas ut. Pädel ekonomiska området har trepartiregeringens uppgift varit att lösa en radinhemska problem samlidigt med att industrivärlden som helhet genomgått sinallvarligaste kris efter kriget. Under1978 har vi fåll bevittna en successiv förbättring på några strategiska punkteri vår ekonomi. På vanligt sätt märktes omslag först inom utrikeshandeln. Denförbättringen åstadkoms delvis genom ett tillfälligt minskal importbehov och enlikaledes tillfällig exportökning i samband med avvecklingen av överiagren.Men förbättringen av handelsbalansen var också ell resultat av inbrytningar pånya exportmarknader och återtagande av förlorade marknadsandelar såvälutomlands som här hemma. Snartdärefter uppnåddes en kraftig sänkning av infiationstakten. Del innebar bl. a.att löneökningarna blev mer värda än vad man tidigare hade räknat med. Detsenaste halvåret har prisökningarna inskränkt sig till några tiondels procentper månad. Bådedessa och andra förbättringar är i hög grad hänförliga till deslabiliseringspoliliska åtgärder som regeringen vidtog och underbörjan av 1978. Jag tänker på devalveringen, borttagandet av löneskatten,skatteomläggningarna m. m. En slarki bidragande orsak lill den positivautvecklingen utgör också de avtal som parterna på arbetsmarknaden träffade. Deninternationella utvecklingen har däremot fram till nu i myckel litenutsträckning gett någon draghjälp. Vi har praktiskt taget hell fått lila lillegna insatser. För nästa är kan manräkna med förbättringar även när det gäller produklionen.Där föreligger det alltid en viss eftersläpning i förhållande tillexportuppgängen. Särskilt i en situation där mänga företag har sä stora lagersom varil fallet kan naturiigtvis den växande exporten lill attböria med tas ur existerande lager. Förhållandetär likartal när det gäller sysselsättningen. Efterfrågan på arbetskraft ökarförst dä produktionen kommer i gäng pä allvar igen. Internationellt har vi helatiden legal bra till när det gäller sysselsättningen. Men påfrestningarna blevsom vanligt stora i det skede när man kunde notera de första förbättringarna påvissa områden. Därför fick vi också notera högre arbelslöshetslal i början avdenna höst. Detvar därför som det insatta stimulanspaketet i så hög gradinriktades på atl motverka arbetslöshet. Socialdemokraterna framförde redan viddet tillfället förslag om ökad stimulans ål den privala konsumtionen. Menregeringen valde atl i stället la bort de återstående avlöneskallen, detta i syfte all ytterligare stärka förelagens konkurrenskraft,både när del gäller företag som arbetar pä export och sädana som arbetar ikonkurrens med importen här hemma. Därefter har regeringen lagt fram elt omfattandebyggpaket och mycket långtgående åtgärder mol ungdomsarbelslöshelen. Detta harockså avsatt resultat i form av lägre arbetslöshetstal den senaste månaden. Stimulansåtgärderhar vidare satts in för alt öka industriinvesteringarna. Även här har mannormall atl räkna med en eftersläpning i förhällande till exportuppgängen.Ingen vågar investera innan man är ganska säker pä atl kunna avsätta den ökadeproduktionen. Investeringarna ligger också alltjämt lågt. Denproduktionstillväxt som man nu kan vänta nästa är lämnar naturiigtvis utrymmeför ökad konsumtion. Men det finns anledning alt varna för att tro atl delskulle vara möjligt atl släppa fram en mera omfatlande konsumlionsökning. Jagnoterade atl statsministern sade atl det här rör sig om en mycket svåravvägning. Återhållsamhetmåste prägla den ekonomiska politiken även i fortsättningen, om inle deresultat som uppnåtts skall gä förlorade. Risken är påtaglig alt enalltför expansiv politik länder en ny infialionsbrasa. Genom ökad import kan enökning av konsumtionen också leda till obalansproblem i ulrikesaffärerna. Underhösten har del funnits några faktorer, som automatiskt bidragit lill ökalkonsumtionsulrymme. Dit hör i första hand den lägre inflationstakten. Förenvanlig barnfamilj innebär ju t. ex. den sänkta infiationstakten betydligt merän en utbetalning av ell extra barnbidrag pä . av engångskaraktär, somsocialdemokraterna har föreslagit. Delblir alltså en väsentlig omsvängning i konsumlionsutvecklingen efter vårensbegränsade men klara minskning. tillkommer dessutom ell minskalinkomstskatteultag som elt resultat av indexregleringen av skatteskalan. Mankan nu också avläsa ell visst positivt resultat av de stimulansåtgärder som harsatts in i . prognos kommer redan dessa förhållanden alt ledalill en privat konsumlionsökning på drygt ett par procent. Där ligger dä ettantagande om en viss minskning av den s. k. sparkvolen. Det är naturiigtvis ettområde där det är mycket svårt aU göra beräkningar. Men eU par procent är vadjag tror all man kan räkna med alt vi uthålligt har möjlighet all klara. Jagutgår då från all vi skall hålla fast vid att försöka uppnå jämvikt i de totalaulrikesaffärerna i mitten av 1980-talel. Tilldelta skall läggas en nödvändig höjning av barnbidragen. Del är bra altstatsministern nu annonserar detta, men del är självklart, eftersom vi var ensehärom i trepartiregeringen. Det behövs också kompletterande åtgärder påskatteområdet för låginkomsttagarna. Därutöver är del i dagens läge svårt att länkasig någon mera omfattande stimulans av konsumtionen utan att del leder lill nyaproblem. Man bör t. ex. lägga märke till att i sin senasterapport förutspår en försämring av bytesbalansen , jämfört med den vikan räkna med , och då under förutsättning att privat konsumtion gårupp med . Påskatteområdet har de åtgärder som den avgående regeringen vidtagit skapatförutsättningar för en lugnare utveckling än tidigare under 1970-lalet.Borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften och överenskommelsen medkommunförbunden om elt extra statligt bidrag till kommuneroch landsting har gjort det möjligt alt i flertalet fall hållaoförändrad kommunalskatt . Del kommer alt få stor betydelse förinkomsttagare i alla inkomstlagen men mest för personer med de lägstainkomsterna. Del betyder också mycket ur rättvisesynpunkt, atl statens lillskoUlill kommunerna fördelats med hänsyn till kommunernas skattekraft och alltså verkarutjämnande mellan rika och falliga kommuner. Genomindexregleringen av skalleskalan kommer alla med regelbundna arbetsinkomsterinte längre alt drabbas av marginalskatteskärpningar på grund av inflationen,vilket tidigare skett år . Skatteskalan återställs vid årsskiftetautomatiskt lill del läge som den hade . I själva verket fårman vid det kommande årsskiftet också en faktisk marginalskal-teförbältringgenom atl omräkningen delvis sker på historiska siffror och alt inflationen iår varit betydligt lägre än . Dethar hela liden fömtsatts aU indexregleringen av skatteskalan skulle kombinerasmed en omräkning av grundavdraget. Förberedelserna var vid regeringens avgångså långt framme, aU man hade bestämt all justeringen i stället skulle ske genomen höjning av det särskilda avdraget på skatten. Också den åtgärden har ju nuanmälts av statsministern. Genom en sådan konstruktion undviker man altkommunerna får betala en reform som rätteligen skall belasta statskassan. Delär nödvändigt atl folkpartiregeringen som en av sina första åtgärdervidarebefordrar detta förslag till , och del kommer också, som framgårav statsministerns deklaration, att bli fallet. Det måste kombineras medreviderade skatteregler för folkpensionärer, och även delta har anmälts avstatsministern. Inflationen har i del fallet len till atl man vuxit ur deregler som garanterar folkpensionärer med enbart folkpension eller obetydligasidoinkomsler skattefrihet och deklarationsfrihet. Det fortsatta reformarbetet på skatteområdet harfömtsatts ske etappvis. Närman diskuterar inkomstbeskattningen är det alt märka atl löneavtalen är bundnaför 1979. Både av den anledningen och av samhällsekonomiska skäl bör man enligtmin uppfattning vara försiktig med förändringar i skattesystemet , utöver dem jag nu har nämnt. Väntarman elt år kan man också få en mera rejäl skattereform. En skattereform nästaårsskifte kan nämligen avvägas mot den lönerörelse som kommer alt börja lillhösten. Det finns då också möjligheter alt kombinera ändringar iinkomstbeskattningen med en familjepolitisk reform inkluderande införande avelt vårdnadsbidrag. bör de förenklingar av reglerna för uttaget avavgifter till socialförsäkringarna som föreslagits av en statlig utredningkunna genomföras. En utbyggnad av den kommunala skalteutjämningen kommersamtidigt på ett naturligt sätt in i sammanhanget. Detär önskvärt med en rejäl sänkning av marginalskatterna på arbetsinkomster. går inle alt isolera en sådan förändring från löneförändringar, socialaförmåner och beskattning. Därför är del också angeläget au få ensamlad lösning. Pådet näringspolitiska områdei förutsätter vi i , alt folkpartiregeringenfortsätter de insatser för all omstrukturera olika industribranscher somutgjort en av trepartiregeringens tyngsta uppgifter. Delhar ibland riktats kritik - även från folkpartihåll - mol alt insatserna i krisbranschernaskulle ha varit för omfattande. Därför var del något förvånande att dentillträdande regeringen som ett av sina första ställningstaganden signaleradeännu mer pengar till varven än vad trepartiregeringen var beredd atl anslå.Varven hör ju till näringar som vi inle kommer ifrån atl banta. Ytteriigareslora belopp lill varven inkräktar snabbt på möjligheterna all exempelvis drivaen aktiv regionalpolitik eller alt ordna ersättningsjobb på andra håll därstrukturomställningar är nödvändiga. Självklartmåsle också den mera framlidsinriklade näringspolitik som inleddes med del s.k. småföretagspakelel, och sedan följts av bl. a. ökade insatser för tekniskforskning och utveckling saml en rad exporlfrämjande insatser, fullföljasenligt de riktlinjer som trepariiregeringen har dragit upp. Närdet gäller regionalpolitiken fordras det både en avsevärd resursförstärkningoch en delvis ändrad inriktning av stödformerna. Ökad vikt måste läggas på auåstadkomma inomregional utjämning, dvs. utjämning inom länen. Man måste enligtvårt synsätt också i högre grad än ta regionalpoliliska hänsyn när manbygger ul den offentliga servicen. Inomjordbrukspolitikenharlrepartiregeringensalsal på familjejordbruket. För atl den nya jordbrukspolitiken skall fä avseddgenomslagskraft måsle de redan antagna riktlinjerna följas av en omarbetning avjordförvärvslagen enligt del förslag som trepartiregeringen har överiämnat lilllagrådet. måste dessutom i vår få ta ställning till en nyjordhävdslagstifl- ning.Utarbetandet av nya riktlinjer för skogspolitiken och införandet av nya grunderför stödel lill trädgårdsnäringen utgör också viktiga led i arbetet med altstärka familjeförelagandet inom jordbruket, skogsbrukei och dess binäringar. Närdet gäller energipolitiken vidhåller sin uppfattning atl byggnationen iForsmark skall avbrytas. Det skulle innebära all man satte det bortre tecknet ikärnkraftsparenlesen efter de tio reaktorer som faktiskt är byggda.Villkorslagens krav är inte uppfyllda. Utöver de säkerhetsaspekter som reglerasi villkorslagen är det nödvändigl alt nu gå vidare med atl bygga ulsäkerhetskraven - del gäller bl. a. pluloniumriskerna, men också skydd ochsäkerhet mot sabotage mol kärnkraftens anläggningar. Del behövs också enordentlig kartläggning av de totala faktiska kostnaderna för kärnkraften inkl.avfallshantering och nedmoniering av anläggningar som inle längre utnyttjas. Energisparprogrammetoch satsningarna på alternativa energikällor måste fullföljas. Det får inte bliså - som framskymtade under regeringsförhandlingarna om energin -alt energipolitikenskall utformas så atl det viktigaste är alt ge utrymme för el frän kärnkraft. Pådel socialpolitiska områdei hinner jag bara beröra ett enda avsnitt:familjepoliliken. Där harjag redan betonat den enighet som råderom behovet avatt höja barnbidragen. Det gäller emellertid också att försöka ta igen deneftersläpning i ekonomiskt avseende som barnfamiljerna utsatts för alltsedangenomförandel av särbeskaltningsreformen. Del bör som vi i ser del skegenom införandet av ell vårdnadsbidrag. Jag har här översiktligt gäll igenom några huvudområden som enligtcenierns uppfallning bör ställas i centrum för arbetet i underdelnärmaste året. och de politiska partierna kommer också att få la sigan en rad andra viktiga frågor. Dit hör kyrka-stal-frågan, de inledningsvisnämnda reformerna på skolans område saml viktiga avsnitt av datapolitiken ochtrafikpolitiken. är, som jag betonat, beredd att konstruktivt pröva deförslag som regeringen lägger fram. Vi är också beredda all söka underlättariksdagsarbetet sä atl angelägna reformer och lagstiftningsåtgärder inleförsenas på grund av den extraordinära politiska situationen. () kortgenmäle: En väsentlig del av anförande gick ål till attförsöka rista ett äreminne över honom själv och hans regering. Del var ellganska skröpligt monument - det var inte precis på några koppartavlor delrisiades-och jag har inte hjärta atl lägga mig i delta med några opassande omän sannfärdiga påpekanden. Jag skulle i stället vilja ta upp tre andra saker. ThorbjörnFälldin är vred och utdelar dagsedlar lill sina forna kolleger därför alt deinte ville vara med om en folkomröstning. Samlidigt säger han alldeles klartifrån alt bakgrunden lill all denna folkomröslning borde ske inie i första handvar ett intresse av att tillfråga folkel om dess uppfauning, utan atlden borde genomföras för an slita tvisten inom den borgerliga regeringen. Detär också precis detsamma som lidigare har sagt i en artikel. Dåvet vi del. Menvi erbjöd i regeringsförhandlingarna ett nyval, och del sade vi från börjantill lalmannen. Den möjligheten hade trepariiregeringen försummat. Ni kunde hautlyst nyval men gjorde del inte, och en expeditionsregering kan inle utlysanyval. Dä sade vi. alt del för alt det skulle bli nyval antingen skulle krävasall lalmannen fyra gånger skulle misslyckas med all få en statsminister vald -en läng och plågsam process, som dessutom skulle leda lill att den heltsönderfrätta expeditionsregeringen hade fält sitta kvar - eller också alt detbildades en regering med den enda uppgiften atl utlysa nyval. Vi ställde oss tillförfogande för della. Varförgick ni inte med på det, om ni var så intresserade av folkets uppfattning? Dåhade vi ju fäll nyval, och då hade man kunnat fråga folket lill råds icke baraom kärnkraften utan också i alla andra avseenden. Er förklaring på den punktenmåste bli myckel krystad, och del är väl mycket svårt förer alt drivapåståendet att ni har förvägrats rätlen all tillfråga folkel. Vi gav erchansen, men ni log den inte. Jagsade vidare att jag hoppades an skulle fä tillbaka verklighetssinnet.Jag minns valrörelsen , då och andra centerpartister påvartenda valmöte lovade, atl del skulle bli 400 000 nya jobb -ibland lill 1980,ibland .