prot · G20931 · 1978-12-31 00:00:00 — a.: Bör inte regeringen slå vakt om de svenskabasnäringarna i stället för all bidra lill deras fall? Jo, det är jusl del vigör, nämligen genom atl anslå väldiga summor jusl till handelsstålverken.Riksdagen anslog 700 miljoner till aktieteckning, ytteriigare 700miljoner till liknande ändamål och därjämte ställdes 3,1 miljarder lillförfogande för i form av strukluriån och rekonstruktionslån. Del vårenstor satsning, och den syftade också lill all möjliggöra för att vidta ensådan förändring och förstärkning av den svenska handelsstälindustrins strukturatl man därmed väsentligt ökade dess möjlighel att överieva. Att åstadkommaökad effektivitet ärju ändå i del länga loppet del bästa sättet alt stärka denlångsiktiga överlevnadsförmågan för svensk industri. Underlåter man au göra detkonserverar man ineffektiva driftformer, vilket leder lill två resultat: ellsänkt välstånd och i längden också en äventyrad sysselsältning för många flermänniskor än om man beslutsamt och planmässigt inriktar sig på enrationaliserad struktur. Delär alldeles klart all det svenska samhället har ett ansvar i allmänhet men ickeminst i detta fall, när det gäller ett företag där staten i så hög grad ärinblandad som ägare och bidragsgivare. Men delta ansvar skall inte tas på delsättet att man konservativt förhindrar nödvändig effeklivisering. Samhället harsjälvfallel också ett socialt ansvar. Detta förhållande låg också bakomtillsättandet av olika grupper i de berörda regionerna och det låg bakomtillsättandet av utredningsmannen . Han väntas komma med ettförslag som kan modifiera den plan som framlagts och som kan bidratill atl mildra konsekvenserna av den. Jag kan naturligtvis inte här taställning till förslag som ännu inte är framlagda, men vi kommeraii beakta desynpunkter som framförts, vi kommer alt siudera de synpunkter som den avlandshövding ledda gruppen har delgivit oss och vi kommer framför alllatt studera och behandla de förslag som generaldirektör kommer atllägga fram. LARS-OVEHAGBERG (vpk): Om industriministerns svar var bristföl ligt, så var hans replik ännumer bristfällig för arbetarna inom . SSABhar fött 3,1 miljarder för alt strukiurralionalisera. För au minskaanlalel jobb? Det var inte del som var avsikten, inte heller alt anslå dessa3,1 miljarder framför allt för att rädda tvä privatägda stålbolag som helt hadeförlorat marken under fötterna. Del avtal som träffats och de pengar som nufinns inom säkrar berörda aktieägares framtid - det har skaiiebetalarnavarit med om atl betala. Detta kan icke vara till gagn förde människor somlever i det här området och som mister sin utkomst eller för de bygder somförsvinner. Induslriminislerntar upp frågan om effektivitet. Effektivitet är med industriministerns sätt altse detsamma som storskalighet. Ett sådanl synsätt innebär allkoncentraiionsprocessen för leva vidare. Del är illa all vi nu föll enindustriminister som ser näringspolitiken på det sättet, och det vore oerhörtintressant att fö en bekräftelse på om vi skall driva denna koncentralionsprocessoch storskalighet vidare, något som kan fö enorma följder för det svenskanäringslivet. Jagtror att en rationell framtida stålindustri framför allt måste bygga påintegrerade verk med utgångspunkt i kvaliteten - det måsle varahuvudut-gångspunklen. Den strukturplan som föreligger inriktar sig inle pådelta. Men induslriminislern ställer sig helt bakom SSAB-ledningensstrukturplan som förutsätter att effektivitet är storskalighet. Jagtror att man med en sådan uppfattning med tiden kommeratt fö många experteremot sig. Även inom den sektor som omfattas av arbetsgivarorganisationernakommer man alt inse att en bättre framlid för svensk stålindustri inle går altuppnå med denna storskalighet. På del här områdei görs fö tekniska framsteg,och forskningsinsatserna är av väldigi lilen omfattning -som i en tidigare debatt är de jämfört med vad som gäller för andraindustrigrenar mycket små i förhållande till den färdiga produktionen - men devisar ändå att framgångslinjerna härar alt arbeta med integrerade verk och atlinföra andra produktionsmetoder. Att såsom sker t. ex. i Bergslagen bortse frånden kunskap som flnns på en hel del områden, del innebär egentligen ettförräderi mol denna kunskap. Omjag följer industriministerns ordning när del gäller alt framföra argumentenkommer jag sedan in på vad han säger om vårt välstånd som skäl till att vimåste ha storskalighet och den typen av effektivitet. Det måste vara myckelilla ställt med delta välstånd,om det föratt bygga upp välståndet för några,som skall finnas kvar inom stålindustrin, krävs att t. ex. i Bergslagsområdet9 000 människor skall bli utan jobb. Det är alltså vad välståndet kräver. Detär väl ändå en konservativ politik. Närjag kämpar för all bevara jobben på de orter där man har traditionerna påområdet blir jag beskylld för att vara konservativ. Nej, den konservativaståndpunkten är väl egentligen att hävda kapitalets intressen och vilja ställajobbarna ulan arbele. Jag har ställt någraprincipfrågor som del vore intressant atl fö svar pä men somindustriministern vägraratt gä in på. Såvitt jag förstår menar han all hela delsamhällsekonomiska resonemanget skall stanna utanför företagen. Men skulle delinte vara rationellt atl föra in samhällsekonomin i företaget? Effektivitet idetta sammanhang anses vara att förbättra konkurrensförmåga genom atlfö ned lonkosinaderna någon krona på världsmarknaden. Men delta kostar kanskeen miljard för den s, k, samhällsekonomin och för skattebetalarna. Är detta iegentlig mening samhällsekonomiskt? Det ärju samhällsslöseri att bete sig pådetta sätt, Belräffandegruvorna för jag i stort sett inget svar alls. Den slora principfråga som SSABtar upp i detta sarhmanhang är; Skall vi lägga ned gruvor innan de är uttömda?Skall vi låta den malmkropp som jag har hänvisat till vara orörd, trots alt deinvesteringar som behövs för att utvinna malmen är gjorda, eller skallsamhället salsa de medel som är nödvändiga för att ta vara på dennanaturrikedom på elt riktigt sätt? Jagvill också peka på ytteriigare en fråga, nämligen de felaktigheter somförekommer i slruklumtredningen. Hur kan induslriminislern på den korta tid hanhaft lill förfogande så tvärsäkert säga all han litar på förelagsledningen?Jag ser i industriministerns lämnade svar inga bekymmer beträffandepersonalberäkningarna, belräffande kvalitetsaspekten eller beträffandesimklurutredningens antaganden om malmiillgången. Finns det ingen ivekan hosindustriministern i dessa hänseenden, som kan leda lill en omvärdering ochöversyn av strukturplanen i dess helhet i stället för att som industriministernav formella skäl säger, lyssna på vad den referensgrupp som iDalarna leder har all komma med? Låt mig bara mycket kortfattat säga aU det var en ganska groteskslutsats som interpellanten drog när han ur mitt inlägg utläste elt allmäntförord för storskalighet över hela linjen. Jaghar till alt börja med inte talat om någon annan näring än handelsstålverken.Dåjag talade om bl, a, struktur och dess strävanden eftereffeklivisering handlade del vidare icke om hela handelsslålsindustrin ulan omde tre stora verk som ingår i , Det var i uigångsskedei fråga om tre storaverk och när strukiurplanen genomförts gäller den fortfarande tre stora verk -låt vara med specialisering och dessutom en delvis utbyggd manufaklurering.Någon radikal förändring av den näringspolitiska filosofin ligger icke bakomdelta, bara en praktisk effeklivisering. Delär riktigt, som antydde - och jag är tacksam för alt hanpåpekade det-att jag underden korta tid jag suttit på min post knappast blivitexpert på detta område. Detta förhållande begränsar också naturiigtvis minamöjligheter att här göra några säkra uttalanden. Men så mycket ärjag redan pådel klara med som att handelsslålsindustrin mår gott av att drivas i olikaformer. Somliga produkter tillverkas bäst i de stora verken. Men det finnsockså utrymme och nischer för medelstora och mindre verk. De hanteras inte avSSAB, De faller inom en annan grupp. Som jag nämnt studerar vi nu de förslagför en del av dessa, nämligen de medelstora, som är framlagdaav , Men det finns, som sagt, utrymme för små. Nr 31 medelstora och större indusirier. Det uttalandet för gärna den också betrakta som mera allmänt syftande på svenskt näringsliv, jonovember 1978 (vpk): Jag tycker inte alls all det är groteskt all påslå atl det äreffektiviteten och storskaligheten som industriministern har ställt sig bakom ivad det gäller , Det finns ingenting som talar föratt denna storskalighet ilängden är det effektiva och det samhällsekonomiskt mest rikliga. Tvärtom, villjag säga. Även om man säger atl den här principen gäller för de tre storahandelssiålverken, medan de mindre har ett annat slags filosofi, finns delingen större skillnad. Om jag har läst utredning rätt, liggersamma belraktelsemönsier bakom detta. Storskaligheten gäller inte barastorleken i antal ton utan gäller också per produkt. Och det är där den storafaran ligger i - standardprodukter på ett ställe i stor skala. Oavsett omdel är en liten produkt eller inte på marknaden, skall den vara enstandardprodukt och den skall man satsa på. Det är filosofi bakomstrukturutredningen, och det är del allvarliga. Det är den filosofin som kommeralt uigöra ett hinder för utvecklingen . Industriministernär naturligtvis inte någon expert i dessa frågor, men jag blir ändå litetbesviken när några principer kommer på tal. Gruvindustrin intrigerade omstorskaligheten, handelspolitiken och samhällsekonomin. På ingen av de häravgörande punkterna, som egentligen lill viss del har med stålindustrin allgöra men med allmänna principer som utgångspunkt, ger industriministernSSAB-arbelarna något hopp. Det är ju det som är det allvariiga.Samhällsekonomin skall vara fäll, där han skall lidigareläggaeller förhindra nedläggningar. Det är samhällsekonomi. Handelspolitiken skallbedrivas som . Det är storskalighet. Gruvorna skall läggas ned. De härprinciperna vill induslriminislern inte ge SSAB-arbetarna hopp för. Detär ändå i botten som de här frågorna gäller här. Jag skulle vilja geindustriministern rådet att inte lyssna till SSAB-ledningen och inte följa dessstrukturplan. Lyssna lill den fackkunskap som finns ute i de fackligaorganisationerna, lyssna på den kunskap som i den här debatten kommer fram frånjust dem som står i produktionen, som har alternativ. I det läget behövergruvorna inle läggas ned, då behöver inte metallurgin i Domnarvel läggas ned.Då beöver inle heller folkpartiels slogan i näsla val i t. ex. Bergslagen varaatl i får stål- och gruvarbetarna gå arbetslösa. Jag skall lyssna åt olika håll, både på dem som villatl jag skall lyssna lill och på . Vad jag däremoi inte kan lova Lars-OveHagberg och inle heller har möjlighet till är det som han egentligen vill,nämligen all Över hela linjen underkänna de beslut som under bred anslutningfattades i . 9 protokoll 1978/79:29-32 0/77åtgärderför att trygga sysselsättningen vid (vpk): Politiken har sina konsekvenser, och den poliliska riklning som intelyssnar på opinioner också ta sitt ansvar. Närnu induslriminislern sägeratl han skall lyssna på SSAB-ledningen och andra villjag påpeka all man i den förda politiken uteslutande har lyssnat lillde experter som finns i SSAB-ledningen och som huvudsakligen kommer ur de led -stora och - som tidigare drev siålrörelsen i botten. Överiäggningenvar härmed slutad. §6 Om åtgärder för att trygga sysselsättningen vid IndustriministernERIK erhöll ordet för att i elt sammanhang besvara dels den 19 okloberanmäld interpellation 1978/79:47 av (), dels de den 18 resp.19 oktober anmälda frågorna 1978/79:34 av (vpk) och 1978/79:58av () har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för atlgaraniera nuvarande omfattning av verksamheten vid Berol KemisÖrnsköldsviksanläggning. GustavLorentzon har frågat vilka äigärder regeringen tänker vidta för att tryggasysselsätlningen vid Berol Kemi i . RolfSellgren har frågat mig om jag delar uppfattningen atl syftet med uppförandetav oxo-anläggningen hos Berol Kemi i för del skallvara alt förstärka den samlade verksamheten. Jag besvararinlerpellationen och de båda frågorna i elt sammanhang. Riksdagenbeslöt (prop. 1977/78:125, NU 1977/78:63, rskr 1977/ 78:331) atl statenskulle medverka i finansieringen av det s. k. oxo-projektel. För delta ändamålanvisades 300 milj. kr. som ett kapitaltillskott till Statsföretag för allgenomföra investeringen i Berol Kemis oxo-anläggning i motiveras främst av induslripolitiska ochsysselsällningspolitiska skäl. Den medför förbättrad försörjning med petrokemiskaråvaror för eftersom butyraldehyden, som skall tillverkas ioxo-anläggningen, f n. importeras. Investeringen ger vidare en säkraresysselsällning på lång sikt i . Man får dessulom ett värdefullttillskott till sysselsättningen . BerolKemi har under de senasle åren uppvisat slora föriusier, och planeringen hosföretagel koncentreras nu pä äigärder för all minska De planer somförelaget har för den framtida ulvecklingen innebär alt verksamheten i högregrad måste inriktas mot produkter med bättre konkurrenskraft och lönsamhet. Somen följd av denna inriktning genomförs inom företaget en rad simkturförändrandeåtgärder. Däri ingår också Berol Kemis framlida aktiviteter i . Enliglvad jag har erfaril kommer även i fortsättningen en viss del av butyraldehydenatl transporteras till Berol Kemis fabrik i som därmed fär en merlångsiktigt säkerställd rävarubas för tillverkning av oxo-produkler. I Domsjöarrenderar Berol Kemi anläggningar och utrustning av MoDo. Personalen, f n. ca200 personer, är formellt anställd hos MoDo. När Statsförelag träffadearrendeavtalet med fömlsatle man att verksamheien i skulledrivas fram till är 1982. Den kemiska produktionen iDomsjö skulle avvecklas . Berol Kemi och MoDo håller f n. på atlförhandla fram ell nytt avtal som skulle innebära att verksamheten i Domsjökommer au fortsätta. I propositionen om oxo-projektet fömtsaiies nämligen attvidareförädling kommer alt ske i . Enligt Berol Kemis bedömning kommerman atl fortsätta atl tillverka vissa produkier i medan en del avtillverkningen kommer att flyttas lill . Omslmktureringen kommerförmodligen att innebära en viss minskning av sysselsättningen i . Jagvill understryka att några beslut om dessa åtgärder ännu inle är fattade ochatt förhandlingarna mellan Berol Kemi och MoDo fortfarande pågår. Avgörande förden fortsatta utvecklingen i är naturiigtvis att en överenskommelse medMoDo kan träffas på acceptabla villkor. Det är alltså f n. inle möjligl atlange om den nuvarande sysselsättningen i kommer atl kunna upprätthållas. 0/77åtgärderför att trygga sysselsättningen vid Jag ber att fö lacka industriministern för svaret pä mininterpellation. Innan jag går närmare in på svarets innehåll kan jag inteunderlåta att göra några reflexioner av sysselsättningspolitisk natur.Indu-sirisysselsäitning och arbeismarknad hänger ju ihop. Väsiernorriandhar länge varil hårt drabbat av strukturförändringar i näringslivet. Del ärlänge sedan vårt län nåddes av några dyningar från högkonjunkturen.Lågkonjunkturens svallvågor har däremot alllid nått oss. Detär nog överflödigt atl undervisa industriminister om det här. Han harju iett tidigare skede varil verksam i vårt län och känner länets problem hyggligtväl. Men några ord ytterligare: del finns en allmänt spridd missuppfattning,att sysselsättningsproblemen i Väsiernorriand är koncente-rarade till Ådalen.Faktum är alt arbelslösheten i ligger över länsgenomsnittet.Fakium är också att har förlorat över 2 000arbetstillfällen. De har visserligen delvis blivit ersatta av andra, men bildenär alldeles tydlig; som kommun har fått genomlida enomstrukturering som relativt sett varil vida större än de omskrivnavarvsproblemen i . Då är del begripligt all man i ömåtgärderför att trygga sysselsättningen vid kommunen kräver att statendirekt eller indirekl stöttar de hotade jobben också i . Nustår vi i del lägel alt ytterligare en arbetsplats hotar att försvinna helteller delvis. Och hotet gäller inle bara de 200 anslällda vid statsägda BerolKemi. Det gäller mer än så. Inom kommunen finns också ett plåtemballa-geföreiagsom har Berol Kemi i som sin närmaste kund och som där fåravsälining för 20 96 av förelagets produktion av helfal. Faller Berol Kemi bortfaller också eu 15-lal anställda vid plåiemballagefabriken bort, och vi vet juvad det innebär om del blir bortfall just av de marginella jobben för ettföretag: det kan vara helt avgörande för om plåiemballagefabriken kanfortsätta efter en sådan smäll. Industriministernger inie mycket på hand i sitt svar. Han nämner de slora förluster som BerolKemi dras med i sin helhet. Men är det ju så att Berol Kemis Domsjöfabrikinle alls går lika dåligt som huvudförelaget. Vi vet atl i gårindustritensiderna och cellulosaderivaten bra, och de spritbase-radeprodukterna går hyggligt. Del är de s. k. oxo-produkterna, som sysselsätterhälften av styrkan i , som går dåligt. Menriksdagsbeslutet , där statsföretag fick 300 milj. kr. ikapital-tillskoll, förutsatte all investeringar skulle ske i , som isin lur skulle trygga råvaruförsöriningen föroxo-produkler vid Domsjöfabrikenoch därmed förbättra lönsamheten. Det finns alltså flera vad jag vill kalla goda bitar iDomsjöfabriken. Och dä måsle vi jureda ut en sak; Del kan väl inte vara möjligl att Berol Kemi med eller ulanindustriministerns goda minne tänker flytta den lönsamma delen av produklionenfrän lill ? Del vore horribelt. Vad sedan gälleroxo-projektet förutsätter väl riksdagsbeslutet att tillverkningen fortsättervid anläggningarna i . Eller gör del inle det? Jagskall inle här och pressa industriministern på tolkningen avriksdagsbeslutet, som fattades så seni som , men så mycket törs jag sägaalt ledamöterna pä Norrlandsbänkarna var alldeles övertygade om atl med detbeslutet tryggades framtiden för . Uiifrån den tolkningen harjagsvårt alt förstå all sysselsätlningen vid kommer att minska, sominduslriminislern förmodar i sitt svar. Mendet finns komplikationer. Jag håller med induslriminislern om att Berol Kemisverksamhel i kompliceras av det förhållandet altfabriksanläggningarna inte ägs av utan arrenderas av Mo och DomsjöAB. De förhandlingar som pågår mellan de tvä bolagen omfattar emellertidäven en försäljning av fabriksanläggningarna till Berol Kemi. Om dessaförhandlingar går i lås - och det finns anledning tro au de skall göra det-aktualiseras frågan om att bygga om och nyinvestera i . Låt mig då föställa en följdfråga; Är regeringen beredd att i detta nya läge positivt prövafrågan om lokaliseringslän och bidrag lill Berol Kemis fabrik i ? Jag vetatl i , i varje fall landshövdingen, ärposilivt inställd. Är man lika positiv på regeringsnivå? (vpk); Det är av stor vikt atl de anställda vid i Örnsköldsvikliksom befolkningen i övrigt i detta område får klart besked om Berol Kemisframlid i . Del svar som har avlämnats här ger inget sådanlbesked. Oron för den framlida sysselsättningen är påtaglig och har varil dellänge. Det hjälper inte att endast med ord som mera verkar vara undanflyktersöka dämpa denna oro. Jagframför ett pliktskyldigt tack försvaret på min fråga, som jag dock anser inlehar blivit lill fullo besvarad. Min fråga gällde vilka åtgärder regeringentänker vidta för all trygga sysselsättningen vid Berol Kemi i . Påden frågan ger induslriminislern inget som helst svar. Delnu avlämnade svaret är lika luddigt som det svar som den senast avlösteindustriministern avgav på den ftåga jag ställde om Berol Kemi iÖrnsköldsvik. Men det kanske inte är alt förvåna sig över, då del i Sverigenumera är så atl ministrarna kommer och går men departements-personalen stannarkvar. Förutvarande industriministern gav svaret atl det då, alliså ,inie var möjligl att avkräva Berol Kemi några besked angående den långsikligainriktningen, att företagsledningen måste få rimlig arbetsro och atl del dåinte förelåg planer på att lägga ned Berol Kemi i . Svaret avsägmöjligen att lägga sordin pä den omföttande oro som var förhärskande bland deanslällda. Det hänvisades också lill alt en sammanhållen plan skulle vara klari slutet av året. Styrelsen för Berol Kemi gavs arbetsro. För någon lidsedan kom den alarmerande uppgiften atl det enligl beslut av styrelsen förBerol Kemi blir kraftiga nedskärningar av arbetsstyrkan i . Deltalades om att av de 220 anslällda endasl 20 kommer att bli kvar. Dessaalarmerande uppgifter har gjort alt vi är tre riksdagsledamöter somställt frågorom den framtida sysselsättningen vid delta företag i maj månad var jag ensam. Iindustriminister svar är undertonen mörk då det gäller Örnsköldsvik.Industriministern söker i någon mån förbäura intrycket av meddelandet omnedskärningarna i , men ivingas ändå hänvisa lill Berol Kemisbedömningar att en del av tillverkningen kommer atl flyttas därifrån och altdetta förmodligen kommer alt innebära viss minskning av sysselsättningen iÖrnsköldsvik. Dessa mjuka formuleringar döljer dock inte den kallaverkligheten. Efter della svar av industriministern har de anslällda iÖrnsköldsvik, och även vi som ställt frågor i ärendet, inget annat aU hålla osslill än tidigare meddelanden från styrelsen för Berol Kemi. Frågan är då omdenna styrelse skall fö bestämma över hundratals anställdas väl och ve. Delmåste väl ändå vara regeringen som i sista hand har ansvaret -det gäller ju ettstaisägl förelag. Därför upprepar jag frågan, som jag enligl min mening inlehar fött svar på: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att tryggasysselsätlningen vid Berol Kemi i ? Detskulle i detta sammanhang ha varit lockande au gå in på en deialjgranskning avindustriministerns svar, men enligt min mening tjänar detta ingenting till. Detväsentligaste i sammanhanget är hur framliden ömåtgärderför att trygga sysselsättningen vid 0/77åtgärderför att trygga sysselsättningen vid kommer att gestalta sigför de anställda vid i . Det är ju della frågan gäller.Skall del här området och därmed avfolkas ytteriigare lill förmån förområden söderut? Vi har i Norriand haft nog av denna snedvridnaregionalpolitik. Ennedläggning av Berol Kemi i Örnköldsvik kan komma att fö följdverkningar. Jagavser härmed AB Hanneils Indusirier. Berol Kemi är en god kund hos dennaindustri. Det har redan föruiskickals att om det kommer all hända någotväsentligt vid Berol Kemi i kommer möjligen produktion vidHanneils Indusirier atl förflyttas lill . Ytteriigare anslällda ochpersoner i kommer att göras arbetslösa, och ytteriigare enproduktionsgren kommer att överföras från och Norriand söderut.Denna kedjereaktion har vi känt lill lidigare, men vi vill gärna ha ett stopppå den. Denav den tidigare industriministern aviserade långsiktiga planeringen avverksamheien vid Berol Kemi behandlades av företagets styrelse i mitten avseptember. Vid en presskonferens i anslutning till detta styrelsemöteförklarade företagets verkställande direktör vad planen innebar. Tidningarnaredogjorde för vad som meddelades vid denna presskonferens. Planen innebar altantalet sysselsatta vid Berol Kemi i skulle minska från nuvarande220 personer till 80, ja, möjligen ända ner lill 20 personer. Det är därförlitel underligt att industriministern , , inle kan lämnanågra konkreia uppgifter i den fråga det här gäller. Det är ju två månadersedan , verkställande direktör för , vid en presskonferenskunde lämna de alarmerande uppgifter som jag här har refererat lill. Statsföretagbör ta sill ansvar. Berol Kemi sorterar under Statsföretag. Sisl och slutligenär del regeringen som är och förblir den ansvarige. Och jag upprepar återigenfrågan: Vilka åtgärder tänker regeringen vidtaga för alt tryggasysselsättningen vid Berol Kemi i ? I det svar som industriministern nu lämnat till oss tre frågeställareom verksamheten vid Berol Kemis anläggningar i finns tyvärringenting som kan tydas som svar på min mycket entydiga fråga omindustriministern delar uppfattningen att vidareförädlingen av oxo-produkter i Örnsköldsvikär avsedd att stärka den samlade verksamheien där.