prot · G209135 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi debatterar kanske oftast, och medrätta, de slora multinationella förelagens projekl i frizoner i olika delar avtredje världen, där man hårt exploaterar och utsuger arbelskraften lillorimligt låga löner, under fruktansvärda arbetsvillkor osv. och sedan med hjälpav den produktionen kan bedriva en osund konkurrens. Dendebatten är utomordentligt viktig att föra, och vårt parti tillhör dem somkanske främst för den. Men det får inte undanskymma alt indusiriul-vecklingen iu-länderna är en myckel bredare process än enbart dessa multinationellaprojekl, som ofta är en kombination av hög teknologi och extremt låga löner. Imånga andra länder än där de stora projekten finns pågår en industrialiseringsom är mycket mindre uppmärksammad och som jag skulle vilja beteckna som meradjupgående. Men den processen sker ocksä under mycket slora svärigheler ochbehöver elt väsentligt utökat bistånd ulifrån. Enrad har kommil fram lill alt en social och ekonomisk utveckling bästkan åstadkommas genom en parallell förstärkning av Jordbrukei och industrin,där utvecklingen i den ena sektorn ger impulser lill den andra sektorn i etlnödvändigi samspel. Del är nödvändigt all Jordbmks-meloderna förbällras och allgenomgripande Jordreformer görs för all man skall övervinna undernäringen ochpå skapa en dräglig livsmedels-standard. Men i många fall ärmöjlighelen all öka jordbruksproduktionen beroende av att man har en viss enklarekapilalvamindustri, gödningsämnesindustri och liknande, inom landei.Alternativet att belasta betalningsbalansen med jordbrukels mekanisering kanofta ställa sig orimligt dyrt för många . Delfinns en koppling mellan jordbrukels utveckling och en inhemsk industri. Påmotsvarande sätt kan ulvecklingen av en enkel konsumtions-varuindustri iu-länderna vara avhängig av all del finns en köpkraftig efterfrågan, och denmåste i sin lur i stor utsträckning komma via höjda inkomsler inom jordbrukssektorn,där den myckel slora majoriteten av befolkningen finns i de fiesta . Ensådan balanserad process bedöms av mänga vara en förutsättning för verkligen skall kunna fl lill slånd både en social-ekonomisk utveckling ochen utjämning. Motdenna bakgrund är alltså induslribistånd mycket viktigt. I slutet av 1960-lalelväckies några motioner från socialdemokralisk sida om all induslribislåndelborde lyftas fram lill en viktigare plats när del gällde bistånd. Dä lalade manannars väldigt mycket om enbart landsbygden och jordbruksutvecklingen. Undernågra är pä 1970-lalei har induslribislåndel ökal myckel snabbi, från elt parprocent lill en tredjedel av hela bistånds-budgeten. Detla bistånd blir alllviktigare för framliden. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. kas, inle minst motbakgrund av den deball som förts tidigare här , all det induslribistånd vilalar om är anpassat till de inhemska marknaderna. Det rör sig inle om någragigantiska projekl. När det gäller exempelvis de två pappersbruken Bai ochMufindi i Vieinam resp. , så rör del sig Ju om en produktionskapacitetsom är väsenlligt myckel mindre än den man har i etl modernt svenskipappersbruk. De pappersbruk som byggts i av privatainlressenler och av bondekooperationen, dvs.skogsägarna, är projekt som ärbortåt sex sju gånger så stora som de relalivi blygsamma pappersbruk somplaneras i samband med biståndet lill och Vieinam och som anpassatslill den inhemska marknaden och behovet av papper där. Närvi lalar om induslribistånd vill jag också nämna eU annal område, som inle börkomma bort i diskussionen här, och del rör del arbete vi bedriverinternationellt för att åstadkomma en kod för teknologiöverföring lillu-länderna av den tekniska kunskap som finns inom företagen i i-väriden.Utrikesutskottet tog upp den frågan i del belänkande som lades fram förra åretoch som behandlades i samband med den stora u-landsdeballen i början av höslen.Utskottet har återkommit lill frågan i är och understryker all del är vikiigialt vi försöker arbeta pä så sätt inom och inom andra fora att koden påsikt kan 11 en delvis förpliktande karaklär. Del vikliga är naluriiglvis uppnår ell resultat så alt en teknologiöverföring verkligen kommer lillstånd, men arbetar i del sammanhanget föratl koden skall fl en alltmerförpliktande karaktär. Del är utomordentligt vikiigi hur vi inlernaiionellldriver frågan om teknologiöverföring och koder i det sammanhanget liksom närdel gäller de multinationella förelagens upplrädande i . bördärför inle glömmas bort, så all vi enbart lalar om ekonomiskl bistånd från vårsida när vi överväger hur vi skall kunna främja industrialisering. Ireservaiionen 16 understryker socialdemokraterna att det mot denna bakgrund ärbeklagligt all den borgeriiga majoriteten när det gäller del internationellasamarbetet med har stannat för en så pass egendomlig konstmktion somden fond för internationell utveckling, , som beslutals av förra åretsriksdag och som har börjat operera. Genom den fonden och dess konstmktionsker nämligen en myckel olycklig sammanblandning, i samma fond och i sammabeslulsögonblick, mellan vad som är bislåndspoliiiskt motiverat och vad som ärkommersiellt motiverat. Fondförslagels konstruktion innebär att flrlov all göra s. k. joint , skapa samägande, för an fl del av jusl dennabit av bislåndsbudgeien. Initiativet och förhandlingsstyrkan överiämnas därigenomlill svenska företag som planerar en investering i nägol u-land. Del stridermot den princip vi har i fråga om landprogrammering av biståndet, dvs. allbiståndet skall utgå från mottagarlandets planering och utnyttjas där delenligl moltagariandet är mest angeläget. Med det system som vi förespråkar ochsom fanns lidigare finns det ingenting som hindrar mottagarländerna från allom de så önskar begära all en del av biståndet frän SIDA skall användas föruppbyggnad av elt företag som är samägt med en utländsk Vi anser all denytterligare bindning av bislåndsmedlen som den nu föreslagnaägarkonslellalionen när del gäller förelag i skapar innebär eninskränkning av mottagarländernas räll all ulifrån sina problem planera förindustrialiseringen. har aldrig begärt den fond som har inrättatsgenom stöd av den borgerliga majoriteten i . De har begärt merbistånd, särskill på industriområdet, men de har begärt att 11 det biståndet isä obundna former som möjligt. Detla är i själva verket ell av deras huvudkrav. Fondförslageiinnebär i stället att ylleriigare en del av biståndsanslaget, förutomvarubisländel, binds för speciella ändamål. Skall man konkretisera den härkonflikten mellan kommersiella moliv och biståndsmotiv, kan den väl fokuserastill den SIDA-personal som finns i på våra bislåndskonior. Med denhär konstruktionen får Ju personalen en dubbelroll: dels alt stödja fondensarbele - en av staten beslutad fond -, dels all finna investeringsobjekt somsvenska företag kan vara intresserade för, dels när del gäller den övrigabiståndsverksamheten att pä bästa sätt stödja motlagariän-dernasulvecklingsanslrängningar, som inle nödvändigtvis behöver sammanfalla med deandra intressena. Den här sammanblandningen av alt å ena sidan siödja deprioriteringar som moltagariandet gör och å andra sidan fl lov alt sökasamarbetspartner för svenska förelag som råkat vara intresserade är endubbelroll som kan skapa molsällningar och oklarheier, som inle är lill fördelför vårl bistånd. Som vi har understrukit tidigare uppfyller fondensdisposition av bislåndsmedlen inle de minimikrav beiräffande biståndetsgåvoandel som DAC har ställt upp. Islällel för en fond där man sammanblandar kommersiella moliv och bislåndsmoliv,som här har skett, menar vi att man ordentligt bör bredda det induslribiståndsom jag har lalal om lidigare och som vi anser vara utomordentligt viktigt Jaghar med mig ell nyutkommet nummer av den amerikanska lidskriften Business Week.Där finns en slort uppslagen annons från . I annonsen talas delom hur på etl utomordentligt lyckosamt sätt och med stor precisionarbelar med det svenska bisländsprojeklet i Bai . har funniiskäl all använda Bai Bang-projeklel och den planering som pågår där för alltala om hur företaget har kunnat arbeia inom ramen för ell svenskibiståndsprojekt finner man det hela fungera så väl all man villlala om del för sina kunder i den amerikanska lidskriften . Delär precis på det här sättet som det skall vara. Det skall inle vara som när delgäller den tilltänkta fonden, nämligen att om del söker en partneri vänder sig till den , varefter denna släller uppmed skallepengar - alltså därför all av kommersiella moliv harfunnii skäl all engagera sig lillsammans med någol företag i . Del ärprecis ivärtom: all den svenska slalen lillsammans med den vietnamesiska statenhar kommit fram lill vad som är prioriteringar. I har manfunnit att man önskar den typ av teknologi som utmärkt välrepresenterar. kan alltså göra någoniing Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. inom ramen för vad Vieinamprioriterar slarkl. Del är uppenbarligen elt utomordentligt vikiigi arbele, sävikiigi all vill föra ut sin insats i Bai Bang-projeklel lillinternationell kännedom. Delta ärell utmärkt exempel pä hur induslribislåndelbör fungera. Delär myckel vikiigi att vi har klara linjer där vi gör en åtskillnad mellan vadsom är biståndsmotiveral och vad som är moiiverai från kommersiell sy npunki,särskilt som induslribislåndel behöver öka samtidigl som det finns kommersiellainiressen som är myckel motiverade. Vi behöver öka vår export lill Iredjevärlden. Del blir en hopplös situation, om vi blandar ihop de kommersiellamotiven och bisiändsmotiven, sä all vi egenlligen inte vel vilka iniressen vitjänar. Vad väldigl många - Jag använder kanske uttrycket u-länderlite slarvigt - har värderat myckel högt i den svenska biståndspolitiken ärjustatt inle har biavsikler med biståndet - all del inle, som när delgäller stormakterna, finns direkla företagsintressen, mililära iniressen ellernägol annal bakom biståndet Del bistånd som ges lämnas i ell förtroendefulltsamarbete med mottagarlandet, varvid man inle behöver misstänka givarlandel förall ha biavsikler. Det skall gärna erkännas alt fonden representerar en litendel av bislåndsbudgeien, varför det här inle skall överdrivas, men fonden slåri alla fall för en motsatt princip, för en sammanblandning av förelagensiniresse all av kommersiella skäl söka konlakl med etl vissl land ochsamhällets moliv för bistånd. Det är därför som socialdemokraterna föreslår altfonden skall avvecklas och avlösas. Självfallet skall man ta vara på denkunskap som finns hos personalen i fonden, och den skall kunna användas förviktigare ändamål i induslribistånd - framför alll kanske lill vad vi ärförvånade över alt den borgeriiga majorilelen släller sig så avvaktande ochtveksam lill, nämligen lill all utbygga de samarbelsavial med somdelvis har startats med särskilda moliv efter oljekrisen. Vimenar i vär motion, något som vi också utvecklar i reservaiionen, alt Sverigeunder 1980-talel bör använda samarbelsavial med pä ell mer aktivtsätt. Vad vi där syftar lill är all förstärka samarbeiei med och stödel lill deu-länder som söker siörre imernaiionelli oberoende och som försöker användaslödel för alt uppnå större rättvisa inom sill eget land. Etl sådanl samarbeteskall kunna utsträckas uiöver den krets av länder med vilka vi bedriverbiståndssamarbete. Ett ökat samarbele av del slagel kan - även om det inleskall överdrivas - kanske bli någol av en motvikt till det internationellasamarbete som alltmer planeras på de multinationella förelagens villkor ochinle på de små, oberoende ländernas villkor. Avtalen skulle kunna gälla områdensom industriellt samarbete, forskning, utveckling av olika teknologier ochsärskill kanske områden där vi i kan ha nägol att ge - områden somtransportmedel, sjukvård, miljöteknik, liksom sädana industrigrenar där vi iSverige har lång erfarenhei. Bislåndsanslagenskall här naluriiglvis kunna komma lill användning, men i så fall enligl degrundläggande principer för biståndspolitiken som vi har. Exempelvis kan deländer som är våra huvudmoliagarländer komma i åtnjutande av biständsmedel omvi finner del motiverat av bisiåndsskäl. Men samarbeisavtalen skall också kunnagälla andra områden, och länder som vi aniingen betraktar som förrika för alt de skall fl bistånd eller av andra skäl inte vill ge bistånd skallnaturligtvis kunna slula samarbelsavial pä andra områden än sädana som har medbistånd alt göra. Men dä skall inte bislåndsbudgeien belastas. FörutomSIDA, som har den bislåndsmoliverade delen all arbeia med, finns andra organ -, , och andra -som kan bli inblandade i denhär typen av samarbelsavial. Vi föreslår i vår näringspolitiska partimolionockså alt man skall upprätta samhälleliga handelshus, som skall kunna sköta enviktig del av samordningen av den kommersiellt motiverade delen av den härtypen av samarbelsavial. Om sädana handelshus skall kunna aktiveras krävs ensamordning av verksamheten såväl i som mellan ämbetsverk ochorganisaiioner. Medden här uppläggningen skall svenska förelag kunna stimuleras lill ellindustriellt samarbele på områden där del kommer lill nytta för de bredafolklagren i . De länder med vilka samarbele etableras enligl vårtförslag skulle då vara ländersom själva strävar lill en bälire fördelningspolitikoch därmed är mer inriktade på en sådan produktion än de länder lill vilkasvenska förelag av egen kraft ofta söker sig . Enavancerad svensk teknologi och forskning kan pä sä säu -och del vore vikiigi -i tillämpad form bidra lill alt lösa problemen för falliga människor iu-länderna i betydligt högre grad än vad som sker . Meddelta, hen lalman, vill jag yrka bifall till den socialdemokratiskareservationen 16. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Jag skulle vilja göra några kommentarer till de anföranden som senasthar hållils här, först Gerlmd . Jag undrade etl litet slag om honville föra in nya kriterier för samarbetspartner. Hon talade om all vi, när viavvecklar biståndet till , inle skulle ha nägol programland kvar iLatinamerika. Jag undrade om hon menade alt del skulle vara ell kriterium förvår biståndspolitik att vi skall ha motlagariänder pä alla kontinenter Del är iså fall en ny tanke, kanske inte så tokig, men det är ändå elt nyll kriterium. Jagfrågade mig också en annan sak. Hon förde fram synpunkten all ell övergripandeskäl skulle vara att siödja demokratisk utveckling i . Visst ingårdemokrali som etl mål för vår utvecklingspolitik, men Jag har inte varilmedveten om att det skulle vara nägol övergripande skäl lill all alllid gå utmed bistånd så snart som man någonstans ser en spirande demokrali. är väldessulom lyvärr inle alllför vanligt JagIrodde att det fanns en klar enighet om all vär utgångspunkt är att hjälpa defattigaste länderna och om all del enkla skälet lill del är, all det är där sombiståndet allra bäst behövs. Jag vill gärna inslämma med Gerlmd i delsom hon Irodde var min åsikt, nämligen att vi bör ha något siörre flexibiliteti biståndspolitiken än vad vi har haft Jag bekänner villigt all jag allbiståndspolitiken under socialdemokratin emellanåt var en smula dogmatisktfärgad. Mot den bakgmnden harjag också förståelse för de Internationelltut-veckhngssamarbete m. m. önskemål som man frånsocialdemokratiskt håll har fört fram om mera samarbete med ochDominikanska republiken. Men Jag undrar om del är nödvändigt all föra in enhell ny motivering, innebärande att vi skall stödja demokratier så snart dekommer fram. Skulle man inle kunna nöja sig med all dels ha programländer, delsge bistånd via del bredare samarbete som ändå var etl drag av flexibilitet somsocialdemokraterna införde? GertrudSigurdsen frågade också om vi genom alt avveckla biståndet skullebesl'"affa för all det landei hade lyckais väl. För del förstalyckerjag all del är orättvist att säga, att politiken visavi kännetecknasav en ryckighet. Tvärlom lyckerjag all den avveckling som skall genomföras är väl organiserad. För det andra ulgår den frän huvudprincipen att vårtbistånd skall gå lill de fattigaste länderna och inle lill några andra. SomTorslen förut sade hörde vi ingen socialdemokratisk kritik mot att viavvecklar biståndet lill . Den avvecklingen sker av samma skäl,nämligen alt landet har en så pass hög nationalinkomst Jagminns mycket väl all våra tunisiska vänner anförde argumentet alt della var enbestraffning av deras framgångar. Men - som vi också försökte säga lill dem ivårl svar-även de bör finna del rimligt all vi koncentrerar värt bistånd lillde fattigaste länderna. En konsekvens av det blir, all del inte finns utrymmeför bistånd lill de rikaste . Del bör också gälla för det karibiskaomrädei, och därför lyckerjag att del är rimligt alt man använder de begränsadebiständsmedel som anslås för etl bredare samarbete. Låtmig som en kommenlar lill Torslen anförande säga all iarbetet pä den nya internationella utvecklingsstrategin har fört fram somhuvudfrågor problemen om resurshushållning och sambanden mellan miljö, utveckling,befolkning och resurser. Jag tror alt del kan glädja honom ytterligare uiöverdel som gladde honom i mill första inlägg. Enannan kommentar lill Torslen anförande är attjag för min del gärnabejakar del som har skrivits om att vi skall samarbeta med om attstävja alkoholkonsumtion. Del råder väl ingel tvivel om att alkoholmissbruketär störsla sociala problem. Jag tror all vi dess värre måstekonstatera alt alkoholproblemen även i mänga är eller häller pä attbli stora. Jag vill därför säga alt jag frän regeringens sida bejakar biståndsom kan begäras pä del området. MalsHellström lalade om induslrialiseringsprocessen och anknöt därvid lill vad AnnaLisa hade anförl och lill vad jag sade i en replik lill henne.Han var kritisk mot den industrifond som den borgeriiga regeringen inrättade.Jag lycker alt han där återknyter till den dogmatism som jag lidigare fannkännetecknande för socialdemokraterna. Vi behöver bidrag tillinduslrialiseringsprocessen, och jag håller med om all det gäller en bredprocess. Del finns olika säll all åsladkomma sådana bidrag. Det rena biståndet,som det som vi gett till Bai , är ett sätt Etl annat sätt som vi harbegagnat är biståndsmedel till särskilda banker som främjarsmåindustri-utveckling. Den möjligheten har vi uinyitjai i ochTunisien, och del har fungeral bra. är ganska dyrametoder alt åstadkomma industrialisering. vi stödjer deinternationella bankerna - Väridsbanken och regionalbankerna -tillförs dekapitaltillskott utöver de medel frän de internationella kapitalmarknadernasom där lånas upp. Somjag sade i mill anförande genererar t ex. våra satsningari ungefär 14 gånger så myckel kapital. Bislåndsmedlen drygasalltså ul ganska myckel. Detsamma gäller , som vi har tillskapat. Baraen fiärdedel av fondens medel är bisländspengar. Resten upplänas pä den svenskakapitalmarknaden. När fonden sedan begagnas för alt skapa s. k joint venturesgenererar den medel dels i u-landel självt, dels i . Jagtror all del är felaktigt all lala om sammanblandning av moliv för vär del. Omvi skulle vilja stödja den svenska industrin och dess export-ansträngningar, säskulle helt andra åtgärder användas. Däremot kan man väl säga all vi försökerrikta den svenska indusirins iniresse på särskilt våra programländer men ävenandra . Industrins investeringar går ju i mycket stor utsträckning tillländer som och , som ändå redan kan dra till sig ganskamycket kapilal och induslri. Vi vill gärna slimulera den svenska indusirin allnå våra samarbelsländer och andra fattigare . Delär inte heller så, all den svenska indusirin tjänar enbart på den här typen avverksamhet. Även pekade pä hur har glädje av attdelta i Bai Bang-projeklel. Jag antar alt man medverkar där inle bara för allsiödja vietnamesernas induslrialiseringsprogram ulan också för alt tjänapengar. Det är alltså inle någol unikt all indusirin tjänar pengar på vårasatsningar pä . Tvärtom kan man väl knappasl förvänta sig att kunnalocka fram indusirins medverkan med mindre än all den fär tjäna pengar pä den.Jag tror att det är det här som stöter socialdemokraterna en liten smula, menJag tycker inte att det är rikligt logiskt att det stöter dem så hemskt mycketnär del gäller industrifonden, medan del i Bai Bang-fallel inte tycks stöta demalls. Jagvill också peka på vad Mals sade om alt inga har bett om denhär fonden. Det beror på hur man uttrycker del. Jag har i mänga konlakler medregeringar frän mött ell utomordentligt positivt intresse för fonden,och det är inle alls säkert att det är den svenska industrin som kommer all gåul och försöka begagna den; jag tror all del minsl lika ofta kommer all varau-länderna själva som tar initiativet för alt därmed locka lill sig svenskaförelag som har know-how och kapacitet att bygga upp industrier och som ocksåkanske kan hjälpa lill med marknadsföringen, vilken ofta är svär föru-länderna. Närdel gäller inrättandet av den här fonden har vi ocksä sagt att den skall följade bisiåndspolitiska målen i sin länderinriktning. Del är alltså inle avsettall fonden skall vara verksam i de rikare . Socialdemokraterna har nutalat om att man i stället borde begagna samarbelsavial och därvid kunna främjaockså industrialisering. Jag har inte någoniing emol samarbelsavial -jag harjunyligen varit i och slutit ett sådant - men jag ser inle del som någonsorts ersättning för fonden. Tvärtom tror jag att del vore bra, om de kundekomplettera varandra. var Jag i , och jag talade dä Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. med angolanerna omsamarbete och möjlighelen av handelsavtal eller samarbelsavial. Jag fick dåsvaret, att man kanske tyckte att del var onödigt byråkratiskt för våraförbindelser f n. och att del gick myckel bra att bedriva biståndet pänuvarande säll. Man,menade också alt det var tillräckligt med induslrikonlaklerpä del säll som sker. Man ullalade myckel stort intresse för industrifondenoch skulle gärna se alt s. k. joint veniures kom lill slånd. Samarbelsavialkan alltså vara bra i en del fall, men det utesluter på intet säll all vianvänder induslribiståndsfonden. Och våra partner i ser med stortiniresse pä denna fond. () kortgenmäle: Utrikesministern säger att del skulle vara dogmatism som betingade våruppfattning om den här fonden, men del är väl snarare vår värdering att manskall åtskilja kommersiella moliv och bislåndsmoliv. Jag blev litet förvånadöver all utrikesministern så aningslöst gav sig in på att jämföra Bai . Skillnaden ärju att vi i vår biståndspolitik lillsammans medmoUagariänderna kommer fram lill vilka prioriteringar i sina ulvecklingsprogrammoUagariänderna har. Om kan stå lill tjänst med den kunskap ellerteknologi som de efterfrågar och om svenska företag kan komma in med offertersom ligger pä prisnivåer som är rimliga osv., dä skall svenska företag ocksävara med och bidra till delta. Del går väldigl bra. Nugör man någoniing hell annal: man gör en konstmktion där del kan ligga i desvenska företagens iniresse all finna en viss partner i ett vissl land som styrvart - lill vilket land och lill vilken typ av projekt - våra biståndspengarskall gå. Del är fakliskl inom ramen för ell vanligt induslribistånd möjliglau åstadkomma det samägande som utrikesministern menar är så viktigt, eftersommånga har begärt del. Härför behövs inle den egendomligasammanblandning av kommersiella moliv och biståndsmotiv som Jag har uppehållitmig vid och som vi också tar upp i vår reservation. Dogmatismenlycker Jag ligger på den borgerliga majoritetens sida i ell annal avseende, iden kyliga inställning som finns där. säger utrikesministern att han iprincip är posiiiv till samarbelsavial. Men utskollel harju, både i höslas ochnu, i själva verket mest understrukit de administrativa problemen, problemenmed att fl i gång det hela, risken för byråkrali osv. Är det så all tankenbakom samarbelsavialei är all kunna finna en mer selektiv u-landskoniaki medländer som själva strävar efter ekonomisk utjämning och social utjämning. Ärdet denna inriktning som gör regeringen så kylig och tveksam som man är iulskoUsbelänkandel, som har undertecknats av den borgeriiga majoriteten?