prot · G20980 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:80 §1 Justerades protokollet för . §2 Föredrogs och hänvisades 1978/79:10 tillfinansutskottet §3 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2155-2157 lillniiringsutskoltet 1978/79:2158 tilljordbruksuiskoiiet 1978/79:2159 tilljuslilieulskollel §4 Föredrogs och bifölls Inlerpellalionsframställning 1978/79:137 §5 Allmänpolitisk debatt (forts.) GUNNARBIÖRCK i (m): Även har mitt parti anförtrott ål mig atl svara för arriärgardetsuppgifter, sedan huvudslyrkorna dragit förbi och lämnat scenen tom. Attackernafrån socialdemokraternas kavalleri är förmodligen över, även om man aldrig kanvara riktigt säker - som en förutvarande försvarsminister i förrgår fickerfara - och en eller annan skärmytsling måste man kanske fortfarande varaberedd på, inte minst om den - som sent på naltkröken i går - utlöses av enalllför ivrig försvarsministers överraskande uppdykande i terrängen utan kartaeller kompass. Mängaär de .som frågar vad sädana här övningar egentligen går ut på och är bra för.För all del, det är väl inte utan intresse för allmänhelen att få se de storaelefanterna dansa. Men om man från denna debatt subtraherar anklagelser ochförebråelser, försvar och motangrepp, är jag dock rädd atl det inte återstårmyckel substans, som tjänar till alt föra utvecklingen framåt. Jagär fortfarande förvånad över att man kan tillvita politiska motståndare att de"vilseleder väljarna" eller "talar mot bätire velande", menännu mer förvånad över att ingen tycks bry sig om alt väria sig mol sådanapåståenden. Jusiitieutskolteis ordförande lalade i förrgår varml för etthederligare samhälle. Det gäller för oss alla att "begins alhome". Förom det är så, att vi alla egentligen vill medborgarnas och samhällets bäsla,varför kan vi då inle - som vi markerar våra skilda utgångspunkteroch värderingar - ändå försöka finna fram till nägra minsta En talare på regeringsbänken - socialminislern -visade i sill inlägg en beredskap härtill, och del hedrar honom. Detär väl ändå så, alt det ekonomiska läget i vårt land är långl ifråntillfredsslällande, även om budgetminislern med massmedias hjälp lyckas måladet år som ligger framför oss i ljusare färger än de är som vi nu har närmaslbakom oss. Den uppgång i ekonomin man vänlar sig startar ju från elt djuptbollenläge, och den är förenad med ett fortsall ökat budgetunderskott ochfortsatt ökad upplåning. Detfinns visserligen ekonomer, som vill reducera belydelsen av detta underskottoch av underskottet i bytesbalansen, genom atl bl. a. dra in sparandet inomsocialförsäkringssektorn i bilden. Som vanlig enkel medborgare harjag svårlatt förstå att detta kan bereda någon slörre glädje. För om vi jämför med våregen situation innan dessa väldiga budgetunderskott böriade uppkomma, hade vijuockså då samma finansiella sparande, och vi skulle då, oss själva ovetande, habefunnit oss pä en särdeles grön kvist Sanningen är väl i all dess nakenhet allSverige och svenskarna har blivit fattigare: våra tillgångar i realvärden somskog och malm har genom utvecklingen i världen blivit mindre värda, vårproduktionsapparat har blivit alltmer omodern genom otillräckligainvesteringar, i maskiner, men också i människor, därför atl vi har försummat,vårdslösat eller misshandlat vårt begåvningskapital. Detla törs ingen sägahögt, ulan man sveperdet i tillkrånglade formuleringar, som förvillar allmänhelenoch fördunklar del egna tänkandet På den punkien kanjag ha förståelse för vadThage yttrade . Själv hör jag till dem, som tror skall vara uppriktig mot patienter, och jag tror politikerna skulle vinnapå atl säga som det är också till väljarna. är inte nog med detta. I debattens inledningsskede sade allalla partier är överens om atl skattebelastningen är ell av våra störstaproblem och att vi inle kan lösa våra problem med ytterligare höjda skatter.Jag tror detta är riktigt. - har jag funnit det nödvändigt atlläsa en hel del fundamental ekonomisk litteratur. Det har slagil mig, altekonomer gärna ritar kurvor och diagram, men trots alt de mer än de flestaandra måste vara, eller borde vara, förtrogna med olika former av systemanalys,sä får man sällan se schemata, där ålerföringsmekanismerna frän föreslagnaeller vidtagna ålgärder finns inritade. Jag har lidigare försökt visa kammaren,hur man bl. a. på grund av skattesystemet åstadkommer och förstärker en ondcirkel i ekonomin. Men man kan också konstruera en god cirkel genom atl lättapå skatleskruven -åtminstone tror det -varigenom lill slut, genomen posiliv älerföring, både sysselsättningen och de totala skatteintäkterna isjälva verkei kommer all öka. Del är synd att inga andra partier i vårt landlycks väga sig på atl göra elt sådanl samhällsekonomiskt experiment Statsministernsade i förrgår all också han är oroad över det stora budgetunderskottet, ochhan inbjöd oss andra att bidra med konkreta förslag för all " tampas meddet". förklarade senare alt budgetminislern inte hadenågon lösning pä sina problem. Del beslående intrycket av denna debatt är attingen har några lösningar pä dessa problem. GunnarSträng i millen av 1970-talel-fåfängt-sattesin lil till en kommandekonjunkturförbättring har inle heller stats- och budgetministrarna nu någonannan lösning än all speja efter hoppfulla lecken i skyn. Jag är för egen del,liksom min bänkkamrat som gjorde en gäslroll här i förrgår, merabenägen att varna för önsketänkande. En klok politik är alltid att visseriigenhoppas på det bäsla, men förbereda sig på det värsta. Närman i sin ensamhet gör sådana här lillbakablickande reflexioner, kan det inlehjälpas att man erinrar sig ett och annat från ett symposium, som ägde rum idel här huset och som behandlade ämnel Medborgarna,politikerna och den offentliga sektorn. Där redogjordes fören studie som visadeatl beslutsfattare i sin konsekvensbedömning mera lar hänsyn lill enklafakiorer än till svårare, mera lill del näraliggande än till det långsiktiga,och atl de är mera villiga till del opportuna än lill det mindre opportuna. Deär ocksä mindre beredda att la hänsyn till konsekvenserna, ju mer de kan delaansvaret med andra. På del hela laget framstår politikerna som gisslan itjänstemännens metodiskt framrullande planeringsmaskineri, för vilketvalperioder och majoritetsförhållanden är relativt oväsentligastörningsfaktorer i den av dem behärskade förvallningsprocessen. En samtidigsociologisk studie visar också atl politikerna numera i alldeles överväldigandeulsträckning själva utgörs av tjänstemän, i offentlig förvaltning eller iorganisationsväsendet: de är de enda som har lid, möjlighel och råd all varaborta från sitt ordinarie arbete. Påsenare lid har man ibland hört grundlagens portalparagraf travesteras genomformuleringen att "all offentlig makt i utgår från facket".Men om resultaten av de nämnda studierna - som letts av en ledamot av dennakammare, som tjänar första statsmakten som statssekreterare i statsministernskansli - är rikliga, sä förefaller del som om ocksä den offentliga makten iSverige vore etl exempel på en "rundgång" - låt vara primärt inte avekonomiskl slag - etl begrepp, som har infört inomsamhällsvetenskapen. Även i denna form förefaller "rundgången" värden smula eftertanke, kanske t o. m. en utredning, men då helsl av fristående,självständiga och oavsältliga personer. Delföreföll i förrgår uppenbart aU inte gillar det här talet om"rundgången". Han spelade upp hela sitt lysande register - från delenkla folklustspelet, över och fram till -vilken skådespelare har inte gått miste om, när valdetalarstolen i slällel för tiljorna! Menär det egentligen så svärl att förslå, alt vårt socialpolitiska syslem, efteralla om- och tillbyggnader och all standardslegring inom systemet, har kommitdärhän att en stor förvaltningsapparat i icke ringa omfattning både lar frånoch ger till samma personer på en och samma gäng-och att man kan ifrågasätta,hur rimligt delta är? Eltsocialförsäkringssyslem har naiuriigivis till uppgift alt omfördela från rikarelill fattigare, från ensamstående lill familjeförsöriare och för en och sammaperson från hans yrkesverksamma år med arbetslöshet eller sjukdom, ochlill den lid då vederbörande, mer eller mindre motvilligt. lämnar arbetslivet förgott Om sådana principer råder ingen oenighet. Vad frågan gäller är om inteockså de konsekvenser som elt alllför ambitiösl lappat och lagat system lillslut 'för med sig borde kunna diskuieras någorlunda lidelsefritt Det är sådantsom inte minst inom vårt parti fäst uppmärksamheten på - ochnu, enligl pressuppgifter i går, även . Inom värt parti harvi nog den uppfattningen alt ju kärvare landets ekonomiska klimat är, destoviktigare är det att de medel som disponeras inom den sociala sektorn kommerlill så nyttig och så rättvis användning som möjligl. Jag tycker faktiskt atlvi har rält alt kräva respekt för uppriktigheten i sädana bedömningar. Densociala sektorn - i vilken jag även inkluderar sjukvärden - är emellertid inlesjälvförsöriande. Den kan inte leva pä "rundgäng". Den måsteoavlåtligen tillföras friska pengar - utöver de medel som härflyter ur deanställdas egna skatter och de pengarna måste bl. a. komma från det svenskanäringslivets överskott. Det kan därför inle vara rikligt all slälla densociala sektorn mol näringslivel och att ständigt misstänkliggöra dem som förnäringslivels talan när de försöker vinna förståelse för de villkor, psykologiskaoch materiella, av vilka ett framgångsrikt näringsliv beror for det ärju dellasom skall generera det överskott, av vilkel den sociala seklorn till icke ringadel skall leva. Jag skall inle bidra lill serien av nostalgiska referenser till"trepartiregeringens lid" -jag lycker nog atl del kan räcka . Detär viktigare alt se framåt. Men arriärgardet vill, , gärna avslutadessa reflexioner med en honnör för en person, som länge med gott humörburit den otacksamma uppgiften som skottavla för orättvisa lillmälen: Det läg ett skimmer överGöstas dagar med slidkniv, svångrem.Sundskär och , och det fanns hopp däri,så hur ni klagar: var stode vi med detta arvförspillt? Visocialdemokrater i är allvarligl oroade över den kraftigt ökadearbelslöshelen . fanns det i länet 5 164arbetslösa personer, men endast 595 lediga platser. De lediga platserna täckeralltså bara av det registrerade omedelbara behovei av arbetslillfällen. Såmånga arbelslösa människor har vi inle haft i sedan 1930-talet.Decembersiffran avseende arbetslösa i länet är även vid en jämförelse medsiffrorna för övriga län oroväckande hög. Omman bortser frän storstadslänen fanns del bara tre län som hadefler arbelslösa än , och då är alt märka atl antalet arbetslösa iGävleborgs län ökade från 4 556 till 5 164. Värtlän har också under en lång följd av år haft en bestående doldundersysselsätlning, I Länsplanering 1978 bedöms att länet skulle behövatillföras 20 700 arbetstillfällen föratl få en sysselsällning som ligger i nivåmed Vi behöver få 20 000 nya jobb lill , och del är ocksä Predisjpn den en förutsättning för all kunna nä det befolkningstal som sattssom riktpunkt -j fpUp.,.,pj 1070 Näringslivet i länet är i hög grad uppbyggt på tungabasindustrier inom järn och stål samt papper och massa. j//,,,;,- i/vvi-Även om flertalet företag är stabila och utvecklingsbara, finns helatiden risk , , för att ihållande branschsvårigheler skapar problem ibasindustrierna i . drabbar i sin lur länels övrigaindustrier, som är beroende av de stora basförelagen. Visocialdemokraler från kräver regionalpolitiska insalser i Gävleborgslän. Vi belyser ocksä i en molion den kraftigt ökade ulslagningen av människorfrån länels arbetsmarknad. Delär klart att en enhetlig definition pä begreppet utslagning saknas, men somOlle Östrand sade i går kan vi konstatera atl 22 500 människor i dagslägel stårutanför den ordinarie arbetsmarknaden pä grund av arbetslöshet, förtidspensioneller av andra skäl. Dessa problem finns i hela länet. Avde slörre orterna i länet, orter med mer än 5 000 invånare, är det i försiahand , och som har stort behov av nya arbetstillfällen.När del gäller och sammanhänger de här problemen med denensidiga näringslivsstrukturen. Sandvikenoch skulle sammanlagt behöva 600 nya arbetstillfällen för attkvinnorna i dessa båda bruksorter skulle få samma yrkesverksamhetsgrad somriket i övrigt. Tar man dessulom hänsyn lill all främsi har en storbelydelse ur sysselsättningssynpunkt för omgivande glesbygd och småorter, ärsiffrorna i praktiken betydligt större. Här är del kvinnor och ungdomar somdrabbas hårt av arbetslöshet I och behövs ett differentieratnäringsliv. Ljusdalskommun har traditionellt haft de största svårigheterna. Utvecklingen inombasindustrierna under senare är har främst för kommun inneburil mycketstora påfrestningar. Även Söderhamnsområdel har drabbats hårt. Deregionalpoliliska problemen i har ofta påtalats lidigare, ochförslag lill åtgärder frän länels sida har förts fram . Ivär molion har vi sammanfattat fyra konkrela huvudkrav som bör uppfyllas föratt man långsiktigt skall klara länets sysselsällning, men jag skall inleuppta kammarens tid med att ingående beskriva dem. Vi får återkomma lill detlanär molionen skall behandlas av . Jagvill endasi göra ledamöler uppmärksamma på behovei av regionalpoliliskainsalser i . MÄRTAFREDRIKSON (c): Framtiden ivåra händer. Detsamhälle vi har är byggt pä gängen lids handlingar, och del är i vihar ansvar för planering och beslut som rör framtiden. Vad är del vi vill ge påkort och på läng sikl för denna framtid? Vi i vär generation vill liksom deföre oss ge vad som är bällre, mer utvecklat än det som har Vihar i många avseenden fått ett bättre samhälle, men har vi lyckats så bra? Delär lydligen inle så. Debatten här i kammaren och den debattsom pågår ule i samhällel speglar brisler. Del är som om det imyckel har lagts en grund för en utveckling som inle är god. Ivärt land, i del överflöd vi ändå har, är del många människor som inle orkarmed, som ställs ulanför gemenskap, som är utslagna. I vårt materiellt högaktivasamhälle har människor inte lid och ork för varandra. Välfärden hos oss saknarnågol. Är del livskvalitet? Vadär då livskvalitet? Kanske atl ha lid med varandra, att leva i nära samarbeleoch respekt för varandra, för alla åldrar, i samarbele och respekt för naturenoch jordens tillgångar. Framliden i våra händer. Människanoch naturen är tillgångar, som är gemensamma för liv och för atl livet skall gävidare. Vär framtid är barnen. Ca 1,5 miljarder avvärldens befolkning är barn . EnliglFN:s beslut skall 1979 särskilt ägnas åt barnen i världen. Det finns sä myckelsom är bra, men alla barns silualion och framtidsutsikter är inte bra, varken ii- eller i . Detta gäller i materiellt avseende, där det t ex. beräknasatt ca 500 miljoner inte kan få den föda de behöver. Detgäller även socialt och känslomässigt Också barn i ekonomiskl välstäende länderfar illa. Vi kan föriedas tro atl alla barn i vårt eget välfärdssamhälle hardet bra och inte lider nöd. Men i kraven från det högeffektivaproduklionssamhället med härd press pä människorna är del inle lillriickligimed plals och lid för alt ge barnen den gemenskap, harmoni och irygghel debehöver, inte tid all ge dem alla känslomässig omtanke och käriek. Vi behöverfä känna denna gemenskap och trygghet i alla åldrar, unga som gamla i allaländer. Ekonomisk trygghet är en viktig del, väsentligt är alt även ge lid,omtanke och käriek. Vibehöver respekt, trygghet och omtanke om varandra, respekl för rätten alt varaolika. Vi behöver respekt och ansvar för varandras sociala trygghet isamhällel, respekt för alll arbete, atl intet arbeie nedvärderas. Framliden i våra händer. Förframliden behöver vi även respekl för naturens tillgångar. exempel päbristande respekl och ansvar är de oljekalastrofer som drabbar hav och kusterväriden över, bl. a. den som drabbade . Itidigare oljekalaslrofdeballer, exempelvis i debatterna som följd av mininterpellation med anledning av oljeulsläppet i Ekofiskfältet , den s. k.Bravoolyckan, och som följd av min fräga i direkl samband med oljeskade-kalasirofeni , liksom i mill dellagande i oljedebalien den 22januari i är, har jag gång på gång tagit upp direkia sakfrågor. Änen gång måste påpekas, att det inte finns någol försvar för alt olja frivilligteller av slarv släpps ut i haven. Del är brottsligt. Del finns inle hellernågol försvar för alt olja ej rapporteras och omgående las om hand. haen bättre beredskap. Vihar framliden i våra händer, och våra barn och våra naturtillgångar helavärlden över är framlidens liv. Därför är allas värt ansvar att planeraoch arbeta blir så fullvärdigt bra som vi kan tro är möjligl,all ge förulsätlningar för harmonisk uppväxt och livsmiljö, förulsätlningar fördet livsnödvändiga: föda, ren luft och renl vatten. Den liberala regeringens konsumentpolitik grundar sig pä övertygelsenatt del är både riktigt och nödvändigt atl stärka konsumentens ställning. I principbör detta gälla med avseende pä alla slags varor och tjänsier, oavsett om detillhandahälls av enskilda förelag eller av stat och kommun. Måletär all konsumentens önskemål skall styra produktionen av varor och Ijänsler ochalt konsumenten på elt enkelt och effektivt sätl skall kunna göra sig hörd ochhävda sin rätt dä problem uppstår. Så är del dess värre inle alllid i dag.Enskilda konsumenler är olika siarka då del gäller all göra sig hörda.Konsumentintresset väger ofta lält jämfört med andra samhällsintressen ochandra samhällsgruppers krav. Trotsalt vi under de gångna tio åren successivt arbetat på all bygga utinformationen lill och skyddet av konsumenterna, finns del fortfarandeväsentliga luckor. Denliberala regeringen kommer att ta flera initiativ för atl förbättrakonsumentens situation. Inga medel skall lämnas oprövade då del gäller attrensa bort för konsumenten farliga produkier. Del flnns skäl all allvariigtöverväga möjlighelen all rikla säkerhetskrav inle bara mot dem som säljer utanockså direkt mot dem som tillverkar hälsovådliga varor. Detborde ocksä vara en självklarhet atl konsumenterna skall ha lillgång lill entillräckligt omfallande, tillförlitlig och begriplig informalion, innan deköper och dä de använder en vara. kan konsumenlerna med hjälp avmarknadsföringslagen kräva ordenllig informalion av förelagen. Menmyndighelerna harockså ell egel ansvar föralt konsumentinformationen blir meratillfredsställande. a. bör de la fram malerial som gör det lällare förkonsumenten alt göra kvalitets- och prisjämförelser inom väsentligaproduktområden. Enbetydelsefull insats frän samhällels sida är vidare alt ulbilda och motiverakonsumenlerna att planera sina inköp bällre, alt jämföra priser och kvaliteter.Utbildningsinsatserna har tvä syften. Del ena är att göra de svagakonsumenlerna starkare, del andra all tillfredsställa de medvetna, de aklivakonsumenternas efterfrågan på utbildning och informalion. RegeringenUllslen har föreslagit en lag om arbetsfördelning mellanregionala och kommunala instanser med avseende på konsumentfrågor. 1propositionen föresläs atl myndigheterna pä regional nivå i huvudsak fårutredande, bevakande och kunskapsförmedlande uppgifter. Den direktarådgivningen lill och ulbildningen av konsumenlerna skall skötas av kommunerna.Regeringens förslag syftar således till atl klargörahur arbetsuppgifterna skall fördelas mellan länsmyndigheterna och kommunerna såatl dubbelarbete undviks. Men förslagel förulsälier au kommunerna i slörreulsträckning än är beredda all ta sitt ansvar för konsumentfrågor. Jagerinrar i della sammanhang om all rekommenderat kommunerna att byggaut den lokala konsumentverksamheten. Regeringensbeslut all verka för forlsälla fria affärslider är elt annal klartslällningslagande till förmån för konsumenterna. En reglering av affärstidernaskulle särskilt hårt drabba jäktade, dubbelarbelande småbarnsfamiljer ochskiftarbelare. Del är dessa konsumentgrupper som främst väljer alt görasina inköp pä kvällar och pä . Maten,boendel och bilen är myckel lunga bitar i del svenska hushålletslevnadsomkostnader. Regeringen strävar efter att bekämpa inflationen och därmedhålla levnadsomkostnaderna nere. Detla sker genom olika ekonomisk-politiskaåtgärder, där en aktiv prispolitik har en viktig roll atl fylla. Päboendeområdel kommer skyndsamt alt utredas hur övervakningen avprisutvecklingen kan förbättras. Auköpa hus för sig och familjen är för många den slörsia affären under Iivsliden. Därför är det ocksä viktigt att köparna kan känna irygghel för alt defår del de betalar för. Tyvärr är det inle alltid sä. Inom regeringen övervägervi därför möjlighelen att låta allmänna reklamalionsnämnden ocksä behandlaärenden då köpare av småhus upplever au de inle fått vad de utlovats och därförvill få sin sak prövad av en opartisk instans. Ellannal problem är del otillräckliga konsumentskyddet vid köp av begagnade bilaroch vid bilreparalioner. Vi anstränger oss att finna lösningar ocksä pä dessafrågor. Jagvill emellertid slutligen starkt understryka all statsmakternas åtgärder på delkonsumenlpoliliska området inle kan ellerskall ersätta företagens egnaansträngningar atl anpassa sitt utbud av varor lill konsumenternas önskemål.Företagen har huvudansvar för kommunikationen med konsumenlerna. Samhälletsåtgärder syftar lill all förebygga och lösa problem i de relationerna. Det fårinte råda någon tvekan om alt ansvarel för produktutveckling och marknadsföringligger hos företagen själva. HANS ALSEN (s): Jag kom till kammaren i akt och mening atl få rikla mig tilljordbruksministern, som har varit vänlig all lämna ell interpellationssvar. Mennär nu remissdebatten har blivit sä utdragen att även måste lasi anspråk och dä därtill handelsministern har anmält sig som siste talare -förmodligen i avsiki att sätta elt rejält utropstecken efter den här deballen -mäste jag be om ursäkt för atl jag länker be atl få sälla ell litet frågeteckenefter detla utropstecken. Deinledande synpunkterna av handelsministern, som ju är en värdefull deklarationav hans och folkpartiregeringens principiella inslällning, vill jag gärnastryka under. Det är vikligl alt del klargörs hur man ser pä konsumenten ochkonsumentens situation. Såvitt jag förstår vågar man säga atl i varie fallhandelsministern med den här deklarationen från talarstolvill sätta konsumenten i centrum. Menom man ser efter hur verkligheten ter sig för konsumenten och hur den harutvecklats underde ärdå vi har haft en borgerlig regering, kanske det finnsskäl alt undra: Försöker man verkligen allvariigt och konsekvent leva upp lillden strävan att sälla konsumenten i centrum som man nu deklarerar? Lätmig peka på all silualionen för konsumenter och löntagare under de senasie tväåren har försämrats påtagligt Reallönen har minskal med ca 6 96. Den privaiakonsumtionen har därmed minskat med ca tolall. Det somdrabbat konsumenlerna som minskad köpkraft har drabbat handeln som minskadförsäljning. Den svåra situationen för handeln blir i långa stycken kännbarocksä för konsumenterna, löntagarna och samhällel i dess helhel. De långsikligaeffekterna kan vidare påverka samhällets utveckling i en inle önskad rikining.Del finns lecken som lyder på del, vågar jag säga. Strukturomvandlingeninom handeln och ulslagningen av butiker, framför alll i glesbygd och i vissaområden i tätorterna, kan försämra varuförsöri-ningen för stora grupper, och däsärskilt för de svaga konsumentgrupperna, som handelsministern ocksä ägnadeintresse åt i sitt anförande här. Denöppna arbetslösheten inom handeln är redan nu faktiskt högre än genomsnittligti övriga branscher i landel. Den dolda arbetslösheten ökar kraftigi f n. - detskall man vara medveten om - bl. a. genom atl limarbetstiden är sned för dedeltidsanställda. -Jag skall här inle la upp någon debatt om principen meddeltidsanställning, men vi vet atl sådan i stor ulsträckning existerar inomhandeln. Därför är del kanske ofta sä alt just sysselsättningsproblemet inomhandeln genom denna deltidssituation försvinner i den officiella statistiken.