prot · G20997 · 1978-12-31 00:00:00 — Medstöd av de nu nämnda moliven menar utskottsmajoriteien all man nu inlebörgenomföra del av kommunministern framlagda förslaget, 1 moiioner har detocksä framhållits atl del kan fä ekonomiska konsekvenser, om man följerulskollsmajorilelens förslag. Man kan nämligen spara in en del pengar när delgäller kosinaderna för länsstyrelserna, och även del ärju beaklansvärt inuvarande budgelsituation. Jag vill med del anförda be alt fä yrka bifall lill uiskoiieishemställan. KARINAHRLAND (fp) kort genmäle: Jag vill påpeka atl jag böriade med all lala om utskollsmajoriielenoch etl antal motionärer och beklagar om inie vill bli behandladi samma debatt som motionärerna. Men det är brållom också. Sedanvill jag bara påpeka alt utskottet pä s, 6 skrivit: "Med beaktande av vad som anförts i molionerna---------------- ," Slutligen ärjag, herr talman, mera förvånad överatt inte har följt den här propositionen, efiersom den, såviujagförstår, förbereddes då en centerpartist var kommunminister. Utöver del som harsagi finner jag anledning alt slå fastalt regeringen trots sin klara uppfattning i sakfrågan inte skulle ha lagt framdet nu aktuella förslaget, om de politiska koniaklerna hade gell nägonantydan om att man kunde vänta sig motstånd i . Jag vill också slåfast alt regeringens ståndpunkt, precis som antydde, innebäretl fullföljande av den linje i frågan som utarbetades och följdes av minföreträdare , Jagbeklagar den molsällning som , helt överraskande för regeringen, har uppståtti , och jag gör det främsi av tre skäl. Delförsta skälet är all uiskoiieis slällningslagande, enligl regeringens beslämdauppfattning, är negativt för länsslyrelserna. Det får lill konsekvens alt man iframtiden minskar länsstyrelsernas juridiska kompetens och förmåga atlkonkurrera om goda juristkrafter. Jag anser all det perspektivet bällre bordeha fått komma med i bilden. Planeringsavdelningarnas inlressen kan fullt utbeaklas inom ramen för regeringens och OPAL-ulredningens förslag. Även om allaIjänsler organisaloriskl lillhör en rältsavdelning. myckel väl vissa jurisler,både personelll och t o. m. lokall, lillföras planeringsavdelningen. är,som uttryckte det, en fråga om huruvida människor kan och villsamarbela. Delandra skälel lill atl jag beklagar utskottets slällningslagande är att delleder till en organisatorisk lösning som bara kan anses vara provisorisk. Ingenkan väl pä allvar länka sig all länsslyrelserna pä längre sikl skall ha enallmän enhel hängande i luften organisaloriskl sett Jagvill nämna alt jag har mött mycket starka önskemål från landshövdingar,länsräd och andra som arbelar vid länsslyrelserna om atl slalsmaklerna skallge besked om länsstyrelsernas framlid. Jusl mot denna bakgrund anser jag delolillfredsslällande all föreslå endast en provisorisk organisalion. Jag berriksdagen fästa särskilt avseende vid den mening i budgetproposilionen där dettalas om en organisatorisk grundstruktur som kan ligga fast oavsett pågåendeutredningars arbele. DetIredje skälel lill all jag beklagar om regeringens förslag avslås är alt ensådan utgång väsentligt måsle minska de prakliska möjlighelerna all i framlidenföra ul nya uppgifter frän ceniral nivå lill länsstyrelserna. Man mäste ju haen organisalion all lägga uppgifterna på. Planeringsavdelningen kan inlerimligen ges ytterligare uppgifter och fä ett ännu större och mera splillralarbetsfält, och en fristående lilen allmän enhel utan en ordentligchefstjänst-denna tjänst försvin ner om regeringens förslag faller-lär inte bliell attraktivi allernaliv lill ett välutruslal centralt ämbetsverk. Efiersomjag är en slor vän av decentralisering, bekymrar del mig att utskottet intealls övervägt denna synpunkt. Jag finner inte anledning atl gå in på ytteriigare detaljer men villavslutningsvis understryka all det inte minst med hänsyn lill denadminisiraliva rättssäkerheten är att livligt beklaga om regeringens förslagavslås. () kortgenmäle: Kommunminislern sade atl han har litat på poliliska kontakter. 1 annalfall skulle han inte ha lagt fram del här förslagel, och han menaratt den förrekommunministern skulle ha utformat och sanktionerat den här modellen. Men då ärdet litet förvånande alt läsa redovisningen för MBL-förhandlingarna av vilkendel framgår alt regeringen pä ett myckel senl siadium bestämde sigför jusl den här formen. Kommunminislernsade vidare all de personelll och lokalt skulle kunna tillhöraplaneringsavdelningen på . Del framgår emellertid inte avförslagel om den renodlade rätlsavdelningen, utan del gäller då en senarediskussion som alllsä inle har accepterats av civilutskollets majoritet När delgäller all lila på poliliska kontakter är del angelägel all framhålla att vadman skall lila på är beslut Man får handla efter del atl denverkligl beslutande instansen har sagl sitt ord. Herrlalman!De politiska kontaklerjag nämnde har tagils myckel senl, och del sammanhängerdelvis med alt regeringsbyten inte alllid i tiden kan samordnas medbudgetpropositionens framläggande. LARSSCHÖTT (m): Vi finner all det här stär olika bedömningar mol varandra. Vad gällerexempelvis påståendet att rättssäkerheten skulle bli bättre tillgodosedd, omman följer proposilionen och reservalionen, har jag en motsatt uppfalining. Jaganser all rällssäkerhelen gagnas bäsl av att de mycket värdefullajurislernaärmed från börian på olika avdelningar och där har gott samarbete med andrafackmän. Vidarevilljag erinra om att 20 länsstyrelser ställl sig på ulskollets sida. Del finnsall anledning att lyssna till dem och ta hänsyn lill deras prakliskaerfarenhel. Utskottetsordförande nämnde atl del väckts en molion från moderat håll och atl det bakomden fanns folk med erfarenheter frän länsslyrelsearbete. Del är rikligt För harjag i 45 är varit knuien lill landsstaten. Jag har tjänstgjort pälänsstyrelsen och inom fögderiförvallningen och lillhör f n. länsslyrelsensslyrelse. Jag är övertygad om atl ulskollets linje är den rikliga och den somgagnar länsslyrelsearbelel och samhällel bäst Därför ber jag att fä yrkabifall lill uiskoiieis hemställan. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs pä bifall till dels ulskolletshemslällan, dels reservalionen av m. fi., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering uppläsles och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller civilulskotlels hemslällan i betänkandet nr 19 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslal för ja-propositionen. Då KarinAhrland begärde rösträkning verkslälldes volering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 27 Anmäldes ochbordlades 1978/79:119 om vissafrågor rörande forskning och forskarutbildning §28 Meddelande om frågor Meddeladesau följande frågor framställts 1978/79:404av {s) till industriministern om införiivning medEiserkoncernen av i : i holas avnedläggning, sedan en presumtiv köpare dragit sig lillbaka. 150 anställdakommer atl bli arbelslösa i en redan hårt drabbad kommun och region, omnedläggningen kommer lill stånd. Dessutom försvinner ett unikt yrkeskunnande,uppbyggt under generationer vid landets äldsta maltfabrik, som helt inriktatverksamhelen på kvalitets-produktion och som haft en belydande export. Alltsedankonkursen av moderbolaget ylle har konkursförvaltarenförsökl att avyttra Kaslhalls ulan att lyckas. Tiden är nu knapp, om förelagelskall kunna räddas. Samtliga anslällda är varslade. Genom bidrag från AMS haruppsägningarna kunnai uppskjutas till . Efter delta datum ärförelagets framtid ytterst osäker, om inte omedelbara ålgärder sätts in fränstatens sida för atl rädda förelagel. Jag vill därför frägaindustriministern: Ärindustriministern beredd all låta ingå i den slalligaEiserkoncernen för alt rädda företagel från nedläggning? 1978/79:405av () lill jordbruksminisiern om vidgad lånegaranliram förskärgårdsslödet: Till skärgårdsförelag ulgår statligtstöd i form av bidrag och lånegaranti. , som har tvätredjedelar av skärgårdsbefolkningen, har för innevarande budgetår tilldelatsen lånegaranliram på 2 milj. kr. Denna ram är fullt utnyttjad, och lantbruksnämndenhar ca 25 ansökningar liggande avseende invesieringar pä 4 milj. kr. Sysselsätlningssituationeni är myckel svär, Varie arbetstillfälle som kan räddaseller skapas är därför värdefulll. Med hänvisning lill delanförda vill jag fråga jordbruksminisiern: Avserregeringen att i tilläggsbudget vidga lånegaraniiramen förskärgärds-stödet? 1978/79:406 av () lill försvarsminislern om den svenska officerskären: I en lidningsintervju den 19 febmari harförsvarsministern på en fråga, om del inle vore bällre med ett försvarsom voremera representativt, som bestod av "vanligt folk" i stället för"reakiionära majorer", svarat enligt följande citat: "Jagtror faktiskl inle det. Militären behöver typer som passar för kriget. Krigetär hårt, och del mililära ger en viss människotyp. De människorna är likavärlden över. De är utbildade för och anpassade lill kriget," Medanledning av della vill jag rikla följande fräga till försvarsministern: all den svenska officerskåren inte är represenialiv för del svenskafolkel och all den lill lyp och värderingar avviker från svenski mönster iallmänhet? 1978/79:407av () lill slalsrådel om normerna förtillsäUning av statliga tjänster: har ett ökal antal besvär i frägaom tillsättande av tjänster vid olika myndigheier och verk bifallits avregeringen, I många av dessa ärenden har regeringens beslut inneburit att enkvinna erhållit tjänsten. Av delta skulle man kunna dra den slulsalsen attmyndigheterna inle i lillräcklig grad lar hänsyn lill jämlikhetssträvandena vidtillsättningen av tjänster. Jag vill därför frågastatsrådet : Vilkakriterier ligger till grund för regeringens bedömning vid tillsättning avtjänster? Skiljer sig dessa ifråndem som myndigheterna tillämpar? Avser statsrådet att utfärda nya normer sommyndighelerna har all rälla sig efter? 1978/79:408 av IngemarHallenius (c) lill bostadsminislern om statliga bostadslån för finansiering avgymnasieskolans lokaler: Enligl gällande regler för slalliga bostadslän kansädana utgå till skollokaler, om dessa under vissa förutsättningar integrerasi boendeservicen. Denna möjlighet stär emellertid inte lill buds annat än förgrundskolans lokaler, I har fräga uppstått om finansiering av engymnasieskola, Enligl alla uppgifter skulle gymnasieskolans lokaler fylla dekrav som ställs för statligt bostadslån ulom just att del avser gymnasieskolaoch inle grundskola. En sådan stelhet i reglerna synes inte moliverad. Ärbostadsminislern beredd medverka lill sådan ändring av bostadslånekungörelsenall även gymnasieskolans lokaler kan finansieras genom statliga bostadslån, omde fyller rimliga krav frän boendeservicesynpunkt? 1978/79:409av () lill arbetsmarknadsministern om åtgärder medanledning av varslet vid AB Varf Vilka åtgärder har regeringen vidtagit medanledning av varslet vid AB Varf, och vilka ålgärder avser regeringenall vidla? 1978/79:410av () till kommunikalionsministern om tvisten mellan SMHIoch lokalradion: Sedan en månad tillbaka har i etl flertal distriktall väderieksrapportering upphört frän lill lokalradion. Bakgrunden tilldetla är den tvist som uppställ om vem somskall stä för kosinaderna. Väderleksrapporteringen är Nr 97 en vikligsamhällsfunktion, och den bör inte riskeras av en tvist om över Onsdaeenden vilket organ allmännamedel skall tillskjutas. -j .,35 1979 Med hänvisning lill detanförda vill jag ställa följande fräga: Vilkaåtgärder avser regeringen vidta för att lösa den uppkomna tvisten Meddelande om 1978/79:411av Bo Furesson (m) lill kommunikalionsminislern om ivisien mellan ochlokalradion: Även om formuleringen är utmönstrad ur nu gällandegrundlag bör dock alltjämt gälla den gamla grundlagsregeln all"rnyndighelerna skola räcka varandra handen". Tyvärrupplever vi elt tragikomiskt exempel på molsalsen. Jag syftar påkonflikten mellan och , vilken självfallet börbringas ur världen. Jag anhåller därför orn atl fö fräga slalsrådel ochchefen för om någol regeringsbeslul som löserkonflikten över- § 29 Kammaren åtskildeskl. 1978/79 Förteckning över talare 9597 (Siffrorna avser sida i protokollen) , , i (c)8, 10 , , jordbruksminister 5,9, 11 , () 6, 10 , () 27, 30 , ,jordbruksminisler 16, 18, 21, 22, 23, 24, 25, 26 , , statsråd26, 29, 31, 32 , Bo (m) 19,21,22 , () 20, 22 , () 17,18 Skantz, () 30,31 , () 23,24, 25, 26 , Bo (m) 16 Wirlén, Rolfarbetsmarknadsminister 15 Talmannen 79 vice talmannen 131 Tredje vice talmannen 105 Ahrland, () 167, 170 Alemyr, Slig (s) 78 , () 51 , () 100 , , i (fp) 39 , , förste vice lalman (c) 55, 58 , Per (s) 132 Bergqvisl, () 164 Berndlson, (vpk) 60, 62 , , i (c) 66, 70 , Frilz (c) 119, 125, 127, 128 Carishamre, () 49, 54 Carisiein, () 159 , (vpk) 118, 120, 133 , (vpk) 162 , () 53, 54, 57 , () 71, 72, 73 , () 67, 70, 71, 72, 73 , () 105 , (vpk) 140, 142, 143 176 Hagel, (apk) 128 , ,kommunminister 170, 172 1978/79 , () 145 95-97 Hjelmslröm, (vpk) 77 Hörién, () 77,86, 97, 106 , () 95,97, 98 Laniz, Inga (vpk) 87, 92,94 , ()61 , Hans (fp) 65,69, 71 Lorentzon, (vpk)146, 155, 156 , Bo (m) 42, 47,48, 51, 52, 57 Lövenborg, (apk) 73 , () 135,138, 142, 143, 153, 156, 169, 171 Måbrink, (vpk) 66 , (vpk)108, 112, 114 Nordstrandh, () 76,98 Nyhage, Hans (m) 84, 92,94 , ()111, 113, 114, 116 , Hans, iHelsingborg (s) 114, 116 Raneskog, () 54 Schött, () 172 , ()137 , ()150, 156 Svartberg, ()151 , (vpk) 122,126, 127, 129 , () 161 , () 90, 93,95 , ,utbildningsminister 100 , () 44, 48 Östrand, () 156