prot · G20960 · 1978-12-31 00:00:00 — Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoliets hemslällan i betänkandet nr17 mom. 38 b röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 128 av och i motsvarande del. Vid omröstning genom uppre-ning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 291 Nej - 14 Proposilionergavs på bifall till dels ulskollets hemställan, dels motionen nr 142 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i betänkandet nr17 mom. 38 c röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit motionen nr 142 av m. fl. i 156 motsvarande del. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 60 ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträk- Tisdagenden ning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. ~ Vissa varvsfrågor Nej - 15 Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 128 av RolfHagel och i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i belänkandet nr17 mom. 39 och 40 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 128 av och i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 290 Nej - 14 Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 142 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densorn vill att kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i betänkandet nr17 mom. 41 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 142 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 291 Nej - 14 Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 15 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i betänkandet nr17 mom. 43 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 15 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då HugoBengtsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 16 avErik Hovhammar och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i betänkandet nr17 mom. 45 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 16 av och . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 253 Nej - 51 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 142 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i betänkandet nr17 mom. 51 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 142 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 288 Nej - 14 Propositionergavs på bifall lill dels utskottels hemslällan, dels reservationen nr 17 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i betänkandet nr17 mom. 53 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 17 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Åtgärderför försörjningsberedskapen på skoområdet §2 Åtgärder för försörjningsberedskapen på skoområdet Föredrogs näringsulskottets belänkande 1978/79:18med anledning av propositionen 1978/79:60 om åtgärder förförsörjningsberedskapen på skoområdet jämte motioner. I propositionen 1978/79:60 hade regeringen i bil. 1() framlagt förslag om dels vissa åtgärder förförsörjningsberedskapen på skoområdet, delsvissa därmed sammanhängande anslag och ramar för kreditgarantier. Isamma proposition hade regeringen i bil. 2 ()framlagt förslag rörande särskilt sysselsällningsstöd lill . Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föreslås åtgärder i syfte att säkra erfordertigläderskopro-dukiion på den nivå som är önskvärd frånförsörjningsberedskapssynpunkt. a. föreslås generellt stöd i form avofferllån för under vilken lid den svenska industrinskonkurrenskraft förutsätts stärkas. förutsätts skoindustrin hauppnått en sådan lönsamhet alt ytteriigare offertlån inte erfordras. Behovet avoffertlån för /79 kan tillgodoses med disponibla medel. Förinvesteringar i maskiner och byggnader föreslås för /79 2,5milj. Vissastrukturförändringar erfordras inom skobranschen. Etl holdingbolag medarbetsnamnet Skokartongen föreslås bildas i vilket avses ingå åtta skoföretag.För /79 föreslås fördetta ändamål skostruklurlån på sammanlagt5,5 milj. kr. Ipropositionen föreslås vidare att ett skoinslitut inrättas. a. att få lill uppgift att vara ett centralt service- och rådgivningsorgani fråga om bl. a. produkt- och designutveckling samt marknadsföring. Kreditgarantierinom en ram av 17 milj. kr. föreslås för skoförelags behov av säsongskrediter. Förtryggande av försörjningsberedskapen i fråga om gummistövlar föreslås /79 8 milj. kr. i försörjningsberedskapslån och 4 milj. kr. istatlig kreditgaranti till . Vidare föreslås åtgärder föratt stödjasysselsättningen vid företaget." I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1978/79:55 av Bo Lundgrenm. (m), 1978/79:135 av m. fl. (s), varihemställts att skulle 1.besluta alt det föreslagna holdingbolagel Skokartongen skulle ha etldominerande samhälleligt ägarengagemang. 2. som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om möjligheter lill modifieringar av förelagetSkokartongen, 3. besluta alt fasthålla vid detmål för läderskoprodukiionen som beslutats i anledning av propositionen1976/77:85, 4. som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om behov av importreglerande åtgärder förläderskoprodukiionen, 5. som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om prissättningen i detaljhandeln med skor, 6. som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om produktionsresurser i malpåse m. m.. Åtgärderför försörjningsberedskapen på skoområdet 1978/79:136av (), 1978/79:144av Grelhe ()och Hans Petterssoni (s), vari hemställts 1. atl som sin meninguttalade all gummistöveltillverkningen vid i senast 1981borde samordnas med verksamheten inom AB Skokartongen, 2. atl som sin meninguttalade atl frågan om produktion i av lätlgummiskor ur försörjningsberedskapssynpunklblev föremål för ytterligare överväganden samt 1978/79:145av (), vari hemställts atl skulle ge regeringen lillkänna vad som anförts i motionen beträffande behovet av en god tillgång påhaniverksservice för upprätthållande av en god försörjningsberedskap påskoområdel. 1. beträffande mål förförsörjningsberedskapen på läderskoområdel all skulle avslå motionen1978/79:135 yrkandet 3, 2. beträffande samhälleligtägarengagemang i förelaget Skokartongen atl med avslag på motionen1978/79:135 yrkandet 1 godkände vad som anförts i propositionen 1978/79:60 bil.1 i ifrågavarande del, 3. beträffande ägarförhållanden iövrigt i företaget att med avslag på motionerna1978/79:55 och 1978/79:136 godkände vad som anförts i propositionen 1978/79:60bil. 1 i ifrågavarande del, 4. beträffande riktlinjer i övrigtvid bildandet av företaget att skulle a) med avslag på motionen1978/79:135 yrkandet 2 godkänna vad som anförts i propositionen 1978/79:60 bil.1 i ifrågavarande del, b) avslå motionen 1978/79:144yrkandet 1, 5. beträffande restriktioner förskoimporten all med avslag på motionen 1978/79:135 yrkandet 4godkände vad som anförts i propositionen 1978/79:60 bil. 1 i ifrågavarande del, 6. beträffande produktionsresurseri malpåse atl med avslag på motionen 1978/79:135 yrkandet 6 iifrågavarande del godkände vad som 11 protokoll 1978/79:59-60 Åtgärderför försörjningsberedskapen på skoområdet anförts i propositionen1978/79:60 bil. 1 i ifrågavarande del, 7. beträffande ålgärder förförsörjning med insalsvaror m. m. för skoproduktion att skulle avslåmotionen 1978/79:135 yrkandet 6 i ifrågavarande del, 8. beträffande tillgång påhaniverksservice att med anledning av motionen 1978/79:145 som sinmening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört, 9. beträffandeförsörjningsberedskapsmoliverad tillverkning av lätlgummiskor alt riksdagenskulle avslå motionen 1978/79:144 yrkandet 2, 10. beträffande prissättningen i detaljhandelnmed skor alt skulle avslå motionen 1978/79:135 yrkandet 5, 11. beträffande ålgärder i övrigtför försörjningsberedskapen på skoområdet all godkände ipropositionen 1978/79:60 bil. 1 mom. 2.3-2.9 angivna ålgärder för försörjningsberedskapenpå skoområdet i den mån de inle omfattades av utskottets hemslällan i delföregående, 12. beträffande anslag m. m. lillekonomiskt försvar att med bifall lill proposilionen 1978/79:60 bil,1 i ifrågavarande del skulle a) delsmedge all statlig kreditgaranti fick ingås för säsongkrediler till läderskoföretag inom en ram av ,, delsmedge alt statlig kreditgaranti fick ingås for lån på , tillrörelsekapital lill Tretorn AB:s lillverkning av gummislövlar, b) lill Lån lill teko-, sko- ochgarveriindusirier på tilläggsbudget 1 lill statsbudgeten för /79under fonden för låneunderstöd anvisa ett invesleringsanslag av , c) lill Försörjningsberedskapslånpå tilläggsbudget 1 lill slalsbudgelen för /79 under fonden förlåneunderstöd anvisa ett invesleringsanslag av , d) lillSkostruklurlån på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgeiårei 1978/79 under fonden för låneunderstöd anvisa elt invesleringsanslag av , 13. beträffandesärskilt sysselsättningsstöd till alt med bifall till proposilionen 1978/79:60 bil. 2 medgav alt del i statsbudgeten för /78 under tolfte huvudtiteln uppförda reservationsan slaget B 12. Särskilt sysselsällningsstöd lill fick disponeras i enlighet med vad som förordals i proposilionen. Följandefem reservationer hade avgivits av , , , , , och iLjungby (samtliga s): 1. beträffande samhälleligt ägarengagemang iföretagel Skokartongen, vari reservanterna ansett all utskottet under 2 borthemställa attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:135 yrkandet I och med avslag påpropositionen 1978/79:60 bil. 1 i ifrågavarande del som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. 2. beträffanderiktlinjer i övrigt vid bildandet av företaget , vari reservanterna ansett att ulskollel under 4 bort hemställa a) med anledning av proposilionen1978/79:60 bil. 1 i ifrågavarande del och motionen 1978/79:135 yrkandet 2 somsin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört, b) avslå motionen 1978/79:144yrkandet 1, 3. beträffande restriktioner för skoimporten, varireservanterna ansett alt utskottet under 5 bort hemställa attriksdagen med anledning av proposilionen 1978/79:60 bil. I i ifrågavarande deloch med bifall lill motionen 1978/79:135 yrkandet 4 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, Ålgärderför försörjningsberedskapen på skoområdet 4. beträffande försörjningsberedskapsmotiveradlillverkning av lätlgum miskor, vari reservanterna ansett atl utskottet under 9 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:144 yrkandet 2 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 5. beträffande prissättningen i detaljhandeln medskor, vari reservanterna ansett atl utskottet under 10 bort hemställa att med bifall lill motionen 1978/79:135yrkandet 5 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 1 detta anförande skall jag begränsa mig lill några kommentarer lillde reservationer som vi socialdemokrater fogat lill del näringsutskottsbetänkandesom vi nu har att ta ställning lill. 1reservationen nr 1 tar vi upp frågan om det samhälleliga ägarengage-manget iföretaget . Förslvill jag notera med tillfredsställelse att regeringen nu accepterat våratidigare förslag om bildandet av ett s. k. hörnstensförelag och saneringsbolagför atl rädda en produktion av skor i landet. Menvad vi däremot inte är nöjda med är all regeringen och utskottsmajoritetenavvisar tanken på elt statligt ägarengagemang. Vi har två väsentliga skäl förvårt yrkande. För det första genomförs omstruktureringen lill större delen medhjälp av statliga anslag. Och för det andra sker den i syfte atl säkerställa enviss nivå på den svenska försörjningsberedskapen i fråga om skor. Vi hävdarsåledes alt samhället borde ha elt dominerande ägarinfiy-tande för all kunnatrygga en inhemsk skoproduktion. Närdet sedan gäller riktlinjerna i övrigt vid bildandet av förelaget Skokartongen,vill vi i vår reservation 2 fästa regeringens uppmärksamhet på alt om de nuinledda förhandlingarna mellan vissa namngivna investmentbolag inle skulleleda lill det avsedda resultatet, så bör regeringen ha möjlighet atl utandröjsmål ta initiativ som kan innebära andra lösningar av bl. a.ägarförhållandena än vad som har skisserats. Åtgärder för försörjningsberedskapen på skoområdet Detta är icke minst motiverat av atl handläggningen avbildandet av Skokartongen dragit ut så långt . Vi är nämligen oroade avall en ytterligare fördröjning av delta projekt kan äventyra en långsiktiglösning i fråga om landets egen skoproduktion och därmed en framlidaförsörjning och sysselsättning på skoområdel. Med reservationen nr 3 vill vi ånyo understryka vår oroför den avveckling som skett av de imporlreglerade åtgärderna för läderskor. Etl par siffror belyser vad som ägt rum. År 1965tillverkade vi här i landet 11 miljoner par läderskor, och 1977 var antaletnere i 2,7 miljoner par. 1 den proposition vi nu behandlar förordar regeringenstöd lill en produktion som motsvarar elt mål på 2 miljoner par läderskor undervart och ett av . Detta är den undre gränsen enligt det beslutsom tog . Men strävan skulle då vara atl uppnå en produktionpå 2,5 miljoner par. Den nuvarande regeringen tycks anse att delta inle ärmöjligt, och därmed är man beredd all frångå nuvarande produktionsmål. Man harnämligen helt enkelt i den nu behandlade proposilionen strukit uttalandet om ensträvan all nå de 2,5 miljoner paren. Därmed skapar man ånyo osäkerhet omstatsmaktens vilja all slå för detta mål. Liksom tidigare hävdar vi alt man måste vidtaga ålgärdermot lågprisimporten av skor. Vi vidhåller vårt krav all man underomstruktureringen av skoindustrin ålerinför importrestriktioner på skor. Vi kaninle i nuvarande situalion hävda alt vår frihandelspolitik skall tillämpas lillfullo -delta därför atl vi importerar mer skor per invånare än något annat landi väst. var importens andel av tillförseln hela 8196. När vi sedan ser hur land efter land skyddar sina egna näringar genom allamöjliga begränsningar, måste även vi ha räll atl trygga en egen försörjning,som garanterar oss ett minimum av trygghet i etl krisläge. Del måste vara likaangeläget att vi i ett avspärrningsläge kan försörja oss med skor och klädersom all vi har en egen produktion av livsmedel. Det finns också anledning i sammanhanget att uttala oroför alt det, när den privata konsumtionen åter ökar, finns betydande risk förall importen ökar ytterligare. Del är därför oförståeligt atl regeringenvidhåller trepartiregeringens doktrinära inställning lill importreglerandeåtgärder. I reservationen 4 delar vi motionärerna Grelhe Lundbladsoch i mening all som sin mening ullalarall frågan om produktion i av lättgummiskor från försörjningsberedskapssynpunklblir föremål för ytteriigare överväganden. Vi förutsätter atl det särskildastödet lill inle leder lill problem för andra förelag som arbetar isamma bransch. Vi har självfallet inte haft något atl invända mot all deltatidsbegränsade stöd utgår, men stödet får inle leda lill en snedvridning avkonkurrenssituationen. I reservationen 5 slutligen lar vi upp frågan dmprissättningen i detaljhandeln med skor. I proposilionen redovisas all har framhållit atl en av orsakerna lill skoindusirinssvårigheter är atl skodetaljhandeln - på samma sätt som inom tekobranschen -tillämpar systemet med procentuella pålägg. Efiersom detta är till avgjordnackdel för den svenskaskoproduktionen, bör enligt vår mening, som elt led i arbetet med atl på olikasätt säkerställa den svenska försörjningsberedskapen på skoområdel, regeringenverka för en omläggning av systemet med procentuella pålägg inomskodetaljhandeln. Tillsist vill jag understryka vad vi anfört i vår motion 1978/79:135, nämligen altdel är angelägel alt man i del fortsatta arbetet med försörjningsberedskapenpå skoområdet även uppmärksammar vikten av att trygga de tidigare leden iproduktionskedjan - läder och andra detaljer - vilka är nödvändiga för försörjningenmed läderskor, I propositionen har dessa frågor inle tagits upp. Meddessa ord, herr talman, yrkar jag bifall till de socialdemokratiskareservationerna i näringsulskottets betänkande nr 18. Åtgärderför försörjningsberedskapen på skoområdet Näringsulskottets betänkande 1978/79:18 behandlar som nämntsregeringens förslag lill åtgärder i syfte alt säkra erfordertig läderskoproduktionpå den nivå som är önskvärd från försörjningsberedskapssynpunkl. Tyvärr visarju den svenska skoindustrin samma tendens som delar a v tekoindustrin, nämligenetl i förhållande till omvärtden alltför högt pris på varorna. Del harinneburit vikande marknadsandelar i . För flera av de förelag somtillverkar herr- och damskor i längre serier har konkurrensen blivit för hård,och de har tvingats slå igen. Menlägel för skoinduslrin är på sätt och vis värre än för lekoområdel, då detvisar sig alt de länder som har slagit ut de svenska skoiillverkarna - och delär mycket viktigt atl konstatera - främst är länder som hör hemma inom EFTA ochEG. När vi tittar litet närmare på del här flnner vi alt inle mindre än 80 96av läderskoimporten kommer just från del området. Endast en mycket liten del avimporten kommer från de ekonomiskt expansiva länderna i samtBrasilien och . Påsikt innebär detta alt del är med länderna i som vi främst skallkonkurrera. Då måste vi också se till att vårt kostnadsläge inle än en gång gåri höjden som det gjorde 1975 och 1976. Den gången höjde vi våra arbetskostnaderså myckel atl vi fortfarande inom skilda näringar har svårt att klarasituationen. Tyvärr flnns del onda aningar om en sådan utveckling. Jag vill peka påatt de redan beslutade höjningarna av arbetsgivaravgifterna snart skall träda ikraft. Det är negativt när del gäller den fabrikation som det här handlar om,liksom det är negativt för de flesta småindustrier. Genomde ålgärder som föreslås i regeringens proposition görs emellertid etl försökatl fö en struktur i branschen som kan ge de svenska skotillverkarna en chansatt konkurrera med skofabrikanterna inom EFTA och EG. Produktionav skor inom är helt och hållet en fråga om vilka behov landet har ilider av avspärrning. Enligt beslut om mål förförsörjningsberedskapen bör en årlig produktion av ca 2 miljoner par läderskorsäkerställas. I den nu aktuella propositionen förordar regeringen stöd lill enproduktion som motsvarar målet 2 miljoner par läderskor. Åtgärderför försörjningsberedskapen på skoområdet Tillden lösning som utskollsmajoriielen nu kommit lill har man varit nödd ochtvungen, främst på grund av våra möjligheter att försörja landet under enavspärrningsperiod förorsakad av krig. Närdet gäller helhetssynen på dengrundläggande problematiken måste jag emellertid kommentera några av dereservationer socialdemokraterna fogal lill betänkandet. Jag vill göra del heltkort. 1proposilionen har föreslagils bildandel av ell holdingbolag med arbetsnamnetSkokartongen. I den moderata motionen av m. fl. har vi framfört idénatl Skokartongen borde bildas med företrädesvis endast ett investmentbolag somägare, och vi moderater anser fortfarande all del hade varit den bästalösningen atl fö en mera koncentrerad ägarbild i det här sammanhanget. Socialdemokraternaå sin sida har tillstyrkt bildandel av Skokartongen. Däremot vänder de sig motsjälva ägarbilden. De vill all staten skall fö etl dominerande inflytande i detföreslagna holdingbolagel. Motivet lill detta ägande sägs vara allomstruktureringen till större delen genomförs med hjälp av statliga medel. Jagtycker alt detta avslöjar en ganska socialistiskt färgad inställning lillnäringslivet. Närförelag gör goda vinster talar man ofta om övervinster vilka måste beskattas.Del är inle särskilt länge sedan den debatten var i full gång. När man föreslårreformer eller inrättandet av strukturfonder skall delta betalas av förelagen,till stor del via arbetsgivaravgifter. Om vissa företag sedan inle klarar avden näringspolitik som samhället för och därför behöver låna tillbaka en del avde pengar de betalat lill staten i form av skatter eller behöver ett bidrag,ja, då heter del all samhället skall ha ell dominerande ägarinfly-lande. Jagtycker alt tron på en statligt dominerad företagsamhet vid det här laget bordeha fött sig en ordentlig törn och verkligen ge anledning lill en omprövning. 1en annan reservation tar man upp frågan om importrestriktionerna. Men jagfrågar: Vem skall då importrestriktionerna rikta sig emot? Jag konstateradenyss all EG och EFTA svarar för ca 80 96 av skoimpori. Vi tordeknappast kunna rikta våra restriktioner ål del hållet. De importrestriktionersom genomfördes riktade sig bl. a. mot dessa länder, och vi vetalla alt det uppfattades av dem som etl brott mot våra internationella avtal.Risken för motåtgärder från EG- och EFTA-länderna torde vara uppenbar om vigenomför restriktioner. Inte heller slalshandelsländerna med sin regleradehandel torde gå alt komma överens med, om vi inte vill skära ned exporten lilldessa länder. Dååterstår atl "slå till" mot lågprisländerna, som dock inle svarar förmer än ca 7 96 av vår totala skoimpori. Reservanterna, som säger sig viljavärna om handeln med , måste lära sig att inse att handeln inte kanbedrivas bara på villkor. Utbudet från lågprisländerna är alltid början ensidigt, beroende på alt man i dessa länder inte uppnått en lika högteknologisk nivå som vi har i industriländerna.