prot · G209124 · 1978-12-31 00:00:00 — Det är inte någon ekonomisk fråga -ekonomin får, somjag ser del, inte spela någon roll i det här sammanhanget - men del är en heldel omständigheter kring kalkningen som behöver utredas innan denna kanutvidgas ylleriigare. EINARLARSSON (c) kort genmäle: Får jag baramed anledning av inlägg .säga all vi också är hellmedveina om att kalkning inle är något universal- Det är ett botemedel som i viss mån kan lindra de skador somhar Men jag vill i dettasammanhang ändå gärna som en positiv faktor erinra pr(>r\. om all vi hoppas altväsentliga ålgärder skall vidtas på del europeiska planet. /- , g,yg Det kan därför vara på sinplats all nu påpeka alt del på svenski initiativ under vinterhalvåret har satts igång betydande aktiviteter på Europarådsområdel, aat- ° j rf Mil/ovard, m. m. där det beslötsen rekommendation lill medlemsländerna att försöka se till att fö bukt med deföroreningskällor som är orsaken till den luftförorening som sker övergränserna. har tillsatt en särskild kommission som harall arbeta med denna fråga. Jagvill med della bara uttrycka den förhoppningen all dessa sameuropeiskainsatser verkligen skall leda lill effekliva ålgärder för att förhindra vad somär pä väg all bli en katastrof OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Anslaget till miljövårdsinformation har i regeringsförslaget räknatsupp med . för budgelårel 1979/80. Del kan tyckasvara en ganska god förbättring, men när man lar i beaktande all den allrastörsta delen av beloppet är låst lill naturvårdsverkels egen informationsverksamhet,med bl. a. tidningen inräknad,och resten till några fåväletablerade organisationer, är det inte sä imponerande. Jag vill med dellainle säga att information skulle vara bristfällig ellertidningen dålig, tvärtom. Men mot bakgrund av vad vi framfört ivår moiion om olika miljögruppers och föreningars arbele på del här området, ärden summa som ålerslår för vad som kallas övriga informationsinsatser löjligtliten. Den har satts lill . vilket är samma belopp som innevarandebudgetär. Bara det förhållandel innebär i realiteten en minskning av anslagel.Del har sagts lidigare, och del upprepas nu i utskottsbetänkandet, all delinle varit någon siörre efterfrågan på dessa pengar från olika frislåendenatur- och miljöskyddsorganisalioners sida. Del måste i så fall bero påbristande informalion från myndigheterna och inte på alt det saknas behov hosdessa grupper. Somvi har framhållit i vår motion möts den kritik som av lättförklariiga skälriktas från miljöorganisationerna mot privata förelag och olika myndigheter aven massiv molpropaganda. Del finns många exempel av del slagel från de senasteårens miljödebatt. Och saknas del inte resurser, vare sig på privat elleroffentlig sida. De ideellt arbetande organisationerna har däremot oftast svårtall komma ul med sina synpunkter och förslag. De har inle råd medhelsidesannonser, påkostade flerfärgstrycksaker och subventionerad utgivning avböcker och annal informationsmaterial. De har inga staber av heltidsanställdainformatörer och propagandamakare. All alla dessa hårt arbetande och i mångafall stora miljöorganisationer skall få dela på . för informalion ärinte rimligt. En fördubbling av anslagel är inle någol överbud. Jag yrkar med del anförda,herr lalman, bifall lill molionen 653. Nr 124 (): Fred'ieenden ''' lalman! Vad som händer med miljövården när denekonomiska 6 anril 1979 siiualionenförsämras är en iniernaiionell fråga. Del finns en siudie i ämnel, ganskanyligen ulförd, som berör en rad olika länder, både i- och i öst Miliövård m m och väst. Den berör inte , mendet framgår tydligt au villkoret för att miljöintressena i ell land skall kunnahävda sig när t. ex. en oljekris höjer priserna och försämrar landels ekonomiär all del skall finnas väl etablerade statliga organ och andra organisationersom arbetar för miljöintressena. Sverigevar, som jag sade, inle med i undersökningen, men resultaten är alldelestydligt tillämpliga på vårt land också. Trots det svåra budgetläget , näralla departement har varit ålagda sträng sparsamhet, har ändå miljövårdsanslagenfåll del betyget av chef att åretsbudgelproposiiion innehåller för miljövärdens del fler posiliva inslag än pålänge. Del är verkligen så att under del hårda tvång lill prioriteringar sombudgetläget harålagl alla departement harjordbruksminisiern ändå lyckats fåigenom flera myckel viktiga och länge behövliga förbällringar, som ocksåutskottet har ställt sig bakom. Förstoch främst har nalurvårdsverkel fåll väsentligt förbättrade möjligheter attbedriva forskning och undersökningar. 6,7 milj. kr. har nämligen flyttats överfrån anslaget Miljövärdsforskning lill nalurvårdsverkels löneanslag. Detlabetyder myckel för verkets arbeie. Del ger konlinuiiei och stabilitet iundersökningsarbetet, och del ger en ny irygghel åt forskarna. Sedan haranslagel också räknais upp med 2 milj. kr. för lönekosinader, vilkei delviskommer samma arbele lill godo. Därigenom har föll ensior permanenl forskningsavdelning, som skall inriktas även på undersökningaroch löpande lillsyn. ökar slagkraft och dess möjligheterall uppfylla de ständigt ökade krav som miljöambiiionerna här i landet slälleroch som vi alla är ense om i möjligaste mån bör lillfredssiällas. Enfasl organisation som har lill uppgift an värna om miljöns iniressen är delförsta ofrånkomliga kravet, naluriiglvis, om de ambilionerna skall lyckas. Denstyrkan ökas alltså ännu mera i årels budgetproposition. Nästastora satsning i det här årets miljövårdsprofil är anslaget lill skydd avvärdefulla naturområden. Det är ell anslag som nära nog fördubblas; del ökasmed sammanlagt 12 milj. kr. från 13 milj. kr. Del ligger både i anslagelErsättningar vid bildande av naturreservat m. m. och anslagel lill markfor-värvför naiurvårdsändamål i kapiialbudgeten. Till detta kommer ytterligare 8milj. Anslåvakt om värdefulla naturområden för friluftsliv och forskning m. m. är en grundläggande miljövårdsålgärd, som inte kan repareras om den försummas alltför . Markpriserna har gått upp kraftigt, medan de här anslagen har förblivit oförändrade . Arbeiei med alt säkerställa värdefull natur för naiurvårdsändamål har successivt måst trappas ner i takt med all anslagen urholkats. Detla har varit lillstort förfång för både naturvärden och många markägare. Del uppdämda behovet 218 av insalser kan självfallet inte helt lillgodoses undernästa budgetär-det finns ju administrativa .skällill det - men uppskrivningen av anslagen bör göra del Nr 124 möjligl allsäkerställa några av landels värdefullaste och mest hotade Predaepn dennalurvårdsobjekl som del blir meningsfullt för nalurvårdsverkelall /- ,gg långsiktigt planerasäkersiällandearbeiei i slällel för all behöva ägna sig ät Miljövård, m. m. Dentredje slora satsning som Jordbruksministern föreslår är satsningen påavfallshanteringen. Därgörs en ökning med omkring 70 9,>, eller frän 34milj. lill 59 milj. kr. chef påpekar all della är en klokpriorilering. Avfallshanteringen aren knutpunkt i miljövården, där man kankomma långt genom all sälta in strategiskt valda medel för att fä fram metodersom gör del möjligl att återvinna ämnen ur avfallet och förhindramiljöstörningar under behandlingen. Vid del här lagel börjar det komma lämpligatekniska lösningar för avfallsbehandling av olika typer. Men fortfarandeärdethuvudsakligen fråga om försöksieknik. Destalliga bidragen är avsedda austimulera fram avancerad teknik, inle all vara subventioner i egentlig mening,vare sig till industrier eller till kommuner. Den ökning med 25 milj. kr. somföreslås i proposilionen och som även utskottets majoritet ställt sig bakom fårvi därför anse vara tillfredsställande . Härföreligger en reservalion, nr 17 av i m. fi., som yrkar påylleriigare höjning med 50 milj. kr. Del skulle naturligtvis vara bra, i fallman bara visste varifrån de pengarna skulle tas, men eftersom Jag tyvärr intehar lillgång lill skuggbudget vel jag inle riktigt var de 50miljonerna kommerifrån,ochdärförärjag tvungen au hänvisa lill riksdagensullalande med anledning av finansutskottets betänkande nr 20 i är, som sägeratt "i de fall utskotten finner all större utgifter än regeringenföreslagit i någol fall är angelägna bör förslag om utgiftsökningar sä långtmöjligl åtföljas av förslag till besparingar på andra punkter". Närdet sedan gäller reservaiionen 18 har sagt ungefär vad sombehöver sägas. Det har aldrig varil tal om annal än all del anslagel skulle bli10 milj. kr. Vi vet inte om vi verkligen kalkar på räll sätt ochmed minsia möjliga biverkningar, så del vore inle särskill välbelänkl all kalkamer just , innan den pågående utvärderingen har lämnal resultat. Jagvill också instämma i vad både och har sagt,nämligen all de viktigaste ålgärderna måste vara internationella.Statssekreteraren i har varil nere i ocharbetat hårt inför det möte inom FN:s som planeras och därman verkligen skulle kunna få någonting gjorl, om man kunde få stormakterna altställa upp. Det arbeiei har kommil en steg framåt och således närmare sinfullbordan. Men det är alldeles riktigt, att della egenlligen arenutrikespolitisk fråga. Beiräffandereservaiionen 14 vill jagsäga all del inle är sior idé all insistera på alt anslagen för miljövårdsforskning skulle fiyitas från nalurvårdsverkel lill andra inslanser. Au tala om statussymbol i detta sammanhang är väl ändå all ta i. Det är klan att det finns sakkunskap även vid som kan bedöma dessa frågor, och de forskningspengar som används där går ju i 219 Nr 124 stor utsträckning till universileien, eftersom del är där man måsieplacera Fredaeen den forskningen.Samarbeiei mellan nalurvårdsverkel och andra forskningsin- 6 anril 1979 sianserär så pass väl samordnad, all del är meningslösi an göra någon sorls allmäniullalande om överfiyilning av anslag. Miliövård m m Detföreligger en par förslag från socialdemokraierna, eu i reservaiionen 16 och ell som har aniagiisav uiskoilsmajorileien. Här kommer de pengar fram som socialdemokraierna harsparai på andra slällen. De saisar dels på en ökning av 4,6 milj. kr. tillmiljövårdsforskning, dels på en ökning av . lillproduktkonirollnämndensegna forskningar,dvs. utöver en höjning på600 . Del är klart all del ärväldigl vikiigi -jag håller med Grelhe om dei - lill sin verksamhei och all del är ell mycketviktigl arbele som görs där. Men del är väl ändå sä all det speciella anslagsom produkikonirollnämnden själv förfogar över inle är del enda som kananvändas för produklkonlrollnämndens behov, ulan de basresurser som behövs därfinns ju hos nalurvårdsverkel, arbeiarskyddsstyrelsen, livsmedelsverket ochsocialstyrelsen. Där finns också forsknings- och undersökningsanslag som kananvändas för projekt inom produkikonirollnämnden. An produkikonirollnämndendessulom fått egna anslag sammanhänger med au nämnden snabbt skall kunna sällai gång undersökningar som den behöver för sill arbeie eller som berör fleramyndigheters verk-samhetsområden. Däremoi har avsikien aldrig varil allprodukikonirollnämnden själv skall planera eller finansiera några siörreundersökningar. Jag yrkar alliså avslag på reservaiionen 16. Närdel gäller anslagel lill miljövårdsforskning går budgeiproposilionen på 2,3miljoner, medan uiskoilel vill öka anslagel med 4,6 miljoner. Del är alldelesuppenbart au del är fråga om myckel angelägna forskningsprogram -det vill jaggärna understryka. Delslår inte i reservaiionen men väl i molionen 1990 all della anslag inle ensskulle ha räknais upp för pris- och löneökningar. Del är fakliskl inie sant.Uppräkning har skell med 4 9,1, som är del normala i sådana här fall.Proposilionen och vår reservalion går allisä inle på en besparing utan påoförändrat läge. Del är naluriiglvis alldeles rikligl au man hade kunnat länkasig alt lägga de uppräkningar på miljövårdens område som är möjliga i dagensläge på just del här stället, men departementschefen häri slällel vall alllägga ökningarna på miljöanslagen, som är 11,3 9,,, på avfallshanteringen,naiurvårdsomrädena och forskning. Jagyrkar därför bifall till reservaiionen 15 med beklagande all del inle har gått all få fram mer medel jusl här men med en förvissning om all t. ex. de medel som föreslås i växlförädlingsproposilionen kommerati göra avgörande nytta på dessa områden. Del är ju inte minsl genom all få fram nya odlingsväxter, som kan klara sig med mindre konstgödsel och andra kemiska medel, som man verkligen kan angripa de här problemen från grunden. Det hade naturligtvis varil uiomordeniligt roligt an kunna pressa in alla de välbehövliga anslag som söker på miljövårdsforskningens 220 område i den budgel som föreligger . Jag anserdock all inom de exislerande ramarna -jag har inga andra all röra mig inom - har Nr 124 jordbruksminislern gjorten bra avvägning och salsal beiydande summor på Fredaeen den Därför yrkar jag bifalltill utskoileis hemslällan på alla punkier ulom på p. 45, mom. 2, där jag yrkarbifall lill reservaiionen 15. aah:- ° j Miljövård,m. På förekommen anledning ber jag alt lä meddela, herr talman, att Jag även vidvoieringen kommer all rösiaja på de yrkanden som jag härharyrkal bifall NILSBERNDTSON (vpk): Den lilliagande försurningen av sjöarna är ell allvarligt miljöproblem.Del krävs en serie ålgärder för all komma lill rätta med della problem. a.krävs del strängare internationell kontroll över reningen av rökutsläpp o. d.Men myckel kan och måste göras i avvaktan på genomgripande åtgärder för altmotverka sjöarnas försurning. Deekonomiska satsningarna är hell otillräckliga och räcker endast för begränsadeinsatser. Den metod som främst kommer till användning, nämligen kalkning av sjöarna,aren ganska dyrbar metod. Därför krävs siörre ekonomiska resurser. Delär också så all gränsvärdena för surheisgraden är satta vid en ni vä som görall allvarlig skada redan uppkommit när kraven för all få bidrag nåtts. Ominsatserna sattes in lidigare skulle säkert effekten också bli större. 1motion 1973 har och jag lagil upp en specielli problem, nämligenålgärder moi försurningen av sjöarna i . Även om försurningen av sjöarär en riksproblem, så är del ell faklum all vissa områden, däribland ,är särskilt utsatta. är elt skäl för särskilda insatser. Men del finnsockså några andra viktiga skäl som vi åberopat i molionen. a. är tillgångenpå för iindamålei lämplig kalk god i , i den s. k. Gäsgruvan. Länet harockså en beiydande arbelslöshel och söker olika arbelsiillfällen. Statligainsatser krävs även för all bekämpa arbetslösheten. Vihar sålunda stor omfallning av försurade sjöar, god tillgäng på lämplig kalkför att bekämpa försurningen och en arbeismarknadssiluaiion i somfordrar ålgärder. ,'Mll delia lalar för särskilda siailiga insalser i . HansWachtmeisiers engagerade inlägg om sjöarnas försurning borde ha len honom framlill an ålgärder av del slag vi förordar i rjioiionen 1973 bör få hans stöd.Ett sådant projekt kan bl. a. ge viktiga erfarenheter på området. Jaghar blivit alltmer övertygad om att det Värmlandsprojekl vi föreslår är ettvikiigi pilotprojekt när det gäller an bekämpa sjöarnas försurning i vårl land.Vi kommer från vpk:s sida att stödja reservaiionen 18, eftersom den syftar lillökade ekonomiska resurser för kalkning av sjöar och. Jordbruksuiskollelvill inle förorda några särskilda åtgärder av del slag som vi förordat i motionen. Utskonei förklarar sig införståii med allvarei i de 221 Nr 124 förhållanden som molionärerna beskriver. Del resonemang uiskoilel förom Fred'ieen den viklenav all genom försöksverksamhel öka kunskaperna om de ekologiska 6 'inril 1979 effekternaav kalkningen, liksom all kalkningsföreiagen noga planeras och att uivärdering kommer lill slånd, ser jag inte som stridande mot motionen, ulan Miliövård mersom slöd förde länkar vi förfäklal. Jag finner inte heller an vad utskottet skriver om reglerna förbidragsgivningen skulle tala mot eller ersätta vårl . Del ärbeklagligi all jordbruksuiskollel, när ulskouet ändå redovisar försiäelse förde problem vi aklualiseral, inte varil bereil all dra konsekvenserna av della.Jusl en sådan rikiad salsningsom vi föreslagil är av värde somförsöksverksamhel, och en uivärdering kan bli av beiydelse för hela landei. Delär möjligl all man som moiionär skall se del som posilivi all utskollel inleyrkar avslag på molionen utan anför all molionen bör lämnas ulan ålgärd. Vi kangärna nolera denna nyansskillnad men lycker nog all del vi begärt är så passangelägel och rimligi an bör begära särskilda medel i enlighet meddet som anförts i motionen. Jag vill därför, herr lalman, yrka bifall lillmolionen 1973. HANSWACHTMEISTER (m) kort genmäle: Jag vill utveckla den här frågan ylleriigare för . Vihar redan ganska gon om sådana projekl som skulle kunna användas sompilolprojeki. Låi mig bara, innan vi går vidare, lala om vilka olika problem del gäller. Här är några exempel lösttagna ur luften: Vilket spridningssystem skall vi använda? Skall vi sprida ivattnet direkt? Skall vi sprida i tillflödena, i bäckar och åar'.' Skall visprida längre från vattnen? Vilka kalksorierskall vi använda? Skall vi användaurkalk, dvs. kalksiensmjöl från marmorbroii och liknande? Skall vi användasilurkalk - del är den vi har på och , i och på några andrahåll? Skall vi använda bränd kalk, släcki eller osläcki kalk? Här finns enmassa problem som vi inle har lösi. Vi vel inle rikligl hur de olika medlensläller sig i förhållande lill varandra. Innan vi lösi den frågan kan del varaklokt au gå fram litet försiktigt. Närvi lösi de här problemen och har klan för oss hur de ofika meloderna verkar-när vi bara har au välja den ena formen av kalkning på ell siälle och den andrapå etl annal - skall jag gärna vara med och yrka på mer pengar lill dellaändamål. Som jag sade i milt lidigare anförande ärdel här problemei såallvarligi all pengarna inie får beiyda någoniing. Del vikligasie är all vianvänder de pengar vi för pä absolul räll säll, och del vel vi inte allvi gör. NILSBERNDTSON (vpk) kort genmäle: Om HansWachtmeister är tveksam då det gäller att bara salsa mer pengar för generellaålgärder tycker jag fortfarande att ett sådanl pilotprojekt som del viförordat för skulle vara ell ypperligt tillfälle 222 att skaffa de ytterligare erfarenheter Hans Wachimeisier anser all vibehöver. Jag tycker all logikenborde bjuda all stödja vpk- Nr 124 AXEL (): Milt inlägg blir ell avsteg från miljödebatten. Del har snarareMiliövård anknytning lill gårdagens kvällsdebatl och är föranleii av alt GrelheLundblad log upp frågan huruvida del var möjligl all använda de s. k.införselavgifterna för besiridande av koslnader för kursverksamhei påjordbruksområdel. Jag ger naluriiglvis Grelhe räll i au del är möjliglur rubriksynpunki an göra detta. Del finns fakliskl redan någol som heterupplysnings- och utvecklingsarbete. faklum stödde Grelhe sig på. räcker inle med all bara konstatera detta. Del väsentliga är hurinförselavgifterna är konslruerade, varifrån de kommer och hur de används. Debestår dels av införselavgifter på importerade livsmedel, dels avIbder-medelsavgifter. Uiöver delta finns en liien ränieposi. Fodermedelsavgifternaär hell och hållet jordbrukets egna avgifter. De betalas av lantbrukarna självaoch går tillbaka till jordbruket. Närdet gäller införselavgifterna vet Grelhe att Jordbruket vid varjeförhandling tilldelas en viss del av dessa. Där har man som sagt gått sä långtman strängt taget kan med tanke på säkerhetsbedömningen av hur myckel somkommer in. Del som finns därutöver går till slalskassan. De senasleförhandlingarna har gen lill resuliai all myckel liiei blivii över. Och del kanoch börsägas i del härsammanhangelaliden överenskommelse som iräffades påkötisidan iniegår all uppfylla därför all del fallas 13 milj. kr. Del ärkontentan av della. väseniliga - och del var del vi diskuierade i går - är hur socialdemokraiernasförslag kommer au inverka. Jag sade i slulrepliken all förslagei i realiieieninnebär all man välirar över koslnader på konsumenterna - såvida inte GrelheLundblad och vill urholka jordbruksavtalet, men det föruisätierjag att ni inle vill, och del har ni inie heller sagt. Aniingen måsiejordbruksavialei urholkas, konsumentpriserna höjas eller - om det nu finnsnågra pengar över - en moisvarande mindre summa ingå lill slalskassan. Och dåkan jag inle förslå finessen med del förslag som socialdemokraierna lagt. Och vill man inie urholka jordbruksavialei för man betala delendera som konsument eller som skaiiebetalare också enligt socialdemokraternasförslag. GRETHELUNDBLAD (s) kort genmäle: Jag tycker inie det finns anledning alt under denna punkt förlänga debatten alltför myckel. Men jag skall erkänna all jag själv tog upp frågan i anslutning lill vårl särskilda yttrande om jrutningar på grund av del ansträngda budgetläget. Jag tycker alt man också från jordbrukarhåll borde ha förståelse för an man i etl sådant läge måste se över hela den mångfald av bidrag och stödformer som finns inom jordbruksregleringen, 223 Nr 124 Eftersom det redan finns en anslag för upplysnings- ochutvecklingsarbete Fredaeen den '"'"ramen för införselavgiftsmedlen ansåg vi från socialdemokraliskl häll 6 aoril 1979 anman i en ansirängibudgeiläge fick försöka au lägga in även de ulgiftersom avsågkursverksamhei beiräffande ralionaliseringsslrävandenti inom Jord- Miliövård m brukei under del anslagel. Jag lyckeran man bör ha förståelse föratl man idel ekonomiskt ansträngda lägel verkligenförsöker sanera och se efter var man kan spara, Kursverksamheien beiräffandejordbrukets rationalisering ingår ändå i arbetet för au höja effektiviteteninom jordbrukei, och den frågan borde nalurligen höra hemma i en ekonomiskuppgörelse angående kostnaderna för jordbruket. Meneftersom vi skall diskutera prisreglering för jordbruksprodukterföreslår jag att vi kan ta upp denna principiella fråga i det sammanhanget ochkanske få bälire lid lill vårl förfogande för en grundlig diskussion av dessafrågor, som har myckel siörre djup och bredd än vad som framgår under dennaenkla punkl. Jagskall inte ylleriigare bemöia Axel Krisliansson på denna punkl ulan vill barakonsiaieraallhangeti mig principiellt räll i all det är möjligl all förfara pådel säll som socialdemokraterna föreslagil i reservaiionen, AXELKRISTIANSSON (c) kort genmäle: Jag vill säga att Grelhe har räll så till vida att det helanaturligtvis är möjligl. Men della har Grelhe i förslå hand möjlighelmen också naluriiglvis skyldighei all la upp vid en annal bord. Sanningenärdock den all hon inle får del lällare vid del bordel om hon redan i förväglagit undan dessa pengar, Trolsallt tal om det ansträngda budgetläget är del ändå fråga om på vilket sätt detär lättast att betala detta -via skatten eller via konsumentpriserna. Jag föreslällermig all del är bättre att bära kosinaderna skattevägen än genomkonsumentpriserna. Och jag iroratt Grelhe som konsumenlrepre-sentantinstämmer i del, GRETHELUNDBLAD (s) kort genmäle: Jag vill bara konstalera all bidraget till upplysnings- ochulvecklingsarbeie tas inom ramen för jordbruksuppgörelsen och alltså intepåverkar konsumentpriserna utöver vad man kommer överens om vid bordel. Del ärenbart i fråga om fördelningen detta kommer med, AXELKRISTIANSSON (c) kort genmäle: Men, Grelhe , frågan om denna fördelning är och har hillillsvaril en fråga hell mellan jordbrukets förhandlare och , Ochjag föreställer mig all del kommer all vara så i fortsäuningen också. De8,5 miljonerna är disponerade - i många fall därtill för långiidspro-jekl, Jag vill med anledning av inlägg beiräffandestödformerna lill miljövårdsinformalion via miljörörelserna lämna etlmeddelande. Jag har fän uppgift om au det pågår etl utredningsarbete i dellaärende. Del är ell enmansuppdrag som förre statsministern imaj 1977 gav lill riksdagsman i , kommer altlägga fram sitt belänkande , Han har inom ramen för sill arbeleuppgiften att ta upp frågan om olika former av bidrag lill miljörörelsen. Miljövård,m. Överläggningenvar härmed slulad, Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkier hemslälll,