prot · G20929 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:29 Förhandlingarnaleddes lill en början av andre vice talmannen. §1 Val av ytterligare en suppleant i utbildningsutskottet Företogsval av en suppleant i utbildningsutskottet. : Enligt eu till kammareninkommet protokollsuldrag har valberedningen enhälligt föreslagit YlvaAnnersiedi lill suppleant i utbildningsutskottet. Kammaren utsåg till suppleant iutbildningsutskottet () §2 vice talmannen meddelade atl till kammaren inkommit läkarintyg förKarl , som var sjukskriven ytterligare under liden den 16 november-den31 december. Erforderlig ledighet beviljades. vice lalmannen anmälde alt/t//7e/?É'/77gc7V(fp) även under denna lid skulletjänstgöra som ersättare för , Valav ytterligare en suppleant i utbildningsutskottet §3 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:32om energipolitiken Inlerpellationen nr 32 om energipolitiken, som harinlämnat, hade jag för avsikt atl besvara , Interpellanten hartyvärr meddelat förhinder, varför vi överenskommit all svaret skall lämnas den17 november. ömregeringens åtgärder med anledning av visst avtal om upparbetning av kärnavfall § 4 Om regeringensåtgärder med anledning av visst avtal om upparbetning av kärnavfall Statsrådet erhöll ordet för att besvaraOswald (vpk) anmälda fråga, 1978/79:39, lillindustriministern, och anförde; har frågat industriministern dels om fick klartecken från regeringen all underteckna upparbetningsavialetsom företaget träffat med del franska förelaget , dels varför regeringeninte agerat för atl undvika skadestånd. Arbetetinom regeringen är så fördelat all det är jag som skall besvara frågan. Denlidigare regeringen var underrättad om förhandlingarna med och varmedvelen om att upparbetningsavialet förutsatte en överenskommelse mellan densvenska och den franska regeringen. Regeringensavsikt var atl slutbehandla frågan om skriftväxlingen med i sambandmed att avtalet prövades enligt villkorslagen. Konlakler på tjänstemannanivårörande skriftväxlingen togs senast . Då framkom del atl del varmöjligl att utsträcka liden för fullföljandet av skriftväxlingen ulöver den s,k, ängermånad som avtalet förutser. Avtalethar vid prövning enligl villkorslagen av regeringen befunnits uppfylla lagenskrav, vilkei meddelats lill kraflindustrin i beslut av , Isamband med utarbetandet av beslutet av den:5 oktober beslöt regeringen ocksåatl slutföra förhandlingarna med om den skriftväxling som ärnödvändig i anslutning till avtalet mellan kärnbränslebolaget och ,Frågan om eventuellt skadestånd till är därför inte längre aktuell. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Den här frågan riktades ursprungligen lill en annan energiminister i enannan regering, men den har inte förlorat sin aktualitet, vilket framgår medall tydlighet av det svar jag har fält och för vilket jag tackarenergiministern , Deltasvar är inte svar på frågan. Det är en undanglidande skrivning som gör atl helafrågeställningen kvarstår. Detär elt fakium all undertecknade detta avtal isomras, . Min fråga är alltså om regeringen gav sitt samtycketill detta undertecknande, med de konsekvenser som skadeståndsklausuler ochannat innebär. Den frågan harjag inte fått något svar på. Att regeringen varmedveten om att förhandlingar pågick är en självklarhet som det är onödigt atttala om. Det viktiga är om regeringen var medveten om att avtaletundertecknades och band vid detta upparbetningsavtal. Den frågan villjag ha svar på. Undertecknandet innebar naturiigtvis en låsning av regeringensoch nationens handlingsfrihet i den fortsatta prövningen, del är självklart.Har man undertecknat ett avtal med skadestånds- klausuler, måste man ju lahänsyn till dessa när del handlar om sä pass stora summor som i det här fallet. Omvi antar all avtalet inte hade kunnat komma lill stånd enligl villkorslagen, dähade vi alltså fått betala skadeståndet, om nu SKB hade skrivit under avtaletutan atl regeringen vetat om det. Har regeringen vetat om det och godkänt delulan att man visste om del skulle kunna godkännas vid en prövning enliglvillkorslagen, sä är det hela ännu mer förbryllande. Helahandläggningen verkar konstig, och intrycket blir inte bältre av det svar somnu har lämnats. Vi är alliså låsta av del här avtalet som har en omfattning ochelt innehåll som ännu inle offentliggjorts. Hur går det f ö., om vi inle fattarbeslut om atl upparbeta vårt kärnbränsleavfall? Något sådanl beslut ärju ännuinte fattat. Jagtycker således atl det är en väldigi konstig handläggning som föregått del häravtalet, och jag vill utöver den första grundläggande frågan ställa ytterligareen fråga till energiministern: energiministern atl delta är elt korrektsätt all handlägga och besluta i sådana viktiga frågor som det här gäller medså slora ekonomiska konsekvenser för nationalhushållel? 0/77regeringens åtgärder med anledning av visst avtal om upparbetning av kärnavfall Villkorslagen föreskriver att elt upparbetningsavtal skall föreligga,om kraftföretagen väljer att ansöka enligt den paragrafen i villkorslagen.Regeringen var självfallet medveten om att kraftindustrin hade fattal beslut omatt välja upparbetningsvägen för den här aktuella ansökan och var därför ocksåmedveten om att förhandlingar pågick och att ett avtal hade slutils. Efterde kontakter som förekommit på ijänstemannaplanel och somjag här redogjort för,förelåg enligl min mening aldrig någon risk för atl vi skulle komma i en sådansituation som lalarom. Efter det beslut som regeringen harfattal och också efter regeringens beslut alt uppla diskussioner med denfranska regeringen är frågan om skadestånd för avtalet hell avförd. Avvad jag lidigare har sagt följer, herr talman, att jag självfallet anser attden handläggning av denna fråga som skett inom regeringen har varil fullttillfredsställande. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Kraftinduslrin har fallat beslut om atl kärnbränsleavfallel skallupparbeias, säger energiministern. Det är intressant. Det skulle vara ännuiniressantare atl få veta, om den svenska har fattat ett sådantbeslut. Del är väl inle den svenska kraftinduslrin som skall bestämma vårenergipolitik och hur vi skall förfara med värt kärnbränsleavfall? Vivet också att del inom den stal som levererar vårt kärnbränsle, dvs. ,bedrivs kraftiga påtryckningar och alt stor skepsis råder där när det gällerjust upparbetning av kärnbränsleavfall, och vi vet ännu inte vilken ståndpunktman kommer alt inta. Det är mycket möjligt alt man kommer alt återgå till denaUityd man haft tidigare, nämligen alt förbjuda upparbetning Omregeringens åtgärder med anledning av visst avtal om upparbetning av kärnavfall av det kärnbränsleavfallsom uppstår genom det kärnbränsle man säljer bl. a. till oss. Hur går det dämed det här avtalet? Jagtycker all det är en oerhört förbryllande och svag argumentering somenergiministern för här, när han försöker slingra sig undan vad som hände isomras. Det skall bli intressant all se fortsättningen av den här affären ochvad som verkligen kommer ut av den, när vi fär se och kan bedöma hurdet kommer alt verka i praktiken. Till dess konstaterar jag bara att minafrågor kvarstår obesvarade. Det är bara omskrivningar och inga konkreta beskedsom jag nu har fått. har fattat beslut om villkorslagen, ,Villkorslagen innebär atl två möjligheter lämnas öppna för bolagen när delgäller atl söka uppfylla lagens bestämmelser. Den ena vägen, låt mig kalla denupparbetningsvägen, föreskriver upparbetningskontrakt och vidare att industrinkan visa atl en helt säker hantering av det slutliga avfallet kan ske. Denandra vägen är icke-upparbetningsvägen, Isamband med den här föreliggande ansökan valde industrin upparbetningsvägen,och har alltså genom att godta villkorslagen också godkänt elt sådanlförfaringssätt. Det betyder inte att den svenska politiken på det här områdetför all framtid är bunden till upparbetningsvägen. Det här kontraktet omfattar,som kanske vet, endast en liten del av den bränslemängd som kanbli aktuell för svensk del. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Visst, jag känner lill villkorslagen, den känner vi alla till. Därfinns de här två alternativen, men del hör inle hit. Vi har inte haft någonslutgiltig diskussion och inte fattat något slutgiltigt beslut i den svenskariksdagen om hur den framtida svenska energiförsörjningen skall ordnas. Detvarju det som den förra regeringen skulle lägga fram förslag om, del skulle havarit klart vid del här laget. Vi väntar fortfarande på förslagel, och därförär det inle alls säkert att vi kommer alt välja industrins väg, som energiministernhela liden talat om. Detär, som jag sade fömt, inte den svenska industrin, det svenskakärnkraftsetablissemanget, som skall bestämma vilken energipolitik som vi skallföra. De frågorna skall avgöras här. Den diskussionen har alltså inte förts ochdet slutgiltiga förslaget har inte lagts fram, och därför vet vi inle ännu, omdet kommer att ordnas på det sättet. Man är ju uppbunden på grund av att manhar tecknat avtal med den franska anläggningen, som f ö, inte är uppförd. Vivet inle vad del kommer all kosta oss och inte heller vet vi vad kommer attsäga om upparbetningen . Det sade senast, om vi för framliden skall väljaupparbetningsvägen eller inte, hör till en annan debatt. De frågor som ställdeslill mig gällde inte detta utan problemet med hantering av upparbet- ningsavlalet med ,säger alt villkorslagens innehåll inte hör hit. Det är ellnågot egendomligt uttalande, eftersom ansökan just följde villkorslagens krav,nämligen att ansöka enligt något av de tvä alternativ som där förelåg, OswaldSöderqvist torde vara något ensam om sin uppfattning atl lagens utformning inlehör till diskussionen närdet gäller att lämna in en ansökan, OSWALDSÖDERQVIST (vpk); Herrialman!Jag har aldrig sagt atl lagen inte hör hil på det sättet, men jag har sagt altvi ännu inle vet hur del framtida beslutet kommer atl se ut. Beslutet skall jufattas av och inte av den svenska kärnkraftsindustrin. Del är delsom är intressant i sammanhanget. Svaret pä den här frågan och den här debatlenvisar alt den förra regeringen och förmodligen också den sittande regeringeninle tillräckligt har salt sig in i saken. Man har överiämnat ål alt sköta de här förhandlingarna, att undertecknaett avtal som binder oss på ell oacceptabelt säll. Antagligen har man gjort delulan att regeringen tillfrågats. Jag har ännu inte fått något svar på denursprungliga frågan: Visste regeringen om atl avtalet undertecknades med de härskadeständsklausulerna? Del är det som är del inlressanta, men det harenergiministern inle svarat på. Beträffande villkorslagen och energipolitikenöver huvud tagel skall vi förhoppningsvis lill sist, det vill jag poängtera,debaUera och besluta om den slutgiltiga utformningen i den här kammaren. 0/77utnyttjande av spillvärme från kärnkraftverk för bostadsuppvärmning Överiäggningenvar härmed slutad, §5 Om utnyttjande av spillvärme från kärnkraftverk för bostadsuppvärmning Statsrådet erhöll ordet för all besvaraLennan () anmälda fråga, 1978/79:60, och anförde: har frågat mig om jag är beredd all med förturhjälpa till och jämna vägen för det s. k. Sydvärmeprojektei för uppvärmning avbostäder, så att arbetena kan påbörjas redan vid Barsebäcksaggregatensplanenliga avsiällningsperiod . Jagvill erinra om att i siU betänkande (SOU 1978:17), Energi,föreslog en rad åtgärder som syftade till aU minska vårt oljeberoende.Kommissionen såg där bl. a. positivt på möjligheterna atl med kärnkraftsvärme,dvs. samtidig produktion av värme och el i kärnkraftverk, minska oljeberoendet. Utredningarom möjligheterna att transportera hetvatten från kärnkraftverken i Barsebäckoch Forsmark till fjärrvärmenäten i resp, och Uppsala-Stockholmföreligger. En ulredning om möjlighelerna all överföra värme från lillGöteborg kommer atl färdigställas . ömutnyttjande av spillvärme från kärnkraftverk för bostadsuppvärmning Somjaglidigare framhållit är jag posilivt inställd lill tanken på alt utnyttjakärnkraftverk för samtidig produktion av el och värme. En självklarförutsättning är att delta kan ske med rimlig ekonomi. Av de aktuella projektenborde en värmeöverföring frän till kunna genomförassnabbast och lill den lägsta investeringskostnaden. Ensådan värmeleverans från block 1 och 2 i skulle kunna leda till enoljebesparing pä i runt tal 300 000 lon , Förulom en minskning avoljeberoendet skulle detta ge påtagliga fördelar från miljösynpunkt. Bl, a,skulle utsläppen av svaveldioxid i sydvästra kunna minska med ca 6 000lon . Ensjälvklar fömlsälining för atl ett projekt av delta slag skall kunna accepterasär att slränga säkerhetskrav skall kunna uppfyllas även efter en ombyggnad. Jagvill i delta sammanhang erinra om vad näringsutskottel anförde i sittbetänkande (NU 1977/78:47) med anledning av förslagel lill lag om vissarörledningar, m, m, Näringsutskoltet utgår från alt, om sä visar sig motiverat,regeringen föranstaltar om en komplettering av det föreslagna koncessionssystemetvid transport av bl, a. olja och naturgas till all även omfatta rörledningarför transport av hetvatten. Denna fråga bereds f n. i . Jag ber attfå lacka statsrådet för svaret på min fråga. Valetnär det gäller den framlida värmeförsörjningen för bosläder i och Lundstår mellan att bygga nya olje- och koleldade anläggningar och alt la vara pådel helvatten som släpps ut i havet lill ingen nytta vid Barsebäcksverket.Det valet borde inte vara svårl för någon med lanke på vad ytterligareförbränning av kol och olja skulle innebära i form av ökade luftföroreningar,svavelutsläpp och cancerframkallande ämnen. Alt utnyttja Barsebäcksverketskylvatten skulle innebära en minskning av olje- och kolimporten motsvarandenärmare olja . Det skulle innebära ett högst väsentligtbidrag lill strävandena att minska vårt slora oljeberoende, Atl säga nej tillSydvärmeprojektei innebär alltså ett gigantiskt energislöseri. Sydkrafthar också beräknat de ekonomiska vinsterna. Dessa kommer även all tillfalla demedverkande kommunerna , Den kalkyl som gjort uppredovisar ett överskoll på sedan investeringar och räntor hardragits av. Statsrådet talade om atl det gäller att få en rimlig ekonomi pådenna typ av projekt. Jag vill säga att del sannerligen inte är mångainvesteringar som i dagens läge ger den höga avkasining som det här är frågaom. Dessulom har vi betydande sysselsättningseffekter- i en första omgång 30000man . Sammanfattningsviskan man säga all ju snabbare Sydvärmeprojektei blir av, desto bättre för landeioch för sydvästra . Ett snabbi klartecken från regeringens energiansvarigebetyder all arbetet kan komma i gäng . Fjärrvärmeleveranserna frånBarsebäcksverkel lill och skulle dä Jaghar nu fått statsrådet svar. Såvitt jag kan se är det mycket positivi.Kanske är del litet oklart vad gäller tidsaspekterna, och på den punkten villjag gärna ha ell klariäggande. Jag vill därför fråga om jag kan lolka CarlThams besked här sä atl han i sin egenskap av regeringens energiansvarigeser positivi pä all och kommunerna nu sätter i gäng medSydvärmeprojektei. Kan alltså och kommunerna med regeringens godaminne nu gå in med ansökningar om tillstånd till de olika myndigheter som ärberörda i sammanhanget? Jag kan svara alt, som jag redan antytt, del somregeringen bl. a. och kanske framför allt kan göra är alt underiättakoncessionsförfarandet i anslutning till det uttalande från näringsutskottetsomjag tidigare refererade till. Beredningen av detta pågår iregeringskansliet, och jag hoppas förhållandevis snart kunna lägga fram ettförslag till . 1övrigt är det klart att det här projektet ytterst vilar på alt fattarett positivt beslut, atl man alltså finner lönsamheten rimlig, och myckel talarför alt den är det. Regeringen kommer då i enlighel med vad jag sagthär alt se positivt på detta projekt, Jag lackarstatsrådet för del här klariäggande beskedet. Därmed borde de ansvariga isydvästra ha fått klara och entydiga besked. Del är väldigt bra all dethar lämnats här ifrån kammarens talarstol. StatsrådetTham log upp möjligheten av en komplettering av den s, k, pipelinelagen lillalt även gälla hetvatten. Den gäller nu enbart transport av olja och naturgas.Del trorjag är en mycket vikiig förbättring när det gällerkoncessionsförfarandel. Menom den här revideringen drar för långt ul i , så i och för sig medföra fördröjning. Därför tyckerjag alt de som är ansvarigaför Sydvärmeprojektei bör uppfatta det så att revideringen av pipelinelageninle får utgöra ett hinder för att man skall komma i gång, utan jag ser det snarastså, att den revidering som behöver göras av den här lagstiftningen väl ändå iförsta hand får effekt när del gäller eventuella helvaltenledningar frånRinghals resp. Forsmark, Sydvärmeprojektei får alltså inte ligga still lilldess har antagit en reviderad pipelinelag, om man nämligen med dengamla lagstiftningen kan komma fram fortare. Det är ju här inle alls fråga omnågra säkerhetsproblem och liknande, de läcks ju upp av den gamlalagstiftningen. 0/77utnyttjande av spillvärme från kärnkraftverk för bostadsuppvärmning Överläggningenvar härmed slutad. 0/77kärnkrafts-bygget i Forsmark §6 Om kärnkraftsbygget i Forsmark Statsrådet erhöll ordet för att besvaraNils () den 24 oklober anmälda fråga, 1978/79:69, och anförde; har frågat mig dels hur snart regeringen beräknar attForsmark 1 skall kunna laddas, dels när arbetena med äter får sällasi gäng i full omfattning och dels när regeringen avser atl ge lillstånd tilluppförande av elt centrallager för utbränt kärnbränsle. Vadbeträffar den första frågan vill jag anföra följande. I det beslut den lidigareregeringen fattade i är med anledning av bl. a, Forsmarksbolagelsansökan enligl villkorslagen om atl få tillföra kärnbränsle sägs attregeringen vid sin bedömning av fömtsätiningarna för en helt säker slutligförvaring av det högakliva avfallet funnit att viss kompletterande geologiskundersökning fordras för atl lagens krav skall vara helt uppfyllda, Enliglvad jag har erfarit är kraftindustrin f n, sysselsatt med atl göra sädana kompletterandegeologiska undersökningar. Näri detta fall Forsmarksbolaget inkommer med en förnyad ansökan enligtvillkorslagen avser regeringen atl överlämna denna till statenskärnkraftinspektion för yttrande. Ominspektionen därvid finner atl osäkerheten har undanröjts beträffande degeologiska förutsättningarna för slutförvaring i avser regeringen attlämna sökanden tillstånd att tillföra kärnbränsle. Delgår f n. inte att närmare ange när ett eventuellt laddningstillstånd kan ges. Tidpunktenär beroende av hur som krävs för de kompletterande geologiskaundersökningarna och kärnkraftinspektionens prövning. Beträffandeden andra frågan så har inriktningen varit att denna höst ta ställning till ombyggandet av det tredje aggregatet i Forsmark skall avbrytas eller fullföljas.Arbetena inom projekiei har begränsats i avvaklan på detta beslut. Deuppgörelser som i samband därmed har träffats mellan berörda parter i projektetförutsätter all ett besked i frågan kommer att lämnas före årsskiftet.Regeringen räknar med atl della skall kunna ske. Somsvar pä frågan om ett centrallager vill jag slutligen efter samråd medbostadsminisiernanföraföljande. () ansökteden om lillstånd enligl 136 a § byggnadslagen (1947:385) altfå uppföra ett centralt lager för använt kärnbränsle vid antingen Forsmark,Simpevarp eller Sludsvik, Regeringenavser alt fatta beslut med anledning av SKBF;s ansökan. Jag har vidfiera tillfällen sedan regeringsskiftet riklat frågor och interpellationertill statsministern och energiministern om kärnkraftsbyggel i Forsmark, OcksåVallenfall och de anställdas organisationer har oroligt frågat hurdet skulle bli med det planerade och beslutade utbyggnadspro- grammet,och det har även gjorts uppvaktningar, bl, a, från kommunens sida. Påalla dessa frågor har lämnats undvikande svar; regeringen har pä olika sättförhalat frågan för atl om möjligl kunna hålla ihop regeringen fram till nästaval. Detgick inle riktigt som man hade hoppats - meningsmotsättningarna var för sloraoch man nådde inte ända fram. Regeringen föll på , Därmed kan mansäga alt kärnkraften visat prov på oanad styrka. Delta utdragna resonemang omenergifrågorna var ell dyrbart och beklämmande skådespel. Det har drabbal allade tusentals personer som trott sig ha en trygg och säker anställning, det hardrabbat företag och kommuner. Nuhar vi fått en enpartiregering som lovat alt lösa energifrågorna och somrimligtvis borde kunna enas i sin uppfattning. Del är därför med stort inlressesom jag har tagit del av svaret på mina frågor, och jag tackar statsrådet försvaret. Päfråga nr 1 om laddningen av svarade alt vissakompletterande geologiska undersökningar skall företas. Det är rikligt attsädana undersökningar pågår. Jag vet själv att fyra aggregat är i arbete vidFinnsjön i norra -det är de s. k. poliliska borrhålen som man häller påmed. Den gamla trepartiregeringen enades om della . Jag villframhålla att del är viktigt all de kompletterande undersökningarna, som jagförstår all man i nu känner sig bunden av, utförs så snabbt sommöjligt, eftersom varje dags försening kostar stora pengar. Det finns 350personer anställda för driften, och de är färdigutbildade och redo alt ta itumed sin verkliga uppgift. I samma grad gäller detta . Men det harvaril oklart hur många borrhål som behöver borras där - fem eller hundra harnämnts i diskussionerna. Kan statsrådet ange ungefär hur detta arbeteberäknas ta? Minandra fråga gällde - tuvan som stjälpte regeringslasset alltså. Närfär verksamheten där återupptas i full omfattning? säger statsrädel all delskall lämnas ett besked , men jag tror det är nödvändigt all detbeskedet lämnas . Det är nämligen så att man har begärtmedel och uppskjutit varslet för de anslällda byggnadsarbetarna, och tiden gårsnart ut. Eftersom del är viktigt att kunna behålla den arbetskraften intakt ärdet nödvändigl att få beskedet så snabbi som möjligl. Kan del ske ? Beträffandefrågan om centrallagret är jag tacksam för det besked som lämnats. Men kan eltbeslut fallas ? Beträffande de geologiska undersökningar som talade om ärdet alldeles rikligt att vi anser att de skall genomföras och atl de skallgenomföras sä, alt man kan få fram den kompletterande informaiion som denlidigare regeringen har begärt. Det blir sedan kärnkraftinspektionens sak attbedöma om de resultat man därvid får innebär alt villkorslagens krav haruppfyllts eller ej. Sedan skall, som jag också har sagt, regeringen fatta det Detär däremot fel atl ställa frågan om hur detta kommer atl ta lill mig.Den frågan bör ställas till dem som är ansvariga för borrningarna. Del ärriktigt atl del har stått all läsa något olika uppgifter i tidningarna -jag kanbara hänvisa till dem och till de bedömningar som de ansvariga har gjort. Vadbeträffar harjag ingenting alt tillägga utöver vad jag redan harsagt, utom möjligen att det är min bestämda avsikt att regeringen skall ha ettförtroendefullt samarbeie med kraftinduslrin på grundval av de olikasäkerhetskrav som riksdag och regering uppställer. Vi skall därför ansträngaoss och se lill alt det inle uppstår någon lidsutdräkt i onödan. Tillsist: Vad beträffar centrallagret för använt bränsle - del s, k. CLAB -kan jagsäga atl elt besked skall komma . NILSHJORTH (s); Det verkar litel egendomligt atl statsrådet lägger ansvaret för deytteriigare geologiska undersökningarna på dem som utför borrningarna. Statenskärnkraftinspekiion godkände ju den förra ansökan om all få ladda. Likaså harKBS ansett att det svenska urberget är lämpligl. De instanserna har alltsåredan godkänt ansökan. Det är regeringens åtgärder som har gjort atl man måstegenomföra dessa ytterligare arbeten. Därför har regeringen ett ansvar och skallinle försöka skylla ifrån sig pä de andra institutionerna. Detär vikligt all man kan behålla den arbetskraft som är anställd för det iredjeaggregatet i Forsmark, Som jag sade har man för ett trettiotal man skjutit påvarselliden, som går ut . Kan jag tolka statsrådets svar som althan är beredd atl rekommendera aU behälla den arbetsstyrkan tilldess alt besked kan lämnas om att man kan sätta i gäng arbetena i fullomfattning igen?