prot · G209118 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:118 Förhandlingarna leddes avandre vice talmannen. § 1 Justerades prolokollelför . § 2 Om revisionen avstatsförvaltningen Budget- och ekonomiministern erhöllordet för att besvara () anmälda interpellation,1978/ 79:167, och anförde: i sin interpellation frågat 1. vilka slutsatser jag drar av etl i inierpellationenrelaterat ärende om vikten av att den statliga förvaltningen granskas genom eneffektiv och oberoende redovisningsrevision, 2. om jag ämnar la någol iniiialiv för all påverkaeller påskynda arbetei på en förändring av revisionskontorsorganisalionen. Revisioni statsförvaltningen kan i princip uppdelas på tvä olika aktiviteter, även omgränserna dem emellan är flytande. Redovisningsrevision syftar bl. a. till attsäkerställa atl myndigheternas redovisning är rättvisande ochförvaltningsrevision syftar till alt säkerställa att verksamheien bedrivseiTekiivt. Nuvarandeordning för redovisningsrevision av slatsförvaliningert beslöts av (prop. 1967:79, SU 1967:82, rskr 1967:194). Beslutet innebar i korthetalt den centrala myndigheten för revision av statsförvaltningen,, organiserades för alt utföra huvudsakligenförvaltningsrevision och aU särskilda revisionskonior, administrativt knutnatill s. k. värdmyndigheter, inrättades för alt bedriva främst redovisningsrevision. Riksrevisionsverkel(RRV) fick genom beslut ett tillsynsansvar för revisionskonloren. Tankeni beslut var att redovisningsrevisionens oberoende, integritet ochkvalitet bl. a. skulle garanteras genom RRV:s tillsyn av revisionskontoren ochgenom den s. k. anmärkningsprocessen. Dennya revisionsorganisationen blev fullt genomförd är 1976. I samband därmed togRRV självt initiativet lill en utvärdering av verksamheten. Enligl vad jagunder hand har inhämtal har utvärderingen nu genomförts sä långt atl verket,efter att ha remitterat sin ulredning till värdmyndigheterna varvid ävenrevisionskontoren får lämna sina synpurtkter, kommer au lämna regeringen enrapport med förslag lill älgärder beträffande denslalliga revisionsorganisationen. Jag tycker atl det är värdefulllatl etl verk på detta sätt självt tar initiativ lill all utvärdera sinverksamhel. Rapportenfrån RRV bör enligt min mening remissbehandlas. Det ankommer därefter päregeringen atl på grundval av rapporten och remissmaterialet vidta lämpligaåtgärder. Jag kan inte nu la ställning lill om älgärder bör vidtas och i såfall vilka. Jag vill därför inle heller nu uttala mig om huruvidaorganisationen av den statliga revisionen behöver ändras i sådani avseende altfrågan skall underställas för beslut. Regeringen kommer självfalletall bereda ärendet med den skyndsamhel och omsorg som ärendets vikt motiverar. Jagvill betona betydelsen av alt en tillfredsställande redovisningsrevision sker istatsförvaltningen. Varken regering eller riksdag kan fatta beslut om anslag omde inle kan lila på all det underiag som anslagsberäkningarna bygger på, dvs. ide flesta fall myndigheternas redovisning av resursåtgång och resultat, ärrättvisande. Ett sätt all garantera atl anslagsredovisningen är rättvisande ärredovisningsrevision, medan förvaltningsrevisionen bidrar lill alt höjakvaliteten på redovisningen av resultat och effekier. Jag tackar budgelministern för svarei pä min interpellation, etl svarsom innehåller vissa positiva besked men som ändå i väsentliga avseenden ärsvagt. Positivtär all ett utredningsförslag som rimligtvis syftar lill en förstärkning avredovisningsrevisionen nu föreligger. Jag vill visserligen påstå all dellaförslag kunde ha tagils fram lidigare och atl flera förslag funnits som kundeha skickats ul lidigare. Men utskickas i alla fall, om jag är rättunderrättad, som denna debatt äger rum etl förslag till ett antalmyndigheter. Det är bättre sent än aldrig, och jag finner det glädjande atlbudgelministern fått löfte om ett definitivt förslag från verket undervåren,,vilket rimligtvis måste vara inom halvannan månad. Sombudgelministern framhåller är det också ulan tvekan värdefullt attriksrevisionsverkel självt tagit iniiialiv lill alt utvärdera den här verksamheten.Det råder ingel tvivel om all förändringar på della område hade kunnai dröjaavsevärt myckel längre lid, om inte en aktiv avdelning pä riksrevisionsverkelverkligen följt upp och bevakat den här delen av revisionsverksamheten istatsförvaltningert. Vaddet nu framtagna förslaget innebär vel självfallet inte jag. Men jag vill gärnafråga budgetministern om hans svar kan tolkas så att det slutgiltiga förslaget,som kommer all föreläggas regeringen , därefter kommer att utsändaspå en ordentlig remissomgång. Med hänsyn lill frågans vikt vore det onekligertlämpligt all så skedde. Även om utredningsmaskineriel nu mal i sin sedvanligt lugna takt finnsdel skäl alt understryka vikten av att de nuvarande förhållandena på deltaområde ändras - och del oavsett vad olika verk gör och inle gör. Det är ändåytterst regering och riksdag som har ansvarel för att revisionen av denstatliga förvaltningen är effektiv. I själva verket har behovetav en effektiv kontroll under de senasie åren ökat. Den s. k. automatiken ikostnadsökningarna har lett lill alll högre totalkostnader för den offentligaförvaltningen, som utrymmet för nya reformer minskat. Nya verk ochmyndigheter har i snabb takt vuxit upp, utan att politikerna alla gånger haftett tillfredsställande infiylande över utvecklingen. Politikernahar faktiskt suttit i en rävsax. Man har tvingats atl av medborgarna ta ul högaskatter, vilkas användning man fått allt mindre möjligheler all påverka. Detär denna, mycket schematiskt beskrivna, utveckling som enligt min och moderatasamlingspartiets uppfattning gör alt ingen möda får sparas när del gäller alteffektivisera statsförvaltningen och all bygga upp en effektiv kontrollapparat.Flera förslag i den riktningen har vi gett i vår parlimotion nr 1108 lill åretsriksmöte. Vilkaär då bristerna i just den här delen av den slalliga revisionsverksamheten?Den saken diskuterade budgelministern och jag för drygl ett är sedan, men tålmig ändå erinra om fyra punkier: Revisorerna står i ett beroendeförhållande lill deverk de är satta att granska. Detta belyses bl; a. av del fall som jagrelaterat i inierpellationen. Revisionskontoren har otillräckliga resurser. Redovisningsrevisionen har delvis oklartformulerade arbetsuppgifter och ansvarsområden. Redovisningsrevisionen får ett svagt stöd -eller ivissa fall ingel stöd alls - från riksrevisionsverkel, vilket självfalletytteriigare bidrar till ett beroendeförhållande mellan revisorerna och dem somskall granskas. Somen femte och mycket väsentlig punkt irorjag att man lilet tillspetsat kan sägaalt det revisionsarbete som utförs inte leder lill någonting, eftersom någonrapportering till regering eller riksdag inle sker. Själva huvudsyftet medrevisionsverksamhetert, nämligen alt lämna uppgifter till huvudmännen för enverksamhet - i della fall medborgarna företrädda av riksdag och regering - omhur verksamheten har bedrivits, förfelas med den nuvarande revisionskontorsorganisalionen. Altresultatet av den nuvarande verksamheien är svagt framgår också av all revisornpå grund av resursbrist i 156 av 234 avlämnade revisionsberättelser förbudgeiårei 1977/78 avstått från au uttala sig om redovisningen. I långl över halvaantalet fall har alltså revisorerna inte ansett sig kunna göra något uttalande.I endasl 22 fall, motsvarande 9 96 av det totala antalet avgivnarevisionsberättelser, har berättelserna varit ulan invändningar. Del är siffrorsom borde stämma en budgetminisler lill eftertanke. Vadbeträffar resurserna kan det kanske finnas skäl atl nämna att i det ärendesomjag relaterat i inierpellationen kriiik riktats mot revisionskontorei föralt man inte tidigare framställt den anmärkning som inlämnats till RRV. Mendå bör man observera att revisionskontorei i fråga under samtliga är utom etlframhållit atl det inte haft tillräckliga resurser för atl genomföra enfullständig granskning av verksamheten. Detta är ett exempel på hurbristfälligt det hela fungerar. Den värsta bristen är emellertid enligl minuppfattning det problem som ligger i beroendeförhållandet mellan granskare ochgranskad i den nuvarande redovisningsrevisionsorganisationen. För atl belysahur man ser på denna sak inom den privata sektorn vill jag citera regel nr 2 iRegler för god revisorssed, antagna av Föreningen revisorer; "Ledamotskall utöva sitt yrke med självständighet och objektivitet. Han måste därförvid elt uppdrag alltid vara oberoende i sina ställningstaganden. Brister dessaförutsättningar, skall han avböja respektive avsäga sig uppdraget. Deltagäller likaledes då omständigheterna är sådana alt del kan ge anledning lillbefogat tvivel om ledamotens oberoende." Påden privata sektorn finns del alltså en mycket härd regel på del här området. Vadkan man då ställa för krav på den offentliga sektorn i detta sammanhang? Jagskulle gärna vilja citera en av de revisorer som hardeltagit i utvärderingen avverksamheten i den här RK-orgartisalionert. Han säger all "behovet ävenoberoende extern revision är större för myndigheter eller verk än t. ex. föraktiebolag med hänsyn till offentlighetsprincipen och den skallebetalandeallmänhetens berättigade krav på en verifierad rapportering om en offentligverksamhets ekonomiska förhållanden". Jag vill för min del gärnasäga all jag instämmer i den bedömningen. Medhänsyn till vad jag nu har sagt är del sä myckel mer beklagligt atl del inleförekommer någon oberoende extern redovisningsrevision av den statligaverksamheien. Jag lycker också att del är beklagligt alt budgetministern isill svar inte klart uttalat att det finns ett behov av en sådan. Förall belysa hur man inom statsförvaltningen ibland kan se pä sådana här frågor vill jag gärna citera ur SFS 1976:723 om förenade fabriksverkert. Där konstateras först; "Fabriksverken skall genom revision övervaka all verk samheten bedrives ändamålsenligt, effektivt och ekonomiskt . Revisio nen skall vidare omfatta granskning av räkenskaper, intern kontroll och årsredovisning. Viktigare resultat av revisionen skall redovisas för styrel sen." Härefterframhålls i 27 §; "Fabriksverken prövar anmärkningar som har framställtsvid revisionen. Fabriksverken får lämna anmärkning ulan vidare åtgärd, om detanmärkta förfarandet varit till fördel för verket eller rimligl från desssynpunkt eller om andra särskilda skäl föreligger." Avdetta framgår att fabriksverken skall kunna negligera ert anmärkning mot ettkanske direkl felaktigt förfarande, om förfarandet har varit lill fördel förverket. Jag hoppas alt budgelministern är lika häpen som jag över atl en sådanhär bestämmelse kan förekomma. Vadbör man dä göra för all stärka redovisningsrevisionen? Här står självfalletolika möjligheter lill buds. I motionen 218 lill årets riksdag harjag framförttanken att vi i , som man redan gjort i flertalet västdemo-kraiier,borde fiytta huvudmannaskapet för hela kontrollen av den statliga verksamhetentill . Såväl den verksamhel som utförs av RRV somredovisrtingsrevisionert skulle alltså föras in under huvudmannaskap.Jag begär nu inle atl budgetministern skall ha någon uppfatining i dennafråga och egenlligen inle heller att han i sin egenskap av budgetminislerskall ställa sig positiv till ett sådant förslag. Men nog ärdet rimligt att avbudgelministern begära något utlalande om revisionen framöver. Argumenten motden nuvarande tingens ordning är, såviii jag förstår, överväldigande och därförharjag velat uppehålla mig en del vid den kriiik som kan riktas mot dennuvarande revisionsorganisalionen. Jagtycker också alt det finns skäl att nämna atl de revisorer som arbetar inom dennuvarande organisationen själva har frapifört klagomål över sin arbetssituationoch ,'alltså , vid en uppvaktning hosgeneraldirektören för RRV framfört önskemål om en annan organisationsform. Delär verkligen inte svårt att förslå atl revisorerna ule pä revisionskontorenönskar ändringar på det här områdei. Jag kan försäkra budgelministern all detfinns mer än ett exempel pä atl del inte är odelat angenämt alt varaunderställd den verksledning som man är satt all granska. I själva verket ärdel ganska självklart alt det förhåller sig pä det viset. Enligt min meningfinns det all anledning alt la hänsyn lill att inte bara utomstående bedömareav den verksamheten har kritiserat förhållandena utan alt revisorerna självaanser au de inte kan göra etl fullgott revisionsarbete somredovisningsrevisionen nu är uppbyggd. Jagvill nu fråga budgelministern, om han är beredd all klart uttala all ändringarpä del här områdei måste lill. Jag är litet orolig över all budgelministern isitt svar sade att han inte nu kan "la ställning lill om ålgärder börvidtas och i så fall vilka". Vidareskulle jag av budget- och ekonomiministern vilja ha elt svar på den första avde två frågor som jag framställt i min interpellation, nämligen om den iinierpellationen relaterade händelsen får att dra några slutsatserom vikten av en oberoende revision. Jag lycker alt man på den punkten kanbegära ett principiellt ställningstagande från budget- och ekonomiministern,eftersom han, när vi debatterade frågan för drygt etl år sedan, sade sigpersonligen vilja nära följa arbeiei på del här områdei. Jag förstår attbudget- och ekonomiministern då inte kunde uttala någon bestämd uppfattning.Jag hoppas dock atl jag nu kan få etl någol klarare besked beträffanderedovisningsrevisionens framlid. Budget- ochekonomiministern : Herr talman! Lät mig än en gång betona betydelsen av att vi har en effektiv statsförvaltning och en tillfredsställande redovisnings- och förvaltningsrevi sion av statsförvaltningen. Det är av största betydelse för oss alla - för regeringen och , som har atl besluta om ramarna för stats förvaltningens verksamhet, men självfållet också för oss som medborgare, som genom skatter och avgifter får betala verksamheten. Jag kan alltså inle nog betona den vikt jag lägger vid alt vi haren effektiv statsförvaltning ochen . « '«. Vidarevill jag lillägga alt jag är glad över att ledamöter av genomfrågoroch interpellationer pä detta område visar det engagemang som JoakimOllen gjon. Del gläder mig också att vi inte begränsar diskussioner och beslut enbarttill frågan om anslagens storlek och antalet tjänster samt lokaliteter ochannat, ulan att vi också granskar den offentliga förvaltningen från meraprincipiella utgångspunkter. Jag är alltså glad över det engagemanget. Viär medvetna om atl det finns brister i den offentliga förvaltningens revision.Den rapport som utarbetats inom RRV styrker den uppfattningen, även om bildeninte är fullt så mörk som tecknade den. Det ärju inte sä att delbara är avgivna rapporter som är mätare av revisionens omfattning ocheffektivitet. Revisionen kan fullgöra en betydelsefull uppgift också genom denrådgivning som sker i samband med granskningen. Beträffandede i inierpellationen och i det senaste inlägget gjorda illustrationerna tillbrister j.förvaltningen vill jag inte säga mer än att jag ser dem just som enillustration lill all det finns svagheter i vår redovisningsrevision som vi börkomma lill rätta med. Jaganser nog atl det är både försvarligt och förklariigl att jag inte nu tarståndpunkt lill förändringarnas omfattning och karaktär utan vill invänta denutredningsrapport som är under utarbetande samt remissbehandlingen av denna. PåJoakim Ollens konkrela fråga om remissbehandlingen vill jag svara att en sådanremissomgång kommer. Vi kan möjligen ha olika meningar om vad uttrycketordentlig remissomgång betyder, men jag kan försäkra att det också för oss ärvärdefulll all mänga myndigheter och organisaiioner representerande olikatyper av erfarenheter får yttra sig över rapporten. Jag noterar självfallet med lillfredsslällelse alt budgelministern ochjag har samma principiella grandinställning i fråga om vikten av all denoffentliga förvaltningen granskas sä effektivt som möjligl. Efterbudget-ministerns vänligheter är det naluriiglvis svårt att fortsätta all varakritisk, men jag vill nog ändå vidhålla att den av mig här uppmålade bilden avhur redovisningsrevisionen fungerar är verklighetstrogen och atl det t. o. m.finns inslag i den bilden som skulle kunna målas med ännu mörkare nyanser ändem som jag använde. Jagär emellertid glad för au budgelministern framhåller att en del av det som jaghar pekat på i inierpellationen illustrerar svagheter i redovisningsrevisionenoch för att han också säger atl förändringar bör komma lill stånd. Jag harförståelse för att budgelministern inte vill uttala sig om förändringarnasomfattnirtg och karaktär, men jag vill på en punkt upprepa min fråga -och därkan jag kanske få etl ganska kon svar - nämligen huruvida deltaställningstagande innebär att budgelministern anser att det finns elt behov aven oberoende redovisningsrevision och att förändringar för att åstadkomma ensådan måste genomföras. Anledningen atijag var lilet orolig var allbudgelministern i sitt första anförande sade, alt han inte ville la ställningtill bl. a. om åtgärder behövde vidtas. Budget-och ekonomiministern : Herr talman! De kortast möjliga svarenärju "ja" och "nej", och jag kan inte , med hänsyn tillatt den aktuella rapporten skall gä ut pä en ordentlig remissomgång, ge ettsvar i sådana termer. Jag tycker faktiskt alt det skulle vara fel av mig attgöra det innan myndigheter och organisaiioner har fäll tillfälle atl granskarapporten. När den remissomgången är färdig skall jag ge elt kort och klartsvar på fråga. Omutbyggnad av Frösö flygstation JOAKIMOLLEN (m): I etl relativt långl första anförande beskrev jag en rad av denackdelar som är förenade med den nuvarande redovisningsrevisionsorganisationen.Jag begär inte atl budgelministern skall säga exakt hur förhållandena nu skalländras, men jag vill ändå avslutningsvis beklaga att han inie här hardeklarerat att väsentliga förändringar måste genomföras för alt effektiviserakontrollen av den statliga verksamheien pä denna punkt. Väsentliga förbättringar måste genomföras. Lät mig sedan beträffandefrågan i vad mån de skall få formen av förändringar av organisationen vänta medatt ta ståndpunkt tills vi har fått rapporten och remissinstansernas yttranden.Låt mig sedan tillägga, att jag är bekymrad över de svagheter som finns iredovisningsorganisationen också om bilden inte skulle vara fullt sä mörk somJoakim Ollen har tecknat den. Överiäggningen varhärmed slutad. § 3 Om utbyggnad avFrösö flygstation Kommunikationsministern erhöllordet för att besvara () anmälda interpellation,1978/79; 155, och anförde: har frågal mig om jag är beredd alt vidta sådana åtgärdermed hänsyn lill den aktuella silualionen vid Öslersund/Frösö fiygstation all enutbyggnad av stationen snarasi kommer till stånd. 'i Jämtlandslän har i skrivelse hos hemställtom alt sädana åtgärder vidtas att planeringsarbetet för utbyggnad av en nyflygstation vid kan återupptas av luftfartsverket samt atteforderiiga medel ställs lill förfogande för genomförande av utbyggnadensnarasi möjligt. Enligtinstruktionen för luftfartsverket svarar verket för den civila luftfartensmarkorganisation samt driver och förvallar statens flygplatser för civilluftfart. Av interpellation och skrivelse framgårau flygplatsfrägan i berör ett flertal intressenter. Länsstyrelsensframställning har därför remitterats lill luftfartsverket för yttrande efterhörande av chefen för flygvapnet, statens vägverk, arbelsmarknadssty- 9 protokoll 1978/79:116-119 Om utbyggnad av Frösö flygstation relsen,beredningen för turism och rekreation, och kommun. Isammanhanget vill jag också erinra om all den s. k. lufttransporiuired-ningentillkallades av regeringen . Huvuduppgiften för ulredningen är altmed utgångspunkt i en översiktlig analys av del inrikes flyglinjenätet föreslåen lämplig flygplatssirukiur, som i första hand tillgodoser kraven på tillfredsställandeinterregionala flygiransporter. Förfortsall utnyttjande av den militära flygplatsen i för civil trafikmåste vissa älgärder vidtas. Eftersom frågan om utbyggnad av flygplatsen f n.är föremål för remissbehandling är jag inte beredd atl närmarekommerttera fråga. När remissbehandlingen är avslutad kommer jaggivetvis atl snabbi pröva frågan. Jag ber all få lacka kommunikationsministern för svarei på mininterpellation. Jagbeklagar alt svaret inte har kunnat innehålla mer av en viljeinriktning för delfortsalla handlandet utan närmasi innebär alt kommunikationsministern skallavvakta vad remissinstanserna säger. Iskilda sammanhang har under senare lid blickarna riktats på de bristfälligaresurserna vid flygstationen. Flygvapnet har påtalat atl flygstatio-nenegentligen är felplacerad ur sekretess- och säkerhetssynpunkt.Luftfarts-inspektionen har i samband med en inspektion av flygplatsenframställt mycket allvarliga anmärkningar beträffande de bristande resurserna,och man har framhållit all situationen när det gäller stationsplattan också hargivit upphov till allvariiga incidenter, som hade kunnai få myckel olyckligaföriopp. har inspekterat arbetslokalerna istationsbyggnaden och framställt allvariiga anmärkningar belräffandearbetsförhållanden för personalen. Kapacitetenvid flygstationen får anses vara en direkt begränsande faktor förturistnäringens fortsatta utveckling. Redan nu har kapacitetsproblemen päflygstationen gjorl det alll svårare att upprätthålla flygtrafiken ulanförseningar och andra olägenheter för passagerarna. Förhållandena påstationsplattan orsakar också slora bekymmer för den s. k. chartertrafiken. Delfinns givetvis anledning atl räkna med atl charlerresandet till och från länetkommer all expandera i takt med utbyggnaden av de kommersiellaturistanläggningarna i länet. Jag fick själv en illustration lill detta problemsamma dag som jag lämnade min interpellation, . Jag tog däeftermiddagsflyget hem lill och möttes vid flygplansirappan avpersonal, som med beklagande sade; "Vi kan inte tillåta passagerarna frånden reguljära luren all gä in i stationsbyggnaden. Ni får vara vänliga attvänta pä ert bagage utomhus, därför atl stationsbyggnaden är överfylld avcharlerresenärer." Dä frågar man sig naturligtvis: Är dettatillfredsställande? Jag skulle vilja kompletteramin interpellation med ett par frågor lill kommunikationsministern.Om nu remissbehandlingen vitsordar att förhållandena är otillfredsställande,vilket är väl bekant sedan mycket läng tid -frågan ärju inte ny -är däkommunikationsministern beredd att omgående föranstalta om erforderiiganybyggnader vid Frösöfåltet? Och hur pass snart kan man vänla ett beslut i denriktningen? Om del dröjer avsevärd tid - vilket del finns skäl atl förmoda -ärdå kommunikationsministern beredd att, med hänsyn lill personalertsarbetsförhållanden och lill allmänhetens behov av service, medverka tillprovisoriska lösningar av lokalfrågan, så atl del mesl akuta problemet kanlösas? Del är knappast tillfredsställande att resenärer med ordinarie fiyg inteens kan utnyttja befintliga lokaler. Jag vill först säga lill all det i det svar somjag haigivit finns en viljeinriktning, nämligen - som jag nämnde - att ålgärdermåste vidtas för fortsatt utnyttjande av den mililära fiygplatsen i civil trafik. Detär här frågan om vad man skall göra både pä lång och pä kort sikt. Som NilsÅsling sade är det inte tillfredsställande förhällanden på flygplatsen f n. Menanläggandet av etl nytt terminalområde lar, med planering, projektering ochbyggnadstid, - enligt de intressenter som var uppe hos mig i fredagstar del fem är. Trafikutvecklingen på flygplatsen har under del senasie åretvisat att vissa älgärder måsle vidtas också på kort sikt. Enligl vad jag harerfarit har luftfartsverket just därför lagil upp den här frågan med chefen förflygvapnet, varför jag utgår frän alt de älgärder som fordras på kort siktkommer till stånd. Pä det sättet är det alltså möjligt att omgående pröva vadsom skall göras föratt de problem som just nu föreligger på flygplatsen skallkunna rättas lill.