prot · G209163 · 1978-12-31 00:00:00 — Ibörian av detta år presenterade uiredningen om sjukvårdens inre organisation,SIO, en idépromemoria där vårdlagsbegreppet lyfts fram. Jag lycker att detfinns skäl att citera följande ur det som SIO skriver i sitt betänkande: "Kommitténhar funnit att en utveckling av arbetsorganisationen mot ökat lagarbete medpersonalen organiserad i vårdlag skapar de bästa förutsättningarna förkontinuitet i kontakterna mellan patient och personal, för information tilloch frän patienten, för inflytande för patient och personal och för Husläkarsystem,m. kontinuerligfortbildning i arbetet. Kommittén föreslår därför au en organisation medlagarbete/värdlag prövas och utvecklas inom hela hälso- och sjukvården." Kommitténär enig i denna slutsats. Bakom förslagel står framstående folkpartistiskasjukvårdsexperter, med egna erfarenheter frän fältet. Denensidiga betoning av husläkarbegreppei som regeringen har svarat för och .somPer här driver tycker jag är ell steg tillbaka för sjukvården. Den lidborde vara förbi när man odlar myten om den vita rockens magi. Läkaren ärprecis som all annan värdpersonal en vikiig del i sjukvårdsorganisationen. Förpatienten är även distriktssköterskan, sjukgymnasten, undersköterskan m. fl.av betydelse för vårdkonlinuileien. Utskottsmajoritelensställningstagande lill propositionen innebär inle att vi avvisar behovet avvårdkontinuilet. Om någon skulle tro att vi gör del, tycker jag attvederbörande skall läsa vad som står i utskotlsbetänkandet. Tvärtom understryksangelägenheten av bättre närhet mellan patient och vårdpersonal. Jag tycker alldel här bör råda enighet om behovet av att förbättra kontakten mellan patienteroch sjukvårdspersonal. En mänskligare och personligare sjukvård är alltså lillgagn både för patienten och för vårdpersonalen. Jagvill sedan vända mig lill sjukvärdsministern med en fråga belräffande denvulgärpropaganda som hon själv använde vid ell besök i denna vecka.Sjukvårdsministern påstod därvid atl och socialdemokraterna sviker önskemålethos miljoner människor om en fördjupad personlig relation mellan sjukvården ochpatienterna. Jag ställer frågan till sjukvårdsministern: detta referat ienlighet med vad sjukvärdsministern har sagt? Om svaret är ja, vill Jag ha etlbesked om vad sjukvårdsminislern grundar detla uttalande på. Förmedborgarna innebär utskotlsmajoriieiens förslag all konlakien mellan patienteroch vårdpersonal förbättras för framliden. Vi kräver, vilket också harframförts av olika talare här, av regeringen att den presenterar ellåtgärdsprogram för utbyggnaden av primärvärden där personallillgångengaranteras. En utbyggd primärvård ger automatiskt bättre vårdkontinuilet. Vifastslår också atl kontinuiteten skall ulgå från vårdlagsbegreppel, som är eltuttryck för den betydelse som all vårdpersonal har för en fungerande sjukvård. PER () kortgenmäle: En del argument börjar upprepas i denna deball, ochjag skall inte bidratill det. Jag skall bara helt kort ställa den frågan lill , omhan för del kan ge ett besked till och tillÖvertorneå när det gäller utbyggnaden av ett husläkarsystem där. Man använderpä båda ställena benämningen husläkarsystem. Tycker att man därbör ha en knäpp på näsan från för detta, eller är det bra au man därbygger upp ett husläkarsystem? Är det så atl man skapa orealistiskaförväntningar hos befolkningen i dessa områden genom att bygga ut etthusläkarsystem? RUNEGUSTAVSSON (c) kort genmäle: Jag har inte så noga studerat vad bl. a. landstinglägger in i delta begrepp, men Jag har uppfattat det sä att man där arbetarvidare enligt de riktlinjer som är uppdragna för den sjukvårdsorganisation somvi lidigare diskuterat här och som redovisas i utskotlsmajoritetens skrivning. PERGAHRTON (fp) kort genmäle: De kallar del Ju, , för husläkarsystem, och det voreändå ganska vettigt alt tala om huruvida det är O.K. att de kallar del förhusläkarsystem eller om även det innebär atl det skapas orealistiskaförväntningar. På den frågan kan väl svaret endast blija eller nej. Ärdet O.K.att de kallar det för hlisläkare eller är det fel? RUNEGUSTAVSSON (c) kort genmäle: Så myckel demokrati finns del väl i atl desjälva har möjlighet alt avgöra den saken. Jag tycker inie atl vare sig jageller Per skall försöka att mästra dem. Husläkarsystem,m. Flera talare har varil inne på den störsla svagheten i svensk sjukvård,nämligen bristerna i den öppna värden uianför sjukhusen. Orsakerna har ocksåberörts: bristen på distriktsläkare och distriktssköterskor men också deorganisatoriska bristerna. Detkommer att la tid att rätta till det här med distriktsläkare och distriktssköterskor.Det går fortare att klara av organisatoriska brister. En fungerande närvärdblir det nog inte förrän vi får elt tillräckligt antal kunniga anställda. Idagens debatt har därför vill jag anlägganågra synpunkter. Landstingsförbundetär helt enigt om att en fungerande närvård är mycket vikiig, kanskelandstingens viktigaste uppgift. Vi är också eniga om att bästa möjligakontinuitet skall eftersträvas. Man skall fä möjlighet all träffa samma doktor,samma distriktssköterska och samma värdlag såväl pä läkarstationen som påsjukhusen. Detta är viktiga och bra saker. Landstingenärju litet olika på olika håll. Resurserna är också olika. Därför skall jagövergå till att teckna min egen idealbild. Det bör vara små läkarstationer, 3-5läkare, etl antal distriktssköterskor och sjukgymnast. Jag anser ocksä alt detär viktigt atl man i slörre kommuner och städer fär stadsdelsbaserade enheter.Det är också bra, om det vid mänga av de här enheterna kan byggas upp lokalasjukhem. För att det hela verkligen skall kunna fungera behövs det också enfast anställd, kunnig personal. I stora delar av landei är det härvidlag enganska hopplös situation. En stor del av sjukvården sköts avtvämänadersdanskar. När 70-80-äringar i min egen hemkommun kommer från dendanske läkaren kan de på skelleftebondska säga till sköterskan: sa doktorn?Då är del inte någon vidare bra sjukvård. Husläkarsystem,m. Trolsalll är landstingen myckel glada över alt få den här hjälpen av danska läkare.Det säger en hel del om situationen. Självfalletskulle det vara mycket bra för den öppna vården, om personalen blev så fast auden lärde känna patienterna - familjeförhållanden, social miljö, ortensarbetsmiljöer m. m. Därigenom skulle myckel vara vunnet. Man skulle kunna gebättre stöd och riktig hjälp. Del här gäller inte bara sett frän patientenssynpunkt. Enligt min mening måste det ocksä vara bra frän personalens synpunkt.Jag vägar påslå all landets alla landsting intensivt längtar efter att antaletkunniga och fast anställda distriktsläkare, distriktssköterskor och övrigpersonal är tillräckligl stort, sä atl det blir en närvärd värd namnet. Stridhar nu utbrutit om ordet husläkare. För de praktiska landstingsmännen ochlandsiingskvinnorna är den striden mindre intressant. Intressant är däremol t.ex. den skrift som en enhällig styrelse föreläggerLandstingsförbundets kongress i . Del är en debattskrift omläkarsiyrningsfrägor. Intressantär ocksä vårt arbete för att snabbt få fram fler distriktssköterskor saml demodeller för kontinuitet som Spri har arbetat med, som häller påall vidareutvecklas och som vi är överens om att fortsätta att vidareutveckla. Sedanvill Jag ta upp den proiokollsanieckning som har berörts här i några inlägg.Del gäller de överiäggningar som skall hällas om kontinuitetsfrägor mellanregeringen och . I protokollsanteckningen slår bl. a. aukoniinuileisuiredningen skall vara ett av underlagen. Jag tycker inte att detär något konstigt med den protokollsanteckningen. Del är ändå en rätt erfarenlandstingspolitiker, , som har Jobbat med koniinuileisuiredningenoch haft en hel serie duktiga experter till sill förfogande. Där finnsnaturligtvis en hel del, men del finns också saker och ling alt diskutera sominte står i utredningen. Såsomordförande i och även i Spri vill jag säga all vi ärberedda all diskutera sakfrågor med regeringen. Vi har inlett dessadiskussioner, och enligt min bedömning går de bra. Det gäller praktiska frågorsåsom hur vi snabbare än nu skall kunna öka allmänläkarlillgången och detgäller organisatoriska frågor som har med jour, beredskap,palienimoitagar-funktion m. m. att göra. Tillregeringen vill Jag avslutningsvis säga all om vi snabbi vill skapa enfungerande närvård, måsle ganska tuffa beslut fattas. Del gäller såvällandstingsvärlden som regeringen. Del har varil en någol förvirrad debatt. Jag har begärt ordet för attingen på minsta sätt skall sväva i tvivelsmål om var moderala samlingspartietstår i denna fråga. Frånmoderal håll har vi länge arbetat för atl patienterna skall kunna ha en fastkontakt med en egen läkare - en husläkare om man sä vill - som de harförtroende för och som är väl förtrogen med deras problem och den miljö som Del är, som vi ser del, en grundläggande förulsällning för enmänskligare och bättre sjukvård. Detvar också på moderat initiativ som kontinuitelsutredningen, den s. k.husläkarutredningen, tillsattes. Vi delar helt de synpunkter som har förts framfrån folkpartihåll om angelägenheten i detla. Vi står också helt bakom 1976 årsregeringsdeklaration, inte bara när del gäller införandet av envårdnadsersältning lill småbarnsföräldrar utan också när det gäller all"stegvis organisera öppenvården som ett system med husläkare och mindrevårdenheter". Låtmig än en gång erinra om direktiven lill husläkarutredningen: "Såvälallmänläkare och specialister inom den offentliga öppna vården som privatläkarebör kunna inordnas i systemet." Det var inte en slump att de formuleradespä delta vis, utan det var för atl systemet skulle kunna passa olika patientermed skilda behov - ocksä patienter med mera ovanliga vårdbehov, som i storutsträckning kanske bäst tillgodoses av specialister och teamen kring dem. Låtmig också erinra om atl en mindre vårdenhet nära patienten i allra högsta gradkan vara just en ensampraktikermoUagning. Härhar talats om helhetssyn, kontinuitet och lättillgänglighet. Jag skulle lill dellavilja foga tre, som vi ser det, myckel viktiga begrepp, nämligen kvalitet,valfrihet och allsidighet. Kvalitet innebär bl. a. att allmänläkarutbildningenmåste ges en sådan kvalitet au allmänläkarna kan klara det slora flertaletpatienter. Såsom eu första steg utökades också allmänläkarutbildningen avtrepartiregeringen med sex månaders långvård - detta för att allmänläkarna ännubättre skulle kunna tjänstgöra såsom husläkare hos de äldre av oss, som oftahar sammansatta vårdproblem. Detär vidare angeläget all NLV skyndar på sitt arbete med en översyn och kanskeocksä med en förlängning av allmänläkarutbildningen. Det här är myckel viktigt,dä efter redan fattade beslul var tredje läkare utbildas jusl tillallmänläkare. Detgäller ocksä atl ha hög kvalitet på distriklsvården och att, om möjligt, ocksåha tillgäng lill en barnläkare på heltid. Vart tredje besök gäller barn, vilketbetyder all man redan vid en ireläkarsialion skulle kunna ha en barnläkare ochtvä distriktsläkare. På del viset ärdet lättare att återföra barnet till dennäriiggande distriklsvården efter specialistbehandling på sjukhus eller kanskeinom PBU. Inle minst viktigt är alt man på ett tidigt stadium kan spåra barnmed symtom på allvariiga psykosociala problem. Låt oss erinra oss altutslagningen hos mänga små barn börjar redan i ett-lvä-årsäldern. Närdet gäller valfriheten och allsidighelen menar vi all proposiiionen mästekompletteras och breddas om vi skall kunna fö ett husläkarsystem som stämmeröverens med olika patienters olika behov och med förhållandena i olika delar avlandei. Liksom övriga partier motsätter vi oss bestämt etl registreringssystemsom tvingas pä patienten uppifrån. Det fria läkarvalet måste vara grunden. Vistryker ocksä mycket starkt under behovet av en försöksverksamhet, där manframför allt uppmärksammar vilka patientgrupper som har särskilt stort behov aven fast kontakt med en läkare eller ett vårdlag och där man Husläkarsystem,m. Husläkarsystem,m. undersökerhur detta behov bäst skall kunna tillgodoses. Imänga fall kan patienten fä sin husläkare i och med att vi fär flerallmänläkare i små vårdcenlraler nära patientens bostad. Redan undertrepartiregeringens tid beslöts också om en så kraftig utökning av antaletutbildning.sblock för allmänläkare au vart tredje block nu ärallmänläkar-block, dvs. 350 av 1 000 block. Det var det högsta antal som dåansågs möjligt med hänsyn till utbildningsresurserna och till behovet av läkareinom andra "nödlidande" specialistområden. Dettycks framgå av propositionen - del är litet oklart - alt vi skallha en allmänläkare på 3 000 invånare. Det skulle innebära atl varken handledandeläkare eller patientunderiag skulle räcka lill för att ge utbildningen, somfullgörs på underläkarijänsier, den kvalitet som den måste ha. Antaletallmänläkarblock måste nämligen i så fall öka från 350 lill 600. Somjagsade vill vi ocksä möjliggöra fler privatpraktiker, och vi vill också ha enbälire regional fördelning för alt inte, som Jag tidigare sagl, husläkartankeni stora delar av vårt land bara skall bli ett slag i luften. Jusl därför atl husläkartanken är så viktig får den inte förfuskas. Medgod kvalitet på distriktsvården, med välutbildade allmänläkare, barnläkare ochgynekologer arbetande sida vid sida minskar antalet remisser till sjukhusen ochökar förtroendet. Just av omtanke om patienterna och om kvaliteten på vården efteriyservi en komplettering av propositionen pä de här berörda punkterna. Per har efterlyst vad man skall säga till människorna iÖvertorneå. För att ingen skall tro alt del är något speciellt mystiskt somförsiggår i , vill jag bara säga atl del är vanlig primärvård manbedriver där på en vårdcentral som har haft lyckan all ha tjänsterna besattaoch där man dessulom har kunnat fä ell samarbete lill stånd med . Manhar gemensam jour med Yliiornio i . Detta har bidragit lill au läkarnainle är så belastade med Jour och alt de därför stannar kvar på vårdcentralen. Detär socialdemokraterna som i stor utsträckning organiserat primärvården iNorrbotten, så också i . Vi skulle kunna ha primärvård av precissamma typ överallt i om vi bara fick läkartjänsterna besatta och omvi hade tillräckligt med utbildad personal. Vår sjukvårdsplanering går ul pädetla. Jagskulle vilja säga att det system vi har i är ett konkret exempel påhur socialdemokratisk hälso- och sjukvårdspolitik kan se ut bara vi fårresurser. Men Jag vill upprepa alt det inte rör sig om någon märkvärdig form avprimärvård. Jag har inle heller hört atl man i har kallat del härför husläkarsystem, utan det är en distriktsläkare och en vanlig vårdcentral.Del är bara här i som man kallar det för husläkarsystem-hos oss ärdel inget märkvärdigt system, och vi kan klaradet bara vi för resurser. Debalten har visat att det trots alll finns en bred enighet omdet angelägna i alt vidta åtgärder som kan underlätta och påskynda utbyggnadenav primärvärden. Jag tror all alla har talat för det här . De konkretaåtgärder som vi aviserat i proposiiionen har inte heller mött någrainvändningar i sak från utskoltsmajoritetens sida. Underdebatten har efterlyst konkreta åtgärder från regeringens sida.Flera med honom har gjort det. Jag har redovisat dessa åtgärder ipropositionen, och jag har också nämnt dem i milt inledningsanförande, men detär tydligt all del är nödvändigt att Jag upprepar dem. Våra förslag tillåtgärder innebär följande: Större andel allmänläkaretill allmänläkarbanan. Kompletteringsutbildningar,som gör det möjligt för specialistläkare atl övergå till allmänläkarverksamhet. Översynav allmänläkarutbildningen med utgångspunkt från de krav som den nyahusläkarrollen kan förväntas ställa. Ökad kapacitet fördistrikissköierskeutbildning. Professurer i primärvårdoch allmänmedicin. Slörre utrymme förprimärvård i all ulbildning för vårdpersonal. Deöverläggningar som på initiativ pågår mellan staten.Landstingsförbundet och Spri kommeratt fortsätta. Syftet med dem är atl finnaytteriigare vägar atl förbättra kontinuiteten i vården - delta utmärkt, lyckerjag. Varkeni motionerna eller i något av anförandena har man kunnat närmareprecisera vilka ytterligare åtgärder som krävs utöver dem som angivits ipropositionen. kan Jag konstatera alt socialutskottets majoritet intehar utnyttjat möjligheten att ställa sig bakom de riktlinjer som innebär attprimärvärden successivt och i takt med ökad personaltillgäng byggs ut undersådana formeratt varje människa som så vill skall få en egen fast läkarkontaktoch distriklssköterskekontaki vid värdcentralen. Som Jag nämnde i mitlinledningsanförande lycker Jag au detta är beklagligt. Allmänhetens starka kravpä en egen läkare eller husläkare hade självfallet fäll ytterligare tyngd, omutskottet hade slutit upp bakom delta. 1dagens debatt har man från oppositionspartiernas sida försökt göra gällande attvi i själva verket är hell överens om hur primärvärden skall utvecklasframöver. Vi är visserligen alla ense om atl del behövs fler allmänläkare, flerdistriktssköterskor osv. - det råder inga tvivel om detta. Men grundlinjen ivår proposilion ärju all primärvården måste kunna erbjuda människorna något merän delta: de skall ha möjlighet att få en egen läkare, en egendistriktssköterska vid vårdcentralen. Jag är inte säker pä att vi är överens idenna viktiga fråga. Man kan i alla fall inte utläsa del i socialutskottetsbetänkande, och det har inte blivit klarare på den punkten under dagens debatt,lyckerjag. Men är vi överens om den här frågan är del ju bra i första hand förpatienterna. Om så hade varit fallel borde det rimligen ha framgått avulskottsbetänkandet. Jag vill också nägotberöra de farhågor som framförts om att svårt och Husläkarsystem,m. Husläkaisystem, tn. långvarigisjuka samt handikappade människor inle skulle få tillgäng till specialistvård.De här farhågorna har ingen som helst grund i propositionen, och Jag villväldigl gärna citera vad som står pä s. II: "Jagdelar också hell bl. a. läns landstings uppfauning att kontinuitetenmellan patient och läkare är lika vikiig beträffande specialistläkaren som ifråga om allmänläkaren. I etl utbyggt husläkarsystem kan man förvänta sig altpatienten i första hand kommer atl vända sig till sin allmänläkare.Specialistkonsullaiionerna blir dä av värdepisodisk karaktär. Men det ärsjälvfallet vikligl all koniinuileten bibehålls under hela vårdepisoden. Denkan naturligtvis variera avsevärt till sin längd. I likhet med bl. a. statenshandikappråd anser jag det hell nalurligl alt långvariga sjukdomstillstånd avsvårare art kan kräva en kontinuerlig och ständig vård hos en specialist.Bedömningar av delta slag bör dock göras frän fall till fall med utgångspunkt ivad som är bäst för den enskilde patienten." Dethar ocksä uttryckts farhågor för all vissa människor skulle komma uianförhusläkarsysiemet. Jag vill erinra om att vi i propositionen har sagl atthusläkarsysiemet kräver en viss läkartäthet. När vi har uppnått en sådansituation kommer alla att erbjudas en fast läkare. Om man sedan vill utnyttjadelta erbjudande blir den enskildes sak atl avgöra. Ingen kommer således altställas utanför elt utbyggt husläkarsystem. Belräffandeangelägenheten av att ge människorna möjlighei att fö en egen läkare vill Jagtill sist också understryka att mänga som behöver hälso- ochsjukvårdsorganisationens tjänster känner sig vilsna med avseende på vartde skall vända sig och hur de skall förfara. Det skapar en påtaglig otrygghetatt hänvisas än till den ena, än till den andra läkaren och få berätta sinhistoria om igen. - Jag nämnde det i mitt tidigare inlägg. Delta är etl svårtkommunikationsproblem. Ett husläkarsystem skulle innebära en klar förbättringockså i detta avseende. Och det förhållandet aU man bygger ut primärvärden vidvårdcentraler innebär inte automatiskt all man fören god koniinuilel mellanpalieni och en beslämd vårdgivare i form av läkare och distriktssköterska. TillRune villjag säga all svaret är Ja på frågan om citatet frän detjaghade sagl i . Jag grundar min uppfattning om kontinuitet pä alt manskall ha en husläkare, som man är individuellt knuten till -ochjag tycker inteatl linje i fråga om kontinuitet erbjuder människan en sådanmöjlighet. Genomatl utskottet nu inte har velal sluta upp bakom grundtanken atl göra delmöjligt för var och en au få sin egen läkare, får arbetet på att förverkligadelta krav drivas vidare lokalt, dock ulan del stöd som elt riksdagsuttalandeskulle ha inneburit. Jag ar förvissad om all della arbele kommeratt utförasmedkraft och att det ocksä kommer att ge en mänskligare, tryggare och enklaresjukvård -en närsjukvård,en vårdorganisation som har tagit intryck avpatienternas och allmänhetens önskemål. Frän sida kommer vi självfallelalt på alla tänkbara sätt stödja en utveckling av sjukvården i den härriktningen. RUNEGUSTAVSSON (c): Alt sjukvärdsministern är så främmande för innehållet i utskottelsbelänkande har kanske sin förklaring däri, alt det inte är fördigtryckt. Menjag rekommenderar att läsa ulskottsbetänkandet. Svaretpå min fråga värja. beskyller för alt ha svikitmiljontals människors förhoppning om, som hon säger, en fördjupad personligrelation mellan sjukvården och patienterna. Det finns ingen grund för dettapåstående. Vi har här hela liden talal om vårdlag. får Per och bestämma sig för hur det skall vara. Skall det vara individuellanknytning till en speciell doktor eller skall vi ha ett vårdlag, där läkaren,sjukgymnasten och sköterskan ingår och arbetar för att fö en kontinuitet? Detär della som vi anser vara så väsentligt, och det är detta som vi vill utveckla.Jag kan vara generös och säga att vi utvecklat propositionen på den punkten, säatt det blir möjligheter till kontinuitet, genom att kräva de konkreta åtgärdersom sjukvårdsministern inle lyckats prestera någol förslag om i propositionen. Hiisläkaisystem,m. Statsrådet och vi är i stort överens om målet. Däremol kanjag inte inseannat än all de ålgärder som slalsrädel anmält att hon ämnar vidla är bådeensidiga och otillräckliga. Statsrådetsade här att ingen hade kunnai påvisa alt några ytteriigare ålgärder skullebehövas. Jag lyckeratt vi presenterat en lång rad ytteriigare åtgärder, bl. a.för att garantera en Jämnare och bättre fördelning av privatpraktiker överlandet. På den punkten nöjer sig statsrådet med att slå fast alt det ärönskvärt att antalet praktiker inte minskar. Inga akiiva åtgärder föreslås pådet området. Vianser också alt del är utomordentligt angeläget att vi fär en avvägning molandra vikliga vårdområden. Skulle vi uppnå målet med en allmänläkare pä 3 000invånare 1985, skulle antalet specialistläkare under ulbildning gå ned frånnuvarande 700 till ungeför 450. Del är klart att det direkt skulle gå ut övertillgången pä underiäkare och blivande specialister pä sådana eftersattaområden som reumatologi, psykiatri, långvård, ortopedkirurgi, yrkesmedicin samli fråga om smärtlindring vid förlossning. Detta förslag skulle vara särskiltolyckligt, eftersom vi annars med oförändrad ulbildning skulle kunna nä det härmålet 1987. Om vi i stället räknar in heltidsarbetande barnläkare ochgynekologer i distriktsvärden, skulle vi med den nuvarandeallmänläkar-ulbildningen nå målet med en distriktsläkare på 3 000 invånareredan 1985 utan att därför behöva eftersätta de mycket angelägna vårdbehoveninom andra områden. Vihar ocksä efterlyst en försöksverksamhet med olika modeller -det fanns omnämntredan i direktiven till husläkarutredningen -, och vi tycker del är viktigt. Vihar dessutom efteriysi en bättre regional fördelning, inte minst av deallmänläkare som i ökad ström kommer att färdigulbildas. Husläkaisystem, m. m. ANNA-GRETASKANTZ (s): Jag ställde till statsrådet en direkl fråga om var de konkretaförslagen står i propositionen. får Jag till svar alt det inte finns någrakonkreta förslag. Det har bara aviserats att del kommer förslag. Delär Jusl delta som vi har reagerat emot. Jag har roat mig med alt särskilt läsas. Inte mindre än åtta gånger använder statsrådet uttryck som"anmäler att", "kommer atl verka för", "det finnsingen anledning all","det är önskvärt", osv.