prot · G20954 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:54 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. § 1 Justerades protokolletför den 6 innevarande månad. § 2 Upplästes följandelill kammaren inkomna ansökan: Härmedanhålles om förlängd ledighet från riksdagsarbetet den 16-20december 1978 för enskilda angelägenheter. Kammarenbiföll denna ansökan. vice talmannen anmälde alt ()även skulle tjänstgöra som ersättare för PaulJansson. ömflödesprognoser rörande och Vanan §3 Om flödesprognoser rörande och Vanan Kommunministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1978/79:207, och anförde: har frågat mig om regeringen är beredd alt även förkommande år ställa medel till förfogande så att meteorologiska ochhydrologiska institut () kan utföra nödiga flödesprognoser avseendeVäslerdalälven och Vanan. SMHLsverksamhet och organisation ses f n. över av (K 1977:01).Denna har enligt vad jag har inhämtat gjort vissa försök medsådana flödesprognoser som frågan avser. Resultat av dessa försök beräknas bliredovisade i samband med att utredningen lägger fram förslag. har vissa år fött vattenflöden som bar vållatöversvämningar och stora skador. Det måste vara en angelägen uppgift att sålångt möjligt förebygga sådana skador. De vattenflödesprognoser som de senasteåren har gjorts av har varit en förebyggande åtgärd. De har finansieratsgenom alt regeringen från anslag till länsstyrelserna ställt medel tillförfogande för i . harSMHI-utredningen betalat kostnaderna från medel som utredningen har disponeratför atl utföra vissa försök. I första hand är det en uppgift för länsstyrelsenatt, inom ramen för de medel som den disponerar, svara även för uppgifter avdet Nr 54 slag som har nämnts. Om kostnaderna för sådana nödvändiga åtgärder. Torsdagenden °f" '"' har kunnal förutses, blir större än vad somlänsslyrelsen rimligtvis 14december 1978 '' 'ra bör ersättning kunna utgå i särskild ordning. ömflödesprognoser rörande Västerdaläven och Vanan Jag villtacka statsrådet för svaret på min fråga. Föralt motverka skadegörelse i samband med översvämningar utefter Västerdalälvenbehöver vissa åtgärder vidlas. Den enklaste och billigaste åtgärden är deflödesprognoser som hargjort . Föratt underlättaarbetet med den nödvändiga översvämningsberedskapen borde flödesprognoser frånSMHI slällas till myndigheternas förfogande vad gäller ochVanan. Eftersomlänsstyrelsen enligl uppgifter saknar möjligheter att inom ramen för sinordinarie budget täcka kostnaderna för prognosverksamheten, anser jag attregeringen bör ställa erforderiiga medel lill förfogande. Om regeringen intekan göra det hoppas jag alt statsrådet kan medverka till att man även under1979 förSMHI-uiredningen kan ställa medel till förfogande så atl dessaflödesprognoser kan tas fram. Del rör sig bara om några hundra lusen kronor,och det måste anses vara väl använda medel om man kan hinna vidtaskyddsåtgärder och förebygga översvämningar. Vid översvämningar ochnaturkatastrofer blir del ju ändå ofta statliga medel som måste sältas in föralt hålla drabbade människor något så när skadeslösa. Enligtmyndigheterna har prognoserna varil lill stor nytta i arbetet på att hållaberedskap mot översvämningar, och då tyckerjag att staten bör fortsätta att geanslag för detla ändamål. Det kan inte vara faltiga kommuners uppgift attbetala för flödesprognosen. Nuvilljag tolka det statsrådet säger i slutet av siu svar som positivi, och jaghoppas alt del finns möjligheter för att få pengar för atl kunnata fram erforderiiga flödesprognoser . Avslutningsvisvilljag fråga statsrådet hur långt man inom departementet har kommit medarbetet på alt vidta långsiktiga skadeförebyggande åtgärder längsVästerdalälven. Del bör framgå av mitt svar atl regeringen ser positivi på alt detvidtas sådana förebyggande åtgärder som i sin fråga och i sittanförande framhållit som föredömliga. Framförallt om frågan väcks i början av budgetåret, såsom skett , börlänsstyrelsen ha möjligheter att direkt slälla medel till förfogande. Skulledet emellertid visa sig atl medel inte räcker lill för sådanaextra insatser är regeringen beredd att i positiv anda pröva framställningar ombidrag för ändamålet. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om jämställdhet inom prästämbetet Kommunministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:211, ochanförde: har frågal mig om jag anser atl samrådsgmp-pensmajoritelsförslag är tillfredsställande med hänsyn till beslutad lagstiftningoch gjorda riksdagsuttalanden om jämställdhet inom prästämbetet. Hon har vidarefrågat mig om jag avser atl förelägga det kommande kyrkomötet förslag somgaranterar att kraven på jämställdhet respekteras, innebärande atl den somskall vigas lill präst skall acceptera atl vara beredd att aktivt samarbeta medkvinnliga kollegeroch att den som skall utnämnas till biskop skall vara bereddatt viga kvinnliga präster. Denkyrkliga samrådskommitlé som syftar på lade framsiu förslag till regler för samarbetet inom mellan företrädareför olika uppfattningar i fråga om kvinnas behörighet till prästämbetet. kallar samrådskommitténs uttalande för ett"majoritetsförslag". Jag vill betona att kommitténs förslag ärenhälligt. Det finns inga reservationer, endast några protokollsanteckningar.Där har företrädare för olika uppfattningar fört fram meningar, som man vill haspecielll markerade. I något fall gäller det befarade komplikationer iframliden. I dagens läge finns det tyvän här och var en tydlig strävan atlskärpa motsättningarna i andra frågor inom kyrkan. Så mycket slörre anledningfinns det då alt peka på den vilja atl finna samlande lösningar i starktkontroversiella frågor, somjag menar finns bakom det förhållandet altsamrådskommittén slår för ett enhälligt förslag. Jag hoppas alt delta faktumbådar gott för de närmaste månadernas arbete på olika håll med denna och andrabetydelsefulla frågor som gäller möte med framtiden. Jaganser sammanfattningsvis att resultatet av kommitténs arbete utgör en god grundnär det gäller atl finna former som fullt ut tillgodoser de krav som 1958 årsreform ställer på lika behandling av man och kvinna i kyrkans tjänst. 1nuvarande läge ärjag inte beredd au uttala mig närmare om kommitténs förslag. Ienlighet med beslut övervägs f n. inom regeringskanslietvilka ytteriigare åtgärder som kan behövas för att säkerställa att 1958 årsreform helt slår igenom i kyrkans liv. Jag ämnar föreslå regeringen att ellförslag gmndat på dessa överväganden läggs fram för det kyrkomöte som skallhållas . Det är självfallet inte möjligt för mig att nu säga någotom hur detta förslag kan komma alt utformas. Gmndläggande för det kommandeförslaget måste emellertid enligl min mening vara syftet att säkerställa attkravet på jämställdhet mellan kvinnor och män respekteras inom svenska kyrkan.Delta måste gälla såväl i fråga om prästvigning och tillträde till prästeriigtjänst som i fråga om utövningen av sådan tjänst. ANNAELIASSON (c): Jag tackar kommunministern för svaret. Del förslag ärkebiskopens samrådsgrupp laglfram visar klart och tydligt atl det måste bli en omprövning avsamvetsklausulen. De riktlinjer gruppen kommit fram till för en samexistensinom kyrkan innebär alt kvinnliga präster även i fortsättningen kommer attdiskrimineras och få tolerera ett passivt motstånd från manliga kolleger. Enkvinnlig prästkandidat skall inle alllid kunna räkna med att bli vigd i siUeget stift, inte ens av en nyutnämnd biskop. Som prästkandidat för hon ocksåräkna med att manliga kolleger kan vägra delta i en gemensam vigning och att dei stället söker sig till stift där för tillfället ingen kvinna prästvigs. Närdet blir fråga om tjänster kommer hänsyn att tas till fömtsätiningarna för ettfungerande samarbete, och det kan bli en vetorätt riktad mot henne som kvinna.Hon kan inle heller räkna med att manliga kolleger alllid kommer alt lojaltbiträda henne i tjänsten, de har t. o. m. rätt att vägra tjänstgöring vidgudstjänst. Arbetsgruppens förslag innebär, enligt min mening, inget annat änen fortsau diskriminering av kvinnliga präster. Förslaget är därföroacceptabelt som riktlinje för framtiden. Deuttalanden som kommunminislern redan har gjort om förslaget har därför väcktbåde osäkerhet och oro. Man frågar: Kommer kommunministern atl se till att1958 års reform om kvinnans lika rätt till prästämbetet får fullt genomslag ochatl all diskriminering upphör? Kommer kommunministern att följariksdagsbeslutet om en omprövning av samvetsklausulen, så atlinga nya präststuderande skall kunna hänvisa till den för att fortsätta attdiskriminera kvinnliga präster? Samrådsgruppensförslag diskriminerar kvinnliga präster och ger kvinno-prästmotståndarna rättatt vägra att aktivt samarbeta med kvinnliga präster. Accepteras delta kan detbli ödesdigert i dagens allvarliga siluation, då en stor del av de nyaprästerna rekryteras bland gmpper som är kvinnoprästmot-ståndare samlidigt somen mycket stor majoritet av medlemmar välkomnar kvinnligapräster. Riskenför kyrkosplittring påverkade, som bekant, beslut. är riskenännu större fören tillspetsning av läget,om kvinnoprästmotståndarna genompassivt motstånd tillåts bestämma arbetet inom kyrkan och i praktiken utövaminoritetsstyre över församlingarna och de kvinnliga kollegerna. Anser intekyrkoministern att ett passivt motstånd är diskriminering, och kommerkyrkoministern att lägga fram förslag till kyrkomötet om att den som skallprästvigas också skall accepiera att aktivt samarbeta med kvinnliga präster?Besked om delta måste kommunminislern vara beredd att ge . Den osäkerhet som givetvis alltid finns, innan en regering har fattalsitt beslut, måste man leva med tills beslutet är fattat och offentligt. Regeringenhar i denna fråga ett klart uppdrag från , där del fastslogsatt samvetsklausulen skall omprövas. Regeringens förslag kommer att utformas såatt det gäller en omprövning av samvetsklausulen. Det gäller också att följadet uttalande som aorde om att 1958 års beslut helt skall slåigenom i kyrkans liv, det beslut som säkerställer kvinnors och mäns lika rättlill prästvigning och till tjänstgöring som präst. Fråganom diskriminering är enligl min uppfattning en fråga som i sista hand inte kanavgöras på helt objektiva grunder. Det handlar i mycket stor ulslräckning omhur de enskilda människorna agerar gentemot varandra. Det gäller präsieriigaarbetskamrater emellan, församlingsmedlemmar i förhållande till kvinnligapräster och inte minst biskoparnas kontakter med de kvinnligaprästkandidaterna. Där kan tyvärr inget regerings- eller riksdagsbeslutgarantera att diskriminering inte förekommer, och det gäller oberoende avuppfattning i den ena eller andra frågan om ämbetet. ömförekomsten av utländskt stöd till militär forskning i ANNAELIASSON (c): Jag tackar kommunministern för beskedet all kommunministern avser attarbeta med utgångspunkt från de bestämda uttalanden som gjorde ivåras, i syfte att se lill att reform kan fö fullt genomslag. Mennär det gäller vad som är diskriminering och vilka garantier man kan ge för atlmänniskor inte skall diskrimineras på sin arbetsplats - och det är i del härfallet viktigt att det rör sig om offentlig verksamhet - då är det inte barafråga om hur enskilda människor reagerar. Det gäller ju hur enskilda människoruppträder under fullgörande av siU arbete. Och det allvariiga är att det finnsstora och dess värre allt störte grupper inom den som anser atlde har rätt att med passivt motstånd motarbeta kvinnans lika rätt tillprästämbetet. Detär därför jag menar det är angeläget atl också kommunministern tar avstånd frånden formen av diskriminering och att detta måste fö påverka det förslag somskall framläggas till kyrkomötet. Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Om förekomsten av utländskt stöd till militär forskning i Utbildningsministern erhöll ordetför att i ett sammanhang besvara dels () anmäldafråga, 1978/79:188, dels (vpk) anmälda fråga,1978/79:194, och anförde: har frågal mig dels hur stor omfattningen är av forskningenvid svenska universitet och högskolor som finansieras med anslag från utländskamilitära myndigheter, dels om jag anser att det är lämpligl au svensk forskningfinansieras genom anslag t. ex. från det amerikanska försvarsdepartementet,dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra all universitet ochhögskolor i utnyttjas för utländska försvarsändamål. har frågatmig omjag kommer att vidta åtgärder för alt Nr 54 stoppa fortsatt forskning vid svenska forskningsinstitutioner förUSA:s Torsdagenden krigsmakts räkning. Jgbesvarar frågorna i ett sammanhang. --------------- Under slutet av 1960-lalet och fördes en fortgående öm förekomsten diskussionom frågan om forskning vid universitet och högskolor finansierad av utländskt stöd av utländska militära myndigheler. Vid dåvarandeuniversiletskanslersäm- //// militär forskning betets överiäggningar med rektorerna vid universitet ochhögskolor / 1970var man ense om atl del är olämpligt att man vid svenska forsknings- institutioner bedriverforskning med anslag från ulländsk försvarsmakt när detta kräver altforskningsprojektet skall ha ett direkl och uppenbart samband med beslämdamililära funktioner och åtgärder Jag delar helt denna uppfattning. Somuniversitetskanslern har framhållil gäller fortfarande riktlinjernafrån . Detankommer på universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) att följa verksamheten viduniversitet och högskolor och tillämpningen av de riktlinjer som gäller fördenna verksamhet. Enligl vad jag har inhämtat håller man f n. inom UHÄ på medatt samla in uppgifter om förekomsten, omfattningen och inriktningen avforskningsprojekt som finansieras av utländska mililära myndigheter. Verketundersöker också vilka villkor, t. ex. i fråga om sekretess, som är förknippademed finansieringen. UHÄ har för avsikt alt offentliggöra resultatet avundersökningen. Av de uppgifter verkei har fått in framgår alt deltorde röra sig om ett mycket litet antal projekt. Jag ulgår från att UHÄ, närden nämnda undersökningen är klar, kommer att vidta de åtgärder som eventuelltkan vara befogade. STIGALEMYR (s): Jag ber atl fö tacka utbildningsministern för svaret på min fråga. Fören tid sedan kom det i massmedierna alarmerande uppgifter om en ganskaomfattande forskning vid svenska högskolor och forskningsinstitutioner,finansierad av utländska militära myndigheter. säger statsrådet att deundersökningar som gjorts visar alt det inte är någon särskiltomfallande verksamhel som pågår. Pådenna punkl råder det naturiigtvis delade meningar. Jag vill betona aU jag självfallet nu inte kan ha någon kategorisk uppfauning om hur omfattande verksamheten är. Information som jag har anger all det är en ganska omfatlande verksamhet och alt del under 1970-lalet har förekommit 300 kontrakt mellan svenska forskare och . Det finns dessutom anledning anta att det finns hemliga överenskommelser som inte ingår i det antal som jag nu åberopat. Jag upprepar alt jag självklart inte kan gå i godför dessa uppgifter, och jag noterar därför medtillfredsställelse alt UHÄ är i färd med att samla in information för altoffentliggöra kunskap om hur situationen är. Jag noterar också medtillfredsställelse att statsrådet och jag är överens om att sådan här verksamhetär olämplig och att man bör finna former för att 8 avskaffa den. Jag noierar vidare atl detta också ärUHÄ:s uppfattning. somhar ansvaret för högskolorna i landet tycker alltså att forskning finansieradav utländsk militär är direkt olämplig. Detär då, herr talman, som den väsentliga frågan är: Vad skall vi göra, herrstatsråd, om det nu visar sig att den här verksamheten har sådan omfallning somhar antytts i massmedierna? Vilka åtgärder kan då vidlas? Detjag saknar i svaret är en antydan om på vilket sätt vi skulle kunna angripaproblemet. Jagär alltså överens med statsrådet om att vi nu skall avvakta UHÄ:sundersökningar. Men, hert statsråd, ge oss någon antydan om på vilket säu viskall kunna angripa problemet, om det skulle visa sig alt del är av betydandeomfattning! ömförekomsten av utländskt slöd till militär forskning i EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag tackarutbildningsminister för svaret. Delsenaste avslöjandet om att forskare vid svenska universitet och högskolor fåttanslag från bekräftar i stort sett det som vi gång pågång från vpk;s sida har framhållit här i kammaren om forskningspolitiken,nämligen all hell enkelt saknar en medvelen forskningspolitik, attoffentliga resurser till forskning och utveckling fördelas i ett oöverskådligtsystem av administrativa instanser och intressepolitiska påtryckningssyslem,att folklig insyn och offenllig debatt om övergripande målsättningar saknas ochatt har undanhållits varje egentligt inflytande över forskningensinriktning och mål. Mot bakgmnd av detta borde del i och för sig inle varaförvånande alt universiteten tar emot anslag från Pentagon. 1970 träffadesen överenskommelse om atl man inte längre skulle ta emot pengar, och trots dethar så skett. I vilken omfattning vet vi inte, eftersom uppgifter om denhemliga forskningen saknas hell. bidrar alltså till den inlernalionellakappmstning man säger sig vilja bekämpa och gör del på villkor. Delär också, som framhåller i sin artikel - som var urspmnget tillden här debatten - visseriigen formellt en utbildningsfråga, men samtidigtmåste också försvars- och utrikesdepartementen här ta sitt ansvar. Vi bidrartill en forskning som möjliggör krigföring i global skala genom robotsystem ochannat och har gjort det ål en stal vars illdåd på den poliliska arenan iLatinamerika och i är alltför väl kända för att nu behöva tas upptill diskussion. Vi tycker att del träsk den svenska forskningen i många delarulgör, med odemokratiska beslutsformer, med en inriktning som till stor del ärmilitär, måste rensas upp. Då kommer vi in på vad utbildningsministern säger isitt svar, nämligen alt UHÄ skall göra en kartläggning av vilken forskning sombedrivs för utländsk krigsmakts räkning. Men,hert talman, detta är uppenbariigen helt otillräckligt. Vi har haften rekommendation som inte har följis. Det är häpnadsväckande atl man interedan tidigare gjort en sådan kartläggning. Jag skulle vilja frågautbildningsministern om han är beredd att medverka UWeiljÖrbud, så att man viduniversitet och högskolor hell enkelt inle får forska för ulländsk Nr 54 krigsmakts räkning. Utbildningsministern hänvisar lill att det är etthtei antal den projekt,men, herr lalman, det gäller ju inle hur stort antalet projekt är, utan 14december 1978 fågan är väl ändå vilken inriklning dessa projekt har. Omförekomsten av utländskt stöd till militär forskning i Jag har fått del av ett första utkast till denredovisning som UHÄ avser alt ge offentlighet åt. Av de preliminära resultatendär framgår del att det f n. tycks finnas tre forskningsprojekt som harfinansierats av amerikanska försvarsmyndigheter: ett vid tekniska högskolan iStockholm, ett vid högskolan i och ett vid i om atl sådana projekt har funnils också vid universiteten iGöteborg och måste alltså betraktas som felaktiga. Del är självfalletmöjligt att enskilda forskare kan ha tecknat kontrakt för forskning som de harutfört som privatpersoner, utan utnyttjande av forskningsresurser viduniversitet eller högskola. Sådana kontrakt faller utanför gällande regler föruniversitetsförvaltningarnas kontroll. Tvåav projekten, nämligen vid de tekniska högskolorna i Slockholm och , avserler- och tjälforskning. Den totala anslagssumman till dessa tre projekt kanuppskattas till ca . Av de tre projekten ärdet ett - det vid högskolan i - som dalerar sig till senare år. Enligtvad UHÄ har inhämtat har del dessutom vid något eller några tillfällenförekommit alt forskare har erhållit resebidrag från amerikanskaförsvarsmyndigheier för att delta i internationella konferenser. UHÄkommer alt publicera den här sammanställningen sä snart den är färdig och ävenatt redovisa samtliga kontrakt som har slutits mellan amerikanskaförsvarsmyndigheter och forskare vid svenska universitet och högskolor samtinnestående balanser från lidigare anslag. Den sammanställningen skall läggastill gmnd för överiäggningar med de berörda högskolorna. Miltsvar till blir alltså all det nu är viktigt att vi för en så öppenredovisning som möjligt av alla aspekter på problemet. Sedan måste självfallelandra finansieringsvägar anvisas. Angelägna forskningsprojekt skallnaturiigtvis inte vara beroende av slöd från något annat lands krigsmakt. Jag ber atl få tacka för den kompletterande informationen. Fortfarandestämmer dock inte de uppgifterna med den information jag lidigare har erhållitom omfattningen, men låt oss inte strida om det; vi avvaktar UHÄ;s slutligaredovisning. Jagvill också notera alt statsrådet och jag tillsammans skall göra vad vikan för alt sådan verksamhet i forlsätlningen skall undvikas, omöjliggöras ochpå annat sätt ersättas med insaiser från det svenska samhället. (vpk); Jag kan inle komma ifrån alt utbildningsminister försökerförringa det fakium att svenskar har forskat för Pentagons räkning. Jag noieraratt han inle heller svarade på min direkta fråga huruvida han var beredd altmedverka till ett förbud, så atl sådan här forskning inte får bedrivas iframliden. Detär, som jag framhöll tidigare, inte bara fråga om kvantitet, ulan också omkvalitet. framhåller också alt det som här i kan lyckasvara marginella inslag för krigsmakts räkning kan, insatt i ett störresammanhang, innebära oerhört väsentliga uppgifter - uppgifter som svenskaforskare tagit fram. Det går inte heller att komma ifrån att forskningen,enligt lagstiftning, måste vara vikiig för försvar och inte kunnauppskjutas för alt anslag skall utgå. Detär bra att vi får lill stånd denna kartläggning, del sade jag också tidigare.Men också den är helt otillräcklig. Det finns annan forskning, t. ex.forskningen för de multinationella bolagen, som också kommer in i bilden. Ävenden forskningen kan bidra till exempelvis kapprustningen. Slutligen,herr lalman, kan jag inte underiåta all notera alt under de sex århan hade möjlighet att ta upp denna fråga konsekvent medverkade lill alt avslåvpk-motioner som försökte få till slånd en demokratisering av och en offentliginsyn i den svenska forskningspolitiken. 0/77förekomsten av utländskt stöd till militär forskning i Nej, det är inte alls så aU jag vill förringa del här problemet.Tvärtom harjag så klart och entydigt som möjligt försökt säga att vi behöver fåen fullständig redovisning av alla aspekter på det - även när det gällerkontrakt som enskilda forskare har haft vid sidan av sina institutioner. Jaghar i mitt svar sagt atl det är klart olämpligt atl detta har förekommit ochatt det inte bör förekomma i fortsättningen. På den punkten tycks jag vara helt överens. Jaghar för min del inte haft en aning om alt det har förekommit projekt av dennaart. Jag skulle tro atl det var en överraskning även för andra -jag vet att detvar det för universitets- och högskoleämbetet. Då har denna debatt fyllt detsyftet att frågan har dragits fram i ljuset, och det kan än en gång slås fastatt vi måste hitta andra vägar än dessa för alt finansiera svenskaforskningsprojekt. STIGALEMYR (s): Jag förmodar att talmannen inte anser att och jaginbördes skall slåss i del här ögonblicket. Jag går alltså inte in i någondiskussion med . Jag vill bara från utbildningsutskottets sidasäga atl denna forskning självfallel också är en överraskning för utbildningsutskottet.Vi har inle heller känt till atl denna verksamhel har förekommit. 0/77resultatet av viss utvärdering inom vuxenutbildningen m. m. (vpk): Del sista som sade är rätt uppseendeväckande. Del bekräftarvad jag sade i mitt första inlägg, nämligen att den svenska offenlligaforskningen är så undandragen kontroll atl sådan här forskning kanske. Det tyckerjag är skrämmande. Jagnoterar med tillfredsställelse att utbildningsministern framhåller att dennaforskning inte bör förekomma . Jag tolkar det som atl han kan länkasig atl medverka till au eu förbud kommer till stånd.