prot · G209154 · 1978-12-31 00:00:00 — (s), varihemställts alt skulle anta av motionärerna framlagt förslag lill lagom ändring i lagen om skogsvårdsavgifl (1946:324), innebärande en höjning avskogsvårdsavgiften från till av skogsbruksvärdel. atlriksdagen med anledning av proposiiionen 1978/79:110 såvitt nu var i fråga(lagförslag 3) och motionen 1978/79:1733 samt med bifall till motionen1978/79:2278, yrkandet 14,och avslag på motionen 1978/79:2274, yrkandetö,skulle anta det vid proposiiionen fogade förslaget lill lag om ändring i lagen(1946:324) om skogsvårdsavgifl med de ändringar alt 1 § ochikraftträdande-bestämmelserna skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse,innebärande atl skogsvårdsavgiften skulle bestämmas till avskogsbruksvärdet vid taxering och vid 1981 och följandeårs taxeringar. 1. avAlvar (). (), (), (), () och () som ansett alt utskottet bort hemslälla altriksdagen med avslag pä motionerna 1978/79:1733, 1978/79:2274, yrkandet 6, och1978/79:2278, yrkandet 14, samt med bifall till propositionen 1978/79:110 såvittnu var i fråga (lagförslag 3) skulle anta del vid propositionen fogadeförslagel lill lag om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift, 2. av () och () somansett att utskottet bort hemställa altriksdagen skulle bifalla motionen 1978/79:2274, yrkandet 6, samt avslåproposiiionen 1978/79:110, såvitt avsåg lagförslag 3 om ändring i lagen(1946:324) om skogsvårdsavgift, motionen 1978/79:1733 och motionen1978/79:2278, yrkandet 14. Jag kommer all använda mina lill argumentering försocialdemokratiska förslag i anslutning till jordbruksutskottets betänkande. frågor utskottet följer proposiiionen svarar för ulskotlei. Skogenär en av våra värdefullaste tillgångar. För oss socialdemokrater är detangeläget att slå fast alt den bör bevaras och vårdas, inte bara med tanke påvirkesproduktion ulan också som nalurlyp och rekreationskälla. Vi anser ilikhet med jordbruksministern atl skogsbruket måste verka i överensstämmelsemed de övergripande samhällsmålen och i samspel med andra samhällssektorer. särskilda yttrande socialdemokraterna i jordbruksutskottet fogat till detlabetänkande understryker vi den avgörande roll skogsnäringen, dvs. såvälskogsbruk som skogsindustri, spelar i vårt lands ekonomi. Skogsnäringen gerarbete ät ca 200 000 människor. Räknar vi in alla som har arbeten som ärberoende av skogsbruk och skogsindustri, så rör det sig om ca 300 000. Skogenoch skogsprodukterna svarar för nästan en fjärdedel av landets exportinkomster,men väger ännu tyngre i våra utlandsaffärer därför att nästan hela exportvärdetfrån skogsnäringen är rent exportneiio. Skogsnäringenspelar en avgörande roll för sysselsättningen och för regionalpolitiken i storadelar av landet. Många orter och kommuner slår och faller med skogsnäringen.Ofta är det fråga om kommuner med svårigheter atl få annan typ avsysselsättning. 1 regel har man en betydligt lägre andel av befolkningen iförvärvsarbete än som är normall för landet. Riskerna för beståendearbetslöshet, avfolkning och ogynnsam åldersfördelning vid bortfall avarbetstillfällen är därför större i dessa kommuner än i landet som helhet.Skogsnäringen har sålunda en myckel stor regionalpolitisk betydelse. Motbakgrund av den brist på skogsråvara som hotar i förhällande lill vårindustriella kapacitet och de risker för bortfall av värdefulla arbetstillfällendetla medför är en ökad skogsproduktion synnerligen angelägen. Samtidigtsom vi konstaterar delta delar vi socialdemokrater ä andra sidanjordbruksministerns allmänna inställning till den försiktighet som måsteiakttas mot metoder som kan innebära risker för miljön när det gäller altbefrämja en ökad skogsproduktion. socialdemokratiska riksdagsgruppens miljömotion lill vårriksdagen slår vi iprincip fast all kemiska ämnen skall bevisas vara ofarliga innan de föranvändas. Vi vill komma bort från giflspridningen i naturen. Vi anser därföratt användningen av kemikalier i jord- och skogsbruk måsle minskas. Vihar krävt lillsiändsplikt för dikning för atl i det sammanhanget fä en lämpligavvägning mellan å ena sidan naturvårdens krav och å andra sidan möjligheternalill en ökad skogsproduktion. Vi kräver, för atl ta ell annat exempel,tillstånd för gallring och röjning i svårföryngrade skogar. i sitt inlägg alt närmare redovisa de åtgärder lill skydd för miljön somvi föreslår i våra reservationer. Omsålunda en allmän försiktighet måsle iakttagas med sådana åtgärder som kaninnebära risker för miljön, ärdet självfallet sä myckel mera angeläget med eneffektiv satsning pä andra, icke miljöfariiga, åtgärder för all främja en god skogsvårdoch en god skogsproduktion. Avdessa skäl anser vi del bl. a. vara angelägel alt genomföra det avskogsuiredningen föreslagna systemet med obligatorisk insättning av medel Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. Riktlinjer för skogspolitiken, m. m. päetl särskilt skogsvårdskonto. Brist på ekonomiska resurser hos skogsägaren fårinle vara etl hinder för en god skogsvård. Vi vill också au skogsbruksplanerutarbetas för alla fastigheter av någon betydelse för skogsbruket. Även dessaförslag kommer au kommentera mera ingående. Lätmig bara få slå fast au vi är väl medvetna om alt många skogsägare sköter sinskog på elt föredömligt sätt, men också alt vi har de stora bristerna päskogsvårdens område inom privatskogsbruket. Det är särskilt inom det privatägdasmåskogsbrukei som skogsvården behöver öka. Del är t. ex. betydligt vanligaredär än i slorskogsbrukei alt man inte odlar ny skog efter slutavverkning utanlitar till självföryngring. Röjningarna är eftersatta i slor ulslräckning. Enviktig orsak lill sämre skogsvård är splittringen av skogsmarken på många småenheter. I den utsträckning det finns eftersläpningar med gamla, ofta glesabestånd som borde avverkats för länge sedan, finns dessa företrädesvis påprivatägda fastigheter inom småskogsbrukei. Deskogsägare som sköter sin skog på ett föredömligt sätt borde ha lätt atl förståatl samhällel måsle ingripa med kraft mol varje försummelse i skogsvården, sommotverkar våra möjligheter att genom en ökad skogsproduktion skapa fleratrygga arbetstillfällen i skogsbruk och skogsindustri. Vianser sålunda alt en angelägen ökning av skogsproduktionen bör vara möjlig medandra metoder och åtgärder än sädana som medför oacceptabla konsekvenser förmiljön. Fråndessa synpunkter är det angelägel atl skogsvärdsslyrelserna får ökade resurserför sin verksamhet. Av det skälet föreslår vi en ökning i nästa års budget avantalet förräitningsdagar med sammanlagt 7 000 utöver vad regeringen har räknatmed. Vi framfördetia förslag i en reservation, eftersom inget av de borgerligapartierna har slött vårt förslag vid utskoitsbehandling-en. Viär naturligtvis tillfredsställda med all ulskottsmajorileten avvisarregeringens förslag atl försämra bidragsreglerna för de skogliga åtgärderna iNorrland. Vi anser atl det skogsvårdsprogram som påböriades på densocialdemokratiska regeringens förslag har varit och är utomordentligtvärdefullt för det norrländska skogsbruket. Jag yrkar därför pä den punktenbifall lill utskottets förslag. Ilikhet med utredningen och departementschefen finner vi all forsknings-ochutvecklingsarbetet på skogsbruksområdet måste intensifieras för att deskogspolitiska målen skall kunna uppnås. Pä grund av att forskning på dettaområde bedrivs av olika institutioner är de totala forskningsinsatserna ochprioriteringen mellan olika forskningsprojekt svåra alt överskåda. Vi kräverdärför i en reservation atl regeringen bör ges i uppdrag alt inför riksdagenlämna en samlad redovisning av forskningsprojekt, som kan leda till ettmiljövänligare skogsbruk, en förbättrad skogshygien och bättre skogsteknik. Vimenar att som ett led i en strävan alt snabbt och i avsevärd grad nedbringakemikalieanvändningen i bl. a. skogsbruket bör ett tidsbestämt forsknings-ochundersökningsprogram upprättas och redovisas för . När det gällerfinansieringen av olika insatser på skogsvårdens område bör enligt vår meningproduklionsfrämjande ålgärder inom skogsbruket i högre grad finansieras medavgiftsmedel. Del i vår motion 2278 framlagda förslaget innebär all 165 milj.kr. utöver vad regeringen har förordat bör anvisas lill statligt ekonomisktstöd till skogsvärd m. m. för nästa budgetår. Hela ökningen bör enligtmotionsförslaget finansieras med skogsvårdsavgiftsmedel. Vidare böravgiftsmedel till ett belopp på ca 100 milj. kr. användas för all minskabehovet av budgetmedel för dessa ändamål. Vi anser sålunda de i proposiiionenförordade insatserna i fråga om statligt ekonomiskt stöd.för skogsbruketotillräckliga. Jag vill understryka atl varenda krona av den höjdaskogsvårdsavgift som vi föreslår går lill produktionsbefrämjande åtgärder inomskogsbruket. Vi kan sålunda med värt förslag till finansiering avsevärtförstärka insatserna på skogsvårdens område som vi medverkar till atti del här sammanhanget hålla nere vårt alltför stora budgetunderskott. Ireservation nr 17 redovisar vi hur vi på olika poster i budgeten vill användaskogsvårdsavgifismedel. Jag yrkar bifall till denna reservation. Jordbruksministernkan glädja sig ål alt han med växlande majoriteter har fått bifall lill sittförslag till ny skogsvårdslag. Självfallet ärdeskärpningarsom föreslås i lagenav stor betydelse för en aktivare och effektivare skogsvård. Vi hälsar dessaförslag med tillfredsställelse. Men skärpningen blir verkningslös, om det intesamtidigt skapas resurser för alt se till alt lagen verkligen följs. Jaghänvisar på den punkten till vad jag har sagt i det föregående. Delallvariigaste från hela skogsnäringens synpunkt är emellertid alt varken den nusittande regeringen eller den lidigare trepartiregeringen förmått presenteraetl samlat handlingsprogram för skogsnäringen. Vi har fått uppleva hur brist påråvara, snabbt stigande virkespriser och en hårdnande internationell konkurrensställer den svenska skogsnäringen inför besvärliga anpassningsproblem som kräverförändringar. Vi ser i delta sammanhang skogsnäringen som en helhet, därförutsättningen för en gynnsam utveckling av näringen totalt är beroende av eltsamordnat program för skogsbruk och skogsindustri. Dentidigare socialdemokratiska regeringen inledde ett arbete, som syftade till allförelägga ell handlingsprogram för skogsnäringen. Vi hade räknat medatt vara färdiga med etl program . Bakom kravet på ell sådantprogram stod såväl skogs-, som SIF ochSALF. Anledningen härtill var den oro som de fackliga organisationerna kändeför att råvarubristen skulle leda till en planlös utslagning avarbetstillfällen. Vi beklagar att de borgeriiga regeringarna väljer atl angripaskogsnäringens problem utan någon inbördes samordning mellan åtgärderna päolika områden inom skogspolitiken. Vi vet all vi står inför akuta svårigheter,som håller på att utvecklas lill något av en skandal på grund av de borgeriigapartiernas ovilja alt inse samhällets ansvar för all ett samlathandlingsprogram för skogsnäringen kommer lill stånd. Genomde borgeriiga regeringarnas osammanhängande och planlösa låigäpoliiik riskerarvi nu atl de uppoffringar som samhällel för göra för alt rädda sysselsättningeni konkursholade skogsindustriföretag blir verkningslösa på grund av alt detinle kommer fram virke. Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. Riktlinjer för skogspolitiken, m. m. Vistår inför hotet alt de anställda i skogsbruk och skogsindustri kastas ut iarbetslöshet under en uppåtgående skogskonjunktur, blir arbetslösa på grund avatl många skogsägare inte tar sitt ansvar, atl de av privatekonomiska skäl inleavverkar och därmed ställer mänga skogsindustrier utan råvara. Vad dettabetyder av otrygghet för de anställda, vad det betyder ur samhällsekonomisksynpunkt och för möjligheten att nu konsolidera svensk skogsindustri bordealla kunna inse. Den här situationen förvärras genom från regeringens sida försent insalta stimulansåtgärder och genom skatteförslag som uppmuntrarskogsägarna alt uppskjuta avverkningarna ytterligare. Men mitl uppe i den rörasom de borgerliga regeringarna ställt till med inom skogsnäringen fortsätterman ändå atl hävda all det viktigaste i skogspolitiken är att slå vakt om deprivata ägarinlressena och all inte störa marknadskrafterna. Jaghar ännu inle hört en borgeriig politiker diskutera skogsnäringens problemutifrån lönlagarnas situation-trots att del är de som i första hand blir offerför den här planlöshelen i skogspolitiken. Denbristande balans vi kan förutse mellan tillgång och efterfrågan pä skogsråvara,de störningar detta kommer all medföra på prisbildningen och de svåraåterverkningar som följer i skogsindustrin, gör atl på inget annat område ärbehovet av en planerad hushållning under samhällets ansvar och ledning merpåtagligt än inom skogsnäringen. De borgeriiga partiernas förhoppningar om atlskogsägarna och skogsindustriföretagen skulle kunna lösa problemen genomfrivillig samverkan och att samhällel inte skulle behöva tillgripa någraytteriigare styrmedel har kraschlandat i hårda intressemotsättningar inomolika ägargrupper. Inte ens skogsägarrörelsen kan inom sig enas om gemensammalag. Vikommeratt fö fier tillfällen all häri diskutera dessa frågor närandra delar av regeringens osammanhängande politik för skogsnäringen skallbehandlas. Visocialdemokrater har i upprepade motioner uttalat vår orooch krävt ålgärder med tanke på den virkesbrist som hotar sysselsättningen.Försl föreligger en proposition med förslag tillstimulansåtgärder för behandling på bord. Alla vet redan all dessaåtgärder kommer för sent för att fö önskvärd effekt. Vihar från socialdemokratiskt håll sett oss nödsakade att skärpa kraven -nusenast genom elt krav på regeringen alt förbereda åtgärder av beredskapsnatur.Jag vet, herr talman, att denna motion blir behandlad först ianslutning lill motionen om stimulansåtgärder och pengar lill skogsägarnasförelag. Men jag vet också att som går utan att något händer ärödesdiger för virkessituationen och därmed sysselsättningen pä eftersommaren.Därför måsle Jag redan nu fråga Jordbruksministern: Vad kommer regeringen altgöra för alt klara sysselsättningen i skogsnäringen i denna orimliga silualion? Jagvill bara i det här sammanhanget mol bakgrund av det sätt på vilketskogsfrågorna hanterats av de borgeriiga regeringarna som socialdemokrat slåfast en sak, herr talman: Hur vi hushållar med skogen och skogsråvaran för inle bara vara enangelägenhet för ägarintressen inom skogsbruk och skogsindustri. Del är enangelägenhet för alla som arbetar inom skogsnäringen. Ja, det är enangelägenhet för hela folket. Skogen som försörjningsmöjlighet, naturmiljö ochrekreaiionskälla skall vi under gemensamt ansvar förvalta sä atl den ger oss tryggaarbetstillfällen och en god livsmiljö. Jag yrkar bifall till samtliga socialdemokratiska reservationer och iövrigt till utskottets hemställan. Under detla anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Riktlinjer för skogspolitiken, m. m. I del betänkande från Jordbruksutskottel som nu haraltbehandla kan konstaleras, att vi från inte lyckats skapa enmajoritet för alla de förändringar som vi yrkat på i vår partimotion. Men detbör sägas, atl i många väsentliga frågor har det varit möjligt alt fö etl enigtutskott atl formulera mer preciserade skrivningar och uttalade riktlinjer änvad som givits i proposiiionen. 21 i utskottsbetänkandel gör utskotiet exempelvis en viktig precisering närdel gäller skogspolitikens mål, genom all utskottet ullalar följande:"Även om man ej direkt frän skogspolilisk synpunkt särskilt kan framhållasamspelet med jordbruket är det givetvis så alt kombinationen jord/skog i storadelar av landet kommer att spela en väsentlig roll i den framtidaskogspolitiken." Detlaär ell viktigt uttalande, eftersom propositionen enligt vår mening inle tagitupp skogens roll som basnäring i kombination med jordbruket. Med del uttalandeutskottet nu gör föreligger inle längre några oklarheter. 34 i utskottsbetänkandel gör utskottet en tolkning av lönsamhetskriteriet,som gör alt vi kan avstå ifrån att fullfölja vårt molionskrav på en lagändring.Utskottet uttalar följande: "Utskottettolkar jordbruksministerns uttalande så att därmed åsyftas de ekonomiskaförutsättningarna även för producenten och att alltså kraven på skogssköiselnmåsle slå i överensstämmelse med önskemålet om alt skogsbruket skall geskogsägaren ett tillfredsställande ekonomiskt utbyte. Utskotiet finner för sindel detta betraktelsesätt riktigt." Meddessa förklaringar har en bättre grund lagts för den framtida skogspolilken,och jag vill uttrycka min uppskattning av atl del kring dessa viktigaprincipiella frågeställningar har varit möjligt att samla etl enigt utskott. 35 framhåller ett likaså enigt utskott alt skötselföreskrifterna förnaturreservat skall uiformas på det sätt som ger rimlig avvägning mellannalurvårdsintressena och skogsbrukets intressen. Och utskottet utgår ifrån altnär det gäller skadeinsekter måste skogsskyddet ta över det renanaiurvårdsintresset - i annat fall skulle ell sådant angrepp kunna bli en yngelhärdsom skulle kunna skada näriiggande skog. På s. 39 gör utskottet eltklarläggande som gäller 7 § i lagförslaget. Riktlinjer för skogspolitiken, m. m. klarläggande, som rördetaljföreskrifler, är så viktigt atl regeringen eller myndighet som har allutfärda föreskrifter har anledning alt noga läsa vad som sagts av utskottet idenna fråga liksom det som anförs i motionen 2275. 53 redovisas utskottets uppfattning om bidrag för omplantering eftersnytbaggeangrepp. Här har ett enigt utskott med anledning av vår motion gjorten samskrivning, som innebär att omplanteringsbidrag skall kunna utgåfortsättningsvis även för skador som uppstått på 1977 och 1978 årsplanteringar. Utskotlels ställningstagande innebär au bidragen skall utbetalasinom angiven ram men är ändå en klar förbättring i förhållande lillpropositionens förslag. Iutskottsbetänkandet finns i övrigt klariägganden och preciseringar av sådan art,atl de i och för sig skulle vara förtjänta av alt omnämnas - men jagförulsälter atl de som skall ansvara för omsättandet i praktiken av riksdagensbeslul läser proposiiionen, ulskottsbetänkandet och motionerna parallellt närdeskall se lill alt riksdagsbeslutet kommertill klart uttryck i författningaroch kungörelser. Jagövergår nu lill att något kommentera de frågor där vi inte har blivit överens iutskotiet och där har redovisat sina yrkanden i reservationer. 1reservation 14 redovisas vårt förslag lill hur bidragsreglerna för det skogligastödområdet bör utformas. I denna fråga har socialdemokraterna ochcenterpartiet samma uppfattning, nämligen att propositionens förslag innebären försämring i förhållande till de regler som gäller. Vi vill behållabidragsreglerna som de nu ser ul, eftersom man annars riskerar en sänktambitionsnivå och bidragen haren klar sysselsättningseffekt. Vad som skiljersocialdemokraternas förslag från värt är finansieringssättet. Socialdemokraternavill höja skogsvärdsavgiften från 0,9 "/oo på skogsbruksvärdet lill 1,3 %av samma värde. Del ökade avgifisultagei blir enormt och innebär all skogsägaresolidariskt och gemensamt, oberoende av om del är enskilda, statliga, bolags-eller kyrkoskogar, skall finansiera varandras skogsvårdsåtgärder. Del är klartatl man kan se socialdemokraternas förslag som ett alternativ lill eltskogsvårdskonio, som en majoritet av utredningen föreslog. Men det kan ocksåses som en uttalad önskan om att de olika skogsägarka-tegorierna samfällt skallstå för ålgärder som kan betraktas som statliga utgifter. Jag erinrar om vadutskottet sagt pä den punkten, att man exempelvis kan vidta regionalpolitiskaåtgärder och atl skogsvårdsavgiften i första hand skall användas lill ändamålsom alla skogsägarkategorier har gemensam nytta av. Del socialdemokratiskaförslaget tar ingen hänsyn lill de olika skogsägarkategorierna eller lill denomfördelning av pengarna som på detla säll skulle kunna ske. Centerpartietsförslag är all dessa ålgärder skall finansieras på samma sätt som hitintills,dvs. i huvudsak av budgetmedel, eftersom en sådan åtgärd i första hand ärhänföriig lill regionalpolitiska insatser och ytterst betingad avklimatologiska skillnader. Jagyrkar bifall lill reservationen 14, kommer senare atlytteriigare redovisa vår syn på denna fråga. Som en röslförklaring vill Jag redan nu säga atl om vårreservation slås ut av reservationen 13, kommer i den följandevoteringen alt lägga ned sina röster. Ireservation 16 redogör vi utförligt för motiven till införande avklenvirkessiöd. Jag vill betona all detta klenvirkessiöd inte skall sättas isamband med den nu av regeringen och utskottet förordade tillfälligaskogsstimulansen. Denna senare är i allra högsta grad tillfälligt gällandeunder detta år, medan vårt förslag till klenvirkessiöd syftar till atl initieraetl tillvaratagande av skogsråvara, som i huvudsak lämnas kvar i skogarnaoch saknar köpare. Filosofin bakom vårt förslag är hell enkelt all samtidigtsom man genom tillvaratagandet av delta avfall för energianvändning, som skullekunna tillföra landet betydande mängder energi, skulle vi få en bättreskogshygien som i sin tur skulle innebära minskade risker för insektsangrepp avolika slag pä den växande skogen. Tyvärr är utskoitsmajoritelen ännu intevillig atl se energiproblemet i etl längre perspektiv eller att förstå att ensådan verksamhet som vi åsyftar lar lid att bygga upp och att det är justdärför som del är bråttom alt fatta det beslul som ger delta skogsavfall eltekonomiskt värde. , när verksamheten är etablerad, kan man på godagrunder räkna med etl pris på skogsavfallet som gör att den nu av oss önskadestimulansen kan upphöra. Jag yrkar bifall lillreservationen 16. Ireservationen 18 vill vi ha en omfördelning av bidragsramen lillskogsbruksplåner sä att mera utgår lill dessa än lill de översiktliga planersom skall kunna ulföras av skogsvårdsslyrelsen. Vi har den uppfattningen att deenskilda skogsbruksplanerna är av största intresse, och därför är det angelägelatt ramarna är så slora att bidragen som ullovas verkligen kan utgå. Jag yrkar bifall tillreservationen 18. Ireservationen 20 har vi tagit upp frågan om ökad forskning rörande skogsskydd.Skogsskyddet mol skadeinsekter är f n. ett allvarligt problem. Vi känner lillsituationen i med granbarkborrens skadeverkningar, vi känner tillproblemen med all komma lill rätta med snytbaggens härjningar på det unga planlmaterialet,vi känner till märgborreskadorna osv. Del är nödvändigt alt nu göra enkraftansträngning för alt söka lösningar på dessa problem som f n. orsakarskador i 100-miljonersklassen. För detta syfte krävs ökade grundläggandebiologiska kunskaper, och vårt förslag är etl extra forskningsanslag pä 5 milj.kr. Jag yrkar bifall lillreservationen 20. Slutligen,när del gäller reservationen 21, till vilken även moderala samlingspartietsledamöter anslutit sig, finns här anledning erinra om all reservationen byggerpä två flerpartimotioner, där yrkandet gäller ett visst uiveckiingsarbete förhäslredskap samt utbildningsfrågor. Bägge motionskraven är ekonomisktblygsamma. Skulle motionerna bifallas, kommer de ekonomiska konsekvenserna inteens all vara förnimbara för statskassan. Däremot skulle positivainställning alltsedan 1975 när det gäller häslfrågor i samband rned skogsfrågorytteriigare bekräftas. Utskoltsmajori-telens förslag, all hänvisa motionernatill en utredning - som mig veteriigt ännu inte är tillsatt - kan visserligenbetraktas som ett fall framåt för Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. motionerna, menkonsekvensen blir naturligtvis alt man då begraver frågan i ett mångårigtutredningsarbete och atl alla de frivilliga krafter som arbetat med dessafrågors lösning får åse hur deras uppoffrande arbete inle förmått riksdagsmajoriletenatl inse hur viktigt det är alt ge hästen en chans atl visa vad den duger tilli skogsbruket. Jag yrkar bifall tillreservationen 21. Delskulle, herr talman, finnas anledning all här inför kammaren kanske mera ingåendeoch vid flera punkler i utskotlsbetänkandet framföra ytterligare synpunkter påbetänkandel i dess helhet.