prot · G20994 · 1978-12-31 00:00:00 — Slalsrådel säger all inle har begärl nägra pengar, och han gavsjälv tidigare i sill anförande förklaringen lill varför inle gjort det.Förelagel är inte nödlidande och vill inle heller i deballen ge sken av allvara del. Men atl behöver pengar trodde jag atl slalsrådel visste, ochVolvo behöver mycket pengar De an visningar som de som normalt kallas förinlressenler har gell visar kanske en väg, men jag vet inle om den kommer attföra tillräckligt långt. Påden punkten kan man ha olika meningar, men jag ärmyckel tveksam till det, eftersom det blir dyrt. Vad det som flgurerar idebatten innehåller kommer väl att klariäggas . Jag Iror inlepå de möjligheterna, som kanske är de enda som återstår, utan jag anser att detmåsle till andra saker. Volvosförelagsledning har alltså inle begärt några pengar. Men eftersom statsrådetförsöker - och del är jag väldigt glad för - ta med facket bland företagelsintressenter skulle han vara uppmärksam på dess diskussioner. Del är myckelgrundliga diskussioner som visar all fackets medlemmar inom bilbranschen har enkompetens och kunnighet som är beundransvärd. Det är kvalitet på derasanalyser, och där finns krav pä att staten skall gä in. De anslällda är alllsäointressanta för slalsrådel i del avseendei, men han borde inte vara tveksam omau del på den punkien finns ell önskemål om statlig assistans. Staten bordevisa någol intresse och inte klanla till del varie gång känsliga frågor skalllas upp. Del gjorde man förra gången det kom ett brev från böriade man peta i de sär som uppkommit när det gällde fusioner. Fråganom och är känslig. Man behöver inte gå på för altbegripa att del i och för sig kan vara riktigt med en sammanslagning av Volvooch , både pä lastbils- och personvagnssidan. Men del ärju så här i livet,för atl tala idrotlsspräk, aft det följer regelboken. Men de flesta och debästa målen görs inte efter regelboken - så är del på idrottsplanen och så ärdet även inom näringslivet. Därför irorjag alt man inte skall prata om den härbiten , även om den i och för sig teoretiskt kan förefalla riklig ochkanske kan bli något - men därom vet vi väldigl litet är detinte aktuellt, och det stör och förstör snarare än det är positivt. Jaghar inle lalat om enkla lösningar utan sade alt här fanns inga enkla lösningar.Men från siatens och samhällets sida ärdet skäligen enkelt. Omstatens medverkan till utveck-lingen av svensk bilindustri så många resonemang, sämyckel kunskap och informalion utkristalliserats att vi vet att detbilindustrin behöver, men inte själv kan skaffa, är god finansiering. Där kansamhället ställa upp. Del är ett skäligen enkelt ställningslagande. Hur delsedan skall utformas i praktiken kan bli komplicerat, men självagrundställningstagandet är enkelt, och del måste väl ändå statsrådet erkänna. Jagär också rädd fördet resonemang där man isolerar personbilssidan. Man säger atllastbilssidan går bra. Ja, den gär bra . Vi har haft speciellt godamateriella förutsättningar för alt ulveckla laslbilsindustrin. Del var inle sämycket privat fantasi som skapade den biten, ulan del var den svenska marknadensom skapade den svenska lastbilen, vilken sedan blev en konkurrensartikel pä enstörre marknad. Men ärde uteefier oss. Vi vet alla att konkurrensen kommerall hårdna mycket på laslbilssidan, och del är därför fariigt atl lockas av dekortsiktigt gynnsamma resultat som kan noteras och tro all de kommer attvara bestående. Skilj inte pä lastbilar och personbilari Skilj inte ul de bilarur förelagen som vid olika lillföllen kan vara bra eller dåliga! Man har underförelagens utvecklingstid haft olika bilar -personbilar, lastbilar, andraartiklar-atl till verka som ibland gett goda, ibland dåliga ekonomiska resultatVid former av samordning skall inte förelagen fä lov all plocka russinen urkakan. Det vill jag bestämt varna för och fästa uppmärksamheten på. Denambitionen finns självklart bland dem som är inlressenler. Men på den punktenmåste samhällel la lill hårda nypor. Beträffandeden utländska medverkan i utvecklingen är del alldeles klart all en radartiklar köps utifrån när man jobbar med samma saker, och del skall inle sättasnägra gränser för detla. Del vikliga är all vi är rädda om de tunga bitarnainom biltillverkningen där vi, genom vår mekaniska indusiri, lack vare kunskap,fantasi och yrkesskicklighet, som ger goda arbetsinsatser och god ekonomi, harspeciella förutsättningar all vara med och konkurrera och ulveckla. De bilarnaskall vi inle avstå lill de stora mäktiga företagen i utlandet och på detsättet låta våra bilförelag bli ihopsättningsfabriker. På det området kan viinle konkurrera, där är de andra skickligare än vi. De harockså elt helt annalsäll atl se pä arbetsmiljö, arbetsvillkor och lönesätlningar. Men pä de områdendär det fordras kompelens har vi en god grund alt bygga på, och därför skall vivara försikliga när vi hanterar frågan om samarbete med utländska företag. Efter Per andra inlägg finns det inle mycket vi har kvar alltvista om. Vi tycks vara ense om del mesta, låt vara atljag inte känner migkompetent alt utfärda sä bestämda uppgifter om vad vi inte är skickliga på somPer gjorde. Den dom han fällde över de svenskasammansältningsfabrikerna kan han få stå för ensam. Meni övrigt är vi ense om del mesta och särskilt om det som Per sade omall grunden är enkel. Ja, grundåskådningen är enkel, nämligen den all Sverigeinkl. dess statsmakter mycket målmedvetet skall bevaka och satsa på atl behällasvensk bilindustris utvecklingsförmåga och konkurrenskraft. Men Per sade ocksåall sättet atl göra del kan vara komplicerat Just det! PERBERGMAN (s): Jag känner mig inle alls ensam i bedömningen av ett eventuelltsamarbete med utländska företag. Jag tror också att statsrådet , om hanyllerligare begrundar frågorna och undersöker dem, kommer alt finna aU detfinns etl slort sällskap som tycker ungefär likadant. Omsvenska medborgares rätt att besöka Överläggningen varhärmed slutad. § 3 Om svenskamedborgares rätt att besöka Utrikesministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:357, ochanförde: har frågat vilka ålgärder jag är beredd atl vidla för allsvenska medborgare i forlsällningen inle skall avvisas vid gräns. År1974 ingicks etl viseringsfrihetsavial mellan och . Delta avtalhar vä.seniligl underiätlat resandet mellan länderna. 1978 reste sålunda 85 000svenskar lill och 35 000 polacker till . Avtalet ligger ocksä helti linje med slutaklen från den europeiska säkerhets- och samarbetskon-ferenseni . I denna ålar sig de deltagande staterna att underlätta ökadrörelsefrihet och friare kontakter över gränserna. §4 i viseringsfrihetsavialet ger vardera landel rält all avvisa den andrasiatens medborgare, förutsatt alt del föreligger sådana skäl "som anges istatens lagar och författningar". Polska myndigheier har med stöd av dennaparagraf avvisat etl anlal svenskar, huvudsakligen sådana som lidigare varitpolska medborgare. Med hänsyn till den vikt regeringen tillmäter saken vill jaglämna några uppgifter om frågans bakgrund. Utvecklingeni i slutet av 1960-lalel ledde lill atl tusentals polska medborgare avjudisk börd lämnade landel. De erhöll i regel utresetillstånd på villkor atl deavsade sig sitt polska medborgarskap. Flerlalel reste lill . Ca 3 000 komlill och bosatte sig här. De flesta av dem är nu svenska medborgare. Delhar under senare är visat sig att mänga av dessa f d. polska medborgare, trotsviseringsfrihetsavialet, inte medges inresa i utan avvisas vid gränsen.Nägra förklaringar till avvisningarna har aldrig getts. Del har också hänt atlde avvisade utsatts för nedsäUande behandling av gränspolisen. Svenskaregeringen har i olika sammanhang skarpt reagerat mol dessa avvisningar. Vidalla kontakier på regeringsnivå som ägt rum har de påtalatsfrän svensk sida under hänvisning lill atl de strider motviseringsfrihelsavialets anda. Det förhållandet att det lill allra störstadelen är personer av judisk börd som avvisas har i skapat intrycket atten viss 7 protokoll 1978/79:93-94 Omsvenska medborgares rätt att besöka grupp svenska medborgarediskrimineras. Dåvarandeslalsminislern tog vid sitt besök i uppfrågan på högsta nivå och bad atl de polska myndigheterna skulle lämna enförklaring lill avvisningarna i varie enskill fall då detla begärdes frånsvensk sida. sade sig vara medveten om alt etl ganska slorlantal polska medborgare avvisats vid den svenska gränsen med hänvisning till 19§ i utlänningslagen. De svenska myndigheterna har alllid varit beredda alt påpolsk begäran redovisa skälen lill dessa avvisningar. En motsvaranderedovisning från polsk sida skulle alltså skapa ömsesidighei och väl svara motviseringsfrihelsavialets anda. Trots all vi genom vär ambassad i eftervarie för oss känd avvisning begärl en sådan redovisning, har de polskamyndighelerna inte i något fall lämnat en lillfredsslällande förklaring. Vifortsätter enträget våra ansträngningar för all varie svensk medborgare skallfå inresa i , såvida det inle föreligger rimliga skäl, vilka ärgmndade"i statens lagar och författningar". Ambassaden i hemställerregelmässigt hos det polska utrikesministeriet om omprövning av varieavvisningsbeslut som kommer lill vär kännedom. I speciellt ömmande fall gör videssulom särskilda framslällningar. Tyvärr har vi endast i ett fåtalfall haft framgång i dessa ansträngningar. Särskilt beklagligl äratt störretillmötesgående inle visats beträffande korta besök hos svårt sjuka släktingar. Tillämpningenav viseringsfrihetsavialet har kommit alt utgöra en belastning för våraförbindelser med , som i övrigl är myckel goda. Som grannländer vidÖstersjön har vi många gemensamma intressen, vilka för båda länderna är av sloroch för bådas framlid avgörande belydelse. Del svensk-polska viseringsfrihetsavialet har förvisso underlättatresandet mellan länderna. Delta är självfallet positivt. Jag måste docksamtidigt konstatera alt avtalet i vissa avseenden fungerarotillfredsställande, vilket leder till friktionen Som jag här redovisai har vifrän svensk sida försökt komma till rätta med detta problem genom direkiakontakter med de polska myndigheterna. svenska debatten har också hävdals alt viseringsfrihetsavialet med Polenfungerar sä dåligt all det bör sägas upp. Motiveringen har då varit altavvisningarna i praktiken innebär diskriminering av en bestämd grupp svenskamedborgare och atl det inle är moraliskt försvarbart atl behälla avtalet ikraft Inomregeringen har vi ansett avtalets värde vara så stort, atl vi inlevelat överväga en uppsägning. Vi kommer dock atl noga följa den fortsattatillämpningen av avtalet. Jag vill tacka utrikesministern för svarel, när del nu faktiskl kom. Delär bra alt säger au regeringen lägger slor vikt vid den här fråganoch lovar alt noga följa den fortsatta lillämpningen av avtalet Jaghade avsiktligt frågat vilka åtgärder utrikesministern är beredd att vidla. Jagutgick ifrån - och del visar sig ocksä vara rikligt - all vi är eniga om inle bör tolerera all svenska medborgare trakasseras iandra länder. Vi brukar över huvud tagel inte tolerera antisemitism - del är deldel är fräga om. Den här gängen gäller det svenska medborgare, och dä har vienligl min mening både anledning och skyldighet alt reagera skarpt Jagkan instämma i att det var positivt all och sedankunde enas om atl la bort visumtvänget Sädani underlättar internationelltsamarbete och förståelse mellan folken. Men det måsle vara en elementärförulsältning atl elt avtal mellan stater gäller alla medborgarna i bådastaterna. Lika lilel som elt land kan föra krig mol en grupp medborgare i ellannal land, lika lilet kan etl land tolerera all ell annal land behandlar olikamedborgare i landel olika. Jagnoterar atl utrikesministern har samma uppfattning sonrjag i den frågan och allutrikesministern känner lill all del ideligen händer att svenska medborgareavvisas. Jag har blivit uppringd av mänga svenska medborgare i södra är födda i och som drabbats av della. Passpolisen i harbekräftat alt del händer en eller ell par gånger . Somliga avvisasredan på båten i , andra tvingas återvända med samma fartyg när deförsöker komma i land i Swinoujscie. Delrör sig ofta om människor som fortfarande har släktingar kvar i . Jag kanerinra om all del i Helsingforsöverenskommelsen också lalas om rällen tillbesök mellan familjemedlemmar i olika landet och UD har sä senl som iår publicerat en skrift erinrar om det. Vivel nu hur del faktiskl ligger till. säger alt regeringen kommer allfortsätta all bevaka tillämpningen av avtalet Hur, på vilket säll, kommerregeringen att fortsätta med det? Har tänkt sig alt kalla upp denpolske ambassadören , eller räcker del med alt bara bevaka ärendei? Omsvenska medborgares rätt att besöka Det finns i princip två sätt pä vilka man kan gä lill väga beiräffandeell avtal som man finner tillämpas pä elt otillfredsställande sätl. Del ena ärall häva avtalet. Del andra är all påtala bristerna i lillämpningen och försökafä lill slånd en rättelse. Vi har alltså försökl, och försöker fortfarande, medden andra metoden. Vipåtalar de brister som vi möter i varie enskill fall. Vi behöver dä ha exakta uppgifterom hur avtalet tillämpas. Jag vill gärna lala om för alt jag i enTT-iniervju uppmanade i bosatta personer av polskt ursprung som vägratsinresa i atl kontakta , sä all vi får besked om allde har avvisats. Men vi vill ocksä gärna höra av personer som lidigare haravvisats men sedan har släppts in. Vi vill ha en fullständig bild, både av dengoda tillämpningen och av den mindre goda lillämpningen av avtalet Jag vill också gärna nämnaför atl vi har noterat en annan Omåtgärder för att garantera säkerheten för svensk personal i detalj i lillämpningen sominte är tillfredsställande. Det är att resenärer lill ibland vid inresanfär fylla i elt formulär som har karaktär av en viseringsansökan. Del ärnalurliglvis inle heller i enlighet med avtalets innebörd. Detär självfallet också allvarligl atl personer som föriitar sig på avtalet menvid gränsen avvisas av orsaker som vi inte fär några tillfredsslällandeförklaringar till har åsamkats dels kostnader för sin resa, dels en förödmjukelse. Jagkan bara utlova atl vi kommer atl följa hela lillämpningen av avtalet och ifortsättningen påtala missförhållanden. Vilken nivå och vilkel tillfälle som ärlämpligast irorjag del är bäst atl regeringen får avgöra. KARINAHRLAND (fp): Det är bra alt man uppmanar dem som harblivit avvisade au la kontaktmed Men jag vill påslå alt mänga av dem inte vågar berättadel för del svenska , då de trots alll vill försöka attåterigen komma in i . Harman pä departementet över huvud tagel funderat på att höra med passpoliserna?De får reda på avvisningarna, men behöver inte nämna vilka människor detgäller. bör ju kunna lita på passpolisens uppgifter. Vi har kontakt med polisen i dessa frågor. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om åtgärder för att garantera säkerheten för svensk personal i UtrikesministernHANS erhöll ordel för all besvara () den 26 februarianmälda fräga, 1978/79:368, och anförde: har frågal mig vilka ålgärder jag ämnar vidtaga för attunder pågående krig mellan och garantera säkerheten för densvenska personal som arbetar med Bai Bang-projektel i . Somj?g redovisade i , som svar på en interpellationrörande bl. a. säkerheten för svensk personal i , har varie svenskutlandsmyndighet en beredskapsplan. gäller även vår ambassad i . evakueringssiluation ankommer del i försia hand på utlandsmyndighetens chefalt bedöma vilka ålgärder som är lämpliga och nödvändiga. Utrikesdepartementethar del yttersta ansvaret för evakuerings-operationer och leder dem. I del härfallet sker också samråd med SIDA. Departementetslår i daglig kontakt med ambassaden i , som i sin lur har löpande kontaktmed biståndspersonalen i Bai och de andra Representanterför ambassaden har sedan fientligheterna utbröt besöktprojekten. Ambassaden har ocksä ständig konlakl med de vietnamesiskamyndigheterna. Krigsakiiviielerna i gränsområdena har på inget sätl påverkatarbetet i projekten, som pågår i oförminskad omfattning. Man har frånvietnamesisk sida utfäst sig atl svara för den svenska personalens säkerhet. Skulleen evakuering bli aktuell, finns nödvändig transportkapacitet vid projekten förall la personalen till Hanois flygfält Man har från vietnamesisk sida lovatansvara för alt transporterna skall kunna genomföras. 1 samband med krigetsutbrott utfärdade departementet i samråd med ambassaden en rekommendation tillutresande personal på väg till att t. v. avvakta med avfärden. Defamiljemedlemmar som befinner sig i och som vill lämna landet kan givelvisgöra det. Ålgärder har vidtagits för atl underiätta deras utresa. Omåtgärder för att garantera säkerheten för svensk personal i Jag skall be alt fä lacka utrikesministern för svaret, och i det tackelIrorjag all åtskilliga anhöriga till de svenskar som arbelar med svenskabiståndsinsatser i instämmer. Självfalletmåste alla som åtar sig att arbeta i tredje världen vara medvetna om riskeravolika slag-del visarom inte annal vär missionshisloria. Frågan är emellertid ominte svenska biståndsarbetare tar särskilda risker genom det länderval somgjorts av den socialdemokratiska regeringen samt genom den starka koncentrationenav svenski bistånd lill kommunistländer. Genom den koncentrationen och stödettill befrielserörelser går en mycket stor del av det svenska biståndet tillkrigförande länder. Summan torde snarare överstiga än undersliga 800miljoner. Menmin fråga rörde , där omkring 500 svenskar arbelar med BaiBang-projeklet och andra projekt. Uppgifterna om säkerheten för svenskarna haronekligen varierat. Från kinesiskt håll har man sagt att intet ont skallvederfaras svenskarna. Det låter bra. vel vi atl krigföringen ändratsoch atl kineserna nu opererar i små enheter. Och vi vet ingenling om hurkommunikationen mellan dessa enheter fungerar. Vi vet inte heller om dessa ärmedvetna om var svenskarna befinner sig. Svenskarsom återvänt frän Bai säger, precis som utrikesministern, alt läget därule är lugnt Men man observerar uppsättande av luftvärnspjäser. Och i gårframgick - av de uppgifter man kan få ut därifrån - att dessa luftvärnspjäserutgörs av robotramper inom synhåll från Bai . Alt de ulgör etlutomordentligt viktigt mål för eventuella kinesiska flygattacker måste välutrikesministern erkänna. Minförsia fråga är alltså: Vet utrikesministern om det i det här fallet rör sig omrobotramper, och kommer i så fall inte uppsättandet av dem atl påverkasvenskarnas säkerhet? Gäller då kinesiska deklarationer? Manser också i Bai , vilkel framgått av vad personer som just återväntdärifrån har sagl, transporter av sårade. Visserligen försiggår inga stridshandlingarpå närmare avstånd än kanske , men har inte åsynen av krigets Omåtgärder för att garantera säkerheten för svensk personal i offer en påverkan påsäkerhelskänslan hos den svenska personalen? Nusäger utrikesministern all alla som vill får fara hem och alt krigsakiiviielernainle har påverkal arbetet pä projektet del måsle de väl ha gjort så lillvida all man måste ha svårigheter all rekryiera personal. Har del inte märktsnågonling när det gäller möjligheterna att rekryiera personal? Dessulom harjuviss personal avrälls frän all fara dil, enligl utrikesministerns svar. Delmåste väl påverka projektels utförande? Ju mer lalar om den här frågan, desto svårare blir delkanske all rekryiera personal. Vi är dock frän regeringens sida angelägna omalt sprida exakta uppgifter om lägel och all vidla precis de säkerhetsåtgärdersom är rimliga. Arbetelfortgår oförändrat vid Bai Bang-projektel liksom vid andra projekl. Vi har sagttill familjemedlemmar i som vill lämna landel atl de får göra del. Nypersonal som är nödvändig för projeklel reser lill Bai , men de tvingasnalurliglvis inle lill del om de känner oro för del. Transporttidenfrån Bai ner lill flygfältet är ungefär två limmar, och vi har ocksåförberedelser i gäng för atl åstadkomma utlransport frän projektet Beiräffandede uppgifter som lämnade om en bas för raketer vill jag sägaalt vi fält uppgifter om all del skulle ha salts upp en rakelinslallation inlesä långt ifrån Bai . Vi har också från svensk sida tagit uppdella med de vietnamesiska myndighelerna och sagl all vi anser del varaolyckligt Slutligenvill jag kommentera vad sade om all vi har en koncentration av delsvenska biståndet lill kommunistiska länder och länder som för krig. Såförhåller del sig nalurliglvis inle. Man skulle kunna få intrycket alt fruSundberg tror atl vi speciellt vill ge bistånd till länder som är krigförande,men det har ingalunda varit fallet. Vi har gell bisiänd lill , som äretl krigshäriat land. Vi vill gärna all biståndet skall vara långsiktigt ochalt del inle skall stå halvfärdiga projekt ule i världen. Jag vill försl beröra vad utrikesministern sade senast Trots allt lycksden progressivitet hos mottagarländerna som är ell krav i svenskbiståndspolitik när det gäller vara förenad med en lust lillaggressionskrig; jag syftar då på agerande såväl i som iKampuchea. I del sammanhanget vill jag också erinra om den bok däröverbefälhavaren i , marskalk , säger atl måsle inrätta sigefter elt fortsall liv i krig. Det landel är den största mottagaren av svensktbistånd. Sälill säkerheten för svensk personal. Om del är konstaterat all vielna-mesernasätter upp robotramper inom synhåll från Bai , då harjag litet svårl allfinna det förenligt med utrikesministerns svar, nämligen all man frånvietnamesisk sida har utfäst sig atl svara för den svenska personalens säkerhet Som jag sadelidigare hör ändå robolramper och rakeiavskjulnings-plalser lill de mestangelägna målen för eventuella flygallacker, och kineserna är naturligtvismedvetna om atl ramperna finns uppställda. Vi kan inte begära att de vid eneventuell bombning skall kunna undvika all öka svårigheten och osäkerheten förde svenskar som arbetar i närheten. Delär alldeles riktigt all har en plan för evakuering, menjag skulle vilja att utrikesministern svarade på: Hur många har avstått frånalt fara lill Bai och hur många har farit hem? Är del i huvudsakfamiljemedlemmar - del förutsätter jag - men är del ocksä några av deanställda? Omåtgärder för att garantera säkerheten för svensk personal i Både de frågor som ställer lill mig och henneskommentarer här gör del svårt all undgå intrycket all hon fortsätter atlförsöka driva den moderaia kampanjen mol Bai Bang-projektel; ibland gäller det kostnaderna,ibland gäller det någonting annat. Frånregeringens sida är vi angelägna alt föra detla stora projekl i land. Del äralldeles rikligt all det inte är vi som har startat det, men om somstat har startat etl stort projekt menar vi alt vi skall föra del i land, ochdel kommer vi också atl göra. Den ger inte bistånd bara tillländer som - vilket sade - är progressiva och kombinerar det meden lust au föra aggressionskrig. Jag kan inle erinra mig alt jag någonsin hördefru klaga över biståndet till när del pågick elt krig medPakistan eller atljag har hört nägra klagomål om biståndet lill ,faslän en konflikt med pågår. Vi ger bistånd till stater som vi menarhar goda fömtsättningar all föra ut de svenska biståndspengarna till defattigaste människorna. Det är ibland kommunistiska regimer, ibland regimer avannan färg. Jag lycker för min del alt del är en slor fördel atl vi kan gebisiänd lill länder med olika ideologisk och ekonomisk inriklning, bådekommunistiska och ickekommunistiska. Våra moderata vänner vill gärna att delskall vara bara ickekommunistiska länder, en del av våra socialdemokraliskavänner vill gärna plocka bort länder som inte har socialistiska förtecken. Frånliberal sida vill vi ge till alla länder som för en ambitiösutvecklingspolitik. Låt mig än en gång upprepa de frågor jag ställde lill utrikesministernom huruvida svenskar har farit från och om del i så fall också äranslällda som har gjort del. Tillsist när del gäller valet av länder, så är det sant alt vi har varit eniga omde fyra huvudkriterierna. Men det hindrar inle alt vi frän moderat sidaoupphörligen i motioner och pä annat säll har framfört att det icke är önskvärtall vi ger bistånd lill krigförande länder.