prot · G20978 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag velall man gör en sådan rutinkontroll när del gäller läkare och sjukvårdspersonal,men hur är del när del gäller dem som får arbetet genom länsarbetsnämnderna? Omkrav på utbildning 777. m. för beredskapsarbete inom vårdsektorn Att förmedlingspersonalen skulle gå ut och göra en aktiv undersökningav hur tidigare beredskapsarbeten utförts tyckerjag är all lägga bördan på felställe. Som framgick av mill svar är det anordnaren som har huvudansvaret. Omdet finns tidigare erfarenheter som talar emot all en person anställs i ellvisst beredskapsarbete skall förmedlingen underrättas om alt personen inteanses lämplig alt placeras på ell sådanl jobb. Då har förmedlaren självklartskyldighet att ta hänsyn till de synpunkterna. Del måsle vara anordnaren sombär huvudansvaret för all slå larm, om tidigare erfarenheter pekar på all enperson inle är lämplig. INGRIDSUNDBERG (m): Del kan vara all anordnaren slår larm, men del intressanta i detla fallär om man från arbelsförmedlande organ meddelar anordnare att denna person hararbetat med vård lidigare eller icke har gjorl det. För anordnaren, som medstatsbidrag blir anvisad ungdomar för beredskapsarbete, är del ofta praktiskttaget omöjligt all när den anställde redan har börial göra sådana härefterforskningar. Delintressanta är alltså: Är de arbelsförmedlande organen skyldiga alt slälla enfråga om den arbetssökande har arbelal inom vårdområdet tidigare och attförmedla denna uppgift lill anordnaren? Jag känner inte till om det finns någon skyldighet i instruktion atlslälla denna fråga om vårdarbete har förekommit lidigare. kommerLandstingsförbundet alt se över det här, och vi fär se vad man kommer framlill. Men jag vidhåller alt om anordnaren har kännedom om alt del är fråga omen olämplig person, så är del anordnarens skyldighet all lala om delta förförmedlaren, och då kommer man inte heller atl placera denna person pä etlsådanl arbele. Överiäggningenvar härmed slulad. Ommålet for samhällets alkoholpolitik §9 Om målet för samhällets alkoholpolitik Socialministern erhöll ordel föralt besvara () anmälda fråga, 1978/79:302, ochanförde: har frågat mig om jag vill bekräfta all målet församhällets alkoholpolitik ligger fast såsom del har formulerats iskaileulskot-leis betänkande 1976/77:40. Svaret är ja. THUREJADESTIG (s): Jag ber atlfå lacka slalsrådel för del korta svarel. Deltaja har verkligen slor betydelse. Statsrådet har måhända inte klart för siganledningen till min frågeställning, dvs. de bakomliggande skälen. Men deltafår inle vara en fråga om lek med ord. Del är betydligt allvarligare än så. Utgångspunktenär den skrivning som finns pä s. 13 i budgetproposilionen, bil. 8, som slårunder slalsrådels ansvarsområde. Där fanns anledning lill oro, då slalsrådelmedverkade lill en glidande skrivning. Statsrådets skrivning lalar om alt"undanröja orsakerna lill missbruk av alkohol och all moiverka etl bruksom leder lill skador". Lålmig nolera all skatleulskollels belänkande, vars skrivning blev enhälliga beslut , angav tonen för den samhälleliga målsättningen. Jag läser direkl från riksdagshandlingen: "---------- atlalkohol frågorna i fortsättningen infogas i sitt sociala sammanhang och att etl klart mål uppställs för en flerårig insats syftande lill alt begränsa den lolala,alllför höga alkoholkonsumtionen och till atl komma lill rätta med alkoholmiss bruket." Detär centralt att denna målsätlningstår fast och all vi inte fär någon form avglidande målsätiningsskrivningar, som kan leda lill framtida oklarheter och somredan har tolkals i vissa statliga verk som en risk för glidande tolkning. Målsättningenär sålunda inle enbart en fråga om ålgärder mot missbruk, ulan också en frågaomfleråriga insalser som syftar lill atl begränsa den lolala alkoholkonsumtionen,dvs. Jag lycker all svarel är glädjande. Del bör ge enlolkning för framliden, och del är av den anledningen som detla ja har en storbetydelse. Herrlalman!Jag måsle erkänna all jag blev en aning förvånad när jag flck denna fråga. Delborde vara självklart atl beslut ligger fasi om ingenting annalsägs. Och det är särskilt självklart atl håller pä delta beslut,som ju avspeglar en målsättning som , såvitt jag vel, lidigare ännågol annal parti har uttalat - i vart fall tidigare än socialdemokralerna.Men om del har varit något missförstånd är jag glad all del är utrett . Del kan inle vara så, måste upprepa alla beslut i alla sammanhang. för all undvika alt blibeskylld för all gä ifrån beslut. 1 della sammanhang är del särskiltförvånande, eftersom förra årets budgetproposilion innehöll en formulering,med hänvisning lill beslutet, som överensstämde praktiskt tagel ordagrant medden . Men då ställdes inga frågor. Jag undrar om inle en del av bakgrundenlill fråga helt enkelt är all det är valår och atl mandärför lar upp den här typen av debatt. Jag skulle vilja föreslå au vi intefören sådan diskussion om formuleringar och all vi avhåller oss frånmisslänkliggöranden, Sådanl gagnar inle förtroendet för vare sigalkoholpolitiken eller politikerna. kunde vara bra ali få eti besked om var socialdemokralerna slår i den härfrågan. Såvitt jag vet fatlade man ell beslut på partikongressen sominnebar att målet för samhällets alkoholpolitik skall vara att nedbringa denlolala, alllför höga alkoholkonsumtionen. Det tyckerjag var ell bra beslut -jaghar visserligen inle märkt all socialdemokralerna iniagil den siåndpunklenlidigare, menjaglyckerdet är ulmärkl all man nu hargjort det. Om jag skulleföra samma typ av debatt som , skulle jag fråga varför inlepartikongressens formulering finns med i socialdemokraternas partimotion tillårets riksdag. Jag har inte kunnat finna den där, ulan där finns andraformuleringar. Jag vill emellertid inle fora en sådan debatt, ulan jag ulgårfrån alt ni står fast vid del beslut som ni fattade vid partikongressen ihöstas. Omuttalande av statsminister rörande den amerikanske presidentenspolitik THUREJADESTIG (s): Politiska handlingsprogram som presenterade i samband medförra årets valrörelse är en sak, och den regeringspolitik som man för ären annan. Närdet gäller socialdemokratin och dess insalser på del här området vill jag sägaatl vi har väckt en partimolion som är inriklad jusl på de frågor vi nudiskuterar. föreslår vi fleråriga insatser som har till syfte atl begränsaden totala alkoholkonsumtionen, bl. a. åtgärder för att komma åtalkoholmiss-bruket. Det vore glädjande om vi kunde få en majoriiei i riksdagenall stödja den molionen. gmndar sig faktiskt inle på partipolitiska skäl utan på denoklarhet i fråga om tolkningen av budgetproposilionen som visal sig vararådande inom slalliga verk. Det ärdå inle ointressant vilket slällningslagandeen ny regering gör i dessa frågor. Överläggningenvar härmed slulad. § 10Om uttalande av statsminister rörande den amerikanskepresidentens politik SlalsminislernOLA erhöll ordel för au besvara Benil Måbrinks (vpk) den 23 januarianmälda fråga, 1978/79:296, och anförde: har - mol bakgrund av citat ur etl anförande jag 0/7?Uttalande av statsminister rörande den amerikanske presidentenspolitik höll under mill besök iUSA - frågat mig på vilkel sätl den amerikanske presidentens politikutgjort elt stöd för förtryckta människor. Del är uppenbart atl den amerikanskaulrikespoliliken under president i högre grad än tidigare präglats av ensträvan alt främja mänskliga rättigheter. Del gäller inte minsl södra -som mitt anförande i .Allanta väsentligen handlade om - där , särskilt genomsin FN-ambassadör, bl. a. nu spelat en pådrivande roll för frigörelse. BERTILMÅBRINK (vpk): Varie statsman som i praklisk handling ställer upp till försvar fördemänskliga fri- och rättigheterna, var än i världen dessa förlrampas, bör hyllasoch också erhålla alll stöd som är möjligt. är lyvärr anlalel sädanastatsmän myckel begränsat. Däremot är antalet frasmakare betydligt fler, ochbland dessa befinner sig president . PresidentCarlers meritlista som president är sannerligen inle sådan,atl han av statsminister bör bli föremal för sädana hyllningar somförekom i det lal höll i Allanta i är. Jag skallange några saker ur meritlistan: Anlalel människor i somlever på eller under existensminimum ökar ständigt. President nyssframlagda budgel kommer all ytterligare öka della anlal. värden president somhyllade shahen i , när denne förra årel mejade ner lusenlals civilairanier, iranier som krävde jusl demokratiska fri-och rättigheter. President är den som ärdirekt ansvarig för all praktiskt laget alla länder i - del rörsig om några få undanlag - lider under brutala terrorregimer. Det är somförser dessa bödlar med vapen både för militärt och för polisiärt bruk. Den enorma exploateringen avAmazonas och utrotningen av dess urbefolkning sker med direkt amerikansktengagemang. Befolkningen på ön hällernu på alt mista sin kultur och sin nationella identitet på grund av dominans där. viigrar delkrigsskadestånd som sä högtidligt förpliktat sig all beiala som en lilenkompensation för det oändliga lidande som åsamkat delta land. Såser en frasmakares meritlista ut. Den skulle kunna göras oändligt mycketlängre. Att sedan statsminister kan uttala atl denna polilik har ingenhopp bland förtryckta människor runt om i världen - observera detta, herrstatsminister, runt om i världen, för del gällde inte bara södra -säger, enligl min mening, en hel del om . Får jag först säga atl jag inle har uttalat mig om den amerikanskainrikespolitiken. Där har president samma problem som vi härhemma. Manvill i dra ner påeu ston budgetunderskott, och det har president atl klara av med meioder som vi för vår del har avvisal trots, som bekant,enträgna krav från olika håll på all vi skulle använda dem. Närdel gäller det som jag talade om, dvs. ulrikespoliliken, förbehåller vi ossfortfarande rällen att kritisera , när vi anser att för enutrikespolitik som vi inte kan uppskatta. Men vi förbehåller oss ocksä rättenatt uttala oss positivt, när del i den amerikanska ulrikespoliliken skernågonting som vi bedömer som positivt. Dit hör förvisso del härda engagemangetför all äsiadkomma en lösning i södra och ocksä ansträngningarna atl fålill slånd en uppgörelse i . Del finns även andra exempel. Denhär attityden, att kritisera eller säga någonting positivt beroende på vad vitycker det finns anledning lill, har vi gentemot alla stormakter. Men härföreställer jag mig att det finns en väsentlig skillnad mellan mig och BertilMåbrink. Omuttalande av statsminister rörande den amerikanske presidentenspolitik BERTILMÅBRINK (vpk): Det sista sade, del som skulle vara en kvickhet, är typisktför politiker som inle har rikligt rent mjöl i påsen. Då drar man lill medsådana där billiga argument. OlaUllslen sade att vi ocksä förbehåller oss rällen att kritisera . Ja, men hurskall man kunna göra del när nu , slalsminister, har slån iAtlanta och strött massor med rosor över den amerikanska politiken? ju all den amerikanska politiken inger hopp för förtryckta runt om iväriden. Det måste då vara mycket svårt att kritisera i forlsällningen. Lål mig sedan säga några ord beiräffande södraAfrika. Inle är det, , eu amerikanskt initiativ som gjort aU man nufrån sida ställer upp på den färgade befolkningsmajoriielens sida.Rasistregimernas polilik och terror harju blivit sä brutal aU del äromöjliglför regimerna aU i längden fortbeslä, och därför har tvingats all la enannan slällning. Dessutom har fronisiaterna hafl slor betydelse. Del är dellasom tvingat alt ändra ståndpunkt. Vi kan la del andra exemplet, . Delvar bara för en månad sedan som vände och böriade släppa sitt stöd ål denbrutale shahen. Och varför gjorde det? Jo, därför att förhållandena hellplölsligl var så uppenbara för hela världsopinionen alt om skulle hafortsatt ge sill stöd till shahen hade landet fullständigt tappat ansiktetinför hela denna världsopinion. Så enkelt är det, . Jag har inte gäll in på någon bakgrund lill händelserna i södra har bara noterat all den amerikanska politiken jusl nu går ul på atlförsöka hitta en lösning. Jag uppskattar de initiativen, som inle är ensamtom. Jag beklagar att anser all man skall totalt negligera deansträngningar som görs för att åstadkomma ell fritt . Närdel gäller kan jag inle påminna mig atl jag över huvud taget har uttalatmig om politik visavi del landel. Omuttalande av statsminister rörande den amerikanske presidentensjjolitik (vpk): Det är verkligen upprörande hur nu försöker springa undanhela problematiken. har sagl i sill lal att den amerikanskepresidentens polilik i kampen för de mänskliga fri- och rällighelerna har ingenhopp hos alla föriryckia rum om i världen! Del ärdet Ni sagl i della tal. Dämåste man väl la in , och alla de områden, stater och länderdär befolkningsmajoriteierna lider under eu fruktansvärt förtryck, och delförtrycket kan utövas lack vare del akliva slödel från . Del är deua jaglagil upp. Jag har frågat hur kan stå och säga något sådant som dethan sade i Allanta, där han framhöll och president mer eller mindresom förkämpar för demokratiska fri-och rätligheler i världen. Om hade gjorl sig besvär med alt läsa alla de åtta raderi elt sju sidor långl lal som del här handlar om och inle bara en mening skullehan ha uppfattai alt vad jag där talade om är all det har sken en förändring iden amerikanska allilyden lill mänskliga rättigheter. Del innebär på inget sällnågot friskrivande av den amerikanska ulrikespoliliken som den förts lidigare.Det innebär inte heller alt vi tar slällning lill förmän för den amerikanskautrikespolitiken i alla avseenden som den förs , men vi i posilivmening på några punkter, som jag jusl har nämnt, nämligen ansträngningarna isödra , och i några andra sammanhang. Det är vad delhandlar om, . Ausedan säkert under alla förhållanden kommer atl hitta anledningall kritisera den stormakt vi jusl nu lalar om tror jag inle att jag någonsinkan göra någonting äl. BERTILMÅBRINK (vpk): Herrlalman!Jagskall böa med atl cilera direkt ur lal iAllanta: "Denförre guvernören i denna storartade delstat, den nuvarande presidenten i ,har med sin polilik i kampen för mänskliga rättigheter Ingeii hopp blandförtryckta människor runt om i världen." Frågankvarstår: Har del skett några förändringar i polilik, sä alt man kan sägaall amerikanerna har gjorl en sådan omsvängning att de framstår som ell hoppför förtryckta människor runt om i världen? Jag är också posiliv lill de förändringar som skeri södra , men de äger inte rum lack vare och dess president ulan tackvare de färgades egen kamp och fronisiaiernas akliva siöd. Del i sin lur hartvingat all ändra inslällning för alt man inle också där hell skulle tappaansiktet. Del har skett en förändring i den amerikanska demokratin sedanVielnamliden och Watergaleskandalerna. Del ärdet jag har påpekat, och jagbeklagar atl inle har upptäckt någonting av della. (vpk): ' Nr 78 Jag vill då bara be slalsminister all ge konkreta Torsdnuenden exempel på deua. Jag harredovisiU konkrela exempel på molsalsen. I i rpKrynrj 1979 Lalinamerikasker ingen förbättring, , utan en försämring. Överläggningenvar härmed slulad. §11 Föredrogs och hiinvisades 1978/79:88 lilljuslilieulskollel §12 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2 och 9 lillfinansutskoltel §13 Föredrogs och bifölls Inierpellationsframsiällning 1978/79:136 § 14 Allmänpolitiskdebatt (forts.) Socialdemokratisk polilik för barn och ungdom har bl. a. som mål all gealla barn goda och likvärdiga uppväxlvillkor i elt samhälle präglat av värmeoch gemenskap, vidare att genom reformer inom barnomsorgen, skolan och fritidenverka för en samhällsförändring som gör del möjligl för barnen all utvecklastill fria och självständiga människor, som verkar i gemenskap och solidaritetmed varandra. Först några ord ombarnomsorgen. Riksdagenantog, på den socialdemokraliska regeringens initiativ, ell ambitiöstutbyggnadsprogram för daghem och fritidshem, omfattande 150 000 nya platserunder en femårsperiod. Viär nu oroade för all målet inle kommer all näs. Gång på gång har vi begärl atlregeringen aktivt skall följa upp riksdagsbeslutet. Men alla våra försök atl fåde borgeriiga regeringarna atl inse all något måste göras från statens sida harmisslyckats. skjuter folkpartiregeringen ifråri sig ansvaret lillkommunerna. Folkpartiregeringen anser all staten har gjorl sill. Slaten kan nusitta på åskådarplats. Det här kan socialdemokratin inte acceptera. I vårpartimotion lägger vi fram följande förslag. Slaten måsie ta över en alltstörre del av kosinaderna för barnomsorgen. Målet bör var atl staten pä siklskall svara för, i princip, personalkostnaderna. Vi föreslår atl 50 milj. kr.skall anslås nästa budgetär för att göra särskilda behovsorienterade insatser iförskolan. Vårt intresse av barnomsorgen gäller inle bara kvantiteten utanocksä kvaliteten. Det finns fortfarande brist päpersonal i förskolan. Vi föreslär 200 nya 4.En överenskommelse om den andra utbyggnadselappen måste med del snaraste kommalill. Genomdessa förslag visar socialdemokratin att vi håller fast vid utbyggnadsprogrammetför barnomsorgen. Omsorgen om barnen måste ha högsta prioritet isamhällsarbetet. Såöver till de något äldre barnen. Skolan är för dem en v iktig uppväxtmiljö. Iskolan, denna samhällels slörsia arbetsplats, görs varie dag fina insalser förall uppsiällda mål skall kunna uppnås. arbeie vore värt ell eget lovtal.Men skolan har också en mängd brister, och det är dem som vi måste la itu med.I Slörre eller mindre ulsträckning präglas skolarbetet alltför ofta avlärarakiiviiei och kunskapsförmedling i stället för elevaktivitet ochkunskapssökande, isolerade detaljkunskaper i slällel för begripliga helheier,upprabblande av mätbara minneskunskaper i stället för kreativitet, konkurrensi Slällel för samarbete och instängdhet i slällel för samverkan med världenulanför skolan och med föräldrarna. Mångaelever får inle de grundläggande kunskaper de har rätt lill. Många barn lär sigi skolan au de alltid är sämst och all de ständigt misslyckas. Skolanförstärker på många håll ulslagningen i slällel för atl moiverka den. Dessaiakttagelser leder mig lill alt slå fast atl skolans inre arbete måsteförändras. Arbetet i dagens skola är i stort behov av en medveten pedagogiskoch social förnyelse. Atl oförtrutet arbeta vidare på detta är det bäsla sällelalt bekämpa del bakålslräveri som öppet tonar fram pä skolans område. Detprogressiva förnyelsearbete som pågår lokalt ute i skolvardagen måsle därviduppmärksammas. De goda exemplen har stor betydelse och bör spridas. Dellokala ansvar som SIA-reformen innebär ger nya möjligheler atl förverkligauppsalia mål. Del vardagliga förnyelsearbetet måste få mogna fram.Fortbildningen av personalen är en viklig stimulans i delta arbele. Ävenom skolutvecklingen kan ske inom de ramar nuvarande läroplan erbjuder, är en nyläroplan i vissa avseenden nödvändig. Den onyanserade läroplansdeball som försi dag är illavarslande. De reakiionära krafterna vädrar morgonluft i lider avborgeriigl maktinnehav. Det tycks vara skolan i klassamhällets tjänst somhägrar. Utöverall läroplansförändringar är nödvändiga måsle det hinder som betygssystemetutgör undanröjas. Skolans ovana vid all samverka med samhälle, arbetsliv,föreningsliv och föräldrar måsle också arbetas bort genom all tid och resurseravsätts för detta. Eftersomen proposilion är aviserad om läroplans- och belygsfrågor kommer riksdagensenare i vår eller all få behandla dessa ting. Socialdemokralerna hardärför inte , under den allmänna motionstiden, lagt fram förslag som har medläroplanen och betygssystemet all göra. Vi återkommer Men redan nu vill vi sägaifrån, all om del inom regeringen finns planer på ökad differentiering aveleverna i , kommer della inle att accepteras av socialdemokratin. 1 årets skolpoliiiskamoiioner kräver vi flera direkia åtgärder på skolom- Viföreslår ytteriigare 100 milj. kr. för all förbättra arbetsmiljön i skolan. innebär uppemot 1 500 fler vuxna medarbelare i skolarbetet. Vimenar att den ökade personalinsatsen bör koncentreras dit där behoven ärstörst. Där kan ökad vuxenkontakt skapas genom all de vuxna medarbetarna ärtillsammans med eleverna både under lektioner och under raster och håltimmar.Arbetsron i klasserna kan öka genom att svaga elever får exlra hjälp, oroligaelever får den ökade vuxenkontakt de behöver och de elever som snabbt klarar avarbetet kan stimuleras all hjälpa andra eller lill nya arbetsuppgifter.Kontakterna med samhällel ulanför underlättas också, om läraren inle är ensammed klassen eller om undervisningsgruppen är mindre. Genom all vuxna finns lillhands och bryr sig om vad som händer under raster och hältimmar motverkasmobbning och skadegörelse. Delgäller dä inle bara akuta åtgärder t. ex. på högstadiet, ulan förebyggandeinsalser redan pä lågstadiet. Stabil vuxenkontakt under de tidiga skolåren ärofta av avgörande betydelse för alt barnet skall kunna bygga upp självtillit,dvs. tilltro lill sin egen och kolleklivets förmåga atl bl. a. kunna arbeta sigfram lill nödvändiga kunskaper. Denhär ökade personalinsatsen kan bestå av lärare men även av andra människor medannan erfarenhet, t. ex. föräldrar och ledare från föreningslivet eller annanfritidsverksamhet. Tyvärr har inget av de andra partierna på samma säll som viföreslagit en konkret åtgärd för alt förbällra arbetsron i skolan. annan molion återkommer vi lill statsbidraget till den allmänna fritidsverksamheten, som var en viktig del i SIA-reformen. Den verksam helen hann bedrivas under ell är med slatsbidrag. Verksamhelen leddes av föreningslivet och utgjorde stimulerande eftermiddagsaktiviteter och omsorg för ell slorl anlal barn och ungdomar. Men den borgerliga regeringen log bort bidraget, och verksamheten stoppades på de flesta platser. Föreningslivetsentusiam för SIA-reformen byttes dä hasligl i djup misstänksamhei. Detla kommeratl fä svåröverskådliga konsekvenser både dä den samlade skoldagen skallgenomföras och då skolan behöver föreningslivets medverkan direkt iundervisningen. Socialdemokratinslår emellertid på föreningslivets sida. Vi tror all .samspelet mellan skolaoch fritidsverksamhet är viktigt, och vi tror pä föreningslivels betydelse iskolarbetet. Enannan del av skolans öppenhet vetter mot arbetslivet. Del främ lingskap som mänga elever och lärare känner för arbetslivet måste överbryggas. Elevernas oro inför mötet med arbetslivet är ofta stark. Risken för ungdomsarbetslöshet fär direkia återverkningar i skolarbetet. Att känna att man som ung inte är välkommen in i den del av vuxenväriden som arbeiet Ulgör får många ungdomar all känna vilsenhet och håglöshet. Detär skolans skyldighet all förbereda ungdomarna för arbetslivet. Sludie-ochyrkesorienteringen måsie därför få ökade resurser. Det som föreslås ibudgetproposilionen räcker inte. Dessutom måste den kanal för samverkan mellanskolan och arbetslivet som skapades genom SIA-reformen -de s. k. SSA-råden- få bätire möjligheler alt arbeta i kommuner och län. Representanter förarbetslivet som dellar i SSA-råd eller i skolarbetet måste också få utbilda sigoch förbereda sig för sin roll. Statsbidraget lill löntagarorganisa-tionernasuibildning får därför inle avskaffas. 4.Gymnasieskolans kapacitet under nästa är föreslås av regeringen motsvara 97 %av årskullen 16-äringar. innebär all gymnasieplalserna måsle öka,eftersom årskullen 16-åringar ökar myckel kraftigt just . Men regeringen harinle tagit hänsyn till ungdomarnas ökande intresse för gymnasieutbildning,särskilt yrkesinriktad utbildning. Delär vår uppgift som politiker all ge alla ungdomar som sä önskar en utbildningutöver . All följa folkpartiregeringens förslag är all ulestänga etlstort antal ungdomar från utbildning. Detla innebär au man medvetet fön'isarungdomar till arbelslöshelskön. Socialdemokralernakan inte acceptera detta. Vi föreslår all anlalel gymnasieplatser ökar såmyckel all gymnasieskolan kan dimensioneras för aitlaemot av årskullen16-äringar. Folkpartiregeringen-lydligen med bistånd av resten avborgerligheten - lar alllför lättvindigt på löftet atl göra alll för atlerbjuda ungdom arbete, utbildning eller praktik. Detla är farligt för ungdomarstilltro lill oss politiker.