prot · G20939 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:39 Förhandlingarna leddeslill en början av förste vice talmannen, § 1 Jusierades protokolletför den 15 innevarande månad. 0/77utredningsarbetet kring sårbarheten i samhällets datasystem § 2 Omutredningsarbetet kring sårbarheten i samhällets datasystem Försvarsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:122, ochanförde; Lennan har frågat mig om del är meningen all del viktiga uiredningsarbetctkring sårbarheten i samhiillets datasystem även i Ibnsäiiningen skall bedrivasulan parhimenlarisk metlvcrkan. Jagvill då först erinra om bakgrunden till den s. k. sårbarhciskommiiién.Ulredningen tillsaiies av min företrädare föratt lä belyst hur ulvecklingen pådataområdet påverkar samhiillets känslighet för störningar och samhälleisförmåga att motstå våld, skadegörelse och andra påtryckningar. Ulredningen varsåledes säkerhetspolitiskt moliverad. Belräffandeuppdragels uppläggning anges det all ulredningen allsidigt bör belysa den nyasiluation som har uiipkomriiii och hur nödvändiga förbiinringar skulle kunnaske. Arbelel skall även vara inrikiai och bör belysa hursårbarhetsfrågorna skall beaklas redan vid planeringen av nya datasystem. Kommiliénhar i en forsla fas kanlagl och analyserat hela problemkomplexet och redovisairesultaten i en lägesrapport. Denna har varit föremål för en bredremissbehandling. I en andra fas som redan påbörjats konmner kommilién auanalysera olika åtgärder för alt minska sårbarheten. slutbeiänkande medförslag lill lämpliga äigärder kommer, enligl vad jag inhämlai, all föreliggahösten 1979. Vilkenform för ell uiredningsarbeie som en regering väljer är ofta enliimplighelsfråga. Min företrädare ansåg an den lämpligaste formen i detla fallvar all låta ett antal experter med erfarenheter från skilda samhällsområdenbelysa områdei. Medhänsyn till utredningsuppdragels ari och inriklning gör jag för egen del sammabedömning. Jag anser således inie all del finns anledning lill någon förändringav kommitténs sammansättning. Jag ber an få tacka försvarsministern för svaret. Tyvärr är del eu från minsynpunkt dåligl svar. Om utredningsarbetet kring sårbarheten i samhälletsdatasystem utredningenär säkerheispoliiiski moliverad, och därför är del inte intressant förparlamentarikerna atl vara med i bilden. Del är i och för sig en ganskaunderlig slulsals. Var och en som har läst lägesrapporten från sårbarhetsutredningenvet all den har utvidgats lill en toialulredning kring daiasäkerhels-ochsårbarheisfrågorna i sin helhei. Del är inle längre en snävt försvarspolitiskfråga. Jag tycker del är synnerligen beklagligt alllblk|iariiregeringen här intar samma attityd som den gamla borgerligatrepartiregeringen. Man vill lydligen atl datafrågorna även i forlsäliningenskall vara experternas domän. Där skall inle politikerna, och framför alll inteparlamentarikerna, in i bilden. Egentligen är folkpartiregeringens inställning pä dennapunkt iinnu sämre än trepartiregeringens linje, för vi har kommit fram skiljepunkl när ilei gäller särbarhetsutrcdningcn, nämligen där man läggerfram en lägesrap- port. 1 del lägel, när man nuskall böria diskulera övergripande frågorsom har att göra med principer lor dentolala utformningen av samhällets datasystem, bör jioliiikema och parlameniarikernafrån de olika jioliiiska grupperingarna vara med. Jag vill ftåga försvarsministern: ni verkligen medvetenom au en svar innebär atl det även i Ibnsäiiningen kommer att bli sä atlriksdagsmännen under en kon och hektisk period i utskotten diskuierar deltaväldigi slora komplex? Skall man ändå inle följa, herr försvarsminister, dentradition som vi sä länge har haft i svenskl utredningsväsende, nämligen allnär del är fråga om viktiga politiska utredningar skall del också sitta medrepresentanter för, olika poliliska riktningar? Herr talman!..säger allfolkpartiregeringen är emol pariamenlarisk medverkan i uiredningar omdalafrågor. Jag vill då erinra om alt del finns fyra sådana uiredningar somarbeiar f n., och de arbeiar med liarlarneniarisk medverkan. Del är ulredningenom ADB inom den allmänna försäkringen, den s. k. ALLFA-uiredningen,datalagsiiftningskomrniiién, D ALK, ulredningen om datateknikens ochelekironikens effekter på näringslivels ulveckling, som arbeiar underindusirideiwnemeniei, och ulredningen om datateknikens effekter påsysselsällning och arbetsmiljö, som arbeiar under arbeismarknadsdepartemenlei.Samtliga dessa uiredningar arbetar med parlamentariskt deltagande. Oavseu vilken inställning man har lill frågan omsårbarhelsuiredningens sammansältning när den tillsaiies bordeman i varie fall kunna vara överens om au del inte är lämpligl all nu ändrasammansäti-ningen. Kommilién harju avverkat tvä iredjedelarav siu arbete ochhäller pä med sluibeiänkandei. All nu ändra sammansältningen skulle innebäraall sluibetänkandei försenades. Varlbrsiällde inle sin fråga föreu och eiihalvi årsedan, när kommittén tillsaiies? LENNARTPETTERSSON (s); Försvarsministern pekar på att vi har fyradaiauiredningarav olika slag som har pariamenlarisk medverkan. Det är rikligt.Men varför skall då inle ulredningen i den cenlrala frågan om en eveniuelliökad sårbarhet i eu alllmer datoriserat samhälle också förses medparlamentarisk medverkan? Del är ju här fråga om grundläggande och övergripandedalapoliiiska principer. Skall de ulredas enbari genom en experidiskussion?Varför får riksdagspolilikema inte vara med här? Försvarsminislem pekade på all del är parlamentariskreinescniation i fyia uiredningar om datafiågor: .ALLF.A-uircdningen, DALK,uti'cdningen om datorernas arbelsmarknadspolitiska effekler ochindusiriroboluliodningcn. Det finns en ganska enkel förklaring till varför vihar parlamentarisk r'eprcsenUilion från olika håll i dessa tiir-edningar. Detkänneiecknanile för dem är nämligen all samtliga på ett eller annai sälltillkomniii på socialdemokraliskl initiativ. Jag sysslar liiei med de härdalapoliiiska lYågoma, så jag kiinner mycket väl lill förhistorien till alladessa fyia utredningar. Vill Ibisvarsm i nislern ha yilcrligai'e besked niirdcigäller dem,.så ärjag beredd alt gärna lämna del. Närdet gäller sårbarlietstitrcdningen ärdet enligt minmening lämpligare all //(/än ännu senare få in parlameniarikerna i detlavikliga utr-edningsarbele. Vilkei är aliernaiivet, herr för-svarsminisier? Omexperterna skall fortsälla siu arbele. vad kommersedan atl hända? Niirskallparlameniarikerna in i bilden? Skall del bli så som ni päsiod alt det var underden socialdemokraliska legeringens lid, nämligen au parlameniarikerna kom med ibilden försl i samband med det avgörandeulskotlsarbeiet? Del är i sä fall hell otillfredsställande. Om utredningsarbetet kring sårbarheten i samhälletsdatasystem När del gäller frågan om förankringen avsårbarhetskommii-léns synpunkler vill jag erinra om all lägesrapporten varilföremål för en myckel bred remissbehandling. Sammanlagt 65 remissinstanser harhöns: myndigheler, fackliga organisalioner, näringslivels organisalioner osv.Deua harskelt mitt underarbetets gång föratt pröva riktigheten av kommitténskartläggning och analys och för au lesia vissa länkbara rikilinjer i syfte attminska sårbarheten. På konkreia fråga vad som skall händamed den här ulredningen när den blir färdig vill jag svara all detta är en delav underlaget till den sinande försvaivskommitién. Försvarskonimincn skall taställning till resultatet av den här utredningen, och försvarskommiiién har juen pariamenlarisk sammansältning. Innan ärendet kommer upp på bord,kommer del alltså ändå alt behandlas i en kommilié med parlamentarisksammansältning. Den tidsnöd som talarom kommer alltså inteall föreligga i försvarskommiiién. Om medel till statligt förvärv av skogsmark LENNARTPETTERSSON (s): Jag vet verkligen inte hur försvarsministernläser sina egna utredningar. Var och en som läser den här ulredningen lar juupplänningen, det skriver också experterna själva i sin lägesrappon, att del ärdet grundläggande dalapoliiiska problemei som man diskuterar och alltså inteenbart del snävi försvarspoliliska. Den saken är fullständigt klar. Över huvudtagel behöver vi ju se |iå sårbarheisfrågorna från data|)oliiisk synpunkt. Delär en vikiig och ceniial fråga, och politikerna måste så snart som möjliglböija diskutera saken på allvar. Jag kan inte tro att för-svarsminisiern hari-ält i all della enbart är cU underlag för den försvarspoliliska ulredningen.1 så fall skulle del, enligt min mening, vara helt felaktigt avfolkpartiregeringen att inie la upp saken till en grundligare diskussion. För'svarsniinistern menar att tåget redan hargått och ;ilidel är försent för parlameniarikerna all komma med i uuedningsarbeici omsårbarheisfrågorna. Men en liigcsr-appori iir ju den första kartläggningen somsedan går ul jiå remiss. Därefter kommer uivärderingen, de poliliskadiskussionerna och slulsalscrna. Det är jtisl i det lägel soinparlameniarikerna kan göra en maximal insals. Därför är del sä vikligi att vinu lår in iiarlamentarikerna iden här utredningen. Atl inte sätta inparlamentariker i särbarhetsuircdningen nu innebiir verkligen atl försvära denpolitiska debatten i de viktiga sårbarhets-frågorna. Överläggningenvar härmed slulad. § 3 Om medel till statligt förvärv av skogsmark Jordbruksministern ordet för atl besvara () anmäldafråga, 1978/79:127, och anförde: har frågat mig omjag snarastavseratl lägga fram förslag om alt 325 milj. kr. skall slällas lilllanibruksstyrelsens förfogande som en rörlig kredii för inköp av mark ienlighel med förslag från slyrelsen. Den dåvarande regeringen uppdr'og åtlanibruksstyrelsen all inom en ram av 200 milj. kr. la upp överläggningaromförvärv av mark. som av olika skogsföretag bjuds ut lill försäljning. Denförvärvade marken skall användas för all på lämpligt säu Ibrbäiira sirukiureninom jord- och skogsbrukei. Lantbruksslyrelsen har i sepiember retlovisai altöverläggningar tagits upp i sex fall. Den aktuella markens värde är ca 325milj. Slyrelsen bedömer tui yllerligare lorvärvsmöjligheier kan uppkomma,men kan inte uppskatta vilken omfallning de kan la. Slyrelsen hemställer anmedlen skall ställas till förfogande som en rörlig kredii i riksgäldskonloreioch disponeras intill utgången av . Framställningenbereds f n. inom . Avsikten är atl den skall behandlas i proposilionen med förslag om lilläggsbudgei II lillsiaisbudgeten för /79. ANDERSDAHLGREN (c): Tack för svaret, men läl mig samiidigi säga att jag är bekymrad. Avsvarei framgår del nämligen inle om lanibruksstyrelsen kommeratt 15 de begärdapengarna. Jag är också bekymrad över alt del lar lid. Det hade varil möjliglatl lösa del här problemet genom en proposilion lill . Vadsom nu har hänt ärall lanlbruksslyrelsen lagil på sig för altgenomföra dessa överläggningar och framkomma med förslag till regeringen medandenna, enligl vadsom meddelas i dagens svar, kommeraii behöva förall la stiillning till del, irols alt saken i princip var besluladav regeringenFälldin ijuli månad. Som jagscr det gällde del närmasl en fråga om alleffektuera beslutet. Jag vill be jordbruksministern alt verkligen ägna storomsorg ät delta, så atl den aktuella omstruktureringen verkligen kommer lillstånd så snabbi som möjligt. Jag vill påstå all vi här har en alldelesenastående chans all förbättra fasiighetssirukiuren, skapa bärkraftigafamiljejordbruk och t. o. m. bilda helt nya förelag. Domänverkethar förklarai sig berett alt della i dessa strukturförbäiiringar, och dellagördel ännu merangelägeiail regeringen ställer lillräckliga resurser lilllanibruksstyrelsens förfogande, så all inle hela projekiei sirandar. Del harvisal sig all domän verkei har eti överraskande slorl anial ganska omföttandearealer utspridda på små skiften, som är lämpade som förstärkning avgrannfasiigheter. innehav är ulan tvivel oralionelli. är nulydligen berell au avveckla en del av sin arrendeverksamhel lill arrendaiorernaoch överlåia förelag som är lämpade som familjejordbruk. Jag lycker, herrjordbmksminisler, all denna domänverkels insiällning är värd all prisa, och delär också ell lillfälle som jordbruksministern inie för försina. 0/77 medel till statligt fötyärv av skogsmark Jag delar uppfallning au del är angelägel all medelsiälls lill lanibruksstyrelsens förfogande för della ändamål. Del är också, somAnders framhåller, fråga om mark som i allmänhel är mindre väl belägeneller pä annai säll är oralionell från säljarens synpunkt. Marken skall sedananvändas för all förbäura ägosimkluren inom skogsbrukei och för atl förstärkakombinerade jordbruks- och skogsbruksförelag med skogsmark. Vidare kommer desäljande företagen all snabbi få likvida medel. De slipper förhandla med ellslorl anial köpare. Jagkan försäkra om all regeringen har för avsikl all fullfölja denförra regeringens intentioner. Medel kan inte slällas till lanibruksstyrelsensförfogande förrän efter behandling av proposilionen omtilläggsbudget II. Om del skulle vara nödvändigl och omlanlbruksslyrelsen sä begär, finns emellertid den möjligheten all regeringendessföriiman ger slyrelsen fullmaki all teckna kontrakt med de aktuella 10 proiokoll 1978/79:37-39 Nr 39 förelagen. Genom ell sådanl förfarande skulle både lanibruksstyrelsenoch Torsdaeen den löreiagenfå klarhet i frågan lidigare. De pågående förhandlingarna kan därigenom fullföljas utan an man förlorar lid. Omavbytarservicen DERS (); till lordhrukare ''"''''''''"''' Får jag då Iråga jordbruksministern, med anledning av vad vid militär reneli- '''"'' sade, om han har för avsikl au ge lanlbruksslyrelsen en sådan Jag har vid avlämnandet av mitt svar följt de regler som normalt gällernär man i rikstlagcn besvarar IVägorsom har samband med den budget som är underutarbetande, och jag hoppas all har försiäelse för della. Jaghoppas all han också ser del möjligt all vänta någon liten lid tills beskedelkommer. ANDERSDAHLGREN (c); Del var jordbruksminislern själv som utvecklade en ytterligareförklaring om alt denna möjlighet siod till buds om del var så bråitomali maninte kunde viinta pä proposilionen. Del var med anledning av detta som jagfrågade om jordbruksministern också avsåg all ge lantbruksslyrelsen dennafullmaki. Den frågeslällningen har inget med budgetproposilionen atl göra. Överläggningenvar härmed slulad. § 4 Omavbytarservicen till jordbrukare vid militär repetitionsutbildning JordbruksminislernERIC erhöll ordet för all besvara () den 14 novemberanmälda fråga, 1978/79:128, och anförde; har frägal migom jag avser an fullfölja den förraregeringens avsikter vad gäller finansieringen av kosinaderna föravbytarservice lill jordbrukare vid mililär repeiiiionsuibildning. Fråganom utbyggd avbytarservice inom jordbruket behandlades av i våras.Riksdagen godkände härvid de i propositionen föreslagna grunderna för enutbyggd avbytarservice. Vad gäller finansieringen av verksamheien innebarbesluiel all kostnaden för planlagd ledighet skall finansieras med medel somavdelas i samband med överläggningarna om priserna pä jordbrukels produkier.Medelsbehovel för den del av verksamheten som rör avbylare vid sjukdom skallbehandlas i särskild ordning vid prisöverläggningarna. Kosinadernaför avbylare vid militär repetitionsulbildning ansågs ha en speciell karaklärvarför yllerligare överväganden kriivdes. denna fråga i lämpliglsammanhang ånyo skulle föreläggas . Frågan bereds f n. inomregeringskansliel. ANDERSDAHLGREN (c): Avbylarverksamheien inom jordbruket ärju avgrundläggande belydelse för forisall familjejordbruk. Del är också så all allaanslällda har av samhällel genom lagstiftning lillförsäkrals angivnariiitigheler i del här avseendel. Del är därför rimligl all samhällel medverkarlill alt lösa den här vikliga sociala frågan även för lantbrukarna. Nuiir svaret all frågan bereds inom regeringens kansli. Min fråga var när del härkunde länkas bli lösi. Det ärju så alt jordbruksminislern själv står bakomriksdagens beslut i denna fråga, och del är vikligl au de som administrerar denhär verksamheien verkligen för vela om övervägandena inom regeringens kanslikan tänkas bli klara underdeltaår-det ärju viktigt för verksamheten näsla år.Jag upprepar därför frågan: När avser jordbruksministern alt lägga fram ettförslag i den här delen? 0/77avbytarservicen till Jorabrukare vid militär repetitionsutbildning Her.'lalman! Del är rikligt som säger alt jag sall med ijordbruksulskollei när den här frågan behandlades och då uiskoilelullalade all frågan på nyll skulle föreläggas i lämpliglsanmian-hang. Del är därför självklart all vi nu inom regeringen arbeiar medalt finna en lämplig väg för all lösa problemei. Men vilken modell somkommeraii väljas kan jag självfallel inte nu ge besked om. ANDERSDAHLGREN (c); Själva modellen är kanske mindre intressant; del viktiga ärju närfrågan blir löst. Del är väl uppenbart all vei hur svårt detla problemär, eftersom han själv inle lyckades lösa del i samband med au proposilionenskrevs och inle heller under den lid som därefter förfiöl. Jag lycker därföralt del inle är rikligl rimligl all begära atl jag skulle ha kunnal klara uppdel under den månad som jag har varil jordbruksminister. ANDERSDAHLGREN (c): Det var ändå så, alt här pågick överläggningar mellan de ansvarigastatsråden i och försvarsdepartementet, och jag hadegoda förhoppningar om alt frågan skulle hinna bli lösl . Därför ärjag litet förvånad över all jordbruksministern inle kan ange någon somhelst tidpunkt. Överläggningenvar härmed slulad. 0/77 tidpunkten för prövning av ärende om statligt stödtill investeringar i Jordbruk § 5 Omtidpunkten för prövning av ärende om statligt stöd till investeringar ijordbruk Jordbruksminislern ordet för atl besvara () anmäldafråga, 1978/79:129, och anförde; har frågat mig när jag avserau la upp en framslällning från i om avgränsningav område lör särskill slöd lill lantbruksföretag i vissa glesbygder. beslutade all ell nyii siikl som kallassärskill stötl till laiubmkslbrclagm. m. i vissa glesbygder skulle införas IV. o. m. den iår. Syftet medstödet är alt friimja sysscisiiilningcn i de delar av vårt land därlörulsiiiiningama för ell livskraftigi näringsliv är mindre goda och där somföljd hiirav befolkningen i aktiv ålder minskar starkt. Siiklel iir avseii förområden av uipriiglad glesbygdskarakiiir av det slag som främsi Ibrckommcr inomdel inre siödområdei. Även inom kindei i övrigi kan mindre sådana områdenförekomma. Inom del inre siödområdei anger länssiyrelserna dekommuner eller delar av kommun som omfattas av stödet. Inom landei i övrigilasiställer regeringen efter framställning från resp. länssiyiclsc de områden ivilka siöil skall ktmna ulgå. Framställningar om avgränsning av område utanför inrestödonvådei har inkommit från länsstyrelserna i ,. , , , Väslernonlands och Norrbollenslän. Fr-am-siällningarna har remiiierais lill lanlbruksslyrelsen ocharbelsmarknadsstyrelsen. Yiiranden över framsiällningcn frän liinhar inkommii från båda rcmissinsianscrna. Anspråken på medel för slödel i fråga har visat sig myckelslora. Med hiinsyn lill de begränsade medel som står till förfogande ärdetnödviindigt all priorilera anspråken frän olika län och göra en samlad prihningav IVamsiällningarna när yiiranden inkommii från remissinstanserna. ANDERSDAHLGREN (c): Tack för svarei! Gemensaml för de ire frågor jag siälll tilljordbruksministern är all svaren är av ulomordenllig vikl när del gälleruppföljandet av den jordbrukspolitik som fållade beslui om hösien1977. Inrikiningen mot familjejordbruk och möjligheten all i vissa bygderkomplellera jord- och skogsbrukei med andra näringsgrenar med slöd av de härsärskilda näringspolitiska insaiserna är i sig grundvalen för en landsbygd meden sådan befolkningsmängd all föruisänningar finns för en överlevnad överhuvud lagei. I del inre siödområdei har della slöd moiiagils medlacksamhei under den lid slödel har funnils. Avsikien var att omsätta denna idéockså i andra glesbygdsområden i landei. Enligt min mening hade del varilvärdefullt med en försöksverksamhei i någoi passande län. harlantbruksnämnden i ägnal jusl denna verksamhel slorl inlresse.Lantbruksnämnden har där på en alldeles specielll säll analyserai proble- Man har valt utlämpliga områden, man har anordnat stora konferenser just omglesbygdsproblematiken och man planerar att hålla en sådan konferens även undernästa år, vilken skall betitlas "Glesbygdsproblem - leva eller dö".Jag hävdar atl det är av stort intresse att en försöksverksamhet startas i ettsydligt län så alt vi därav kan vinna erfarenheler tills stödet så småningomskall sältas in i alla glesbygder. Jagtolkar jordbruksministerns svar så att han avser atl nu utöka stödet till allalän samiidigi-pä något annai säll kanjag inte lolka jordbruksministern,eftersom han anför au alla länsslyrelser ännu inte har svarat. Om min tolkningär riklig och om verksamheien slarias fr. o. m. näsla budgeiår harjag i principingenting all invända. Är svarei däremoi en förevändning för au fördröjareformen - kanske av brisi på fiengar, som jordbruksminislern aniyder i sluiei- vill jag säga all jordbruksminislern dåligl följer beslui. ömtidpunkten för prövning av ärende om stadigt stöd till investeringar iJordbruk Jag villförsl komplellera milt svar med följande. Anspråkenpå medel frän slödel i fråga har visal sig myckel slora. Med hänsyn till debegränsade medel som slår till förfogande är del nödvändigl att priorileraanspråken från olika län och göra en samlad prövning av framställningarna närremissyttrandena inkommii från remissinstanserna. Jagär hell övertygad om all känner lill vilka medel som äranslagna för della ändamål. För innevarande budgeiår finns för slödel 10 milj.kr. i slalsbidrag och 10 milj. kr. har lanlbruksslyrelsen i skrivelse lillregeringen redovisai all behovel av bidrag för del här budgelårel beräknasuppgå till 17 milj. kr. och behovel av kreditgarantier lill 24 milj. kr. Detvisar all slöd av den här lypen verkligen behövs i våra ulpräglade glesbygder,och del är därför vikligl all nu se lill all de pengar som vi kan salsa påsådanl slöd går lill de bygder där de bäsi behövs. Del är alllsä inle fråga omnågon fördröjning, ulan del är fråga om all fö en samlad prövning av behovel. Del är ingen nyhet alt det här stödet är efterfrågat. Det ärju förstaåret som det utbetalas, och vi hade svårigheter med att fä vela hur storefterfrågan skulle bli. Slödelmottogs, som jag sade, med stor lacksamhei, och vi var naiuriigivis insiälldapå all de 10 miljonerna inle skulle komma all räcka lill. Viktigasi av alll ärgivetvis atl se lill all del finns pengar till del inre siödområdei och alläven glesbygder i övriga delarav landei naiuriigivis skall priorileras. Del ärdärför som jag har ifrågasall om man inie borde siaria en försöksverksamhei iJönköpings län, som är så långi framme pä del här området. Detkan inle vara obekant för jordbruksminislern all del föreligger uiredningar somvisar all antalet människor i jusl de här områdena i glesbygd på gmnd av alljordbruk slås ul kommeraii minska med ungefär 50 000 fram lill 1985-om man intekan hilia kombinalionssysselsäliningar. Omtidpunkten för förslag till ny Jordförvärvslag, glesbygdsområden i såvälsödra och mellersla som norra . Därför är del väldigi vikligl alljordbruksminislern ser till all pengarna kommer fram. Slödel aren avgrundstenarna iden nya jordbrukspolitiken om viskall kunna få en landsbygd somöverlever. Jag troratt del ändå är riktigare an avvakta sä au man försl för enöverblick över det totala behovet och anspråken och sedan göra en bedömning ochen prioritering än alt försl avgöra tilldelningen lill ett enstaka län. ANDERSDAHLGREN (c): Del är naturligtvis regeringen som avgör hur den skall handla. Jag haren annan uppfattning, och jag åierkommer när jordbruksministern har gjort denlolala avvägningen och vi har fåll se hur myckel pengar som har kommii fram. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om tidpunkten för förslag till ny jordförvärvslag, m. m. Jordbmksministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1978/79:130, ochanförde: