prot · G209163 · 1978-12-31 00:00:00 — vän av detaljregleringar.Där är vår uppfattning gemensam. Jordbruksulred-ningen diskuterade ganskautföriigi möjligheterna lill en styrning av animalieproduktionen, och i fullenighet avvisade utredningen tanken på en etableringskonlroll. När det gälldeinförandet av differentierade avgifter för ägg- och fläskproduktionen var deldäremot utredningens enhälliga uppfattning att man i elt läge där etlprisiryckande överskott föreligger skulle kunna tillgripa etableringskonlrollsom ell medel för atl låta de stora producenterna la på sig en större andel avde exportkostnader som följer av ett överskott. Jagvill understryka atl utskoltsmajoritetens skrivning pä den här punkten är etldirekl återgivande av vad som sades dels av uiredningen, dels i detjordbrukspoliliska beslutet . Skäletför önskemålet atl styra animalieproduktionen är alt vi i vårt land har ganskaslora områden, där förhållandena för jordbruket ar sådana au del bör finnasmöjligheter för de små enheterna all bedriva även animalieproduktion. Det äralldeles uppenbart all om vi för så stora-enheter att de täckerenslordelavdetsvenskaavsätlningsutrymmel,dä uppstår svårigheter fördefamiljejordbruk som behöver ulrymme för animalieproduktion. Därtillkommer, som redan har påpekats avjordbruksutskotteis ordförande, atlrationaliseringsvinsterna i slorl sett är uppnådda i och med att manbeträffande fläskproduktionen har kommit upp i en storlek på kanske 800, 900eller 1 000 platser per anläggning. Därmed bortfaller enligt min mening dettyngsta argumentet som anförde här, nämligen alt del skulle varaett konsumentintresse att främja mycket stora anläggningar.Rationaliseringsvinsten för man ulan sådana uteanläggningar, och lill dellakommer de hänsyn som Jag tycker att man bör ta till djurskyddsintresset. Detla var bara några reflexioner med anledning av när det gäller.styrningen av animalieproduktionen. Jag vill avslutamed atl säga alt vi J proposiiionen helt följer upp det uttalande somJordbruksutredningen gjorde och som fick stöd av i beslutet idecember 1977, dä även socialdemokraterna i stort sett ställde sig bakomtankegångarna i båda dessa avseenden. () kortgenmäle: Jag vill erinra om att det i betänkandel som låg till grund för detJordbrukspoliliska beslutet fanns en socialdemokratisk reservation som gälldefrågorna inom det här området - del fanns fler än en f ö. Jagvill ocksä säga atl varken det resonemang som förs av jordbruksministern ellerdet som förs av jordbmksutskollets ordförande håller. Är det så lyckligt skulle nå upp lill full effektivitet i företag av den storleksordning somhär anges, dä finns det ju inle skäl föratt ta uien mycket högre avgift av demsom har större produktion. Då kommer de att bli väldigt hårt pressade - delmäste vara uppenbart. Jagtycker inte atl vi skall ta in djurskyddssynpunklerna i della sammanhang. Detfinns andra organ som bevakar dem. Tillsynen skall naturligtvis varainträngande och lika ordentlig, om vi skall vara till freds med den. oavsett vem som hardjurhållningen. Delskulle ha varit angelägel alt fö elt svar på den fråga Jag ställde - om det Torsdaeen den inle måste vara viktigt för och andra atl fövetskap om hur -j| j g-jg mycket detta betyder iökade pålagor i ett område av landei där vi redan har_ Även de slörre företagen har Ju människor Rezlerinn av pri- Deras arbetsinkomstär värdefull. De förelagen betalar också serna på iordbruks- sociala avgifter ochhar ur den synpunkten kanske vissa svårigheter att niodukter ni m Men nog är del angeläget för en bygd där ell sådani här förelagverkar atl del blir beslående. Jag lycker alltså inle alt man ulan vidare skall ulgåfrån alt de företagen kan fö sjunka tillbaka, även om de inte orkar medpålagorna. Det skulle ha varil ganska iniressanl au åtminstone fö enuiföstelse på den punkten, innebärande atl man inle syftar lill att slå ut företagen.Men Jag vet inle hur man i övrigl skulle kunna motivera avgiften i frågaom man inte har det syftet - utslagning. Detfinns naturligtvis fier frågor som skulle kunna las upp i del här sammanhanget,men Jag hinner inle med det. Jag bestrider dock att vi någonstans har talat omatt prisförhandlingarna ocksä skall innesluta elt hänsynstagande tillregionalpolitiken. Del är för mig någonting nytt. Jag kan ha förbigått det. Jagär väl medveten om att det finns andra medel varigenom man skall främja ensådan utveckling pä alla håll i landet - men det är för mig en nyhet all man ijordbruksprisförhandlingar skulle la med ocksä det som en faktor i bilden. Jagär fortfarande tvivlande på den punkten. EINARLARSSON (c) kort genmäle: Jag vill gärna starkt betona atl det inte handlar om atl företag skallslås ul. 1 de resonemang som Jag själv har fört med många stora producenter hardet framgått att de uppfattar det som etl visst stöd att man har en vissstyrning av produktionens omfattning. I den händelse produktionen fär en sådanobalans atl priset föller - vilket exempelvis har skett inombroilerproduktionen - drabbas nämligen företaget självt av mycket störrebekymmer än den här avgiften, som man i långa stycken är enig om. Del är ändåförelagarna lillsammans som betalar, som en viss försäkring för att kunna hållabalans i produkiionen. Jag tror faktiskt atl det är rikiigi alt den som är mestvållande till en överproduktion också för ta den största kostnaden för ensådan. - Kanske blotta möjligheten alt införa denna styrning har haft denpsykologiska effekten att man lugnat ned sig lilet grand när del gälleretablering av anläggningar på den nivå där det kan bli risk för överproduktion. Systemet med differentierade avgifter innebär inle alt man slår utnågra företag. Del innebär bara att man i ett läge med ell prisiryckandeöverskott låter de största och bärkraftigaste företagen ta pä sig en någolstörre del av exportkostnaderna. EricHolmqvist talar om hänsyn till sysselsättningsmöjligheterna - och det är givet alt vi skall ta sådana hänsyn när del gäller Jordbrukspolitiken. Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, tn. just i de områden där destörsta anläggningarna hamnar är ändå sysselsält-ningssvärigheterna i regelmindre än i de delar av värt land där vi har de små jordbruksenheterna, där detär glesbygd och risk för ytterligare avfolkning. ERICHOLMQVIST (s) kort genmäle: Jag konstaterar fortfarande atl Jordbruksministern har den merbegränsade synen på dessa frågor och diskuterar hur vi skall omfördela inomjordbruket. Han har tydligen inte någon som helst tro på värdet av all viligger framme i den internationella konkurrensen. Det är ganska farligt förfamiljeföretagen om den uppfattningen skulle få spridning alt man inle kankonkurrera med andra förelag. Hitlillshardet-Jag tror med all rätt-hävdats attfamiljeföretagen har stora möjligheler atl ge oss produkter lill låga priser. Menhär talar man ändå för all lägga hårda avgifter pä de stora företagen. Syftettycks vara alt fä dem atl avslå frän alt producera sä myckel. Man anser tydligenatl de kan bära en kosinad som ligger 25 ä högre per kg. Man kan dåställa frågan: Hur skulle del bli för konsumenterna om produkiionen var ordnac'på det sättet? Naturligtvis skulle man dä få billigare produkter. Jag vill intepåstå all del är så, men konsekvenserna av resonemanget blir att man börjarfråga sig om det verkligen är riktigt från konsumentsynpunkt all vi gör dennabegränsning när det gäller förelagen. OmEinar resonemang, atl det hela syftar till att hindra nyproduktion,hade varil riktigt, sä är del ändå elt faktum alt systemet slår pä de förelagsom redan finns och som kanske funnits . De kommer plötsligt altbelastas med mycket betydande kostnader i förhållande till andra. Jag uppfattardet som en ganska slor orättvisa atl de kan ställas i en sådan situation. Jaghar naturiigtvis inte någon större känsla förden typen av företagare än förandra, men jag anser att det, när vi inför sådana här regleringar, är myckelviktigt atl vi aktar oss för alt fä sådana verkningar som inte överensstämmermed principer som vi i övrigl hävdar. Omdel hade varil så att delta syslem endast verkar i situationer med pristryck,hade del varit en annan sak. Men observera atl priserna på äggen liggeröver den nedre prisgränsen, trots att vi har delta system. Del har alltså inleanvänts för atl skydda priserna, ulan det har använts i annal syfte. Talmannenanmälde att anhållit atl till protokollet få antecknat atl haninle ägde rätt till ytterligare replik. LENAÖHRSVIK (s): Jag skulle vilja ställa några frågor till utskottets talesman. Detgäller behandlingen av moiionen 2676 frän socialdemokrater, cenierpartister ochmoderaler i mitt hemlän. Vi har där tagit upp frågan om fortsalt prisstöd tillbroilernäringen. Regeringen harju haft allvariiga funderingar pä att dra in det här prisstödet på 20milj. men har backat nägot efter påtryckningar frän de anställda ibranschen. Ipropositionen finns inte klart uttalat alt stödet skall finnas kvar och dåsjälvfallet inte hur stort det skall vara. I stället finns följandeformulering: "Om etl fortsalt stöd till broilernäringen anses behövligtefter får en viss omfördelning av livsmedelssubventionernaövervägas." Detta anser vi motionärervara oklart och tänjbart. Delbidrar inte till atl stilla den oro som spritt sig hos de anställda i branschensedan regeringens planer pä indragning av prisstödet blev kända. Det är inleheller elt uttryck för en vilja till samordning av samhällets olikastödinsatser för denna näring. Branschenhar under fiera år brottats med problem. Stat och kommun har då medverkat bådevid elableringar och rekonstruktioner av förelag. Förändringar av prisstödetkan ej godtas om de innebär att alla tidigare salsningar skulle varabortkastade. IvoFoods anläggning i , kommun, skulle bli direklnedläggningshotad om prisstödet upphör. Efter länga förhandlingar och med hjälpav statliga lån och kommunala subventioner kom man ämligen fram lösning som tryggade sysselsättningen vid den här anläggningen. F. n. harman där 135 anställda. Enplanerad ulbyggnad hos Guldfågeln i kommun kommer dessutom attskjutas upp. Viförutsätter i moiionen all konstruktionen av samhällets stöd tillbroilernäringen blir sådan att olika stöd samordnas, atl drastiska förändringarundviks och att sysselsättningen tryggas. Vår hemställan är därför attriksdagen skall uttala alt prisstödet inom broilernäringen skall bibehållas därdet är nödvändigt för alt trygga sysselsättningen. Utskottethåller med om att drastiska förändringar skall undvikas och altsysselsättningen skall tryggas och säger: "Den önskvärda omställningen börgenomföras med beaktande härav." Omställningen syftar då på en anpassningav produktionen lill avsältningsutrymmel. Detär ett myckel bra uttalande, precis vad vi har önskat i moiionen. Och kanskenågon undrar varför Jag tjatar om det här prisstödet. Jo, utskottets uttalanderesulterar bara i konstaterandet atl moiionen därmed bör kunna anses besvarad. Jagvill då fråga utskotlets företrädare: betydelse har elt uttalande avutskottet Som inte har status av ett lillkännagivande? Innebär det alt Jag kanlugna de 135 anställda i Kristvallabrunn? Utskottetfortsätter atl uttala sig i frågan i den följande meningen: "Utskottet hardärför ingen erinran mot alt som i proposiiionen anförs visst fortsall stödefter övergångsvis tillförs broilernäringen genom vissomfördelning av livsmedelssubventionerna." Minfråga lill utskotlels talesman blir dä: Vad innebär "visst fortsattstöd", vad innebär "övergångsvis" och vad innebär "vissomfördelning"? Regleringav priserna på jordbruks-pivdukter, m. tv. 15Riksdagens protokoll 1978/79:162-163 Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. () kortgenmäle: Jag skall försöka svara pä frågor. De kommer som enganska underbar och hårdhänt demonstration av de problem som kanuppslå och som jag har försökt förklara för , när enanimalieproduktion blir ensidigt fabriksmässig och ökar till en nivå somkonsumtionen inle när upp lill. Man kan dä inte avsätta sina produkter utandrabbas av myckel större prissänkningar än en liten slakldjursavgifi eller enkläckningsavgift, och en hel bygd råkar i svårigheter. Idet läget har samhällel gått in med visst stöd åt broilernäringen. Del gavs medförbehållet alt man skulle försöka omstrukturera näringen och anpassa den lillmarknaden. Detta har man ännu inte lyckats göra, och man behövde därförfortsatt stöd. Jag, och kanske även andra utskottsledamöter, trodde att det varnödvändigt atl ge broilernäringen ett fortsatt prisstöd på 20 milj. kr.Utskottet har emellertid funnit att företrädare för branschen vid förhandlingarmed regeringen har förklarat att de kan nöja sig med ett något lägre belopp,vilket jordbruksministern kan verifiera om han så önskar. Ulskotlei har därförnöjt sig med att uttrycka förhoppningen atl den önskvärda omställningen led;rtill resultat och atl de anställdas sysselsättning tryggas. LENAÖHRSVIK (s) kort genmäle: Jag lycker inte atl Jag fick någol tillfredsställande svar på frågan omJag kan lugna de 135 anställda i Kristvallabrunn. Jagvet att det har träffals en överenskommelse om en nedskärning avantalet kycklingar med ett par miljoner för att inte nya överlagerskall skapas. Har man därmed uppfyllt kraven för all fä prisstödet ifortsättningen ocksä? Jag har inte hört talas om all man skulle nöja sigmed elt mindre belopp;Jag har fäll den uppfattningen all man i första hand villslå vakl om det stöd som utgår och helst vill ha ett större belopp. AXEL (): Jag skall alldeles rakt ul ställa en fråga till . Det ärmöjligt att det var elt hörfel - eller hörde jag rätt när jag tyckte att GretheLundblad sade alt jordbruket med anledning av livsmedelssubventionerna bordeavstå från 100 milj. kr. av avtalade priser? Jag kanske kan få etl svar på denfrågan först, så skall Jag återkomma . Sedanvar det intressant atl höra ånyo tala i Jordbruksfrågor. Jagmåste säga som svar på hans tal om alt konsumenterna under den borgeriigaregimen hade kommit i kläm aU i det avseendet värdet nog värre närsocialdemokraterna regerade. Jag är alldeles övertygad om alt ifall EricHolmqvist "läser lilet bakåt i tiden", finner han att vi hade den allrastörsla stegringen av livsmedelspriserna under början av 1970-talel, alltsåefter hans avgång frän Jordbruksministerposten. Det var dä som vi fick deverkligt stora prisökningarna, men de var alldeles ofrånkomliga för att viskulle kunna ha något Jordbruk kvar i del här landet. - Del är bara etlkonstaterande som Jag gör; det kan med siffrorbevisas. Jagkonstaterar alt ingenting lärde under den lid då han var bädeinrikesminister och försvarsininisler och sysslade med regionalpolitik ochförsvarspolitik. I båda sammanhangen är del naturligtvis väsentligt alt detfinns en livsmedelsproduktion och alt det finns människor i alla delar avlandet. Det är väl av alla omvittnat atl utan ett jordbruk som grund är detomöjligt atl driva någon annan verksamhet heller. Särskilt gäller detta i denorra delarna av landet. EricHolmqvist säger sedan att del naturligtvis inte skall vara så att skåningarnaskall behöva avstå pengar lill norrlänningarna. Ja, men del förhåller sig jufaktiskt tvärtom - det är så det nuvarande kompensationssystemettillämpas. Frän jordbrukets sida har vi försökt att i förhandlingarna införjordbmksnämnden fä etl annal sakernas tillstånd, men vi har inte lyckatssärskilt bra. Kompensationen för kostnadsökningen inom uppsamling och förädlingslås ut generellt, ehuru kostnadsökningarna är myckel större i de norra delarnaav . Etl litet avsteg från detta gjordes visserligen för etl par årsedan, men del behövs återkommande justeringar. Här går allt mer pengar, somjordbrukarna i de norra delarna av skulle ha haft, ner tillskåningarna. Detta är ett obestridligt faktum. EricHolmqvist var också en god advokat - och det var inte oväntal - förstorproduktionen. Han frågade om det verkligen var meningen att stoppa denhelt. Del är naturligtvis inte meningen. - Detla svar gäller ocksä GretheLundblad. Jag tror inte heller att de som etablerade sig som storproducenter påEric tid har någon anledning alt klaga ; de lever faktiskt,Irorjag, ekonomiskl ganska gott. Anläggningarna som de har är efler dagens måttbilliga , och de fick Ju dessutom subventioner till uppförandel av dem. Vikan ta exemplet med 5 000 höns som familjejordbrukaren betalar . för.Vet alt han innan vi införde den differentierade avgiftenbetalade . i s. k. kläckningsavgift? Del är alltså . Den tidigare kläckningsavgifien logs Ju bort i och med all dendifferenlierade avgiften infördes. Det är alltså pä sin höjd . mer, ochingalunda mer, som den här familjen betalar . Sedankan man fråga: Vad är rationellt och vad är samhällsekonomiskt riktigt?Samhällsekonomiskt riktigt är naturligtvis all lägga produktionen där man haricke fullt utnyttjad arbetskraft, alltså pä familjejordbruken. Det råder välinget tvivel om delta. Och i vad det gäller stordriftsfördelarna är det belagtav dem som studerat dessa alt man inte behöver komma upp i fantastiskt storatal förrän man har uppnått dem. Men man kan undra om det är samhällsekonomisktriktigt och vettigt atl i dessa oljebristens tider exempelvis torka gödseln.Det måste man göra på Aniagra - om man skall bygga ut storföretaget till detdubbla, vilket tydligen vill. Jag kan aldrig tänka mig alt detkan vara ekonomiskt. Å andra sidan ger en spridd animalieproduktionmöjligheter alt ulnyllja gödseln från både höns och svin -konstgödseln siigerJu i pris allteftersom priset pä olja ökar. Man kan vidare fråga - ochJag tror att var inne på detla - om Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, m. m. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. konsumenterna kommer attacceptera sådana livsmedel. Man måste sannolikt i många lägen användaantibiotika och dylika saker för all kunna klara produkiionen i denna skala.Del allra yttersta exemplet är atl Aniagra vill torka gödseln för aU sedankunna använda den lill foder. Jag undrar just hur konsumenterna reagerar dendag då vi skall utfodra våra djur med gödseln från hönsen - del tycks Ju varaden högsta visdomen. Vadgäller storproduklionsavgiften för svin, som beslutat om, såförhåller del sig ju faktiskt så att det fanns ingen reservation från socialdemokraternanär beslutet fattades. Del finns ett yttrande där man accepterar beslutet, menman vill, som del heter, följa utvecklingen. Del är vad som finns där. Detär sagl att förfarandet skall tillämpas endast den gäng man behöver ta inpengar för atl klara exportkostnader. Jag kan i del sammanhanget säga, medanledning av alt tyckte att priserna var så höga, alt ärdetta inget problem, för vi har exportavgifl fr. o. m. på fläsk. Iannal fall skulle fläsket försvinna till . GRETHELUNDBLAD (s) kort genmäle: Beträffande Axel första fråga kan Jag säga atlsocialdemokraternas krav på en minskning av anslaget lill prisreglerandeåtgärder är etl led i vår allmänna besparingsmotion till för allfä en begränsning av statens utgifter. Och eftersom del, som framgår på s. 35 iproposiiionen, är klart ådagalagt genom en ulredning av jordbruksnämnden attjordbruket haft ökade inkomster med 200 milj. kr.pä grund av subventionerna, så ansåg vi att i etl läge där man mäste begränsastatens utgifter var del befogat att man minskade jordbrukarnas inkomster med100 milj. kr. per är, när de ändå fått ut så myckel mer av sysiemel medsubventioner. Dådet gäller diskussionen om de differenlierade produklionsavgifterna skulle jagändå vilja säga atl meningen varju att de skulle sättas in där pristryckandeöverskott fanns. Men när differentierade produktionsavgifter beslöts på ägg, såfanns del egentligen inte något sådant överskott, utan priserna var myckelhöga, och endast genom ingripande från konsumenthåll fick man priserna sänkta. Närman sänkte priserna ökade konsumtionen. Det var alltså den mekanism man skulleha i gäng - genom sänkta priser skall vi få ökad konsumtion och på det sättetfå bort överskotten. Däremol har detju blivit på det sättet, sedan maninfört den differentierade produkiionsavgiften på ägg, atl priserna har höjtsytteriigare. Om del sedan kommer alt innebära att produktionen minskar vet viingenting om , men det finns en viss risk att den inte gör det. Jag trordärför fortfarande att del bästa sättet att minska de stora överskotten är atthålla priserna låga. () kortgenmäle: Jag vill bara notera all Axel väl knappast tillfördedebatten någonting nytt och väsentligt som jag har anledning att Att hängav mig enskopa ovetl sä här retroaktivt lämnar jag därhän. Jag tänker inte ta kammarenslid i anspråk med atl diskutera det. AXELKRISTIANSSON (c) kort genmäle: Jag skall heller inte uppta kammarens tid genom att diskutera mera medEric . Del var dock en tillfredsställelse att få säga del Jag sade. Manmå tycka vad man vill, , men när barett mandat iJordbruksnämnden som förhandlare skall rimligtvis kravet på de 100 miljonerna iavdrag framföras där. Sedan har godkänt elt avtal där skall ivarje fall inte hon här i säga alt nu tar vi tillbaka 100 miljoner.Det må vara andra fritt att göra det, men inle . Jagvill därtill framhålla alt det så länge jag minns varil sed - detla gällde ävenunder tid som jordbruksminister, och det vill jag hålla honomräkning för-att man inle tagit tillbaka någonting som konsumenter ochproducenter via kommit överens om. Dendifferentierade avgiften på ägg, som påstås betyda sä mycket, betyderegentligen inte merän netto , för man betalar Ju en avgift dessförinnanpå . Och det irorjag att vederbörande klarar av, så effektiva somde lär vara. Den differenlierade avgiften ersätter Ju kläckningsavgifien. GRETHELUNDBLAD (s) kort genmäle: Vad vi behandlar, Axel , är /80. Dessa100 milj. kr. hänför sig alltså lill kommande tidpunkt. Närdet gäller produkiionsavgiften har vi inte protesterat mol det lidigaresystemet med en kläckningsavgift som var lika för alla. Vi ansåg att det kundevara riktigt för alt dämpa överskottet. Vad vi beklagar är alt den s. k.differentierade produkiionsavgiften på något vis strafföelägger mycketrationella och lönsamma förelag, som kan hälla konsumentpriserna nere. Dettycker vi är felaktigt. AXELKRISTIANSSON (c) kort genmäle: Jag vill bara tillrättalägga en sak. Den tidigare avgiften uttogs inteav alla. Det fanns då en nedre gräns på 500 höns, och den är nu flyttad lill 1000 höns. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Jag beröm ursäkt fördetia inhopp i debatten, som Jag faktiskt inte hadetänkt göra. Men efter debattinlägg under hans inhopp på denJordbrukspoliliska arenan kan jag inle undgå att delta i debalten. Underefterkrigstiden har vi fastlagt en ny jordbmkspolilisk målsättning.Den första varade i 20 är, och den andra varade i 10 är. Om man skall dra någraslutsatser av framför allt inlägg i debatten men även av GretheLundblads - som Jag inle skall la upp lid med alt 16 proiokoti 1978/79:162-163 Regleringav priserna på Jordbruksprodukter, m. m. kommentera - kan man frågasig om den senaste Jordbrukspolitiska målsättningen bara skall räcka . Jagansåg mig föranledd att gå in i denna debatt av att sade all hanaldrig har hört talas om att regionalpolitiken skulle ha något medjordbrukspolitiken att skaffa. Nej, det har han troligtvis inle hört talas om.Men jag skall kort och gott läsa upp vad som stod i jordbruksulskotietsbelänkande när vi för drygt etl år sedan antog den jordbrukspolitiskamålsättning som gäller. Jag citerar från s. 16 i jordbruksutskottets betänkande1977/78:10. "Motbakgrund av bl. a. den geografiska utbredningen finns det enligtJordbruksministern anledning att markera jordbruksnäringens regionalpoliliskabetydelse." Dettalades fast i jordbruksutskottets belänkande. För mig var det den kanskeväsentligaste delen av den nya jordbrukspolitiken. För den jordbrukspolitiskamålsättning som lades fast 1967, då jag minns rätt - varjordbruksminister, tog inga som helst hänsyn till alt ett Jordbruk kunde hanågon regionalpolitisk uppgift. Tvärtom - och del har jag tidigaresagt från denna plats - gick bl.