prot · G209133 · 1978-12-31 00:00:00 — Ietl avseende villjag hålla med föredragande statsrådet: konsekvenserna har intehunnit penetreras i alla detaljer. Del är bara del, herr lalman, att man inlehar studerat konsekvenserna ens i huvuddragen. Det är allvarliga brister i delmalerial som ligger lill grund för regeringens förslag all flyttafartygsun-derhållel från lill . Vi har i vär moiionframhållit all det är särskilt anmärkningsvärt all man inle har belyst devärnpliklssociala, de arbelsmarknadspolitiska och de samhällsekonomiskaverkningarna. Vi är medveina om all organisationen av fariygsunderhållet måsteanpassas till den minskning av flottan - framför alll av de siörre fartygen -som av ekonomiska skäl mäsle genomföras. Men vi hävdar då alt man mäsle ha ellfullgott beslutsunderlag. Närdel gäller fartygsunderhället vel vi att del är förenat med slora fördelar atten örlogsbas kan tillgodose regionens behov både av fartygsunderhäll ochskeppsleknisk service. Jag vill peka pä några fördelar. Underhållskravel vidmobilisering och krig kan bältre. Delarviktigt all den regionala freds-och krigsorganisationen förfogar över kompetensinom olika tekniska områden inkl. en god kunskap om förekommande material.Yrkeskunnig och erfaren personal med lokal- och miljökännedom är en storlillgång. Mansparar tid och pengar på att ha korta transporter och korta bogseringar isamband med översyner. Detär en fördel för farlygsbesällningarna alt inle ivingas förlägga årsöversynernalill annan öriogsbas än den där de normall bedriver sin utbildning. Mankan slippa en del värnpliklssociala problem som kan uppstå om värnpliktiga isamband med fartygens ärsöversyn ivingas tillbringa en månad vid en"bortabas" i den primitiva föriäggning som ett slridsfarlyg erbjuder. Detmåste alltså flnnas särskilda skäl om man skall flytta fartygsunderhället bortfrän den region där behovet av underhållsarbete finns. Jag skulle vilja frägautskottets talesman: speciella skäl finns då för all flyttafariygsunderhållet från lill de varven i ? Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret Mankan inte peka på någon ekonomisk vinst Tvärlom är driftkostnaden per limmebetydligt lägre vid Nya varvet i än vid både Muskö- ochKarlskronavarven. Dessulom mäsle man la hänsyn lill de extrakostnader somuppslårom fariygsunderhållet mäsle ske utanför den egna regionen. Jag vill pekapå bränslekoslnader, resekostnader för befäl och värnpliktiga, extrabogserkoslnader, proviurskoslnader, tidsförluster etc. Dessa extra koslnaderkan komma att uppgå till . Denneddragning av fariygsunderhållet som förefalleroundviklig blir naturiigtvis kännbar vid samtliga tre öriogsvarv.Sysselsättningsläget i Kariskrona är bekymmersamt, del vet vi, och krympningenav den svenska flottan ökar bekymren, men även i är arbetsmarknadssituationensvår. Vi känner varvens problem. De som hörde Lunchekol fick, en påminnelse omde slora problem som och baran brottas med under denärmaste åren. Prognoserna lalar om all arbetslösheten fördubblas inom fem år.Till det kommer en kraftig ökning av folk i beredskapsarbete. Dessutomtillkommer ytterligare omfaltande förtidspensioneringar - trols allGöteborgsregionen ligger på en lälplals, närmast efter . Jagmåste alltså, herr talman, ultrycka förvåning över all försvarsutskottet inlehar lagil hänsyn lill dessa skäl - skäl som klart motiverar etl bälire underlagföre beslut säsom vi har krävt i vår moiion. Med del anförda ber jag all fl yrka bifall lill motionen 2213. Idelta anförande instämde () och (). ERIKGLIMNÉR (c) kort genmäle: Jag kan, på samma sätt som jag tidigare framfört när det gällde GunnarOskarson, förslå farhågor beträffande de frågorna pävästkusten. Men Jag tror all svartmålar det läge som skulleuppslå om följer försvarsutskottets förslag. menar altdet beslutsunderiag som har framlagits skulle vara alllför dåligl. Vi somsi,lier i försvarsutskottet lycker med hänsyn lill de kontakter som tagits inteatt della beslutsunderlag är dåligl. I vad gäller varvssitualionen är också Jag medveienom att varven i har det besvärligt. sade emellerlidi sitt anförande all man med en krympande fioita får vidla vissa ålgärder, ochvi menar all del är innebörden av de förslag som framläggs i proposilionen. ()kort genmäle: Nej, , del är inle fråga om någon svartmålning av problemeni och inle heller av del sätt pä vilket man har tagit fram delunderlag som vi i molionen och Jag här i debaiten har betecknat somhäpnadsväckande dåligt. arbele har tillgått på precis det sätt som jaghar beskrivii. Vi menar också allunderlaget som sådant är dåligl. Delärt o. m. sä dåligt all den uiredning somarbetat mest med dessa problem, FFU, inle har vågat dra de slutsatser somföredragande statsrådet i proposilionen och i enlighel därmed ocksåförsvarsutskottet har kommil fram lill. Viär hell överens om all det måste sparas pengar. Men dä måste vi också veta omen viss åtgärd innebär besparingar, och vi menar all del inie är utrett i dellafall. Jaghar också accepterat del förhållandet all flottan krymper, men det är inteutrett om man genom beslutet att flytta bort fartygsunderhållet från Göteborglöser de problem som om några är kommer att uppslå vid de varven iÖstersjön. Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret ERIKGLIMNÉR (c) kort genmäle: och blirförmodligen inte överens på denna punkt. Jag hävdar all beslutsunderlaget ärtillräckligt för det ställningstagande som försvarsutskottet har gjort, ochden bedömningen står Jag fasl vid. Men på den punklen står uppfattning motuppfattning. I mitt inlägg med anledning av försvarsulskoiieis belänkande nr 22kommer jag att anföra synpunkier på förslaget om indragning av Västmanlandsflygflottilj i . Somframgår av motion 2212 accepterar vi motionärer förslaget om nedläggning av enflygflottilj. Vi delar i del fallel utredningens, regeringens ochförsvarsutskottets motivering att indragning av ylleriigare enflotliljad-ministralion vid flygvapnet är nödvändig med hänsyn lill defastställda ekonomiska ramarna för försvaret. Men,herr talman, däremoi anser jag för min del all de operaiiva faktorerna lalaremol all just Västeräsfloiiiljen läggs ner. Konsekvenserna av ell sådanl beslulkan bli allvarliga. Enligl min uppfattning har de operaiiva följdverkningarnaav en indragning av inte filt den belysning som flygflottiljens ceniralaläge i Mälardalsområdel borde gett anledning lill. Jag konstaterar att minbedömning när det gäller de operaiiva följdverkningarna i stor omfattningdelas av de yrkessakkunniga remissinstanserna. Enindragning av flygflottilj skulle medföra att del s. k.Slorslockholmsomrädet vid en överraskande militär konflikt skulle bli ytterstsårbart Inom Slorslockholmsomrädet finns en myckel stark koncentration av såvälcivil som militär ledning och administration, vilken i en kuppsitua-lion ärspeciellt ulsall. En snabb kraftsamlingav luftförsvaret lill Stockholmsområdetoch är därför av största betydelse för etl snabbi ingripande. OmVästmanlands flygflottilj dras in, medför della all effekten inom jaktförsvaretav , inbegripet, försvagas pä ett oroväckande säll. Avde nuvarande tre fredsbemannade flygfloltiljerna, från vilka jaktförbandnågorlunda snabbi kan sältas in mot , kommer efter en eventuellindragning av endast två flottiljer att svara för beredskapen. Enligl mittsäu att se är della en beklaglig snedfördelning av resurserna till nackdel förden landsdel där inte bara landels civila och mililära Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret ledning och administrationulan också en stor del av landets näringsliv, inle minsl tillverkningsindustri,är koncentrerad. Ur operativ synpunki borde följdverkningarna bli mindrekännbara om förbandsindragningen i delta fallel sker inom ell annal område avvårl land. Enindragning av Västeråsnotiiljen påverkar även möjligheterna all snabbimobilisera de förband som i ett krisläge skall besätta våra i fred obemannadebaser - en ylleriigare försvagning av såväl insatsberedskap som flygförbandenseffekt i ell kritiskt läge i . Bilden blir inte ljusare av au eneventuell nedläggning av resulterar i au blir det enda länetulan mililärförband. Ur servicesynpunkt påverkar ett sådant förhållande även defrivilliga försvarsorganisationernas arbeie på elt myckel negativt säll. Sammanfattningsvisär de operativa synpunkterna mot en indragning av flygflottilj avsådan omfatining och sådan tyngd all en indragning inle bör komma i fråga. Omriksdagen trots allt fattar beslul om indragning av Västeräsfloiiiljen, så ärdet yltersl angeläget all Västeråsregionen genom olika regionalpoliiiskainsalser kompenseras för de minskade arbetstillfällen som en indragning avflottiljen leder till. Vimotionärer har i motionen 2212 ingående redovisat den bristande balans somredan i nuläget råder mellan induslri- och servicenäringar i ,och del gäller i myckel hög grad även . Det känns ändå iryggi all iutskousbetänkandet kunna konstatera del angelägna i alt med slalliga insalsersöka kompensera Väsleråsregionen för förlusten av . Även utskollelförutsätter att regeringen uppmärksaml följer sysselsättningsutvecklingen inomregionen och med all kraft tar itu med de problem som uppkommer om noniljenläggs ned. Det är också tacknämligt att konstatera regeringens i proposilionenullalade löfte om all tillsätta en arbetsgrupp som bevakarsysselsättningsutvecklingen i . En sådan arbetsgrupp kommer iså fall all ha en ytterst viktig uppgift all fylla. Jag yrkar bifall lill molionen 2212 p. 2, där vi föreslår att F 1bibehålls i flygvapnets fredsorganisation. Underdella anförande överlog iredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. flygflottilj, F I, skall enligl regeringens förslag läggasner. Försvareisparar 28 milj. kr. Jämför della med en militärbudget på 14 000 milj. Mankan fråga sig: Ärdel nödvändigi all lägga ner ylleriigare en flottilj? Ärbesparingen pä 28 milj. kr. för försvarei sä värdefull all den har någonbetydelse i denna slora lotalbudgei? Mitt egel svar på fråganär elt klart Ja. En nygflouilj mäsle och bör läggas ner, inle minsl för all viskall kunna hålla nere kosinaderna inom del mililära försvaret. Det beslut som kommeratt fattas häri dag aren konsekvens av det förra försvarsbeslutet, som i sinlur grundade sig på föregående försvars-utredning, där man fann all kosinadernaför personal och fredsförbandsverk-samhel ökar i en sådan takt altmöjlighelerna all köpa ny materiel drastiskt har minskat . Manfrågar sig då: Är del nödvändigi med ny materiel? Kan man inle flyga och köramed den gamla och därmed ha den kvar längre i försvarei och kunna ha mer pengarkvar för fredsverksamhelen? Somvi känner lill har alla tekniska grejor sin begränsning i lid när det gälleranvändningen och så är del inte minsl med flygplan. Vidare är del så att mycketav del som styr den svenska försvarsplaneringen och vårt eget malerielköp ochinnehav är beroende på hur omvärlden rustar sig och vad det är för vapen somkan anses komma alt rikias mot oss, om ell krig i vär omvärld skulle inträffa.Del måste alltså flnnas en balans mellan omvärldens krigsmateriel och detsvenska försvarels materiel. Vidare måste del finnas en balans mellan denmateriel vi behöver och den fredsorganisalion som bygger på den allmännavärnplikten. Somjag lidigare sade pekar forlfarande allting på att vi måste lägga ner enfioitilj - delta inie minsl efter de tvä borgeriiga regeringarnas många krumbukteri flygplansfrågan, där ell otal miljoner har slösats bort på elt dödföttflygplansprojeki. Kammarensledamöier frågar sig kanske: Varför vänder vi oss då mot all man vill lägga nerF 1 ? Är det av renl lokalpatriotiska skäl, som här säger? Nej,ingalunda. har här utvecklat de operaiivasynpunkierna. Jag vill instämma när det gäller dessa och säga några ord tilljusl om de operaiiva sakerna. Vivel att östra militärområdet, där vi le ver och där också är placeral, harHjälmaren och som grund. Här har vi en stor del av värfredsadministration och fredsförvaltning. Landels huvudstad ligger här, entredjedel av befolkningen bor här och vi har inom omrädei också slora ochväsentliga delar av de freds- och krigsinduslriella resurserna. Vårdel av landei mobiliserar också en stor del av de impper som är avsedda förandra områden av landei, och Golland. Jag bedömer all vår förmåga viden mobilisering kan bli allvarligt försämrad, om man drar in . Det ärnämligen en mobiliseringsmyndighet. OmF 1 försvinner innebär del all vi i framliden endast har två jaktdivisionerfredsplacerade norr om i della område. Delhar talats och talas myckel om taktik, om hur förband skall upplräda ,om hur våra baser skall vara inrättade för all bäst kunna skydda flygplan ochom hur de skall göras mest operativt rikliga. Debatten har gäll fram ochtillbaka: Skall man gömma flygplanen i berghangarer? Skall man sprida ut dem pävägbaser över ell stort område, lätt flyttbara över hela landet? Eller hurskall man göra? Underde senasle årtiondena har det varil pä modet att anse att vi skall haberghangarer. Man har ansett alt dessa är bra, eftersom man kan skydda Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret flygplanen genom all gömmadem där, varvid de klarar sig mot de sprängladdningar som de lidigare saknatskydd mot Dettahar inneburil all floitiljer som inte haft några egna bergshangarer har kommilpå efterkälken närdet gäller nyinvesteringar. Man har med andra ord i förstahand satsat pä flottiljer där dessa basresurser i form av bergshangarer funnilsutbyggda. PäF 1 i har några nya stora investeringar inle kommil till slånd, ochdel har gjort alt de befinlliga hangarerna och verkstäderna är omoderna, starktnedslitna och kanske t o. m. olämpliga för all kunna härbärgera fiygplan 37.Med andra ord kan man säga, herr lalman, au beroende på au har kommil med inedläggningsdiskussionerna så har man frän flygvapnets sida medvetet avståttfrän att underhålla och nyinvesiera pä . Delta har sedan den statligauiredningen FFU lagit som argument för en nedläggning av . Del är heltnaturligt all vi frän anser alt della tillvägagångssätt är i högstagrad diskutabelt Man måste med andra ord konstalera all myndighelerna självagenom sin invesleringsprioriiering har kunnal bestämma vilken av flottiljernasom i framliden bör läggas ned. har alltid betraktats som del starka länet -det mest industrialiserade länet, länet utan problem. gällde under1950-och 1960-lalen. har det dock blivit bekanl alt även etlslarkl län som kan ha och har problem. Just nu gäller bekymrennaturiigtvis stål- och gruvindustrin. Men även ovissheten om energipoliiiskabeslul och annat gör all slora delar av verkstadsindustrin i länet inle kännersig ha den slagkraft som man skulle önska. Delär därför hell naturligt all vi ser de förändringar som sker inom flygvapnetsom någonting negativt för . Även om vi haft en högreindustrisysselsäitning någon annanstans i landei, har vi samtidigl haft enlägre ståtlig-offentlig verksamhei än något annat län. Under 1960-lalel harungefär 2 000 arbetstillfällen för offeniligansiällda försvunnit. sysselsatte 500 människor. Cenirala flygverksladen hade islutel av 1960-ialet 1 000 anslällda. Vi hade tidigare även försvarets ceniralaskolor. Men alla dessa verksamheter har försvunnit frän länet Man kanvisserligen säga att vi fäll en viss kompensation på verkstadssidan genom allSMT med 350 anställda vid sin start förlades lill . Man skall därvidemellerlid integlömma bort alt en slordel av den verksamhei som bedrivs idel slalliga SMT i lidigare bedrevs pä en annan ort i ,nämligen . Enavveckling av kommer att innebära all ylleriigare 400 arbetstillfälleninom statlig verksamhet försvinner. Det kommer att medföra enbefolkningsminskning på i stort sell 1 000 personer. Det är därför som vi i vårmotion nr 2212 har begärt all uttalar sig föran del vidtas åtgärdersom kan kompensera det bortfall som en eventuell nedläggning av skulleinnebära. Vi har i molionen också påpekat att vi befarar slora värnpliklssocialakonsekvenser av delta beslul. Även om många av ungdomarna i skallvara kvar där i händelse av krig, så kommer en stor del att placeras i norradelen av vårt land och på Golland. behövs del förband där mankan placera värnpliktiga nära sina hemorter. Alla är inte psykiskt såvälruslade att de kan bo och leva borta frän sina nära. Här har F1 spelat en stor roll för många värnpliktiga som vill fullgöra sinutbildning men inle orkar göra den pä för långl avstånd från sin hemort. Lät mig bara än en gång få säga att vi från inle ser mednågon stor entusiasm på del beslul som alldeles säkert kommer allfalla - inle någon av våra utskottsledamöter har funnit skäl au lägga etl gottord för . Jagvill lill slul bara uttala den förhoppningen att del instämmande vi fåll fränutskottet i all del är vikiigi att fä lill stånd en sysselsättningsutvecklinginom regionen skall leda lill all denna utveckling bevakas av den arbetsgruppregeringen talat om. Vi hyser alltså förhoppningen all detta i framliden skallkunna ge oss annan statlig verksamhet. Med detta, herr lalman,yrkar Jag bifall lill molionen 2212, yrkandel 2. Vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret Jag vill inför kammaren upprepa den argumentering jag anförl i motion iden här frågan. Försvarelsfredsorganisationsutredning har låtit ekonomiska överväganden gä föreförsvarspolitiska. Ändå är den ekonomiska besparing som FFU visar följer medindragningen av - sett i den totala försvarskoslnadens perspekiiv - myckelbegränsad. Moisvarande begränsningar borde kunna göras inom andra delar avsamhälle och försvar - t ex. inom förvaltning, administration eller övrigastödfunktioner-där de på en mindre menligt sätt inverkar på landets förmåga allföra en trovärdig neutralitetspolitik. IÖstra militärområdet-speciellt inom området och -återfinns beiydande delar av landels administration och förvallning. Där finnslandets huvudstad, en iredjedel av dess totala befolkning och av dessstadsbefolkning. Inom området finns slora delar av de freds- ochkrigsinduslriella samt kulturella resurserna. I mobiliserarlikaså en stor del av de trupper som är avsedda för försvarei av ochGolland. Enindragning av F I medför- sammantaget med övriga indragningar i del förfiulna-attendasl t vä jaktdivisioner är fredsbaserade inom . Enliglmilitär expertis mening utgör detla en otillräckligt luftförsvar under detinledande mobiliserings- och uirymningsskedei i elt krig. Möjlighelerna allmomentant förstärka luftförsvaret av blir också begränsade,eftersom en indragning av fredsfiottiljen reducerar de tillgängligabasresurserna. blir därigenom myckel sårbart för överraskande inleddaanfall och för utpressningsaklioner. Förmågan all mobilisera kan allvariigtäventyras. Eftersomöstra har en sådan folktäthet är del också en väldiglmobiliseringsområde. Här arbelar i fredstid huvuddelen av de människor som iett eventuellt krig skall försvara bl. a. och . Intensivafiyganfall kan hindra mobiliseringen och störa truppiransporierna Vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret på ell sådanl sätt an försvareiav stora delar av landei äventyras. Hardå en stormakt resurser all skada oss pä della säll? Exakt är del naluriiglvisinte möjligl all fastställa svaret på den frågan, men en bedömning går allgöra. Omedelbartefter ell krigsulbroil skulle Warszawapaklen kunna ulföra 1 OOO-l 500flygplansanfall mot östra . I medeltal eu anfall var 70:esekund dygnei rum! Och delta trots alt huvuddelen av flygstridskrafiernaförutsatts vara bundna av huvudmotståndaren i . År växerdessulom den här styrkan. NATOhar inie tillnärmelsevis motsvarande styrkor alt sälla in . Därmåste resurser tillföras från . Försl skulle därföranfallsförmågan kunna bli Jämförbar med öslmakiens. Tidigarevar poliiiker starkt medveina om hotel mot . Målmedvetet byggde vidärför upp ell luftförsvar som skulle ge oss en relalivi stor trygghet ochmotståndskraft. När vi var som starkast hade vi frän i norr tillLinköping i söder 19 av landets lolall 33 jaktdivisioner och fyra av totalt sexluftvärnsroboldivisioner fredsbaserade för skydd av östra . Sedanen läng lid lillbaka sker en planlös rasering av delta luftförsvar. finnsdel i östra sex jaktdivisioner och inga robotar. I millen av1980-lalei lycks del bara bli tvä divisioner kvar. Detta är långl mindre än vaden enig luftförsvarsuiredning i slulet av 1960-talei ansåg vara etl absolutminimum. Denpågående raseringen av luftförsvaret minskar starkt hela totalförsvaretsfredsbevarande förmåga. Om inget särskill görs har vårförsvarsförmåga i mitten - eller allra senast i slutel - av 1980-talei minskattill den grad alt vi fakliskl kommer alt inbjuda till anfall och ockupation. Delär således av största vikl all fredsbasering av jaktflyg geografiskt sker inomde områden där behovet av lufiförsvarseffekl direkt ur fredsbaseringen kan blistörst är ell av landets allra viktigaste områden i dellaavseende. CF-1/05är mobiliseringsmyndighet för ett siörre antal krigsförband och därmed även förett siörre anlal människor än övriga sekiorfioliiljchefer och nolliljcheferutan sektoransvar. Förbanden är dessulom utspridda över etl siörre geografisktområde än de fiesta fiottiljchefer har att svara för. Indragningav flottiljen skulle medföra all huvuddelen av della mobiliseringsansvar måsteöverlämnas lill annan mobiliseringsmyndighei. Erfarenheterna av hillillsutförda överlämningar visar au deua medför ell myckel stort extraarbete och alldel lar myckel läng lid alt genomföra, eftersom nuvarande fredsresurser ärolillräckliga redan för del rutinmässiga mobilise-ringsarbetet Underöveriämningsiiden sker också en beiydande nedgång av såväl förbandsprodukiionensom mobiliserings- och beredskapsfunktionen. Denmottagande myndighetens organisalion är inte dimensionerad för den ökadeuppgiften och för merarbetei vid överlämningen. Den mäsle därför sannolikl gesen beiydande personell förstärkning, och detta synes FFU inie TillF 1 har också knutits den regionala leleservicebasen, som är slarkl beroende avfloltiljen vad gäller stödfunktioner. Om flottiljen dras in måste även här enomorganisation ske med ökade kostnader och minskad kapacitet som följd. Förbandsprodukiionsamt krigsförberedelse- och mobiliseringsarbete blir vid en ny, sammanslagensektorflottiljmyndighel av en alltför stor omfallning och utspridd över enalllför stor geografisk yta för all den skall kunna bli effekliv. Områdetkommer att sträcka sig frän Roslagen till norska gränsen och från södra norr om . En oproportioneriigt stor del av arbetstiden ochdriftkostnaderna kommer all förbrukas av handläggningspersonalen under resor iområdet. blir därför mobiliserings- och krigsplanläggningenofrånkomligen eftersalt Så,herr lalman, övergår jag lill den arbelsmarknadspolitiska och ekonomiskasidan, som redan lidigare eflertryckligen har berörts här i kammaren. VidHässlö arbelar ca 400 fasl anslällda och 20 AMS-ansiällda. Vilka blir desociala och ekonomiska konsekvenserna, när dessa förlorar sin anställning vidFl? Underavvecklingstiden går en hel del personal i pension och andra lorde söka siglill annan, tryggare sysselsättning. Vilka åtgärder kan och måste vidias föralt myndigheten skall bibehållas funktionsduglig intill nedläggningen? Vilkakostnader kan detla förutses medföra? Efteravvecklingen kommer en stor mängd tjänstemän att ha relalivi kort lid kvar tillsin pension. Vilket socialt ansvar har staten alt låta dessa människor bo kvari sina hem och ha en meningsfylld sysselsättning? Vilka kostnader kommer dellaatt medföra? Underde första tio åren efter en indragning av skulle slalen - enligl FFU -spara 18,6 milj. kr. per är, dvs. per arbetsplats och dag.Besparingseffekten är som synes inte stor. (En plats i kriminalvård ellerlångvård kostar tre ä fyra gånger mer och en AMS-plals gott och väl dubbelt. )Om alla betydelsefulla faktorer beaklas blir besparingen betydligt mindre änden angivna. Somframgår av det föregående synes FFU inte ha beaktat tillkommande koslnader vidF 1 i samband med en indragning av myndigheten.