prot · G209114 · 1978-12-31 00:00:00 — AllanHernelius gjorde etl försök att jämföra det lilla med och Sovjet.Jag lycker att det är bekymmersamt att vill göradennajämförelse, för vet lika väl som jag alt både ochUSA haren helt annan mening med sin vapenexport än härmed sin. Sovjetoch försöker genom vapenexport skaffa sig militärt och politiskt fotfäste ide länder till vilka man säljer vapen. Del irorjag inte har tänkt göra.Eller har man det innerst inne? Jag tror det inte. AllanHerneliussade vidare att handeln barden och denomfaiiningenoch au den alltsåskulle kunna vara lolerabel. Jag förmodar att tänker päBenjamin Franklin, som sade att ingen nation någonsin harblivit ruinerad genom handel. Jag tror dock all vi med fördel skulle kunnaupprätthålla en mer seriös handel med andra produkter än med vapen, specielltnär det gäller handel med . Slutligen får jag notera all enligl och förmodligen även enligl uirikesutskolieis mening behövs ingen lag pådet här områdei -det skulle räcka med riktlinjer. Det var närmasi av del skäletsom jag tyckte au namn borde nämnas i den här debatten. (vpk): Jag kan hålla med om alt den svenska vapenexporten harganska ringa omfattning kvantiietsmässigi sett. Men om man följer uppinternationell litteratur på del här området finner man att ofta nämnssom en ledande vapenexportör framför allt av kvalitativa Vi harett gottrykte som vapenfabrikanter och vapenförsäljare. Del är kanske inte det minstviktiga i delta sammanhang. Talar man också om licensgi vning och sådani blirkanske den svenska vapenexporten inle sä ringa irols alll. Dubbelmoralhar vi diskuierai . Jag anser fortfarande au del ärdubbelmoral atl tala om nedrustning och själva upprätthålla högamilitära utgifter som vi gör här i , och det tror jag är en uppfattningsom tränger igenom mer och mer. Vadsedan gäller det som anspelade på, nämligen atl det finnsstater i öst och i väst, där - sade det inte - mänskligarättigheter undertrycks, så vet lika bra somjag att del intesäljs några svenska vapen till socialistiska länder. Sådan handel förekommerinle med socialistiska länder. Men om del skulle bli aktuellt, harjagsjälvfallet ingeniing emot att man prövar en sådan handel efler dessakriterier. Svenska vapen har alltid när det gäller export ulanförEuropa, till och , hamnat i länder med diktatoriska system.Vi har sålt vapen till på 1950-lalel, . Vi har sålivapen lill Poriugal, medan höll pä att bekriga sina kolonier Angolaoch . Vi har såli vapen lill en massa andra stater, där vapnen medsäkerhet skulle användas framför allt mot det egna folket. Man har alltsåbortsett från den pa.ssus i både lidigare och nuvarande bestämmelser där detstår au man skall pröva hur del i moilagarlandei förhåller sig med de mänskligafri- och rättigheterna, undertryckandet av den egna befolkningen m. m. Dettahar aldrig lagils upp pä allvar, och det är det som måste ändras. OLLEGÖRANSSON (s); säger atl detta all man från utskottets sida är bereddatl göra en ny avvägning är tillräckligt som viljeinriktning. Jag lycker inleatl del är det. Jag menar att en viljeinriktning måsie visa om man vill ha meraexport eller mindre export av vapen. Det minsta man hade kunnai förvänta avutskottets talesman är väl atl han hade angivit en viljeinriktning på dengrunden. Vilken översyn man än gör av bestämmelserna kan den även leda till enökad svensk export i framliden. förfasar sig över densocialdemokraliska inställningen och handlandet under gångna år. Jag vet inteom del är för atl vill skydda sina borgerliga vänner från endiskussion om vad som hände under den lid de satt i kanslihuset. Jag barakonstaterar atl närvaro i denna kammare fannanledning att när det blev en borgerlig regering väcka en motion för alt utrönahur hans egna partivänner handhaft beslämmelserna om export av krigsmateriel.Det är ett konstaterande jag gör. (): . Jag vill erinra om atl exporterar vapen lillJugoslavien. Däremot lorde det inte förekomma någon export lill iövrigt. Länderna där skulle väl knappast uppfylla de fordringar som självuppsiällerisin motion för att export skall iillåtas;ail vara en demokratiskregim t. ex. Det finns andra stater som inte direkt räknas till mensom står ideologi nära som inie heller skulle kunna inräknasbland de stater som lillämpar mänskliga rättigheter. Tillherr vill jag säga alt avvägningens delar-anlal länder, antalvapeniyper, exportens kvantiteter och annat - anser vi att kommittén bör kunnaöverväga och diskutera. Alt binda kommittén med specificerade uttalanden iförväg har utskotlsmajoriteten icke ansett angeläget. Varoch en kan själv draslutsatserna av all ulskollel har begärt en kommitté och att den kommitténkommer atl tillsättas. Iövrigt harjag inte mycket att tillägga till anförande, annat änatl den centermoiion som han åberopade i själva verket rörde endetalj -ja, detalj är det kanske inte men den rörde enbari en sak: skillnadenmellan defensiva och andra vapen. Det var alltså inte någon opposition mot delförslag som regeringen kom med då, elt förslag som i sin tur var baserat på enparlamentarisk ulredning där alla i förträdda demokratiska partiervar representerade. SVEN-ERIKNORDIN (c): Jag vill baranotera två saker. Fördelförsta: Medan den socialdemokraliska regeringen satt vid makten förekom delicke någon socialdemokratisk motion i denna fråga. För del andra; Jag förfasar mig ingalunda översocialdemokraternas agerande nu -jag gläder mig tvärtom i allra högsia grad åtdet. (vpk): Det är typiskt för en högerman som alt glömma bortförtryck när del utövas i västväriden och hela liden bara tala om förtryck isocialistiska länder. Det är så vanligt alt det inte längre förvånar. Närman studerar de olika svenska partiernas inställning till vapenexport, säg frän1945 och framåt, är del intressant atl se vilka ståndpunkter högern intagitunderde slora debatter som förts under 1950-ialei och 1960-talei och även pä1970-talel. Del har aldrig från eller moderata samlingspartietframförts några tvivel pä alt del kan vara riktigt alt sälja vapen till sådanastater som Argeniina, , och mänga andra. Då har det intevarit tal om mänskliga rättigheter! Då hardel varit bra. Det tyckerjag AllanHernelius skulle tänka på innan han lalar om vapenexport till socialistiskaländer, som ju, som jag sade tidigare, knappast förekommer, möjligtvis medundantag för . Det är alltså inle en aktuell ulan en hypotetiskdiskussion. Delär alltså fråga om export lill länder i tredje världen, vilket skett upprepadegånger det senasie året. Vi har sålt vapen t. ex. till - en av de värstaförtryckarregimerna. Och vi har vetat om atl det har varit förtryck där. Men del har inle gjorts några invändningar mol detta, varken frän trepartiregeringen ellerfrån den nuvarande regeringen. Det är delta som del måsle anmärkas på och sommåste prövas på nytt. Vi måsle göra bedömningar av staternas styrelseskickinnan vi tar upp dem som vapenkunder. OLLEGÖRANSSON (s); försöker fortsättningsvis låta påskina all vi socialdemokraterinle har agerat i de här frågorna -och del är rikligt. Vi har gjortungefär som - börjat reagera under de senasie två åren därför attden borgerliga trepartiregeringen började bli alltför oförsiktig med reglernaom krigsmaterielexport. Det var alltså inte behövligt lidigare alt komma mednågra motioner i den här frågan så länge vi hade en socialdemokratisk regering,ulan det var när och hans kompanjoner seglade in i kanslihusetsom både , lydligen, och vi socialdemokrater fann anledning till enöversyn för all inte oförsikiigheien skulle gä för långl. Vimenar all en lagsiiftning eller en bestämmelse pä det här området måsie varamyckel vid i sin omfattning. Men det som ligger inbyggt i besiänmielsen ärsjälva försikiighetsbegreppet, vilka länder vi anser bör kunna komma i frågaoch vad det är för vapeniyper vi kan exportera. Det är framför alll pä de ivåområdena som försiktigheten mattats av sedan vi fick den borgeriiga regeringen. Vihar väl, , blivit förskräckta när vi sett den borgerligaregeringens handhavande av frågan. Jag' får faktiskt anledning all berätta för kammaren hur del gick lillnär jag först väcktes till insikt om detta problem. Det var i arbetet ikonsiitulionsulskotlel under förra valperioden. Då hade vi atl behandla enanmälan om expon av flygplan från lill Pakisian. Del var plan som användesi krigföringen i Pakisian. De besiyckades sedan de lämnat menlevererades pä sådani sätt att det var möjligt all använda planen i direktaallackuppgifter. Närulskollel granskade detta upptäckte vi att det enligl de regler som gällde intefanns möjlighet atl kritisera den här affären - en affär som gjordes av densocialdemokraliska regeringen i hägnet av de bestämmelser som densocialdemokraliska regeringen själv en gång formulerat och föreslagit riksdagenatl anta. Del är bakgrunden lill mitl engagemang. skall inte försöka efierraiionalisera min inställning. Den härrörfrån etl tidigare datum än när vi hade trepartiregering här i landet. OLLEGÖRANSSON (s): Jag skall inte gå in i flygplansaffären - del harjag inie underlag allgöra. Lålmig bara ställa en myckel enkel fråga till ; Anser alldet blivit bättre eller sämre på det här expohområdei sedan vi fick enborgerlig regering? SVEN-ERIKNORDIN (c): Del har blivit varken bältre eller sämre eftersom vi lever efter sammaregler. ALLANHERNELIUS (m): Jag skulle vilja säga lill att del nog inle gärna mednågon framgång går all utmåla som vapenleveraniör lill Argeniina ochSydafrika. Siffrorna är inte offentliga, men den som känner till dem genomverksamhet i KU eller på annat säu harklariförsigaitdelrörsig om små obetydligapartier i båda fallen och all det därjämte gäller ganska oskyldiga saker, bl.a. leveranser till svenskar som bor i dessa länder. Jagbegärde ordet när jag hörde säga att han blev förskräckt överden borgerliga regeringens handhavande av de här frågorna. Jag tror atl herrGöransson-om han härden inställningen, vilket jag respekterar atl han har -skulle ha blivit åtskilligt förskräckt under lidigare decennier också. Överiäggningen var härmedsluiad. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1978/79:29med anledning av motioner om krigsmaterielindustrin. Idetta betänkande behandlades molionerna 1978/79:287av (apk) och (apk), vari hemställts alt hosregeringen begärde att en utredning tillsattes med direktiv all skyndsamtframlägga förslag om ett förstatligande av den privatägdakrigsmaterielindustrin, 1978/79:398av m. fl. (vpk), vari hemställts atl uttalade sigför förstatligande av den svenska krigsmaterielindustrin, och 1978/79:1005av m. fl. (vpk), vari hemställts atl hos regeringenbegärde atl elt program skyndsamt utarbetades för civilt utnyttjande av deresurser som kunde frigöras genom en nedskärning av krigsmaterielproduklionen. 1. beträffandeförstatligande av krigsmaterielindustrin att skulle avslå molionerna 1978/79:287 och 1978/79:398, 2. beträffandeprogram för civilt utnyttjande av resurser för krigsmaleriel- produklion att skulle avslå motionen 1978/79:1005. NILSBERNDTSON (vpk); Frågan om åtgärder för omställning från militär lill civil produktionhar under hela 1970-talel åriigen behandlals av på initiativ avvänsterpartiet kommunisterna. Det kan ha iniresse all se hur näringsulskotleloch har sett på problemet, och jag vill därför göra någraåterblickar. Enberedskap för omställning till civil produklion torde för tillverkarna avkrigsmateriel vara elt naturiigi inslag i företagspolitiken, ansåg utskottet1971. Vederbörande förelag borde söka vidta erforderiiga förändringar iproduktionen, anförde utskottet mot bakgrund av att viss minskning iindustribeställningarna förutsågs. noterades alt industridepartementetoch övriga berörda departement följer utvecklingen och överväger vilka åtgärdersom kan bli nödvändiga. Motionärernahar aktualiserat en väsentlig fråga, underströk utskottet , då det förutomvpk-motionen också behandlade ett par socialdemokratiska motioner på området.Det primära ansvaret för företagens produktionsinriktning måste åvila företagensjälva, ansåg utskottet, som dock nu sträckte sig så pass långt som lill atlskriva att "från samhällets sida kan det dock vara motiverat atl delta ien planering och eventuellt i speciella fall bidra lill att underiältaövergängen till civil produklion." Sammaståndpunkt intogs 1974, då man också hävdade atl en planerings-ochutredningsverksamhet pä detta område pågår inom berörda departement. Vid1975/riksdag redovisade näringsutskottet en sammanställning av denmilitärt betonade sysselsättningen i olika företag men förmådde inte draslutsatserna all medvetna åtgärder för en omställning behövdes. Företagensprimära ansvar och all berörda myndigheter följer utvecklingen var även dennagång tillräckligt för ulskollel. Såsent som vid 1977/riksdag gällde detta i huvudsak som utskottetsståndpunkt. Dock hade man flyttat fram positionerna så pass all man erkände atlom inle industrin lyckades utarbeta alternativ lill den nuvarande produktionenhar statsmakterna på detta område liksom på övriga det övergripande ansvaret.En ulredning för alt undersöka kostnader, metoder och ansvarsfördelning förenalternativ produktionsplanering för krigsmaterielindustrin tillstyrktes, mensä långl som att begära ett program för övergång till civil produktion gick maninle. Och del är det saken gäller. Väldigaindustrier har växt fram och utvecklats på grandval av statliga beställningarpå krigsmateriel. Detta gäller i synneriigen hög grad ochtillverkningen av militära flygplan. Då måste också staten ha ett särskiltansvar för omställningen till civil produktion. För det ansvaret finns mängaskäl, bl. a. dessa; Skyldigheten all tryggaanställningen för arbetare och tjänstemän, som genom sina arbetsinsatser säkratgenomförandet av statliga beslut. Det är orimligt all en nedgång i improduktivamilitära satsningar skall utgöra ett hot mot deras anställningstrygghet. Skyldigheten all garanterafortsatt ulveckling i de kommuner och Krigsmalerielin du -strin 9 protokoll 1978/79:114-115 regioner,vilkas planering i hög grad styrts av slalliga beslut och som möjliggjort dessabesluts genomförande. 3.Skyldigheten att tillvarata de väldiga resurser som är bundna lill militärverksamhel för civila behov. Detta gäller både i fråga om de miljarder avskattebetalarnas pengar som byggts in i företagen och de resurser som finns iform av avancerad forskning, teknik och yrkeskunnande. Alll delta bör kommatill användning för all avhjälpa brister på olika områden i samhället. Vad ärdel som näringsulskoltet har avvisat med sina olikaskrivningar? Jo, det är kravel på "att en utredning tillsätts med uppdragatt skyndsamt utarbeta ett program för civilt utnyttjande av de resurser somkan frigöras genom en nedskärning av krigsmaterielproduklionen", sommotionsyrkandet vanligen formulerats. Näringsutskollelvar från början helt avvisande till tanken pä någon form av utredning men harundan för undan tvingats glida i räll riktning. Det är dock en skrämmandepassiv attityd som utskottet inlagil. Närdet gäller ansvaret för en planering för övergäng lill civil produktion harjagangivit ett par skäl för statens aktiva medverkan. Lål mig understryka altdella givelvis inle pä något sätt frilar företagen frän ansvar. Tvärtom måsteman kräva ett slorl ansvar av företag som gjort väldiga vinster pä statliga militärabeställningar. Förelag som har haft order och vinsler tryggade pälängre sikt än vad som förekommit i någon annan bransch. Etl sådant förelag fårinte tillåtas smita undan sill ansvar för de anställda och för omställningenlill annan produklion. Men slalen har ändå ett särskilt ansvar härvidlag. Förelagsom har inle gjort några avgörande insatser för omställningen frånmilitär flygplanslillverkning till civil produktion. Man har tydligen räknatmed "fortsättning följer" när är slut. Statsmakternahar inte vidtagit några ålgärder som liknar framförhällning för allernalivproduktion vid ett slut på den militära flygplansproduklionen eller väsentlignedskärning av denna. Allvarligaförsummelser har varit rådande i fråga om planeringen för civil produktion.Därför vilar ett hot mot de anställda vid när det slår klartall någon satsning pä flygplanet inle kommer au ske. Men hade dennaallvarliga situation behövt råda? Jagvill ställa frågan till näringsulskottets talesman: del inte varit bättreom ulskollel tillstyrkt kraven på utarbetande avett program för övergång frän militär till civil produklion? Då kunde vi hahaft elt sådani program . passiva hållning bottnat i en uppfattning atl vi skulle fortsättaden väldiga miljardsatsningen på militärflyget, eller är det nonchalans införde problem som drabbar anställda vid en kraftig nedgång i de militärabeställningarna? Manbehövde inle vara visionär för att förutse att satsningen på militärflygelinle skulle kunna fortsätta i samma omfattning. Man behövde heller inte varavisionär för atl förutse de väldiga problem som skulle uppstå isysselsättningshänseende om man inte planerade för annan produklion. Den stora oro som råder bland anställda vidSaab-Scania beror på de allvarliga försummelserna i fråga om planering förannan sysselsättning. Det borde ha funnits utarbetade program för vilka områdensom skulle ta över resurserna från militär verksamhet. Vikliga arbetsuppgifterborde ha väntat på atl dessa resurser frigörs frän militär verksamhel. Sä hadedet kunnat vara om inte näringsulskottei intagit denna negativa hållning lillvåra krav. Utskottet har fått pressas till varje steg i räll riklningav enväxande opinion som kräver åtgärder. Motion1005, som jag själv och andra vpk-ledamöter inlämnat, behandlas mol bakgrund avett mycket oroande perspektiv för sysselsättningen vid i Linköping.Efter långt uldragna turer i flygplansfrågan har regeringen änfligen träffatbeslut. Det blir ingel B3LA eller SK 38/A 38. Diskussionenom huruvida en satsning pä något av dessa alternativ eller en satsning på A 20skulle rädda jobben vid är inle särskilt meningsfull. Dendiskussionen utgår ifrån all endera tillverkar vi militärflygplan och löserfrågan om sysselsättningen den vägen eller också avbryter vi denna verksamhetoch får arbetslöshet bland arbetare och tjänstemän. Det är en föga konslraktivdiskussion. Den diskussionert för inte frågan om allernaliv produklion framåt. Blandde krav som tjänstemännen vid i den aktuella situationen uppställtfinns flera som direkt anknyter lill frågeställningen om alternativ produktion.Man kräver bl. a. att inga friställningar får ske, aU statsmakterna ochförelagel lar sill fulla sociala ansvar, atl företagsledningen intensifierarförsöken all hitta ersättningsprojekt och att statsmakterna gör massivasatsningar för atl bevara sysselsättning och teknologiskt kunnande. Vad säger dånäringsutskollel om den aktuella situationen? Regeringenhar tillkallat en delegation för atl inventera möjligheterna lill civilsysselsättning, och därtill skall en särskild utredare tillkallas. Därföravstyrker utskottet vår motion. Menräcker det som ulskollel åberopar? Del är bra atl delegationen tillsatts.Det är etl framsieg alt man börjar syssla med frågorna om civilaliernativprodukiion, men det är sent, och därför måsle man ta helt andra greppän de föreslagna. Delegationens uppgifter är för begränsade. a. studera flygindustrikommilténs förslag. Denna kommitté pekar påområden där möjligheler till annan produklion bör föreligga. Men dess förslagräcker inle för all utarbeta etl program av den storieksordning det här ärfråga om. Manhar bedrivit militär flygplanstillverkning i storindustriell skala. Då räckerdel inte med småskaliga alternativ, även om många sådana också är av betydelse.Del krävs en serie offensiva åtgärder. Då räcker del inte med vad som brukarkallas arbelsmarknadspolitiska instrument. Det krävs en kombination avomedelbara insatser och långsiktig offensiv planering. Jagvet inte om näringsutskollel är pä del klara med vilken betydelse och tyngddetta problem har i en kommun som . Har man tänkt igenom problemen somfinns i en kommun där av den lolala sysselsättningen och40 % av industrisysselsäitningen baseras på militär verksamhel? Har man gjortklart för sig behovet av civila sysselsäiiningsaliernativ i en kommun där varfemte person på väg lill jobbet är på väg till någon form av militärt beroendteverksamhet? Problemenär särskilt stora i , men där finns också särskilda möjligheler sombör beaktas. Vi har tidigare pekat på de särskilda möjligheter som ligger iförekomsten av universitet och teknisk högskola i , dvs.forskningsresurser. Förekomsten av regionsjukhus med medicinsk utbildning ärockså en tillgång. och tekniska högskolan i anslagsframställning för budgetåret1980/81 förklarat alt man är beredd atl medverka lill att ge meningsfullfortbildning ät personal som blir utan arbete och all ta vara på det tekniskakunnande som finns vid regionens krisholade industrier, dit bl. a. Saab-Scaniafår räknas. Delhänder alltså saker pä området. Del beklagliga är att näringsutskollel intebidragit till utvecklingen. Dess passiva hållning har i själva verket utgjorten broms. Därmed har man påtagit sig ett stort ansvar för den allvariigasiluaiion som råder. Ulskollelhar aldrig fört någon diskussion om områden där de militära resurserna skullekomma lill användning. Vi har pekat på bl. a. energi, sjukvård, miljö,kollektivtrafik som vikliga områden. Civilt passagerar- och transportflyg ärandra. Kravetpå planering för civil produklion växer sig alll starkare, och del kravet harökat i aktualitet, bl. a. genom läget i fråga om militär flygplansproduktion.Det kravel kommer all växa sig ännu starkare. Arbetare och tjänstemän och derasfackliga organisaiioner, politiker, forskare, tekniker och andra kommer alt gebidrag lill debatten om vilka områden som behöver och kan utnyttja de väldigaresurser som binds lill militär verksamhel. Kraven på all garantera deanställdas trygghet är ett viktigt inslag i denna kamp. Vpkhar i en motion ställt kravet atl bör uttala all personalenvid under processen för omställning lill annan produktion skallgaranteras anställning vid företaget. är motiverat av flera skäl: dels avansvar för de anställdas trygghet, dels därför att denna personal med sinastora kunskaper har stor betydelse för utvecklandet av alternativ produktion.Den fråga som behandlas i della betänkande och som rör förstatligande avkrigsmaterielindustrin har också betydelse i detta sammanhang - genom ett förstatligandeökar möjlighelerna all tillvarata resurser och atl garantera de anställdastrygghet. Detsker alltså en utveckling trots följderna av begångna försummelser i fråga omförutseende och planering. Men del mesta återstår alt göra, och del krävsinsatser på en rad områden för alt klara problemen. Det är bedrövligt, herrtalman, att man tvingas skjuta näringsutskoit framför sig i dettaärende. Inte ens utskottets registrering i dagens betänkande av vad som utandess förtjänst sker på området befriar det frän ansvar. Till skillnad frånutskottet finner jag det synnerligen påkallat alt begära all ett programskyndsamt utarbetas för civilt utnyttjande av de resurser som kan frigöras genomen nedskärning av krigsmaterielproduklionen. Jag yrkar därför bifall lillmotion nr 1005. ALFLÖVENBORG (apk); Vi har i vår motion 287 föreslagit ålgärder för ett förstatligande avden privatägda krigsmaterielindustrin. Det är elt moraliskt rikligt krav,tycker vi. Del har ställts lidigare, och del är hög lid all förstatligandetsker. Sä länge vikliga delar av den svenska försvarsindustrin ligger i privatahänder, så länge kan man också med fog misslänka att mililärpolilikensuppläggning har aU göra med jakten på ma/imal profit. Detär inget nyu krav, vilket vi också fastställer i vår motion. Man kan måhändalycka all del borde ha varit lättare alt fä gehör för det tidigare, innan vifick en borgerlig regering med en försvarsminister, vars aktieinnehav i detmilitärinduslriella komplexet har väckt sådant rabalder. Detta förnuftiga kravpä militärindustrins förstatligande har avslagits åtskilliga gånger lidigare,men del måste ändå resas pä nytt därför all det är förnuftigt frän poliliska,ekonomiska och moraliska synpunkter. Vi har i vår motion någotanknutit till del förflutna.