prot · G209115 · 1978-12-31 00:00:00 — Efter alt ha nämnl att en revision avklassifikationen enligl uppgifter frän socialslyrelsen pågår lägger vi Ullföljande; "Utskottet vill emellertid framhålla atl det är angeläget atl ensådan revision snarasi kommer till stånd." Omriksdagen ställer sig bakom ulskoitets skrivning även på den punkten, har JörnSvensson såviii jag förslår i stort sett blivit bönhörd. kommer all besluta att del skall göras ett uttalande omatl den skall revideras. Därmed borde man kunna uppfatta båda motionerna somrimligen tillmötesgädda. Jag yrkar bifall tillulskoitets hemställan. (vpk): Jag hade väl i och för sig från sakens ståndpunkt önskat alt detförhöll sig sä enkelt som säger. Men ochutskottets övriga ledamöter vet atl så enkelt förhäller del sig inte. Del ärinte så all jag slår in öppna dörrar. Jagharju lärt känna er och era attityder, och det är därför som jag påpekade altden ulredning som ni använder som elt huvudargument för alt inle vilja säganågol mera positivt om den första moiionen är en utredning som ni själva varmotståndare till . röslade emot den här i ,men använder han den som redskap mol mig och mol vpk. Jag lycker inte atlsådani där är riktigt trovärdigt. däremot föreslagit atl motionert skulle skickas över ulredningenmed elt påpekande om att frågan är angelägen, så hade del kunnat innebära enpositiv markering frän sida,en uppmaning lill utredningen atlverkligen ta seriöst på frågan. Del är möjligl atl utredningen gör det ändå.Det kan länkas, i så fall desto bältre. Men det hade sett bra ut med en sådanmarkering, och det hade kanske varit nyttigt för opinionen utanför detta husatt fä en påminnelse om var står. vet f ö.som representant för del moderata partiet atl enigheteni de här frågorna inle är alldeles total. Jag skall inte vara elak och påminnahonom mera om detta tillstånd. Närdel gäller den andra frågan säger alt det slår ju i betänkandetatl utskottet anser det angeläget all det sker en revision. Ja visst, men delstår inte någonting om hur denna revision då skall se ut. Jag vet mycket välatl socialslyrelsen har hållit pä med denna fråga och påstätl sig viljarevidera , men man har inte reviderat. Jagkänner också sätt alt resonera i fråga om denna revision. Manhar velat ändra huvudrubriken lill "Klassifikalion över svenska sjukdomar m. - vad det nu skallvara för revision som innebär alt man tar avstånd frän fördomar. Däremothar inte uttalat alt man inte skall behälla de vedervärdigarubrikerna om mentala rubbningar osv. Utskottet återger självt, med vad jaguppfattar som gillande, argumentering innebärande alt manskall vara ytterst försiktig med att revidera innehållet i klassifikationen.Jag tycker alt det är litet underligt atl utskottet inte till vägledning förden synneriigen tveksamma och rädda kunnai klart ange vilkensorls revision utskottet önskar skall ske. Den enda logiska revisionen ärju atlbegreppet homosexualitet tas bort ur Klassifikalion över svenska sjukdomar, ochdel kunde ni i utskottet ha ult? 'al, om ni nu verkligen hade tyckt så. Överläggningenvar härmed sluiad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels moiionen nr 602 av JörnSvensson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller socialulskoiiets hemställan i betänkandet nr 29 mom. 1 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 602 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: Proposilionergavs påbifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr892 av m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition; Densom vill atl kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 29 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 892 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Föredrogs socialutskottets betänkande 1978/79:30med anledning av moiioner om vissa handikappfrågor. BIRGITTADAHL(s); Herrialman!I motionen 511 till årets begärjag tillsammans med några partikamrateralt skall hemställa alt regeringen gör en samlad översyn avsamhällets ålgärder lill stöd för de handikappade barnen och deras familjer ochall regeringen skall återkomma lill med de förslag till förbättringarsom en sådan översyn och uppsamling av förslag från olika håll ger anledrtingtill. Bakgranden är självklar och - hoppas jag - välkänd för kammarensledamöter. Fördel första är de självklara kraven från de handikappade pä ett liv pä likavillkor ännu inle uppfyllda, och därför behövs det fortsalla reformer. Insatserför handikappade barn är naturiigtvis särskilt viktiga, eftersom så mycket kangöras för alt ge dem en möjlighel till elt liv på lika villkor som artdrabarrt. Fördet andra har vi börjat få myckel bältre kunskap än vi tidigare haft om all delhar stor betydelse atl hjälpa inte bara det hartdikappade barnet självt ulanockså dess familj, för alt dessa ålgärder skall bli tillräckliga och effektivaoch för all den familjen också skall kunna fungera på ett något sä när normaltsätt. Fördet tredje har de nuvarande stödformerna funnits elt antal är, och det finnsbehov av alt se över dem, dra erfarenheter och göra de förbättringar som de kange anledning lill. Utvecklingen gör också att anpassningar behövs. ex. en sådan värdform som vårdbidraget, som vi har påpekat i moiionenoch som familjestödsutredningen och för den delen också utskottet har tagitupp. Fördet fjärde delas ansvaret för de handikappade barnen och deras familjer samt deinsatser som behövs för dem av väldigt mänga huvudmän, såväl lokall ochregionall som rikspolitiskt. De olika stödformerna har vuxit fram successivtsida vid sida,och därförskiftarden praktiska verkligheten myckel i olikakommuner och i olika delar av vän land. Det kan vara lättare alt växa upp i endel av landet än det är i en annan. Fördelfemte har det bedrivits utrednings- och utvecklingsarbete pä många händer, oftaföredömligt integrerat med det man har velat göra pä t. ex. familjepoliiikensområde. Men det finns eU behov av au samla upp dessa erfarenheter, och del vardetta som föranledde oss atl ställa kravet på utredning och förslag om fortsattreformarbete liksom på atl detta skulle ske sä all man kunde få elt samlatgrepp över situationen. Jagvill också säga all vi har fått många positiva reaktioner från dem som ärdirekt berörda. Vi har fått ett mycket starkt stöd för det här kravel pä ensamlad översyn efler det all vi väckte moiionen. Delta krav stämmer också myckelväl överens med de grundprinciper för insatser för de handikappade somutskottet pekar på, nämligen principerna om integration och normalisering. Föratt en handikappad skall kunna leva elt liv på lika villkor, integrerad i envanlig vardagsmiljö, krävs det särskilda ålgärder. Naturligtvisär del bra om man som utskottet skriver behandlar dessa frågor medatl man utreder frågor om hur familjepolitiken bör utformas i allmänhet liksombarnomsorgsfrågorna och de skolpolitiska frågorna. Men det är också viktigt-ochdelar poärtgert med vår motion-all man försöker komma översplittringen på olika utredningar och pä olika huvudmän för atl få en samladoch inle minsl praktiskt betonad bild av hur man på bästa säu skall kunnahjälpa del enskilda barnet och den enskilda familjen. Jag vill dra parallellenmed alt man inte tvekar alt göra ert sådan samlad översyn och föreslå samladeinsatser när det gäller arbelsmarknadspolitiska åtgärder för de handikappade. Utskottethar-och något annat skulle bara fattas - instämt i fråga om vårt allmänna kravpä alt det behövs fortsatt uppmärksamhei och fortsatta reformer för dehandikappade barnen och deras familjer. Utskottet instämmer också i vårapåpekanden på flera särskilda områden, men man gör det genom all hänvisa tillpågående eller kommande utredningar på skilda delområden. Så är det t. ex. närdet gäller det ekonomiska stödei lill de handikappade barnen och derasfamiljer. Där visar utskottet bl. a. på den nya utredning om värdbidraget somaviseras iden framlagda familjepolitiska propositionen. Självfallettillgodoses därigenom vårl krav på en översyn av vårdbidraget, och det är bra. Däremotär det tveksamt om man här så mycket au vänta sig av den ulredning ombarnfamiljernas, särskilt flerbarnsfamiljernas, situation som också skalltillsältas . Utskottet skriver att man förutsätter all den ulredningenskall behandla dessa frågor, men ingenting av del som är käntbelräffande vad utredningen skall syssla med lyder pä detta. Utskottet hänvisar också till omsorgskommitlénsuppdrag och den helhetssyn pä de handikappade barnens och deras familjerssituation som omsorgskommitlén liksom vi vill lägga på de åtgärder som behövs.Vi hoppas naturligtvis att omsorgskommittén skall lyckas med della, men ingetövertygande är anfört i ulskollsbelänkandet eller någon annanstans som lyder påatl man inom omsorgskommitlén skall kunna la elt så stort samlat grepp som vivill ha. Tyvärr har utskottet bara gäll oss halvvägs till mötes i våra krav. Manhar missat kravet pä ett samlat grepp om dessa frågor och kravet på atlriksdagen skulle begära förslag till åtgärder frän regeringen. Det tycker vi äronödigl ogeneröst och oambitiöst från utskotiets och sida. Samtidigtförstår vi atl det är ganska meningslöst att mot etl enigt utskott yrka bifalllill motionen, och därför skall jag inte göra del, men jag vill säga att vi ochmånga andra i samhället mycket uppmärksamt kommer att följa utvecklingen på delhär området. Jag förutsätter alt det blir nödvändigt all återkomma med dessakrav. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Eftersom inte ställde något yrkande är det kanske onödigtatl ge någon kommeniar till utskottets skrivning. Lål mig bara säga så mycketalt har alldeles rätt när hon sägeratl det bara skulle fattas allutskottsmajorilelen och inle hade ställt sig bakom kravel på etlfortsalt reformarbete på handikappområdet. Självfallet är vi alla överens omdet. Delär nog ganska enkelt. Vi är alla överens om att det krävs ett fortsattenergiskt reformarbete på det här området. Del man inte är överens om äratt detnu behövs ytteriigare en ulredning. Det har gjortsåtskilliga utredningar på handikappområdet, men deras förslag är ännu långtifrån genomförda. Vi har sysselsättningsulredningens förslag som vi arbelarmed. En hel del är snart klart. Vi har den s. k. HAKO-ulredningen,dvs. utredningen om kommunikationsfrågorna. kommer en del, men detär ännu inte färdigt. Vi har omsorgskommitténs förslag som säkertvet har lagts fram. Av omständigheternas makt ser kommittén ut alt utvecklaslill något mer än vad som från början var tänkt. Det är en kommitté som inlebara sysslar med omsorgsvärden och omsorgslagsliftningen, utan som har blivitnågot av en övergripande ulredning, framför alll när det gäller de handikappadebarnens problem. Det är andra t ing än ytteriigare utredningar som just nu ärdel mesl angelägna, och jag försäkrar atl jag skall vara denförste alt vara med på ett förslag alt gå vidare så fort vi har hunnit atlutnyttja det utredningsmaterial som redan ligger färdigt. Jag tror all riksdagenvid ett sådant tillfälle inte pä något sätt kommer all ställa sig avvisande,men just nu har vi händerna fulla när det gäller atl genomföra förslag somredan är framlagda av eller för någon tid sedan färdigautredningar. Vi har också all vänla ytteriigare förslag Nr 115 från pågående utredningar.Innan vi går vidare med utredningsarbetet, skall Onsdaeen den vigöra själva arbetet färdigt. Det är egentligen bara del som skiljer oss åt. Jag gjordes uppmärksam pä de här frågorna av både enskilda personer ochorganisaiioner som är verksamma inom handikappområdet och i mitl eget parti-ochdessutom av landstingspolitiker. Jag började dä all sätta mig in i frågorna,och det som då slog mig var den snårskog som finns av pågående, just avslutadeeller kommade utredningar. Del är nästan omöjligt alt hitta räll i dennasnårskog, kanske t. o. m. för en regering, etl landsting eller en kommun, somskall samla sig till älgärder. Därför blev den självklara slutsatsen för migoch dem somjag nu diskuterade de här frågorna med all det behövs inle säoerhört många utredningar ulan den samlade översyn och de förslag lill åtgärdermed elt samlal grepp som vi begär. Det inlägg som nu gjorde har bestyrkt mig i min åsikt.Nu hoppas jag au man på flera håll sä snart som möjligt upptäcker alt vad sombehövs är att man samlar ihop förslagen - det handlade milt inlägg också om -och lägger fram förslag lill ålgärder, så all ett fortsatt reformarbete blirmöjligt. Jag delar fullständigt den uppfattningen att vi i första hand intebehöver fortsatta utredningar. Däremot bör vi föra ihop olika utredningsförslagoch lägga fram förslag lill åtgärder. Överiäggningen var härmedslutad. §5 Stöd till idrotten Föredrogs kullurulskottets belänkande 1978/79:22med anledning av proposilionen 1978/79:100 såvitt gäller anslag till stöd tillidrotten jämte motioner. Ifråga om delta belänkande hålles gemensam överiäggning för punkterna 1 och 2.Under den gemensamma överiäggningen får yrkanden framställas belräffande båda punkternai betänkandet. PunklenI (Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. Regeringen hade i propositionen1978/79:100, bil. 13 () under punklen 1 I (s. 133-135)föreslagit att lill Stöd lill idrotten: Organisalionsstöd m. m. /80 anvisa ett reservationsanslag av . 1 detta sammanhang hadebehandlats molionerna 1978/79:1112av m.fl. (m), vari yrkats alt uttalade atl det slalligastödet till idrotten borde utbetalas över en enda huvudtitel. 1978/79:1648 av (apk) och (apk), vari såviii nu var i fråga yrkats 1. att beslutade alttill idrottsrörelsen anslå . moisvarande av tipsmedlen sedanvinsterna utbetalats, varav . till Stöd lill idrotten;Organisalionsstöd m. m. samt göra den ökade satsning på detta område somförordats i motionen (del av yrkande 1), 2. all hos regeringenbegärde ulredning om nödvändiga åtgärder för alt bryta kommersialiseringensallt härdare grepp över idrottsrörelsen. 1978/79:2129 av m. (vpk),varisäviitnuvari fråga yrkats all beslutade 1. atl anslaget Stöd lillidrotten: Organisationsstöd m. m. för /80 upptogs till . i enlighet med Riksidrottsförbundeis begäran, 2. alt uttala all ett särskiltkultur- och idrotlsdepartemenl borde inrättas, 3. alt hos regeringen hemställa omförslag om aktivitetsslöd för kvinno-idrollen (yrkandet 4), 4. atl hos regeringen hemställa omförslag lill subventioner av idrolisresor i enlighet med motionens riktlinjer(yrkandet 5), 5. all ultala sig för det imoiionen angivna programmet för åtgärder mol kommersialiseringen av idrottenoch hos regeringen hemställa om initiativ som innebar programmets genomförande(yrkandet 6), 6. alt uttala sig för vad som imotionen i övrigi anförts om idroltspolitiken (yrkandet 7). 1. att skulle avslåmotionen 1978/79:1112, 2. ,att skulle avslåmotionen 1978/79:2129, yrkandel 2, 3. alt med bifall tillproposilionen 1978/79:100 och med avslag pä molionerna 1978/79:1648, yrkandet1, såvitt nu var i fråga, och 1978/ 79:2129, yrkandel 1, lill Stöd tillidrotten: Organisalionsstöd m.m. för /80 anvisade etlreservationsanslag av , 4. alt skulle avslåmoiionen 1978/79:2129, yrkandena 4,5,6 och 7, 5. att skulle avslå motionen 1978/79:1648,yrkandet 2. 1.belräffande utbetalande av del statliga stödet till idrotten över en huvudtitelav () och () som ansett all ulskollel under 1 bort hemställa atl skulle bifallamoiionen 1978/79:1112. Punklen2 (Stöd lill idrotten: Anläggningsstöd m. Regeringenhade under punklen 1 2 (s. 135-139) föreslagit atl lill Stöd tillidrotten: Anläggningsslöd m. m. för /80 anvisa ettreservationsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats molionerna 1978/79:897 av (), 1978/79:901av (), 1978/79:1308av () och Torslen Stridsman (c), 1978/79:1311 av i m. fl. (s),vari yrkats all beslutade som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om ålgärder för alt realisera 1975 årsrekreaiionspoliliska målsättning, 1978/79:1468av (). 1978/79:1640av m.fl. (vpk), vari yrkats alt beslutade att hosregeringen hemställa om förslag till statligt stöd till nya idrottsanläggningarsom kunde ge I 000 nya arbetstillfällen, 1978/79:1648 av (apk), och (apk), vari såviii nu var i fråga yrkats att beslutade atl lillidrottsrörelsen anslå . moisvarande 50 96 av tipsmedlen sedanvinsterna utbetalats, varav . lill Stöd till idrotten:Anläggningsslöd m.m. för /80 anvisa etl reservationsanslag av . (yrkandet 1), 1978/79:2119 av m. fl. (c), varisåviu nu vari fråga yrkats alt beslutade atl lill Stöd till idrotten:Anläggningsslöd m. m. för /80 anvisa ett reservationsanslag av37 . (yrkandet 1), 1978/79:2123 av () och RuneJohansson i (s), vari yrkats all hos regeringen begärde altåtgärder i linje med rekreationsberedningens förslag snarasi framlades förriksdagens ställningstagande, 1978/79:2125 av m. fl. (s), variyrkats att skulle 1.lill Stöd till idrotten: Anläggningsslöd m.m. för budgeiårei 1979/80 anvisa etli förhållande till regeringens förslag med . 13 protokoll 1978/79:114-115 ur anslaget Stöd lill idrotten: Anläggningsstöd m. m.användes för i motionen angivna planeringsinsatser inom de primärarekreationsområdena, 1978/79:2129 av m. fl. (vpk), varisåviti nu var i fråga yrkats atl hos regeringen hemställde omsärskilt förslag om kraftigt ökat stöd lill byggande av idrottsanläggningar(yrkandet 3), och 1978/79:2137 av m. fl. (s), variyrkats att till Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. /80 anvisade ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag att användas för i motionen angivetsyfte. 1. alt skulle avslåmotionen 1978/79:1640, 2. att skulle avslåmoiionen 1978/79:2129, yrkandel 3, 3. atl skulle avslåmotionen 1978/79:1468, 4. att med anledning avpropositionen 1978/79:100 och motionerna 1978/79:1648, yrkandet 1, såvitt nuvar i fråga, och 1978/79:2119, yrkandet I, saml med bifåll till molionerna1978/79:2125 och 1978/79:2137 till Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m.för /80 anvisade ett reservationsanslag av , 5. all som sin meninggav regeringen till känna vad utskottet med anledning av molionerna1978/79:1311 och 1978/79:2123 anfört om den fortsatta handläggningen avrekreationsberedningens rapport, 6. all skulle avslåmoiionen 1978/79:1308, 7. att skulle avslåmotionen 1978/79:897, 8. au skulle avslåmoiionen 1978/79:901. Reservationerhade avgivits beträffande anslagsbeloppet 2. av (). IngegärdFrffinkel (fp), () och () som ansett atlutskottet under 4 bort hemställa att med bifall till propositionen1978/79:100 och med avslag på motionerna 1978/79:1648, yrkandet 1, såviti nuvar i fråga, 1978/79:2119, yrkandet 1, 1978/79:2125 och 1978/79:2137 lill Stödlill idrotten; Anläggningsstöd m. m. för /80 anvisade ettreservationsanslag av , 3.av , och (samtliga c) som ansettatt ulskollel under 4 bort hemställa altriksdagen med anledning av propositionen 1978/79:100 samt motionerna1978/79:1648, yrkandet 1, såvitt nu var i fråga, 1978/79:2125 och 1978/79:2137ävensom med bifåll till moiionen 1978/79:2119, yrkandel 1. till Stöd tillidrotten; Anläggningsstöd m. m. /80 anvisade eltreservationsanslag av , belänkande nr 22 gäller stöd till idrotten uppdelat påtvä punkter, dels organisalionsstöd och dels anläggningsstöd. Underdensistnämnda punklen anläggningsslöd har rekrealionsfrågorna fått elt Slörreutrymme än vanligt, bl. a. pä grund a v atl en rad moiioner har väckts somberör dessa frågor. Jag kommer att i detta inlägg, utöver motionerna, beröra deviktiga rekrealionsfrågorna i stort. Eflerflera års utredande i början av 1970-lalel tog 1975 ettrekreationspolitiskt beslut med förslag lill planering och samordning avsamhällets insatser för rekreation och turism. Detta beslut innebar bl. a. frän samhällets sida skulle medverka lill au ge alla människor oavsettinkomst, ålder, handikapp etc. rimliga möjligheler alt tillgodose det alltangelägnare behovet av rekreation och avkoppling genom friluftsliv, natur-ochkullurupplevelser. I samma riksdagsbeslut utpekades 25 primära rekreationsområdensom lämpliga för en utbyggnad för breda konsumentgrupper. Beslutet medfördeockså att en särskild rekreationsberedning tillsattes för att bl. a. planeraoch samordna de statliga insatserna för rekreation. Vadsom saknades beslut var bl. a. att det inte anvisades någon strategiför rekreationsområdenas utbyggnad och ekonomiska resurser så att man genomplanering och investeringar i områdena skulle kunna förverkliga denrekreaiionspoliliska målsättningen. Utvecklingeni de primära rekreationsområdena är i vissa viktiga avseenden på väg i enannan riktning än vad riksdag beslutade. Exempelvis visarlanlmäterislyrelsens senaste rapport atl en intensiv exploatering sker när detgäller ertskild fritidsbebyggelse i vissa av de mest attraktivarekrealionsomrädena,ochsägollsom ingenting händer vad avseratt försöka görasilualionen bättre för de slora befolkningsgrapper som jag tidigare nämnde. Härgäller del att bryta den utvecklingen, och del kan ske i första hand genom följer upp rekreationsberedningens förslag och därmed ger berörda kommunerett aklivi stöd lill planering och markpolitiska ålgärder samt anvisar medellill investeringar, främst i gemensamhelsanlägg-ningar. Rekreationsberedningenavlämnade etl betänkande, där en rad förslag till åtgärderpresenterades, förslag som låg i linje med de av beslutadeprinciperna. Dessa förslag har blivit myckel posilivi behandlade av en lång radremissinstanser. Vidare kan nämnas alt i slutet av förra åretsände en skrivelse lill regeringen, där man ville göra regeringen uppmärksam påde problem som finns. Verket vädjade också till regeringen om etl snabbtrealiserande av rekreationsberedningens förslag för atl man därigenom skullekunna vända pä utvecklingen inom rekreationsseklorn. Liknande synpunkter har framförtsav planverket och länsstyrelser vid remissbehandlingen av den fysiskariksplaneringens planeringsskede. Deförväntningar som här fanns pä regeringen grasades emellertid närbudgetpropositionen presenterades. 1,3 milj. kr. lill planeringsirtsatser varalll som fanns med, och vad värre var avsäg inte statsrådet all nu lägga framnågot förslag i linje med vadrekrealionsberedningen hade föreslagit. Jag ställer mig frågande inför demotiveringar som statsrådet anför, i synnerhet som regeringen borde vara på delklara med den siluaiion som råder. Statsrådet anför i propositionen bl. a. all remissullålandenavisar atl fiera väsentliga frågor är otillräckligt belysta och alt enkompletterande frilidspolilisk utredning skall tillsättas, som kan ge underlagför en samlad bedömning av det frilidspoliliska områdei. Närdet till att börja med gäller remissvaren till rekreationsberedningensbetänkande vill jag slå fast att man sällan får så många posiliva och sä fånegativa remissvar med anledning av ulredningsbelänkanden som i detta fall. Däoklarhet råder på vissa häll beträffartde remissvaren villjag ge några exempelpå hur positiva dessa var: Närdel gäller allmänna sammanfallande synpunkter var 82 remissvar posiliva och 1 negativt. När del gäller förslaget allredan befintliga statliga stödformer ändras sä att de bätire kan nyttjas förplanering och investering för turism och rekreation var 89 svar positiva och 2negativa. När det gäller förslagel allstimulera etl ökat nyttjande av befintlig fritidsbebyggelse saml stimulera s.k. glesbygdsiurism var 76 svar posiliva och 6 negativa. När del gäller förslag tilllånefond för markförvärv för rekreationsändamål -(15 milj./år)- var 100remissvar positiva och 5 negativa.