prot · G209131 · 1978-12-31 00:00:00 — Men för att genomföra detta krävs del något annat än den Björckskaklanlighelen när det gäller att sköta affärer och ha synpunkier på frågor avdel härslaget -en klanlighel som lydligen är sådan, all om man kommerikorsdraget från exempelvis , sä är man inle beredd att sällaprinciperna före taktiken. Delta är all beklaga, men jag hoppas att regeringeni fortsättningen-oavseti vilken regering vi kommerati ha - skall arbeia vidareför all fa fram ell ordentligt, ändamålsenligt och funktionsdugligt samarbelemellan de nordiska länderna, även på del konkreta planet. Det gäller Ju intebara all samlas för all prata vid en viss nordisk sammankomst, ulan också attgöra någol som ger goda resultat pä del ekonomiska området, försysselsättningen osv. Etl steg i den riktningen hade tagits genomsamarbelsavialei och de tre protokoll man hade jobbat fram från början och somnaturiigtvis hade kunnat utvecklas till ylleriigare områden. Därför krävs delatt man arbetar vidare för all mellan och uppnå elt konkreisamarbele som kan utvecklas lill fromma för båda länderna. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Andrevice talmannen anmälde att anhållit att lill prolokollel fåantecknat alt han inle ägde räll lill ylleriigare replik. Jag vill börja med all beklaga alt det s. k. Volvoavialel gick omintet. Vi har fält uppleva hur ell viktigt industri-och energipolitiskt avtal,som stöddes av tvä länders regeringar och av arbetarnas och tjänstemännensfackliga organisaiioner, gick om intet, främsl pä grund av all ell anlalkapitalägare fällde det. Nuskall emellerlid debatten inte handla om aktieägarnas kortsiktiga spekulationerulan om regeringens handläggning av frågan. Virkes-och oljeavialets giltighet har varit föremål för olika tolkningar i ochi , della trots att avtalstexten utformats identiskt lika i de bådaländerna. Jag tyckerall den borde ha försökl rätta tillmissförhållandena och på så säll stillat oron hos mänga människor. För mångamåste det nämligen ha framställ som om de båda regeringarna inte varil överensom tolkningen av avtalet Ingen möda borde därför ha sparats för all belysarådande oklarheier med tanke på frågans vikl för resp. länder. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Jagvill understryka vad utskottet uttalat i betänkandet "Trots avtalstexternasidentiskt lika utformning har, säsom framgår av kanslipromemorian, frågan omvirkesavialeis och oljeavlalels gillighel i förhållande lill varandra i vissmän varil föremål för olika lolkningar i och ." Delhär förhållandet understryks ylleriigare om man lar del av debalien fränNordiska rådel, där klarlägganden frän den efterlysts. Vidvissa tillfällen har man renl av fåu en känsla av passivitet frånregeringssidan i vad gäller etl genomförande av avtalel. Närdel gäller reservaiionen 4 av och kan vi konstateraalt man på moderalhåll -somjag måste tolka del - främsl vill slå vakl om eltantal multinationella oljebolags möjligheler alt få del av den norska oljan.Man går sä långt i reservaiionen alt man säger alt det är anmärkningsvärt alltre svenska förelag skulle få lillgodogöra sig de norska oljeleveranserna. Nulyckerjag all del inle bara är nalurligi ulan självklart all svenska förelag iell sådanl här avial får del av oljeleveranserna. När del finns svenska förelagsom kunde vara moUagare av den norska oljan, sä lyckerjag all vi inle ensskulle behöva debaliera andra förelags inblandning. De företag som del varfråga om från svensk sida ärju ändå inga små förelag, ulan de är av den sloriekenatt de har en avsevärd del av den svenska marknaden. De har betydligt mer änden tredjedel som här förut försökte påslå att del var fråga om.Tvä av företagen hör till landets störsla i branschen. Vihar ingen anledning all slå vakl om de utländska multinationella företagen idetla sammanhang. Är det någoniing som är anmärkningsvärt sä måste det vara frän moderalhåll lycker del är anmärkningsvärt alt vi försöker slå vakl omsvenska företag. Jagvill, herr lalman, som avslulning än en gång uttrycka min besvikelse över attdel s, k, Volvoavialel inte kunde föras lill en slullig uppgörelse. Jag yrkar iden här delen bifall lill utskottets skrivning och avslag på reservationen 4, Sedan de under avsnittet Del s, k,Volvoavtalsärendel anmälda lalarna nu haft ordet övergår kammaren lill attdebattera Handläggningen av slödel till AB Järnförädling i , m, m. Handläggningen avstödet till AB Järnförädling i , m. m. Vi har kommit över på en fråga där både ulskollets majoritet ochdess minoritet funnii del nödvändigt alt rikta kritik mot regeringens och ellenskilt statsråds agerande. Från reservanternas sida anser vi dock attmajorilelen varil alllför försiktig och överslätande i sina formuleringar. Vadsom iniräffade i i är både all varligl och belysande förhur den borgeriiga trepartiregeringen hanterade viktiga näringspolitiska frågorsom hade betydelse för många människors irygghel i anställningen. Bakgrundenlill industriministerns åtgärder i samband med industrikrisen i ärväl beskriven i den kanslipromemoria som är fogad lill I korthet kanden beskrivas så au dåvarande AB Järnförädling, som är den hell dominerande-ja, näsian enda - arbetsgivaren i det lilla brukssamhället , imitten av 1970-talel fick svåra ekonomiska problem. Nya ägare och ett intensivtarbeie med en strukturplan, som kom lill i samarbete med de anslällda, visadesig inle vara tillräckligt för att företaget skulle repa sig. 1del lägel beslöt företaget att lägga ner verksamhelen och frislällaarbelskraften. skulle ha inneburil en kalastrof, hell enkelt, församhället. Statliga insatser framstod som helt ofrånkomliga. De kom också tilli olika omgångar i form av kreditgarantier och lokaliseringslån. 1 september1977 ingicks en överenskommelse mellan dåvarande industriministern ochförelaget som innebar att staten tog över hela ansvaret om inte någon annanlösning kunnat åstadkommas före utgången av mars månad 1978. Deförhandlingar som därefter kom till slånd med Eleclrolux ledde lill en lösningsom räddade sysselsättningen för flertalet av de anslällda. Och jag skallsjälvfallet inie här krilisera regeringen för all den lill slul klarade dellasjälvklara krav. Den lällnad som de ansvariga i och de anslällda iHälleforsnäs kände inför den slutliga lösningen går knappast alt förstå för densom inle har nära konlakl med del när del gäller sysselsättningen så hårtdrabbade . sätt pä vilket industriministern agerade ger ändå i flera avseendenanledning till allvarliga anmärkningar. Till alt börja med kan vi konstateraall etl av avtalen med Beijerinvest slöts av industriministern personligen,trots all del innehöll utfästelser för statens räkning - utfästelser som alltsåkrävde regeringsbeslut för all bli giltiga. var naturligtvis eu klartexempel på ministerstyre och inte bara någol som "i formelll avseendekunnal ges siörre klarhet", som utskottsmajoriteten försiktigt uttryckerdel i sin skrivning. Vihar också under granskningen kunnat konstatera all de presskommunikéer somlämnals varil missvisande och gett intryckavall regeringen redan fallal vissabeslul, som industriministern i avtal bara förbundit sig all "verkaför". Del är allvariigt när regeringen på detla sätt för anslällda,förelag och leverantörer bakom ljuset. Del säu på vilket de här frågornahanterades bidrog lill all skapa osäkerhet hos olika parter om avtalensrättsverkan. Alldet blivit så här förklaras sannolikl av trepartiregeringens ovilja allverkligen la ell aklivi grepp i dessa frågor. Den slruklurkris som drabbar delsvenska näringslivel har ställt hell nya krav pä statligainsalser. Regeringen har inle haft lillräckliga instrument för sädana insatser.Därför har man tvingats all använda kreditstöd och lokaliseringslån som maskeradebidrag. Man har fil ta lill dessa för ändamål som är hell andra än deegentligen är avsedda för. Dellauppmärksammade konstitulionsuiskotiet Men vi gjorde då ingeluttalande eftersom vi, som de realister vi är, ville ge regeringen en rimligchans alt komma ifall utvecklingen. Och från socialdemokraliskl håll har viföreslagil olika nya slödmöjligheter. Strukturfonden på ärväl del mest kända av dessa förslag. Men den borgerliga regeringen Granskningav statsrådens tjänsteutövning in. Handläggningenav stödet till AB Järnförädling i , m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Handläggningenav stödet till AB Järnförädling i Hätleforsnäs, m. m. har inte bara avvisatstrukturfonden, man har heller inte visat något intresse för all utvecklaalternativ lill denna. Resultatet har blivit all man i ställ likahandfallen som . Delhär är belysande för den ovilja som den borgerliga irepartiregeringen visadeför att la lill aktiva slalliga näringslivsinsalser. Regeringen har visserligensell sig tvingad lill socialiseringar och slalliga stödinsatser i en omfattningsom är ulan motstycke och som vida överstigit vad väljarna hadeanledning alt vänla sig av en borgerlig regering. Men alla dessa insalser harpräglats av en ovilja som är principielll och ideologiskt grundad. Insatsernahar kommil försl sedan man överbevisals om del olillräckliga i den s. k.Åslingdoklrinen, som går ut på all förelagen, helst ensamma, skall la sittsociala ansvar. Och man har tvingats lill planlösa improvisationer utanegentlig grund i olika formella bestämmelser. Samtidigthar man konsekveni vägrat all ens utreda möjlighelerna all Skapa nya stödformersom skulle göra dél m"öjligl alt i fall som ingripa medhandlingskraft och pä formelll rikliga grunder. I det här akluella fallelinnebar detla också alt industriministern försatte sig i en svårt pressadförhandlingssituation som gjorde del möjligl för förelagen all tillskansa sigmycket gynnsamma villkor på skallebeialarnas bekostnad. Bakom vär krilik av regeringens formella handläggning av stödet till ABJärnförädling ligger också en djup och allvariig krilik mot den dåvaranderegeringens ovilja till eu helhjärlal engagemang i dessa för löntagarnastrygghet och välfärd avgörande frågor. Jag yrkar bifall till reservationen 5vid betänkande. Ulvecklingen och senare krisen i AB Järnförädling i är etlav många exempel pä elt skeende i många förelag i mitten av1970-talel. Det var en kombination av nödvändiga strukturförändringar och svagaekonomiska förutsättningar all klara dem som drev fram mot krislägen där mängamänniskor och även orter som sådana drabbades myckel hårt. Därtill var del en svagberedskap för lämpliga insalser för all snabbi kunna komma lill skott, för alluttrycka sig sä, från samhällets sida. Delvar denna silualion som var för handen när trepartiregeringen trädde till 1976efter valet Järnförädling i , som vi nu behandlar underdenna punkl, belyser jusl della. Ulvecklingen i företaget veriflerar, somframgår av bil. 13 lill utskottsbetänkandet, Jusl denna silualion, dennautveckling. Redovisningen i uiskotlsskrivningen och även i reservaiionen visarockså att samhällets insalser är svära all inpassa lämpligt och framför alltsnabbi komma ul med. Deöverläggningar som dåvarande chefen för industridepartementet och de berördaförelagen förde och som senare resulterade i konkrela ålgärder och lösningarinnebar all allvariiga sysselsäliningssvårigheier kunde, som sade, undvikas i . har också senare lagit ställninglill både bidrag och län som utgått, och därmed har de Utskottetär också enigt i sin bedömning att del var lillfredsslällande all krisen kundelösas på sä sätt all man räddade sysselsäUningen för siörre delen av deanslällda inom förelagels anläggningar i kommunen. Utskollelhar haft all i sin granskning bedöma industriministerns och regeringenshandläggning av frågorna. Som jag lidigare sade fanns det inle någon beredskapför lämpliga insatser i brådskande falljust för denna typ av företag, i dennasiorieksordning. Industriministern och regeringen fick då, vilket ocksåförekommit tidigare i liknande sammanhang, använda de s. k. IG-lånen. Som ocksåredovisals av regeringen till i proposilionen som nämndes liggerinle denna stödform hell i linje med vad som föreskrivs i de av statsmakternaantagna grunderna för just den typen av län. Men besluten kunde i detla fallinie uppskjutas, och della är också alla överens om. mening är del emellertid väsenlligt att de statliga möjligheterna aubevilja företag särskilt rådrumsstöd i akuta situationer ses över ochkompletteras. Och del arbele som bedrivs av förelagsobesiåndskom-millén är idel fallel självklart av stor betydelse. Del är inte minst urrättssäkerhetssynpunkt väsentligt all regeringen har möjligheter all i akutakrissituationer handla på formellt rikliga grunder - därom är vi eniga. Ireservaiionen 5 framförs - som också understrukit i sin anförande- alt dåvarande regeringen inle hade viljan all skaffa adekvaia insirumenl förall ge rådrum i akuta situationer. Ja, , sådan krilik kan likagärna rikias mot den tidigare socialdemokratiska regeringen. Jag har redovisatden situation och del läge som förekom Just i och efter valet och somockså hade inverkan efter. Men del nyiiar egenlligen inle mycketlill, åtminstone inte i det här sammanhanget, att ta upp en allmänpolitiskdeball om vilja eller icke vilja i del här avseendet Vad man nu bör enas om ärall vidla sådana stödåtgärder som ger de förutsättningar som ett enigt utskottskriver är vikliga. Vi kan -det vågar jag nog påslå - lyvärr inle räkna med auman inte kommer all fa krissituationer också framöver i olika typer av företag. Ireservationen riktas också kritik moi avialel mellan regeringen och Beijerinvesti . Det framhålls att del formelll saknas ell förbehåll i avtaletatt della endasl skulle gälla under förutsättning av regeringens godkännande. Ulskouetkonstaterar för sin del all avtalet kunde ha skrivits klarare. Man sägerbeträflande detta avtal liksom beträffande avtalet medElectrolux, där industriministern förulsalle vissa åtgärder, all detta inle kanha inneburil någon risk föravtalets rättsverkan. Del är mycket klart verifieratav vad som förekom i anslutning lill dessa frågors handläggning. Delär bara att konstatera alt ärendenas handläggning inom en regering självfalletsker frän den utgångspunkten au ansvarigt statsråd informerar övriga ledamöierav regeringen om en fortlöpande förhandlingsuiveckling. gällerHälleforsnäsfallel var detta också ett faktum inom trepartiregeringen. Fördelta kan bl. a. den redovisning som gör i sin Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Handläggningenav stödet lill AB Järnförädling i Hälleförsnäs, m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Handläggningenav städel till AB Järnförädling i Hälleförsnäs, m. m. bok tas lill intäkt Närdet gäller kritiken mot trepartiregeringen för au inte ha någon vilja allåsladkomma insalser för all klara sysselsättningen i stort är del bara allnotera att aldrig lidigare har någon regering i della land gjorl så storainsatser för alt biträda företagsamhet i kris som irepartiregeringen gjordeunder sina första år. Meddella, herr lalman, ber jag all fa yrka bifall lill ulskollets hemställan iföreliggande granskningsbeiänkande. OLLESVENSSON (s): Del framgår av anförande all vi i sakfrågorna är överens omden krilik som man från konstitutionella synpunkier kan rikta mot hanteringenav del här ärendei. Det ärju bra all vi kan notera det. Sedansade Jag alt jag tyckerall majoriteten har varit lilel väl överslätande i sinkrilik. Då lar i sitt anförande fram det arbele som utförs avkommillén med del krångliga namnet föreiagsobesiåndskommillén. Jag lycker medförlov sagt alt det är litet långsökt som svar på vår krilik all regeringenförsummat uppgiften att se över möjligheterna all på formellt rikliga grundergä in med ell statligt stöd i sädana fall som . lillsaltes redan av den socialdemokratiska regeringen, menuppgiften log främsl sikte på all rädda slalliga fordringar vid konkurser ochackordsförhandlingar. Nägol mer har man räll all begära av regeringen medhänsyn lill ulvecklingen sedan den här kommittén kom till. Jag vidhåller alltsåkriliken mot den borgerliga regeringen för all ha gjort sina insalser iHälleforsnäs under biskop motto "Härtill är jag nödd och tvungen". Jaghar sell en artikel i , där del sades au egentligen inleville rädda Järnförädling. I intervjun deklarerar han all han själv helstskulle ha avställ frän räddningsaktionen men alt han blev överröstad avregeringen. Alla vet också att del man gör motvilligt blir halvhjärtat. Därförmåste vår kritik mot den formella handläggningen slå fasl. Men vi säger ocksåatt del är allvarligt för medborgarna all del kan spårasen ideologiskt betingadmotvilja mot ett engagemang i sådana här frågor, där det i ell moderntvälfärdssamhälle som vårt krävs en akliv statlig insats. Jag lycker nog all saluför mer i sin argumentation änhan kan bevisa. Det är ändå regeringens handläggning som vi skall diskulera . Denhär situationen uppslod-rent tidsmässigt vägar vi påstå-omedelbart efter delall den nya regeringen hade tillträu. Det kom också, vilket redovisas i bil.13, olika bud i den här frågan. Därulöverär det också fel av OlleSvensson att säga att vi har slätat över. Som framgår av utskoUsmajorilelensskrivning har vi beskrivii precis hur vi anser all del ligger lill med deltaärende. Del är väl hell enkeltsvårt för all leta upp någon som inte vågarlolka dessa avtals ingående på annal säll än att de skulle fullföljas. Därmedär del också svårt för all i del här fallel påstå allrättssäkerheten i egentlig mening var i fara. Det är alltså överdrivet attpåstå det. Renlallmänt villjag upprepa vad jag sade i ell lidigare anförande, alt ingenlidigare regering pä samma sätt som irepartiregeringen har gjorl så myckel föratt rädda och renovera företagsamheten i della land, vilken var i gungninggenom en socialdemokratiskt dikterad polilik fram lill valet . OLLESVENSSON (s): Beträffande den krilik som ulskotlel rikiar mot handläggningen avdetta ärende är vi överens. Därför är del viktigt att utskottets ordförandeinle lar lillbaka någol av vad som sägs i betänkandet Jag uppfattade honom inleheller sä, ulan här kräver nu utskollel att man skapar adekvaia instrument förall kunna ingripa i sådana här siiuationer. Sedanvill jag inte läla mig lockas in i en deball om de borgerliga partiernasregionalpoliiiska insalser över huvud laget. Jag nolerar all värjersig mot anklagelsen alt hans parti motvilligt skulle gå in föran rädda förelagoch trygga sysselsättningen i hotade bygder. Jag nolerar hans deklaration påden punklen. Men mina slulsater har bara dragits med utgångspunkt från detärende som vi nu behandlar. Avslutningsvisvill Jag säga sä här: Hade viljeinriktningen varil den av uiskotlsordförandenbeskrivna, så hade vi redan haft adekvaia instrument för att kunna ingripa isådana här akuta siiuationer. Då hade inle och hans koalitionsbröderinom partierna i den förra regeringen behövt anmärka på agerande idetla ärende. Granskningav staisrådens tjänsteutövning m. m. Handläggningenav stödet till AB Järnförädling i Hälleförsnäs, m. m. Jag bara nolerar all krisen också inom förelag i Hälleforsnäsexisterade redan innan trepartiregeringen kom till 1976. En krilik mot alt maninle hade adekvaia ålgärder alt sälla in faller alltså även på den socialdemokratiskaregeringen. Jaglycker därför all vi nog kan tona ned denna deball och konstatera två saker.För del första var del bra all man kunde lösa Hälleforsnäskrisen, som berördesä mänga människor. Därom är vi eniga. För det andra bör vi i framliden sökaskapa instrument, som är anpassade lill alt användas i sädana situationer somjusl Hälleforsnässilualionen, där del krävs ekonomiska insalser för all gerådrum sä alt man sedan kan åstadkomma mer bestående förändringar och avtal. Sedansamtliga under avsnittet Handläggningen av stödet lill AB Järnförädling iHälleforsnäs, m. m. anmälda lalare nu haft ordel övergår kammaren till attdebattera Regeringens kontroll av säkerhetspolisens verksamhei. Granskningav statsrådens tjänsteutövning ni. Regeringenskontroll av säkerhetspolisens verksamhet (vpk): Säkerhetspolisens verksamhei är i vissa avseenden sådan all den innebärosäkerhet för mänga medborgare i vårt land. Skandalerna duggar tätt kring Säposverksamhei. Värnplikisriksdagen, IB-affiiren och sjuk-husaffären i ärnågra affärer som under 1970-lalet riktat uppmärksamheten på hur säpo haragerat. Fören lid sedan framträdde kommissarien vid säkerhetspolisen, MelkerBernller, med en initierad beskrivning av metoder som kommil lill användning.Ylteriigare skandaler har senare förekommit. Delär uppenbart all säkerhetspolisens ledning vill göra egna lolkningar avgällande besiämmelser. Ledningen har uppenbarligen en benägenhet att sesäkerhetspolisens roll mer vara all registrera vänslersympalisörer än allbekämpa spioneri och fascistisk terrorverksamhet Del har lydligen varitviktigare att registrera Vietnamdemonstranler än all hålla efter fascistiskaligor och kontrollera vad egna medarbetare sysslat med. Regeringarnahar växlat i landei. Säkerhetspolisens tvivelaktiga agerande har dockkontinueriigl bestått Det förhållandet alt de fiesta partierna såsomregeringspartier har burit ansvar för säkerhetspolisen har lydligen motverkaten reell insyn. En alllför kritisk granskning från socialdemokraterna kanav borgeriiga partier besvaras med en hänvisning till skandaler under densocialdemokratiska regeringsliden. Denna "terrorbalans" ärdockallvarlig för rättssäkerheten, och den måste brytas. Del kan ske endast genomen fullständig granskning av säkerhetspolisens verksamhei. Deavslöjanden som gjordes av kommissarie var av sä allvariignatur att kraftfulla åtgärder borde ha vidlagils. Vad som skedde vardock alt JO och JK med anledning av anmälan förklarade att man inle funnii skällill krilik mot och all de av kriiiseradefallen till en del ansågs ligga alllför långt tillbaka i liden för all motiveramer ingående undersökningar. Vidare hände all den kritiserande kommissarienavslängdes från befallning med vissa ärenden. Jagvill erinra om några av de uppgifter som lämnades av kommissarie . Säkerhetspolisentolkade bestämmelsen all ingen fSr registreras "enbart" på grund avtillhörighet till organisalion eller genom alt pä annal säll ha givit ullryckför politisk uppfattning så, all om vederbörande registreras av något annalskäl kan också uppgifter om politisk verksamhet och/eller åsikter antecknas.Lagens uiformning pä denna punkt har f ö. kritiserats av vpk, som varnat juslför en sådan tolkning. Här är del alltså fråga om åsiktsregistrering. Telefonavlyssninghar skelt på myckel vaga misstankar. Sidoinformation har utlämnats. konkreifall redovisades, där en person vållats uppenbar skada av säkerhetspolisensverksamhet. Sydamerikanskaflyktingar har registrerats i strid mot gällande regler, vilket kan vållaallvarliga problem för dem i framliden. Närdel gäller telefonavlyssningen restes etl särskill problem, som urkonstitutionsutskottets synpunkt måste anses synneriigen viktigt, nämligen om denna verksamheibedrives på ett sätt som sätter uppgiftslämnares anonymitetsskydd i fara.Justitieministerns förklaring att ingen tidningsredaktions telefonväxelavlyssnats som justitieminister men all han inle vill uttala sig"i frågan om enskilda personer-vare sig medarbetare i pressen eller andra- är eller har varit förQnål för lelefonkonlroll eller ge upplysning om detekniska möjlighelerna all anordna telefonavlyssning" är tillräckligtjuridiskt kryptisk för all lämna vikliga frågor obesvarade. Har sådanavlyssning skell tidigare? Kan avlyssning av medarbetare ske ulan alttidningens telefonväxel är avlyssnad, osv. Oroni presskrelsar var stor inför perspektivet all telefonavlyssning kan ske pä eltsätt som gör all viktiga iryckfrihetsprinciper kommer i fara. a. hemställdeSvenska journalistförbundet lill konslitutionsulskoltet alt övervägatillfälliga omedelbara åtgärder för att slå vakl om det grundlagsenliga skyddtryckfrihetsförordningen ger meddelare lill massmedia. Införkonsiitutionsutskoiieis behandling av del ärende som gäller regeringenskontroll av säkerhetspolisens verksamhei i fråga om registrering av medborgarepå politiska grunder har juslilieminisler höns inför ulskotlel.