prot · G209162 · 1978-12-31 00:00:00 — Detkan i ett sådant här fall också ifrågasättas om förmyndaren förvallar barnetsegendom "med omsorg och nit", som del slår i , och serlill alt medlen används till nytta för myndlingen - myndlingen fårju på grundav förmyndarens pengar betala högre skatt. Del liggerockså en viss fara i attdet kan bli- svårt atl finna villiga vuxna förmyndare lill barn ulan föräldrar,om barnen råkar ha förmögenhet. Del här är inget stort problem sä lill vida att del säkert bara handlarom ett fåtal människor, men för dem mäste i en sådan situation verkan avreglerna bli helt orimlig. Jag skulle därför vilja ha åtminstone elt utlalandefrån budgetministern om att han är beredd atl undersöka hur man skall kunnakomma lill rätta med problemet. Budget- ochekonomiministern : Herr talman! är ett exempel på de svåraavvägningsproblem som finns på många områden inom skattepolitiken. Det finnsjustarka skäl lör att jämställa fosterbarn med andra barn. Den uppfattningen komi vart fall till när den beslulade anta gällande lag. Accepterar manden principen fordrar konsekvenserna att den ocksä tillämpas i de fall då denkan leda till högre skatt, t. ex. just genom att fosterbarn och fosterföräldrarsamlaxeras vid förmögenhetsbeskattningen. Jagvill påminna om att skatteutskottet behandlade en motion som berördedetla spörsmål. Skalleulskoliei erinrade dä i sitt betänkande, nr 55, om atlfosterbarn i arvsskatteavseende utan någon begränsning jämställs med egna barn,och utskottet uttalade alt del enligt utskottets mening finns skäl som lalarför atl man bör anlägga samma synpunkter när del gäller förmögenhetsskatten.Jag lycker det ligger rätt mycket förnuft i detla skatleulskoltels uttalande omatt man bör ha en viss konsekvens i sill synsätt. Därför kan man inle barabryta ut denna delfråga och ändra skattereglerna för den utan att det fårkonsekvenser över huvud taget för synen pä fosterbarn och andra barn. Fråganbör i stället ses i det större sammanhang som sambeskatiningen utgör. På denfrågan ärjag beredd att fundera vidare. Jag vill bara erinra om all fosterbarn inte har någon absolut arvsrätt.Det är inte alls säkert att ett fosterbarn som har betalat högre inkomstskattför den skull kommer alt fä något arv som hon eller han får betala lägrearvsskatt på. Men jag kan förstå vissa principiella åsikter i frågan. Jagtycker det var positivt att budgetminislern sade sig vara villig alt se överhela sambeskaltningssidan. 1 så fall räknarjag med alt budgetminislern hållerpå samma principer som jag, nämligen att vi bör ha en fullständigt individuellbeskattning. Då är det bra om fosterbarn behandlas som andra barn. Omkonsumenternas möjligheler till prisövervakning i livsmedelshandeln Jagskall inte, innan översynen är gjord, ställa någon prognos om vilkenslutsats jag kommer till. Jag är medveten om atl man kan anlägga vissaprincipiella och kritiska synpunkter på nuvarande regler. Men del finns -ochdet Irorjag atl är medveten om-synpunkter ocksä i den andravågskålen, som gäller tillämpningen och möjligheterna att undvika skattefuskoch skalieflyki, och de måsie givetvis också tillmätas stor tyngd när manutformar en ny lagsiiftning. Vi skall titta på det här,och då får vi se vad vi kan komma fram lill. KARINAHRLAND (fp): Jag räknar med all vi även skall faen särskild lagstiftning molskatteflykt. Budget-och ekonomiministern : Herr lalman! Ja, del gör jag också. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Omkonsumenternas möjligheter till prisövervakning i livsmedelshandeln HandelsministernHÄDAR erhöll ordet för att besvara (vpk) den 17 majanmälda fråga, 1978/79:561, och anförde: har frågat mig om jag kan ge garanti för all del s. k.EAN-sysiemet inte innebär en försämrad prisövervakning för konsumenterna. a. au det kommer alt finnas en kod på varie förpackning, som läsesav optiskt i kassan. innebär atl varje vara inte i och för sig behövervara prismärkt. Jagär positiv till åtgärder som ökar produktiviteten inom handeln. Detta är ju ettsätt att hälla priserna nere. Rationaliseringar får dock inte ske på bekostnadav konsumenternas möjligheter att följa och kontrollera priser. Tvärtomanserjag att prisinformationen aren av de viktigaste delarna i del Omkonsunteiiter-iias möjligheler till prisöveivakitiiig i livsmedelshandeln Här finns inte ulrymme för kompromisser. Konsumenterna måste erbjudaserforderiig informaiion. Låtmig försl erinra om att man med stöd av marknadsföringslagen kan kräva altnäringsidkare vid marknadsföringen lämnar sådan informaiion som är av väseniligbetydelse från konsumenlsynpunkl. Givetvis gäller denna regel ocksåEAN-märkningen. Konsumentverkethar under en lid haft överläggningar med handeln om hur prisinformationen skalluiformas i elt system med EAN-kodning. En överenskommelse beräknas kunnaträffas . Enligt vad jag inhämtat kräver konsumentverket atlprisuppgifter skall finnas på hyllan i direkl anslutning till varan eller ivarans omedelbara närhet i butiken samt i klartext pä kassakviiiol. Motbakgrund av vad Jag erfarit om de pågående förhandlingarna mellankonsumentverket och berörda branschorganisationer har Jag f n. inte anledningalt befara att EAN-systemet kommeratt fä negativa konsekvenser förkonsumenternas prisövervakning. (vpk): Jag lackar handelsministern för svarel. Men Jag mäsie säga althandelsministerns slutsals, atl han f n. inte har anledning atl befara atlEAN-systemet kommer au få negativa konsekvenser för konsumenternasprisövervakning, inte ger någon garanti för konsumenterna. 1riksdagens prolokoll från i är kan vi läsa följande uttalande avhandelsminister : "Denliberala regeringens konsumentpolitik grundar sig på övertygelsen att det ärbåde riktigt och nödvändigt au stärka konsumentens ställning. I princip bördetta gälla med avseende på alla slags varor och tjänster, oavsett om detillhandahålls av enskilda företag eller av stat och kommun." Vidarekonstaterade handelsminister : "Enskilda konsumenter är olika starkadå det gälleratt göra sig hörda. Konsumentintresset väger ofta lätt Jämfört medandra samhällsintressen och andra samhällsgruppers krav." Detär en helt riktig slutsats, för som det tagits vissa initiativ föratl förbättra konsumenternas ställning, så har den motsatta sidan - tillverknings-och försäljningsorganisationen - förändrats i en riktning som sannerligen integjort inköpen enklare för konsumenterna. Utvecklingenmot stordrift, självbetjäning och ökat öppethållande, som inneburit alll mindrepersonell service, har från försäljningshall kompletterats med mer raffineradereklam- och marknadsföringsmeioder. De allt färre anställda har genomrationaliserade arbetsuppgifter mist kontakten med konsumenterna. Nuär del dags för nästa steg - datatekniken skall in i livsmedelsbutiken.EAN-systemet med koder i stället för prismärkning och datorer som häller redapå priserna skall införas. Prislapparna på varorna blir, som handelsministernsade, därmed överflödiga. sägs frän företagen att konsumenterna kommerattvinna på systemet genom att priserna kommeratt hällas nere-ett löfte som Jagbetvivlar kan infrias. Prislapparna skall nämligen ersättas av prisiavlor och hyllkantsmärkning,en märkning som kräver en helt annan ordning i sortimentet än den som i dagråder i butikerna. För delta krav, liksom kravet på Jämförpriser som riksdagenvaril överens om, tänker väl inte handelsministern pruta pä? Tillytterligare nackdel för konsumenten men i första hand för de anställda är allEAN-sysiemei kommer all innebära en urholkning av arbetsuppgifterna. Sysiemelkommer all göra arbelel myckel tråkigt. Sakkunskap och prismedvetenhetförsvinner hos de anställda, till förfång för konsumenten, som får ännu färreatl fråga lill råds. Och konsumenten kommer all mötas av en än merserviceovänlig butiksmiljö än den nuvarande - en klar försämring. Jagfrågar: Hur tänker handelsministern stärka konsumenternas ställning gentemotEAN-systemet? Omkonsumenternas möjligheter till prisövervakning i livsmedelshandeln Jag är lacksam för atl så klart med citat redovisadeden liberala grundinställningen lill nödvändigheten av alt stärkakonsumenternas ställning på marknaden och atl se lill all informationen lilldem förbättras. SomJag framhöll har EAN-systemet fördelar. Del ger ell effeklivi styrmedel medförbättrade möjligheler för förelagen all överblicka'varu-genomströmningar ochpriser. Om dessa möjligheter utnyttjas pä rätt säll, kan priskonkurrensenmellan företagen öka. Jag är övertygad om all både och en sådan uiveckling. Det är Ju utomordentligt värdefullt om vi kanhälla prisökningarna nere. All del är elt starkt konsumenlinlresse är ocksåalldeles uppenbart. Jagvill stryka under au EAN-systemet, för atl kunna accepteras frånkonsumenlsynpunkl, måsle lillgodose vissa krav. Vi måste kräva atl allprisinformation är tydlig och lättillgänglig. Informationen måste vara lätt althänföra till den vara den avser. Systemet är tänkt atl fungera sä, all del påhyllan vid varan eller på annal sätt i omedelbar anslutning till varan skallfinnas en tydlig märkning. Kraven på all företagen skall ha ordning i hyllornakommeratt bli myckel stora. På den punkten delarjag hell . Dessulom tillkommer informationen pä kvittot om vad man har köptoch vad del kostar. Det är enligt min mening en för konsumenten myckel vikiiginformationskälla i del nya systemet. Jagvill ocksä framhålla all del är vikligl atl konsumenterna för lid på sig atlvänja sig vid systemet. Del är därför angeläget att EAN-koden, om den införs,under en övergångstid används parallellt med vanlig prismärkning. Etl nyllsystem måste utformas pä eu sådant sätt att del underlättar för prismedveinakonsumenter. Den nya tekniken lägger ell stort ansvar på handeln när det gällerprisinformationen. Omrätten till ledighet i sambavd med barns födelse (vpk): finns det många obesvarade frågor. Kommer l.ex.EAN-systemet all innebära att de slora kedjebulikerna stärker sin ställninggentemot småbutikerna, sä att ännu fler av dessa rationaliseras bort? Hurkommer butiksstrukturen alt förändras av datoriseringen? Handelsministernlalade om systemet som ell effektivt styrmedel. Dä måste man ställa frågorna:För vem? Vad händer med valfriheten i ett sortiment när det blirmöjligt för företagen alt göra lönsamhetsuppföljningar pä varje vara? Vpk ärvisserligen för en begränsning av många varusortiment, men begränsningen skallavgöras av andra skäl än företagens lönsamhetslänkande. Och hur skall denenskilde konsumenten med en stram hushållsbudget kunna planera sina inköpekonomiskt? Innebär inle en försämrad prisinformation atl många lapparkontrollen över priserna och därigenom blir så att säga mindre prismedvetna? Omdetta blir fallet kommer Ju inte vinsterna av handelns rationaliseringkonsumenterna till godo. Enligtpressen startar nu företagen en successiv övergäng till kodmärkta förpackningarinom dagligvaruområdet och räknar med att sä gott som alla varor om 'tt par årskall vara EAN-märkta. Delframgår inte av handelsminislerns svar, men jag har fött den uppfattningen atthandeln och nu är överens i förhandlingarna om vilkeninformaiion kassakviitona skall ge. Men det ärju litet sent att kontrollerapriset när man kommer hem. Handeln harju inle förordat klartext, vilket skullefördyra systemet. Det skulle kosta per medelinköp, som ligger på45 kr.Vad har handelsministern för uppfattning om kravet pä klartext? Jag utgår ifrånalt vi är överens på den punkten. 1 del senare avseendet har och jag samma uppfattning.Det pågår elt arbete om hur man skall utforma systemet. I det arbelel deltarföreträdare för , pris- och kartellnämnden m. fl. Jag tycker attvi kan nöja oss med den diskussion som har varit och avvakta resultatet avderas med branschen förda diskussioner. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om rätten till ledighet i samband med barns födelse SocialministernGABRIEL erhöll ordet fÖr att besvara (vpk) den 17 majanmälda fråga, 1978/79:563, och anförde: har frågat mig om jag är beredd all vidta åtgärder för attnuvarande praxis i fråga om när fadern får ta ut ledighei i samband med barnsfödelse ändras så all lagens intentioner fullföljs i praktiken. Närföräldraförsäkringen infördes är 1974 flck fäderna räll all inom ramen förersättningsreglerna vid värd av sjukt barn få sjukpenning vid vård av barn i samband med annat barnsfödelse. Ersättningsreglerna log då sikte enbart på omvårdnadsbehovet förfamiljens äldre barn under moderns BB-vistelse. m. utvidgades ersättningsreglerna så att fadern fickmöjlighet att inom ramen för ersättningsreglerna vid tillfällig vård av barnvara hemma även i samband med att del första barnel i familjen föds. De nyareglerna syftade lill atl ge fadern viss möjlighet att hjälpa till med vårdenav barnel redan i anslutning lill födelsen. Enligthittills tillämpad praxis har ersättning utgått till fadern för ledighet isamband med barns födelse under förutsättning atl ledigheten påbörjas inom 30dagar från barnels födelse. Den praxis som fastställts av försäkringsdomstolenavser dock enbart ersättning enligt äldre regler för vård av annal barn ifamiljen än det nyfödda. Såvitt Jag vet har inle i någol ärende tidsgränsenprövats av högre rättsinstans enligt den lagstiftning som gäller sedan år 1978.Genom beslut om förbättringar av föräldraförsäkringenhar också de här aktuella ersättningsreglerna ändrats på så sätt atl fadern fr.o. m. för tio fristående ersättningsdagar i samband medbarns födelse. Treiliodagarsgränsenhar således sin bakgrund i lagregler som direkt anknöt till modernsBB-vistelse. Genom de lagändringar som sedan genomförts har syftet med fadernsledighei vidgats och den direkta tidsmässiga anknytningen till självaförlossningen hardärmed blivit mindre påtaglig. Det ankommer på myndigheternainom socialförsäkringsområdet alt utforma praxis för den närmare tillämpningen avföräldraförsäkringens lagregler. Eftersom någon sådan praxis inte har utformatsefler de senaste lagändringarna på det här aktuella området är några sådanaåtgärder som efteriyser inte aktuella frän min sida. Utvecklingenfår visa om någon justering av reglerna blir erforderlig i samband med detfortsatta reformarbetet på föräldraförsäkringens område. Omrättev till ledighei i samband med barns födelse INGA (vpk): Först skallJag be att få tacka för svaret. 1samband med att ett barn föds kan pappan vara hemma. Ersätiningstiden har varitolika, beroende på det antal barn man har lidigare, och har varierat mellan 12och . Genom riksdagsbeslutet i förta veckan är ersätiningstiden nu 10dagar. Föräldrapenningen lill pappan utgår enligt praxis frånbarnets födelsedag. Enligt uppgift från är det praxisatt pappan inte får ta ut denna föräldrapenning för barns födelse senare, ävenom barnet på grund av särskilda omständigheter inte kan komma hem. Man kanfråga sig vad det är för mening med lagen dä den inte fungerar i praktiken. Jagskall ta ett exempel pä hur lagen fungerar - eller rättare sagt inte fungerar.För sedan föddes det tvillingar i . Barnen var tvungna attligga i kuvös, och kuvöstiden sammanföll med liden för pappaledigheten. Barnenföddes och kom inte hem förrän . Och hadepappaledighetsiiden utgått för länge sedan. Detla innebäralt barnen mäste vara helt friska för att lagen 2Riksdagens protokoll 1978/79:162-163 Omrätten till ledighet i samband med barns födelse om pappaledighet skallkunna fungera. Det måste vara en miss i lagtexten. Delär mol denna bakgrund jag har frågat vad han tänker göra åt denhär i lagtexten. Han svarar alt antalet dagar nu är 10. Jag vill dåfråga: Mäste man inte la ut också de ? I så fallkvarstår . GabrielRomanus säger med hänvisning lill del beslul vi fattade allmyndigheterna inom socialförsäkringsområdet skall ulforma praxis förtillämpningen. Vad innebär det? Kommer lagen ocksä i fortsättningen atl intefungera, om barnel av någon anledning måsle vara kvar på BB-avdelningen? Förmig är del uppenbart atl det måsle finnas något slags specialbestämmelser ilagtexten, så alt lagen verkligen fungerar för de specialfall som kan länkasuppkomma. Om vi är överens om attdei är någonting som är fel, borde regeringenockså vara beredd all ändra lagstiftningen så all del här fungerar förföräldrar och barn. Som framgår av mitt svar har vi föll en ny lagsiiftning som ännu inlehar resulieral i någon praxis. Med det menar Jag all ingen fråga varil uppelill avgörande i någon högre rättsinstans. Efter del beslul som riksdagenfattade har vi fåu ytterligare ändringar av systemet. Det är därförrimligt alt, som Jag sade i svarel, avvakta och se vilken praxis som uppslårefter de här ändringarna. Medden utvidgade motivering som den här ledigheten nu har fäll är del svårt atlfinna några skäl till atl man skulle vägra en nybliven pappa alt la ut sinledighet då barnet kommer hem, även om del - l. ex. på grundav all barnel ligger i kuvös efter födelsen - skulle dröja mer än 30 dagarefter förlossningen. Del finns heller ingenting i lagtexten som hindrarmyndigheterna frän att tillämpa lagen pä del sättet. Jagkan inte tala om för försäkringsöverdomsiolen hur den skall döma. Om det skulleutbildas en praxis som inte tillgodoser rimliga önskemål får man ändra lagen.Men frågan om en sådan lagändring behövs fär prövas i samband med det fortsattareformarbetet på föräldraförsäkringens område, när vi ser hur myndigheternatillämpar lagen. INGALANTZ (vpk): Det är uppenbart alt den här lagsiiftningen inte fungerar . Jag harsjäl v kontrollerat det här med min egen försäkringskassa och även föttuppgifter från upplysningsijänst som bekräftar all den härlagstiftningen faktiskt inte fungerar. är det här en ny lagstiftning, från1978. Men den fungerar alltså inte i sädana här specialfall. Jag skulle viljaha lilet bättre garantier för att det här ändras. Del är uppenbart atl vi äröverens om all del är fel. Enligtde uppgifter Jag har fåll - och de har förslås inte prövats i högrerättsinstans, som det heter- fungerar det här inte för vanliga föräldrar; defår inte ul sina pengar päförsäkringskassan. Då lyckerjag att det är på sin plats att regeringen klart deklareraratt det här är fel och skall ändras. Enligt den ordning som vi har i kan inte regeringen tala om fördomstolarna hur de skall döma. Jag tror all jag har gäll så långt som ärmöjligt i min markering av vad Jag anser i sakfrågan. Sedanfär vi avvakta och se vilken praxis som utbildas. Är man inle nöjd med vadförsäkringskassan beslutar, då är den rätta vägen au man överklagar. Då kommerförsäkringsdomslolarna - de regionala och överdomstolen - alt ta ställning, ochdä fär vi se om det behövs någon Justering av reglerna. Del vet vi alltså inlei dag. Omrätten till ledighei i samband med barns födelse INGA (vpk): Enligt uppgift från får inle enligt praxis fadernta ut föräldrapenning för barns födelse senare, även om barnel på grund avsärskilda förhållanden, t. ex. kuvösbehandling, inte kommer hem förrän efter 30dagar. Så fungerar det för vanliga människor. Då måsle man göra någonting förall förändra delta förhållande. Jag skulle vilja ha ett ännu klarare ullryckför alt man tänker förändra den här situationen för föräldrar och barn,eftersom det uppenbarligen inte fungerar i överensstämmelse med intentionen ispecialfall vid första barnets födelse. Som Jag har betonat finns del ingenting i lagen som hindrarmyndigheterna frän att tillämpa den pä del sättet alt man ger pappan dennaledighet även har gått efter förlossningen för den händelsebarnel inte kan komma hem frän BB förrän . Någon praxis enligt den nyalagstiftning som vi nu har, fär vi inte förrän detta bedöms i högrerättsinstans. Är man inte nöjd med det som försäkringskassorna beslutar, har vii den regeln all man går till försäkringsdomslolen, och sä för man sevad den säger. MenJag understryker all skulle del visa sig alt del utbildas enpraxis som inte tillgodoser rimliga önskemål, då får man ändra lagen. Vi kanförutse att det kommer au pågå etl fortlöpande reformarbete på föräldraförsäkringensområde, där den här frågan kan las upp. INGALANTZ (vpk): Vad råder då de här föräldrarna i att göra,när detta med föräldrapenningen inle fungerade för fadern eftersom barnet inlekom hem förrän långt efter det alt pappaledighelen hade gäll ut? Vad skallalltså de föräldrarna göra? Det finns förmodligen fler föräldrar i samma situation. Industripolitiken, m. IV. Jag tyckte atl Jag sade det . Är man inte nöjd med det beslul somkassan fattar, har man i vårt system möjlighet all gå lill en högre instans ochförsöka fö rälielse. Överläggningenvar härmed sluiad. §8 Föredrogs och hänvisades 1978/79:22 och 23 lillutrikesulskouei §9 Föredrogs men bordlades åter Ulrikesulskollets betänkande 1978/79:33Trafikutskottets betänkanden /79:18 och 27 Jordbruksutskotleis belänkande1978/79:39 § 10 Industripolitiken, m. m. Föredrogs näringsutskoltets betänkande 1978/79:59med anledning av propositionen 1978/79:100 i vissa delar, propositionen1978/79:123 om riktlinjer för industripolitiken, m. m. och propositionen1978/79:184 om lag om ändring i lagen (1976:350) om styrelserepresentation församhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser Jämte motioner. I propositionen 1978/79:100 bil. 17(induslrideparlemeniet) hade under nedan angivna punkter föreslagits följande: B 1 (s. 330)atl till : Förvaltningskostnader för /80 anvisade etlförslagsanslag av , B 2(s. 40-44)att lill : Utredningar m. m. för /80 anvisade ettreservationsanslag av . B 3(s. 44-50)au till Statens industriverk:Kursverksamhet m. m. för /80 anvisade etl förslagsanslag av , B 4(s. 50)att till Statens industriverk:Bidrag lill kursverksamhet m. m. för /80 anvisade etlreservationsanslag av , B 5(s. 50 f) att till : Utrustning för budgetåret1979/80 anvisade ett reservationsanslag av . B 7 (s. 53-60) attriksdagen skulle 1.godkänna de ändringar i riktlinjerna för branschfrämjande åtgärder som föredragandestatsrådet hade förordat. 2. till Branschfrämjande åtgärder för /80 anvisa elt den reservationsanslag av , -jl jq-q B 8 (s. 60-62) attriksdagen skulle 1. godkänna de ändringar i riktlinjerna för strukturgarantierna somföredragande statsrådet hade förordat, 2. bemyndiga regeringen alt under /80 ikläda statenförpliktelse i form av strukturgarantier, som inberäknal löpande garantierinnebar åtaganden om högsl , 3. lill Kostnader för räniebefrielse vid siruklurgarantier lill företaginom vissa industribranscher för /80 anvisa ett reservationsanslagav . Ivdustripolitiken,m. B 9 (s. 63 f) att till Täckande avföriuster pä gmnd av strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher för /80 anvisade etl förslagsanslag av , B 12 (s. 64 f) att till Täckande avförluster vid investeringsgarantier lill vissa förelag för /80anvisade ett förslagsanslag av , B 13 (s. 65-68) att lill Bidrag tillregionala utvecklingsfonder m. m. för /80 anvisade ettreservationsanslag av , B15 (s. 69-72) att skulle 3. medge att för /80 statlig garanti för lån enligt förordningen(1978:507) om industrigaraniilän och för lån till turisthotell beviljades medsammanlagt högsl , 4. till Täckande av föriuster i anledning av statliga industrigaraniilänm. m. för /80 anvisa ett förslagsanslag av , B 16 (s. 72) atl lill Bidrag till företagsinriktadfortbildning för /80 anvisade elt reservationsanslag av , B 20 (s. 75 f)att till Kostnader försiatsslöddexportkreditgivning genom AB för budgetåret1979/80 anvisade ett förslagsanslag av , B 21 (s. 76 f)att till Kostnader för visskreditgivning hos för /80 anvisadeetl förslagsanslag av , F1 (s. 150-164) att skulle 1.bemyndiga regeringen att under /80, i enlighet med vad fndustripolitiken, tv. föredragandestatsrådet hade anfört, ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med stödtill teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete m. m.,som, inberäknallöpande avtal och beslul, innebar åtaganden om högsl . under vartoch etl av budgetåren 1980/81-1983/84. 2.lill Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling /80 anvisa ett reservationsanslag av , (s. 164) all till Styrelsen förteknisk utveckling: Drift av forskningsslalioner för /80anvisade etl förslagsanslag av , F3 (s. 164 f) all skulle