prot · G20928 · 1978-12-31 00:00:00 — De varor man köperfrån utlandet, där del råder inflalion, måste på något sätt påverka priserna.Men i slatshandelsländerna, del vet väl lika väl som jag, sitterplanerare och bestämmer priserna. Del är inle konsumenierna som gör det. Del ärlitet enklare på det viset. När man skall reglera inflationen för man göra delpå annat sätt. Även dessa länder blir självfallet drabbade av ulländskinflation. Viär överens om att vi skall satsa på ytteriigare handel med . Jagvill med rätta påstå all inom fö områden i världen har vi satsat så mycketenergi för att öka vår handel som inom ösistalsområdet. Men i slatshandelsländerinnebär den planekonomiska marknaden att importen styrs av en planmekanism.Slulförbrukarnas roll i beslutsprocessen är viktig även i elt siatshandelsland.Men den är inle avgörande, utan även utrikeshandelsföretag, ,forskningsinstitut och ministrar spelar en stor roll. Del är alltså belydandesvårigheter i beslutsprocessen när man skall göra upp avtal med öststaterna.Jag vill ändå, herr talman, med bestämdhet hävda all de salsningar som hargjoris av svenska företag naturiigtvis kommer atl accelereras. Detär inle rimligt atl som påstå alt de svenska företagen är hellinriktade på att ta hem sä stora och snabba vinster som möjligt. Jagförutsätter all de handelsförhandlare man har i är helt kompetentaatt bedöma priserna när de sluter avtal, och det är nog de svenska företagarnamedvetna om. Jag lycker au man skall undvika sädana här floskler i debatier närdel gäller handel med andra länder. Ökathandelsutbyte med de socialistiska länderna (apk): Det handlar inle om floskler. När jag lalar om att man från svensktkapitalistiskt håll ofta är ute efter snabba vinsier är det väl ingen vettigmänniska som vill bestrida del. Elt av de stora problemen när det har gälll allutöka handelsförbindelserna med har varil atl man inle kunnaltillmötesgå kraven på långfristiga avtal och långfristiga krediter. Jagär fortfarande övertygad om all del finns siora möjligheter atl vidgahandelsutbytet i den riktning som vi här anger. Men jag är också övertygad omalt det måsle ske genom ökade ansträngningar från statens sida. Ökathandelsutbyte med de socialistiska länderna måsle naturligtvis ocksågä i båda riktningarna. Producerar vi varor som de socialistiska ländernaköper, måsle vi naturligtvis i ökad ulslräckning ge utrymme för produkier fråndessa länder. Detfinns i detta sammanhang intressanta frågor frän mitl eget län. Kan man säljamer malm och slål? Kan vi ulveckla produkier som länderna är inlresserade av?Vad finns det för möjligheter all ulveckla del ekonomiska samarbetet påNordkalotten? Del iror jag all man inle alls har undersöki grundligl. KanSverige på samma säll som ställa arbetskraft till förfogande iMurmanskområdet? Alll delta är frågor som borde belysas. De framstår somsärskilt viktiga iden krissituation som vårt land nu befinner sig i. All ökadhandel vore till nytta trorjag alla är överens om. Det gäller också all försökafinna de rälta formerna. Det ärjag inte särskill övertygad om att man försökeri dag. i (fp): Jag skallbemöta pä en enda punkt. Han vill göra gällande att de svenskakrediterna vid vår handel med varil dåliga och inle tillräckligtlångsiktiga. Utskottet redovisar pä s, 5 hur del förhåller sig, I fråga om de35 miljarder kronor som lidigare stod lill exporlkredilnämndens förfogandesvarade östländerna för ca 33 96 av tolala anlalelutestående förbindelser. Del bevisar väl atl i varie fall på denhär punkten har fullständigt fel. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels motionen nr 222 av och , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller näringsutskottels hemställan i betänkandet nr 4röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 222 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 270 Nej - 10 1978/79:5 med anledning avmotioner om vidgad varudeklaration, m. m. Politisk information vid de militära förbanden § 12 Politiskinformation vid de militära förbanden Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1978/79:4med anledning av molion om politisk information vid de militära förbanden. AXELANDERSSON (s): Med jämna mellanrum återkommer debatlen om hur del är ställt medförsvarsviljan i vårt land. Avgörande för motivationen hos de unga män somvarje är har att fullgöra sin värnplikt här i landei är kunskaperna om ochförståelsen för de värden vi gemensaml har alt försvara. Delär av den anledningen motionen 1977/78:424 kommit lill. Vi menaratt del ärhögst otillfredsställande atl ämnet orientering om allmänna val, poliliskapartier m, m. logs bort som obligatoriskt ämne i värnpliklsutbild-ningen isamband med all denna avkortades 1972, Vårbegäran i motionen all ämnet skall återinföras som obligatoriskt igen har möttsav stor välvilja av försvarsutskottet. Förutom alt man delar vår uppfattning ombehovel föreslär man all frågan om en utökad samhällsinformation inomvärnpliklsutbildningens ram skall utredas av värnpliktsin-flytandekommitlén,varefter man säger: "Den sammanlagda liden för grundutbildning bör inleökas med anledning av all man utökar information av delta slag." Vi motionärer har inget all invända mot detta. Jag ställer därför ingetyrkande, Överiäggningenvar härmed slutad. 1978/79:10 med anledningav motioner om bevarandet av militärmusikens nolmalerialoch om en kartläggning av svenskt musikmalerial m, m, 1978/79:11 med anledningav motion om vården av offentligt ägd konst Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. Föredrogs kulturutskottets betänkande 1978/79:13med anledning av motioner om barnkulturpoliliken, m, m, Idetta belänkande behandlades motionerna 1977/78:736 av m, fl. (vpk), vari yrkats 1, alt hemställde hosregeringen om atl en parlamentarisk utredning tillsattes med uppgift aUbearbeta kommersialismens negativa verkningar på kulturområdet, varvid bl, a,borde beaktas problem som var gemensamma för olika kulturområden,ägandeförhållanden, import och nationell produktion, stödformer och eventuellarestriktioner, i enlighel med vad som anförts i motionen, 2, att uttalade sig förtillsättandet av en barnmiljödelegation i enlighet med vad som anförts imotionen, 1977/78:1124 av YvonneHedvall m, fl, (m), 1977/78:1529 av m, fl, (s) och 1977/78:1533av Per m, fl, (c). 1. att skulle avslåmotionen 1977/78:736, 2. atl skulle avslåmotionen 1977/78:1124, 3. aU skulle avslåmotionen 1977/78:1529, 4. att skulle avslå motionen 1977/78:1533. (vpk); Jag tror all det vid det här laget råder en relativt bred enighet iriksdagen om nödvändigheten av all motverka den s. k. kommersialismens negativaverkningar inom kulturområdet, som främst drabbar barnen. Alla barn drabbas,men mest utsatta är barnen i de ekonomiskt svaga grupperna -arbetarklassensbarn. Längre än till denna insikt lycks emellertid inle enigheten sträcka sig,och del är i och för sig inget alt förvånas över. En kamp mol den s, k,kommersialismens krafter kräver nämligen all man bekämpar de starka ekonomiskaintressen som ligger bakom och sätter upp restriktioner för dem, men det är manfrän övriga partiers sida uppenbariigen inte överens om. Del finns engrundläggande skillnad i vårt synsätt här. Vi ser den s, k, kommersialismen somen del av det ekonomiska system vi har i vårt land. Kommersialismen äringenting som svävar fritt i luften och som man kan välja bort. Nej, den är enintegrerad del av det kapilalistiska produktionssättet. Elt fullkomligtavskaffandeav de här negaiiva verkningarna kräver därför atl man avskaffarkapitalismen. Mendet finns grader också i helvetet, skulle man kunna säga. , inom vårmarknadsekonomis ramar, kan man åstadkomma vissa saker som skulle sätta ettstopp för de värsta avarterna. Men att döma av kulturutskottets yttrande övervår motion är det uppenbart att inte ens del är man beredd atl gä med på.Frågorna om barnkulturen har gång på gång förhalats här i Utredning efterutredning har lagl fram alltmer skrämmande resultat somkulturministrar och utskott förklarat att del här måste nog begrundasytterligare. Vad gav exempelvis barnmiljöutredningen för konkreta resultat? Denligger väl tillsammans med en rad andra belänkanden och samlar damm istalsrådsrummen. Jagframhöll i en debatt alt kommeratt gå lill historien som de decennier dä cocacolakulturen och kommersialismenfritt fick ta struptag på vår kultur, då underhållningsvåldet, könsfördomarnaoch rasismen fick fritt spelrum också bland de allra yngsta åldersgrupperna, dåden nya individualismen - där människor bedöms inte efter vad de är utan eftervad de äger - blev än mer markerad, då hela bostadsområden anpassades inleefter människors behov utan uiifrån de kommersiella krafternas profitjakt ocksåinom kultur- och fritidsområdet. Bara den senaste flugan, skateboard, ärju ettexempel på della. 1960-och 1970-talen kommer att gå till historien som de årtionden då språket ochdärmed yttrandefriheten beskars för stora grupper i vårt land. Den språkkod somanvänds är hell anpassad efter den nya livsstilen, där ensam är stark,förutsatt alt man barden senaste varan. är-det vet deriksdagsledamöter som har tittat i dem - fråntagna alla särdrag för att kunnaläsas av en multinationell publik. I filmerna för barn möter man ett glättatDisneyspråk. De äldre för sig vålds- och katastrofspråket till livs. Musikenbestår av Grease eller , utslätat romantiserande, eller hårdpopen med dessförtåande schabloniseringar typ , Pådel här sättet föriorar väriden sitt sammanhang genom fragmentisering. Och änvärre lär del bli, om man lyckas genomdriva , det visar bl, a.den senaste utredningen på området. Nordsats publik av . Gångpå gång under en följd av år har avslagit vpk:s krav påmassmarknadsulgivning av kvalitetslitteratur för barn, på en annan filmpolitikför barn, på en ordentlig satsning på des. k. fria gruppernas teater-, dans-,bild- och musikutbud, ett utbud som ofta riktar sig till just barnen. Det är degrupperna som i första hand tagit sig an barnen och utvecklat och förnyat dethär området. kan man återfinna en rad av våra krav i barnkulturgruppensrapport, en rapport som trots sina brisler ger många konkreta, snabbtgenomförbara förslag att la fasta på. I kulturutskottets betänkande sägsbeträffande den att det skall framläggas en proposition om barnkulturgruppensförslag innevarande riksmöle. Det är naturligtvis oerhört positivt. Men jagvill gärna fråga utskottets talesman när detta förslag kommer och vad detinnefattar. Ingår t, ex., föratt nämna en av de åtgärder som gruppen föreslår,detta med massmarknadsutgivning av böcker för barn och i så fall på vilketsätt? Ingår vårt förslag i motionen 736 om tillsättande av en pariamenlariskutredning, som snabbt skall ta fasta på alla de andra förslag som redan kommiifram och följa de här frågorna? Vi tycker delta är ett viktigt krav, och dethar också visat sig atl det har elt brett slöd bland såväl poliliskaorganisationer som andra grupper som aktivt sysslar med barn. Skulle jag, herrtalman, ställa 20 frågor till ledamöter om barnens villkor i vårt 11 protokoll 1978/79:27-28 Nr 28 klassamhälle,så trorjag alt resultatet skulle bli förödande. har alla Onsdaeen den utredningar skötts av experter- och många av dem äroerhört bra - men det är ' politikerna tar sitt ansvar i en av våra allraväsentligaste frågor, Med del, herr lalman, ber jag atl fö yrka bifalllill vpk;s molion 736, Barnkulturpolitiken kaRL-ERIC (); kommunisterna och EvaHjelmström är inle ensamma om att ha tagit upp de mycket viktiga frågorna ombarnkulturen och kommersialismens negaiiva inverkan. I kulturutskottetsbelänkande nr 13 behandlas fyra molioner från representanter för lika mångapartier. Jag är själv bland underskrivarna av motionen 1533, i vilken vi kräverett samlat åtgärdsprogram på barnkulturområdet. Trots atl utskotlet inteföreslår bifall lill den motionen harjag ändå biträtt utskottets skrivning.Anledningen lill del är vad utskottet anfört, nämligen att barnkulturfrågorna fn, förbereds inom och alt regeringensställningstaganden kan väntas bli redovisade under innevarande . Medungefär samma motivering hemställer därför utskottet att avslår defyra molionerna. Jagvill dock gärna tillägga all jag kan förstå otålighet om attnågonting skall hända på barnkuliurområdel. Hon ställde direkta frågor till migangående innehållet i den eller de väntade propositionerna om barnkulturen. Jagkan inte svara på dem. Det har inte läckt ul någonting och jag har ingen insyni övrigt. Därför är del omöjligt för mig alt tillfredsställa . Vi har alla väntal på förslag till äigärder, och det finns kanskeanledning att återkomma i den här frågan. För tillfället nöjer jag mig dock med atl yrka bifall till utskottelshemställan, EVAHJELMSTRÖM (vpk): Det är riktigt alt vi inle är ensamma om att ha motionerat. Men det ärfortfarande elt faktum all vi är ensamma om alt ha lagl fram konkreta förslagsom gång på gång har avvisats av . Det är förslag som, om de hadeantagits, avsevärt skulle ha förbättrat situationen. Till dem räknar jag bl, a,förslagen om en massmarknadsutgivning för barn av den typ som vi redan har förvuxna. Delär förståeligt om inle kan redovisa den proposition som skallkomma. Men jag vill ändå gärna ha besked på den punkt jag tog upp. Det är, somjag framhöll tidigare, den viktiga frågan om tillsättandet av en pariamenlariskkommitté. Där kan ändå förklara om han ställer sig positivlill ett sådant förslag eller inte. Det är ju ett faktum atl hittillsvarandeutredningar huvudsakligen har skett på ijänstemannaplanel och alt frågornaalltså inte förts upp på politikernivå. Det är också ell fakium all just detförslag som vi ställt i vår motion och som även barnkuliurgruppen tagit upp ochframställt i sitt förslag har rönt elt mycket posilivt gensvar bland alla degmpper som sysslar med barn, 162 Överläggningen var härmed slutad. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 736 av , fl,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill au kammaren bifaller kullurulskotteis hemställan i betänkandet nr 13mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 736 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Då EvaHjelmsiröm begärde rösl-räkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 259 Nej - 10 Kammarenbiföll vad uiskoilel i dessa momeni hemslälli. §15 Lika konkurrensvillkor vid specialtransporter Föredrogs trafikutskottets betänkande 1978/79:3 med anledning av motion om likakonkurrensvillkor vid specialtransporler. AXEL (): Herrialman!I motionen 1977/78:459 harjag tillsammans med några andra ledamöter tagit upp kravetpå lika konkurrensvillkor för specialtransporter på landsväg och järnväg. Vimenar all den nuvarande situationen rimmar illa med huvudprincipen i 1963 årstrafikpolitiska beslut, som lalar om alt varje trafikgren skall bära sina egnakosinader. Somdet nu är, sker de här tunga transporterna på väg med icke föraktligasubventioner från samhällets sida. För en ytterst blygsam -ja, symbolisk-avgift, f n. ,, ställs erforderiig poliseskort lill dessa stora och tungalandsvägstransporters förfogande, SJ däremoi måste i sina anbud på sådanatransporter räkna in alla sina exlra kostnader. Vibegär i motionen att denna orättvisa skall undanröjas genom attpolismyndigheten fortsättningsvis debiterar beställaren den verkliga kostnadenför eskort av tunga och/eller skrymmande transporter på landsväg, s. k.specialtransporter. Även energi-, miljö- och irafiksäkerhetsmässiga skäl talarför en maximal överföring av tung trafik från landsvägsnätel till vårajärnvägar. Ingen möda bör enligt vår mening sparas för att uppnå delta. Detär därför glädjande alt kunna notera, att utskotlet i sitt yttrande övermotionen delar uppfattningen alt lika konkurrensvillkor bör gälla vid specialtransporler pålandsväg och järnväg. Även om motionen inte direkt har tillstyrkts av utskottet- man vill avvakta utredning -så ulgör ändå dessställningstagande en garanti för alt den i vår molion påtalade orättvisan såsnart det är prakliskl möjligt kommer att undanröjas. Vimotionärer är som sagt glada för att utskottet delar vår mening. Jag ber, herrtalman, att som gentjänst fö yrka bifall till utskoltels hemställan. ROLFCLARKSON (m): Jag lackar för huvudmotionärens yrkande om bifall lill utskottetsförslag men vill i alla fall understryka atl det här inte är någon stor frågasom rör begränsning av konkurrensen mellan landsvägs- och järnvägstransporter.I själva verket är det fråga om några tiotal transporter om årel. Del är inteheller så alt transporten på landsväg är gratis jämfört med transporten påjärnväg, utan fakium ärju atl det bara är poliseskorten som samhället f n. intetar ut någon slörre kostnad för. Vihäri utskottet inte betraktat detta som en stor sak, och vi räknar med attrikspolisstyrelsen i årets petita kommer att visa förståelse för de synpunktersom motionärerna har givit uttryck för. Jag yrkar således ocksåbifall till utskottets hemställan. AXELANDERSSON (s): Jag skall inle uppta kammarens tid länge vid denna sena tidpunkt, menjag måste ändå fö påpeka att vi motionärer var medvetna om atl del är intefråga om många ärenden -jag tror att angav atl man hade 83 sådana här transporter. Det är principen som vi tycker är viktig,att man på allt sätt bidrar till att föra över tunga och skrymmande och förandra trafikanter hindrande transporter från landsvägarna lill den spårbundnatrafiken. Överiäggningenvar härmed slutad. 1978/79:6 med anledningav motion om ändrad sammansättning av marknadsdomstolen1978/79:7 med anledning av motioner om domänverkets markpolitik Kammarenbiföll vad utskotlet i dessa betänkanden hemslälli. §17 Ledighet för organiserande av motionsidrott Föredrogs arbelsmarknadsutskotlets betänkande1978/79:8 med anledning av molioner om ledighet från anställning, HANSALSÉN (s): Jag vill här anlägga några kompletterande synpunkter med anledning avutskottets ställningslagande till motionen 1318, I motionen föreslås atl delskall ges tilläggsdirektiv åt en sittande utredning, nämligenarbetsräitskommiitén, när det gäller alt undersöka möjligheten och lämplighetenav atl bereda anställd tillfälle lill ledighet på arbetstid för att organiseraviss motionsidroltsverksamhet. Det är alltså en ganska hovsam hemställan. har inle kunnat biträda förslagel, vilket vi motionärer självfalletbeklagar. Vi förstår att det med ett enhälligt utskott inle vore stor idé attyrka bifall lill motionen, så jag avslår alltså frän detta. Pås, 11 i utskoltsbetänkandet kan man läsa följande: "När del gäller alt laställning till om lagstiftning skall tillgripas för att stödja de krav som försfram finns del emellertid anledning lill försiktighet. Remissopinionen är, somlidigare redovisals, splittrad och i många fall hänvisar man till atl deaktuella ledighetsfrågorna bör lösas av parterna på arbetsmarknaden," Detfår man säga är riktigt. Det finns en splittring, men denna har väldigtbestämda konturer. Detvä första motionerna, nr 1318 och nr 1331, har i huvudsak tillstyrkts av deanställdas organisationer, av löntagarorganisationerna, medan och och har avstyrktförslagen. Delär klart att det råder en splittring, men i denna finns en väldigi bestämdmarkering, nämligen den att löntagarna anser atl det här kan vara rimligt atlutreda frågan, medan man på arbetsgivarsidan icke vill ha en sådan utredning.Utskottet har alltså vall alt inta samma, ståndpunkt somarbetsgivarorganisationerna i det här sammanhanget vilket jag som sagtbeklagar. Kraveni vårt yrkande har inle lillgodosetts. hemställer atlmotionen inte föranleder någon åtgärd. När vi för del negaiivabeskedet kan det väl vara så mycket mer värdefullt och glädjande atl kunnakonstatera att remissopinionen, även om denna är splittrad vad gäller åtgärderi de avseenden som motionen föreslagit, är glädjande positiv och i vissaavseenden översvallande positiv till frågan om utövandet av motionsidrott. Delför vi motionärer, som formelll sett inte blir tillgodosedda, ändå reelltglädja oss ål. Ledighetför organiserande av motionsidrott 1 detta anförande instämdeNils (), ARNEFRANSSON (c): Eftersom motionären Hans AIsén inte yrkade bifall till motionen skalljag fatta mig mycket korl. Ledighetför organiserande av motionsidrott I den molion som behandlas i detta betänkande ochsom Hans AIsén redogjorde för har man aktualiserat rätlen för anställda att påarbetstid fö engagera sig i viss motionsidrotlsverksamhet, I själva sakfråganär vi säkerligen överens om det positiva i att på alla sätt främjamotionsidrotl av olika slag. Utskottethar emellertid uppfattningen att sådana frågor bör lösas av parterna påarbetsmarknaden. Möjlighet finns då helt naturligt alt genom kollektiva avtalträffa överenskommelse i sådana här frågor. Det bör ju också ankomma påarbetsmarknadens parter att göra erforderiiga bedömningar och prioriteringarnär det gäller olika ledighelskrav, HansAIsén nämnde de remissinstanser som har yttrat sig över motionen. Det finnsväl, som utskottet också har framhållit, en splittrad opinion i denna fråga,talade om löntagarorganisationernas inställning, och det finnsanledning atl understryka atl LO har avstått från alt yttra sig i den härfrågan. Jag kan förstå atl man har gjort det med tanke på atl LO själv hållerpå med en ulredning som berör detta område, Utskoiteianser alltså att det är arbetsmarknadens parter som bör diskutera denna frågaoch träffa kollektivavtal, som blir vägledande. Detta har legal till grund förarbetsmarknadsutskoltels slällningslagande. Jagber, herr talman, all fö yrka bifall lill utskoltels hemställan på samtligapunkier. Överläggningen var härmedslutad. 1978/79:9 med anledning av motioner omsystematisering av den arbetsrättsliga lagstiftningen 1978/79:4 med anledning av motion om fastställandeav faderskap i vissa fall 1978/79:4 med anledning avmotion om utbetalningen av sjukpenning m.-m. 1978/79:5 med anledning av motion om vissinformation till den som fiyltar utomlands Kammarenbiföll vad utskotten i dessa belänkanden hemställt. Föredrogs socialutskollets belänkande 1978/79:11med anledning av molioner om vissa arbetsmiljöfrågor, Idetta belänkande behandlades molionerna 1977/78:726 av m. fl,(vpk), vari föreslagits 1, atl hos regeringenhemställde om åtgärder för att arbetarskyddsstyrelsens skyddsanvisningar ochlokala skyddsanvisningar skulle översällas till de vanligaste sexinvandrarspråken, 2, alt uttalade atl kostnadernahärför borde bestridas med medel ur arbetarskyddsfonden. 1977/78:728av m, fl, (vpk), vari såvitt här var i fråga (yrkandel 1)föreslagils att hos regeringen hemställde om en översyn avarbetarskyddsfondens hittillsvarande verksamhel, speciellt avseende delångsiktiga effekterna på arbelsmiljöforskningen inom och i relationlill fondens direktiv, 1977/78:870 av m, fl, (vpk), variföreslagits atl hos regeringen hemställde om förslag som innebar 1. atlde fackliga representanterna inom arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionsnämnderna besatte tre fjärdedelar av styrelse- och nämnd posterna, 2, altarbetet med gränsvärdeslistan borde bedrivas med största möjliga skyndsamhet och ulan vidare förhalningar, och 1977/78:896 av m, fl, (vpk), varihemställts alt i enlighel med vad som sagts i motionen 1977/78:895beslutade atl tystnadsplikten i arbetsmiljölagen (1977:1160)avskanades denIjuli 1978 genom att 7 kap, 13 § skulle utgå saml all i konsekvens med dettaäven 8 kap, 3 § skulle utgå. 1. att beträffandeöversättning av skyddsanvisningar m. m. skulle avslå motionen 1977/78:726,