prot · G20949 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:49 §1 Justerades protokollet för . Omåtgärder mot spekulation i småhusbyggande §2 Om åtgärder mot spekulation i småhusbyggande Bostadsministern erhöll ordet föratt besvara Per () anmälda fråga, 1978/79:190, ochanförde: Per har frågal mig om jag ytterligare vill precisera hur ochnär de utfösta fördjupade övervägandena om spekulation i småhusbyggandet skallgöras och när övervägandena och därav föranledda förslag kommer atl presenterasför . Remisstidenför redogörelse för och förslag till åtgärder för altmotverka spekulation på småhusmarknaden gick ul . Genomgången avremissvaren visar alt många remissinstanser förordar mei'a långtgående åtgärderän dem som har föreslagits av bosladsstyrelsen mot spekulation och oskäligakapitalvinster på småhusmarknaden. Vissa remissinstanser har också en meragenerell syn på problemet och efteriyser en utvärdering av den allmännaspekulationen i boendet. Sådana frågor kräver naturiigtvis mera ingåendeöverväganden än de förslag som har förelagts . En bearbetning avremissynpunkterna pågår f n. inom . Resultatetav delta arbele för bl. a. visa huruvida ytteriigare utredningsarbete måsleulföras. Jag är således inte beredd att nu ange någon tidpunkt när förslagkommer att presenteras för . PERBERGMAN (s): Jag ber attfå tacka statsrådet för svarei. Självasakfrågan är inte Ivistig, ulan vi är överens om all någonting måste göras. Detär bara fråga om när och hur det skall ske. Propositionen, 1978/ 79:55, varinte hell lältolkad i detta avseende, och därför ställde jag min fråga, Svareilillhör inte heller de allra klaraste, men det finns en mening som lyder;"Resultatet av detta arbete får bl, a, visa humvida ytterligare utredningsarbetemåste utföras." Jag tolkar del så, att statsrådet inser att någontiiigmåste ske, men hon är inte klar över huruvida det måste vara en särskildulredning. Det tyder alltså på att vi kanske kan vänta förslag från regeringeni frågan utan atl den blir föremål för en speciell utredning. Det är juhoppingivande om man får dra den slutsatsen av svaret. Överiäggningenvar härmed slulad. Ombevarande av Kronparken:! § 3 Om bevarande avKronparken i Bosladsministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1978/79:191,och anförde; har frågat mig om jag är beredd att medverka tillalt den unika Kronparken i räddas ål eftervärlden. Fråganhar ställts med anledning av ett sladsplaneärende som f n. bereds inombostadsdepartementet. Enligt planförslaget skall del byggas en trafikled somsträcker sig genom ena kanten av Kronparken. Trafikleden, den s. k.Kungsängsleden, skall förbinda de nya bostadsområdena sydväst om stadskärnanoch de stora arbetsplatserna som ligger nordost om stadens centrum. Leden avsesbli tvåfilig med bl. a. en plankorsning vid väg. Kronparkeni har ett unikl lallskogsbeständ med ett betydande inslag av 300-årigaträd. Av planutredningen framgår atl ledens sträckning ingående hardeialjstuderals så alt intrånget på del skyddsvärda lallbeständet blir så liletsom möjligt. Naturvårdsverkethar yttrat sig över planförslagel. Verket anser alt en väg enligl förslagelhotar Kronparkens trädbestånd som, enligt vad verket framhåller, är unikt ochinte kan ersättas som referensobjeki. Ettalternativt förslag till vägsiräckning har utretts av kommunen. Leden skulledärvid dras längre norrut, över den s. k. Polacksbacken och söder omsignalregementels kasernbyggnader. Denna sträckning av leden har avstyrkts avbl. a: , som anser atl den skulle innebära elt synneriigenallvariigl ingrepp i den helhelsmiljö som bildas av regementets kaserner,övningsfält och skogen och som anses ha stort kulturhistoriskt värde. Från kommunenanges också att det alternativet kan få negativa följdverkningar förtrafikföringen i angränsande stadsdelar. Vidplanering måste alltid en avvägning göras mellan olika iniressen. I del härfallet skall således naturvårdsintressena vägas mot bl. a. kulturhistoriskaintressen och intresset av att få en planmässigt väl fungerande trafikled iUppsala. Stadsplaneärendetkommer inom korl atl avgöras av regeringen och jag kan naturligtvis inteföregripa den prövningen. INGEGERDTROEDSSON (m): Jag ber atlfå lacka statsrådet för svarei. Kronparkenär hell unik i sitt slag med norra kanske märkligaste tallskog. lämnade sitt bifall till alt bereda plals härför fyra kompanier av livregementet till häst, "dock atl wid uppröjandet däraf den skogsparck warder undantagen som är af ålder fredlysi--------- ". Man kan där urskilja två huvudgrupper avtall. av tallarna är mellan 280 och träd, och ungefärhälften är mellan 140 och . Av de två alternativ som har kristalliserats ut skulle kommunens majoritelsförslag innebäraelt myckel allvariigl ingrepp i parken med slora risker för stormföllning avträd som inle direkt skulle beröras av vägdrag-ningen. Den nordliga dragningenskulle däremoi helt skona Kronparken och vara mindre störande för Ulleråkerssjukhus. Det alternativet skulle också vara billigare. Kommunensursprungliga förslag, som var utformat så atl man skulle dra en fyrfältig led,avstyrktes av såväl som statens planverk. Densocialdemokratiska regeringen med som bosladsministerunderkände kommunens förslag 1976. Även om kommunen hardimensionerat ned leden lill all bli tvåfältig och gjort korsningen i plan, såförordar en majoritet alltjämt dragningen tvärs igenom Kronparken. Om manskulle värdera de olika önskemålen och poängsätta dem utifrån remissinstansernassynpunkler, skulle kommunens alternaliv fä högre poängsumma endast omkulturvårdens intressen viktsätis av.sevärt högre än nalurvårdsintressena. Bådeeftersträvad irafikfunktion och ekonomi skulle tillgodoses bättre genomalternativet med den nordliga dragningen av vägen. Trepartiregeringenhann inte fatta något beslut i den här frågan, men efter vad jag förslår varockså dåvarande bostadsminislern mycket negativ till planförslaget.Birgit och folkpartiregeringen har avgörandet i sin hand, och jagutgår från alt natur- och kulturvårdsintressen också den här gängen skall vägamycket tungt. Framtidens dom skulle - det ärjag helt övertygad om -bli myckethård, om detta oersättliga naturvårdsområde helt eller delvis skulle spolieras. Ombevarande av Kronparken i Låt mig försäkra alt vi kommer atl lägga ner all omsorg på alt väga innalurvårdsintressena när vi skall la ställning lill detta. Jag har faktisktägnal en del lid åt alt läsa igenom den beslåndsanalys för denna skog som finnsoch som är baserad på ett mycket gediget arbete. Isaklighetens intresse villjag korrigera på en punkt.Hon sade atl vägen skulle dras tvärs igenom skogen, men så är inte fallet.Vägen skall dras i kanten av skogen. Vad frågan i huvudsak gäller är om en vissträdfällning där kan innebära risk för s. k. stormfällning i samband med enkraftig vind, eftersom man därigenom tar bort skyddande träd i kanten avskogen.Det är naturiigtvis en svår vetenskaplig fråga att sätta sig in i. Vikommer emellertid atl lägga ned all den omsorg som behövs när man har att taställning i sådana här mycket komplicerade ärenden, där många iniressen kommeri konfiikt med varandra. INGEGERDTROEDSSON (m); Jag är glad över statsrådet försäkran om atl all tänkbaromsorg kommer atl läggas ned på delta ärende. Påvetenskapligt håll är man nämligen utomordentligt oroad när det gällermöjligheterna att bevara parken om regeringen skulle fastställa kommunfullmäktigesförslag. Hade det varit fråga om ett byggnadsverk med de kulturella ochhistoriska kvalifikationer som Kronparken har, hade det för Nr 49 länge sedan ordnats elt fullvärdigt skydd. Jag hoppas alt Kronparken Torsdaeen den verkligenkommer atl bevaras för framtiden. tackarstatsrådet för svaret. Omåtgärderför Överläggningen var härmed slutad. att hindra att rabiessprids i § 4 Om åtgärder för atthindra alt rabies sprids i Jordbruksministern erhöll ordet för atlbesvara RolJ {m) anmälda fråga, 1978/79:163, ochanförde: har frågal mig om jag anser alt nu gällande bestämmelserär till fyllest för att förhindra att rabies får fotfäste i samt hurvår beredskap är uppbyggd, därest sjukdomen trots allt skulle drabba vårt land. Bekämpandeav smittsamma husdjurssjukdomar regleras i epizooiilagen (1935:105).Beslämmelser som syftar till au förhindra alt smittsamma djursjukdomar förs ini finns i veterinära införselkungörelsen (1958:551).Lantbruksslyrelsen, som är tillsynsmyndighet, kan i samband med atlinförseltillstånd meddelas föreskriva de villkor som styrelsen finnernödvändiga. 1 ett slorl antal fall är det erforderiigl all föreskriva atl djurskall förvaras i karantän . Vidinförsel av bl. a. hund och katt från rabiessmitlade länder föreskriverlantbruksstyrelsen därför i enlighet med väridshälsoorganisationens (WHO)rekommendationer fyra månaders förvaring i karantän. Ävenom läget i vad gäller utredningen av smittsamma djursjukdomar i ärmycket goll i jämförelse med läget i flertalet länder ställer rabiessituationenpå den europeiska kontinenten särskilda krav på vår beredskap. På grundav att har sjögräns gentemot kontinenten torde den största risken förvårt vidkommande vara smittöverföring via sällskapsdjuren. Åtgärdervid misstanke på rabies eller om fall konstateras i landet finns förberedda.Beredskapsplaneringen sköts av lanibruksstyrelsen med biträde avslatsepizootologen. Jourverksamhet finns vid statens veterinärmedicinskaanstalt genom epizootologiska avdelningens försorg. Lanlbruksslyrelsenhar studerat rabiesbekämpningen i , och kontakter har tagits med beträffande medverkan vid en eventuell avskjutning av räv. Ettlager av vaccin finns i beredskap vid slatens veterinärmedicinska anstalt, ochytteriigare doser kan snabbt importeras. Möjligheten till en egen produktionvid statens veterinärmedicinska anstalt av vaccin i beredskapssyfte förberedsf n. Lantbruksstyrelsenhar i samråd med generaltullstyrelsen bedrivit en mycketomfattande informationskampanj om gällande införselvillkor och om de risker eltolovligt införande av djur kan medföra. Informationen har via UDgivits en omföttande spridning utomlands. Likaså har bl. a.turistorganisationer i informerats. ROLFDAHLBERG (m): Jag ber atl fö lacka jordbmksministern för svarei på min fråga. Dåoch då har vi upplevt misstankarom att rabiessmitlade djurskulle ha lagil sig in i . Dess bällre har farhågorna ejbesannats. Egentligen är del anmärkningsvärt atl vi i vårt land lyckats klaraoss från den fruktade sjukdomen. Jag säger delta mot bakgrunden av det faktumatt sjukdomen finns alldeles inpå våra knutar samt alt det ökande resandetmellan olika länder med t. ex. bil och båt naturiigtvis ökar riskerna försmittans spridande. Jordbmksministernsäger i sin svar atl rabiessituationen på den europeiska koniinenten i dagställer särskilda krav på vår beredskap. Vidare säger han alt vi har förberettåtgärder för att möta den siluation som uppstår vid misstanke om rabies ellerför den händelse att fall av rabies konstaleras i vårt land. Slutligen pekarjordbruksministern på det lager av vaccin som finns i beredskap i värt land.Alla dessa besked noierar jag myckel positivt. Isin avslutning kommer jordbruksministern in på den informationsverksamhet sombedrivs för att människor skall få kunskap om vilka bestämmelser som gällervid införsel av djur från andra länder. Jag skulle något närmare vilja utvecklaresonemanget på den punkten. ISverige har vi ingen erfarenhet av rabies. Många vet inle hur sjukdomensprids och vilka symtom som utmärker den. Som effekt av detla är vi egentligenmyckel sårbara. En upplysnings- och informationsverksamhet om rabies är därförenligl min mening angelägen. En sådan bör inte bara, som anges här, omfattauppgifter om vilka bestämmelser som gäller för införsel av djur utan också enallmän upplysning till allmänheten om vad som utmärker denna fruktade sjukdom. Jagvill därför till jordbruksminislern slälla frågan om han skulle kunna länka sigatt utöka den informationsverksamhet till allmänhelen som redovisas i svareilill alt omfatta även symtom på rabies och vilka möjligheter som finns atlskydda sig mot sjukdomen, dvs. sä all informationen inte enbart avser vilkatullbeslämmelser som gäller vid införsel av djur. ömåtgärderför att hindra att rabies sprids i Jag delar uppfattning alt del är utomordentligt viktigtalt man ger utförlig informaiion när del gäller riskerna i samband med rabies.Den mest allvariiga risken uppstår när hundar och katter smugglas in fränrabiessmitlade länder ulan att delta upptäcks av tullen. Varje hund eller kallsom kommer frän ett smitlat land måsle betraktas som en smitlobä-rare. Lantbruksslyrelsenhar i en skrivelse lill riksåklagaren och hemställt, atlåklagare och domslolar vid siraffutmälning i samband med olovlig införsel avdjur skall ta hänsyn lill rabies allvarliga art och risken för 0/77anmälningsavgiften för återförsäljare av plantskoleväxter smiltoöverföring lillmänniskan och till den inhemska faunan. Detföreligger f n. en viss brist pä karanlänplaiser i landei. Frågan har varitföremål för ulredning, och en proposition om karanlänverksamheien för djur ärunder beredning. Inrikiningen är all proposilionen skall kunna framläggas undervåren 1979. Mol denna bakgrund fär vi vara mycket noga med atl informeramänniskor om de risker som ligger i atl olovligt och utan kontroll införa djur,i detla fall hundar och katter, i landei. ROLFDAHLBERG (m); Herrialman!Jag ber atl få tackajordbmksminisiern fördel kompletterande svaret. Jag ärmycket nöjd med det liksom med det som meddelades i det tidigaregivnasvarel.Jag troratt man tryggt kan säga atl vi f n. gör vad vi kan för att förhindraall rabies sprids lill och att vår beredskap i så måtto måste anses somgod. Överläggningen var härmedslulad. §5 Om anmälningsavgiften för återförsäljare av plantskoleväxter Jordbruksministern ordet för att besvara () anmälda fråga, 1978/79:192, och anförde; har frågal mig om jag vill justera läxan för kontrollen avplanlskoleväxler på sådant sätt all glesbygdsbor m. fi. även i forlsätlningenkan påräkna viss service i form av försäljning av planlskoleväxler m. m. genomde lokala handlarnas försorg. Riksdagenbeslutade om en obligatorisk kontroll av planlskoleväxler.Kontrollen syftar till atl tillförsäkra konsumenterna friska och soriäkiaväxter av god kvalitet. Kontrollen är även en stöd för producenter ochförsäljare av planlskoleväxler genom all specialister kontrollerar och ger rådför produklionen och distributionen. Kontrollen äger mm i samband med införseli landet, i plantskolorna och i de olika distributionsleden. Enliglriksdagsbeslutet skall kontrollen helt finansieras med avgifter.Lanlbruksslyrelsen fastställer taxa efter samråd med . Taxanträdde i kraft . Den innebär en lägsta avgift perförsäljningsställe pä . Innan taxan fastställdes remitterades den lillgenerallullstyrelsen, och Trädgårdsnäringens riksförbund.Inga erinringar gjordes mol förslaget. Enligtvad jag erfarit pågår f n. diskussioner mellan lantbruksstyrelsen och olikabutikskedjor m. m. om bl. a. ulformningen av kontrollen och avgifterna. I denmån ändringar behövs ankommer det på lanlbruksslyrelsen att göra dessa. Jag ber all fä lacka jordbruksminislern för svaret på min fråga. Främsiav serviceskäl bmkar många lanthandlare i glesbygden och dess små tätorter tahem mindre antal planlskoleväxler, lökar o. d. Man inköper normalt sina växterfrän plantskolor i regionen eller hos någon slörre grossist. Plantskoloroch importörer underkastasju enligl gällande beslämmelser en sträng kontroll,varför en dubbelkoniroll hos detaljhandlaren förefaller relalivi onödig. Underalla förhållanden bordet räcka med en relativt gles stickprovskontroll, någotsom i sin tur bör avspegla sig i avgifissättningen. Jag kan dock inle finna auen lägsta avgift på . är rimlig för en dylik stickprovsgranskning. Kontaktenmellan lanthandlarna och deras kunder är sådan, alt man knappast behöver befaramedveten försäljning av odugliga eller dåliga planlskolealster. Skulle detnågon gång hända alt en växt på grund av felaktig eller långvarig lagring visarsig ge dåligl resultat vid plantering, så kommer handlaren säkerligen atl varaytterligt angelägen om att åsiadkomma gottgörelse på ett eller annat sätt.Lanthandlaren har helt enkelt inte råd med missnöjda kunder! När del gällerstormarknad?f är silualionen hell annorlunda. Där finns ju inle den personligakonlaklen mellan den som säljer produkten och kunden. Nusäger slalsrådel i svarei att det f n. pågår diskussioner mellanlantbmksstyrelsen och olika butikskedjor om bl. a. utformningen av kontrollenoch avgifterna. Jag är tacksam för delta. Jag hoppas bara alt diskussionernaför ett positivt resultat. Skulle del inte bli ändringar i laxesätiningen,medför detta alt glesbygdsborna går miste om en service som de har haft och somde har uppskattat. Jagvill därför fråga statsrådet om inte statsrådet också vill medverka lill atlsådana jusieringar kommer till slånd, så alt vi även i fortsättningen kan räknamed atl lanthandeln kan ge viss service när det gäller utbudet av planlskolealster. Omanmälningsavgiften för återförsäljare av plantskoleväxter Jag sade i mitl svar alt kontrollen innebär att specialister ger rådför hur dislributionen skall gå till. Det är alltså inte bara fråga om enrenodlad kontrollverksamhet. Sedanvill jag på nytt påminna om atl har beslutat atl verksamheten skallfinansieras med avgifter. Det skall självfallet vara en strävan all taxanutformas sä rättvist som möjligt med hänsyn till den faktiska kostnad somfaller på resp. plantskola eller försäljningsställe. Om de överiäggningar som fn. pågår mellan lanlbruksslyrelsen och de olika butikskedjorna, gällande bl. a.avgifterna, visar på bättre alternativ, är del, som jag ser del, naturligt attgöra ändringar. Del ankommer emellertid på lantbruksslyrelsen att fatta beslutom sådana ändringar. ömåtgärder mot försurning av mark och sjöar Ja, det är riktigt att har beslutat om kontrollsystemet ochatl kosinaderna fördel skulle täckas med avgifter. Vad jag däremot tror mig hatäckning för är påståendet atl de avgifter som är fastställda avlantbruksslyrelsen inte är rimligl avvägda, men jag noterar med tacksamhet atldiskussioner tydligen har tagils upp. Jagtycker mig också kunna notera all jordbruksministern delar min uppfattning bör se över laxesätiningen. Jag hoppas att den då skall få en sådaninriktning att vi skall kunna bevara ifrågavarande service som vi sä välbehöver i glesbygden. Överläggningenvar härmed slulad. §6 Om åtgärder mot försurning av mark och sjöar Jordbruksminislern erhöll ordet för attbesvara {c) anmälda fråga, 1978/79:202, ochanförde; har frågal mig omjag anser all del finns skäl att ianledning av nu kända förhållanden beträffande försurningen av mark och sjöarvidlaga extraordinära åtgärder för alt komma till rätta med problemen. Försurningenav mark och vatten på gmnd av nedfall av sura svavelföreningar är enliglmin uppfattning ett av de allvariigasle miljöproblemen i vårt land. Problemenuppmärksammades i slutet av 1960-ialei och har därefter successivt ökat iomfattning. Undersökningar visar atl del är mellan 10 000 och 20 000sjöar i landet som drabbats mer eller mindre allvariigl av försurningen. Enrad åtgärder har vidtagits för alt komma lill rätta med problemen och därmedbryla försurningsirenden. Kraven på användning av lågsvavlig eldningsolja hargradvis skärpts, särskill i de försurningskänsliga områdena i Syd- ochMellansverige, omfattas ca tre fjärdedelar av den totala förbrukningen ilandet av tjock eldningsolja av kravet pä en svavelhall på högsl I "(1.Dessa åtgärder beräknas ha minskal svaveldioxiduisläppen med mer än 200 000ton/år. Vidare pågår en försöksverksamhet med kalkning av sjöar ochvattendrag för alt molverka försurning. har anvisats 10 milj.kr. lill statsbidrag för sådan verksamhel. Jag vill dessutom erinra om altriksdagens beslut hösien 1976 om åtgärder för att molverka de negativa effekternaav svavelutsläpp innebär au utsläppen skall reduceras yllerligare enligl enfastställd plan. I enlighet härmed prövas därför f n. inomjordbruksdepartementet frågan om yllerligare begränsningar av svavelulsläppfrån oljeeldning. Jagvill i detla sammanhang också peka pä svavelproblemens inlernalionellaaspekter. Undersökningar visar nämligen att mer än hälften av de surasvavelföreningar som faller ned över vårt land kommer från källor utanför våragränser. För atl våra åtgärder skall få full effekt erfordras således en minskning avsvavelutsläppen i såväl Väst- som Ösleuropa. har lagit uppsvavelproblemen och den långväga transporten av luftföroreningar i fiera olikainlernalionella sammanhang, F, n. pågår intensiva förhandlingar inom FN :sekonomiska kommission för inför ett planerat minisiermöieom miljöfrågor.De nordiska länderna har här tillsammans lagl fram förslag till en konventionom luftföroreningar inom vars ram en minskning av svavelutsläppen i kanske. Det är min förhoppning alt vi skall vara framgångsrika i dessaförhandlingar så alt en konvention skall kunna undertecknas och ledatill en minskning av svavelutsläppen. Det svenska förberedelsearbetet införbehandlingen av frågor rörande långväga iranspori av luftföroreningar i olikainternationella organisalioner samordnas av en särskild kommitté medparlamentariskt inslag. Sammanfattningsvisvill jag sålunda framhålla all jag anser det viktigt atl föra en mycket aktivpolitik för all komma lill rälla med svavelproblemen och försurningen. En radåtgärder har redan vidtagits och hithörande frågor följs fortlöpande inomjordbruksdepartementet. Omåtgärder mot försurning av mark och sjöar GEORGPETTERSSON (c); Jag har ställt den här frågan utifrån denutgångspunkten att man redan nu harmycket stora undersökningar på gång i olika delar i vårt land, kanske främsi iVärmlands, , och , som klart visar atlförsurningen ökat markant. IÖrebro län kunde man 1976 vid myckel noggranna undersökningar redovisa all 65 %av sjöarna var försurade eller hotade. Provtagningar nu1978 visar att situationen ytterligare har förvärrats. Fiskenämnderna säger ien sammanställning alt det är endast slättsjöarna och ett fåtal vattendrag medkalkhallig mark som kan förväntas överleva i ett längre perspektiv. Dessaundersökningar är också mycket väl dokumenterade. Man har gjort mycketsystematiska mätningar i vattnen och har klart dokumenterat att försurningenverkligen pågår. Det gäller alla fyra länen. Både länsstyrelserna ochfiskenämnderna i dessa län harockså framhållil alt man nu inte kan vänla längremed insättandet av betydligt kraftfullare motåtgärder än vad man har utanatl del måste göras omgående. Redan1976 angavs i en proposition målsättningen för svavelutsläpp.Jordbruksminislern har i svarei gett en ganska utförlig redogörelse för denna.Den målsättningen, som innebar att man skulle vara nere värden ,lycker jag i och för sig var riktig. Men jag tror att man i flera stora områdeninte kan vänla pä detla, ulan det måste lill ytterligare åtgärder . Avsvaret framgår all del utgår bidrag för försöksverksamheten alt med kalkning avsjöar och vattendrag molverka försurning. Statsbidraget är , och sedanskall varje kommun eller område som söker bidrag läcka in resterande . Detinnebär all man bara flyttar över frågan om pengar till kommuner och landsiingoch au trycket pä dessa blir betydligt slörre. Jag frågade efterextraordinära åtgärder. 1 jordbruksministerns svar finns 0/77åtgärder mot försurning av mark och sjöar ett avsnitt som tyder påalt sådana kan väntas. Jag skulle därulöver vilja fråga vad det ligger iföljande mening; "I enlighel härmed prövas därför f n. inomjordbruksdepartementet frågan om yueriigare begränsningar av svavelutsläppfrån oljeeldning." De uppgifter som lämnade i sitt anförande visar juslall delta är ell mycket allvariigl problem och atl, vilket har redovisats undersenare lid, försurningen i de olika områdena har brett ut sig fortare än manhade anledning atl förmoda . Därför delar jag hansuppfattning att det är tveksamt om man nu kan avvakta med ytterligare åtgärdertills den femåriga försöksperioden har slutförts och utvärderats.