prot · G20997 · 1978-12-31 00:00:00 — Ensom ocksä saknades förra gången då beslutet om underhällslän fattades avriksdagen var utskottets ordförande - som då hade strukit sigfrån talarlistan - men han har tydligen tänkt använda en hel minut åtfrågan. PerBergman anförde att han inle hade så mycket nytt all säga. Jag har hellerinle i och för sig sä myckel nyll att anföra utöver vad jag anförde den 15december förra årel, men jag vill ändå ta nägra minuler i anspråk. Sombekant har hyresnivån i de kommunala bostadsföretagen stor betydelse förhyresnivån på hela bostadsmarknaden, dvs. även för privata fastigheter. Idagarna har del varit mycket ståhej i massmedia med anledning av en ulredningsom visat förhållanden som vi kommunisterna under hela1970-lalel har framhållit och påtalat Det gäller del förhållandel atl dekommunala allmännyttiga bostadsföretagen har högre kostnader än vad privaiabostadsföretag har i sin förvaltning. Del gäller ocksä det förhällandet atlprivaia fastighetsägare kan tillgodogöra sig vinster genom det bruksvärdessystemsom gäller, enligt vilket privatvärdar kan ta ut stora hyreshöjningar enbartmed hänvisning till hyrorna för likvärdiga lägenheter hos allmännyttan. Deltaär en av orsakerna till all vpk föreslår atl underhällslänen bara skall utgålill de kommunala bostadsföretagen. Enannan orsak är att de nuvarande bestämmelserna förstärker orättvisorna påbostadsmarknaden mellan privata och kommunala fastighetsägare genom atl privatafastighetsägare erhåller möjlighel lill län på samma villkor som de kommunala.Privaia fastighetsägare kan utnyttja sin avdragsräll för både reparations- ochräntekostnader genom de skatteregler som finns, och därför blir de härunderhällslånen myckel fördelaktigare för privaia fastig-helsägare. Dentredje orsaken till att vi föreslår att enbart allmännyttan skall fåunderhållslån, ränle- och amorleringsfria sådana, är dessa bostadsföretagsspeciella roll och uppgifter. De kommunala bostadsföretagen driver fastighetsförvaltningav sociala skäl och inle av vinslskäl. Vi slår vakt om de allmännyttiga ochkooperativa bostadsföretagen som etl viktigt instmment för en socialbostadspolitik. Deallmännyttiga bostadsföretagen har generellt setl högre underhållsstandard ochlägger ned myckel mer pengar på underhåll än de privata. Allmännyttan har högrekostnader dels genom flera barnfamiljer, högre boendetäthet och tätareomflyttningar, dels genom att allmännyttan svarat för den helt övervägandedelen av senare tids byggande av flerbostadshus. Låniagarkretsenför underhållslån, m. m. Låniagarkretsenför underhållslån, m. m. Det harsom bekant inteblivit lika iniressani längre för privata faslighelsägare att byggaflerbostadshus, utan den privata byggsektorn har salsat mer och mer på alt gesig in pä småhusmarknaden. Denhyresutjämning som görs i allmännyttan mellan äldre och yngre årgångar av husdriver upp hyresnivåerna i det äldre, företrädesvis privaia,fastighetsbeståndet. Och bruksvärdessysiemet tillåter dä privata faslighelsägarealt ta ul hyror som t o. m. överstiger allmännyttans, bara dessa inle påtagligtöverskrids. Isin egenskap av socialt bostadsföretag drabbas allmännyttan av hyresförlusteroch outhyrda lägenheler, av förstörelse och vandalisering, onormalt högförslitning, höga kostnader för administration och ulgifter av allmän ordnings-och servicekaraktär. Man ivingas atl verka under ogynnsammare villkor änprivata företag också dä del gäller avdrags- och beskattningsregler. Hyrornahar nu blivit sä höga atl det med beaktande av pris- och kostnadsutvecklingenoch av löneutvecklingen är både socialt omöjligt och politiskt oansvarigt altmedge ytteriigare höjningar. Allmännyttan måste erhålla tillräckliga medel förall ulan nya hyreshöjningar klara elt bra fastighets- och lägenhetsunderhälloch en bra service till hyresgästerna. Vimenar frän vpk alt regeringen är ansvarig för kostnadsutvecklingen, och detinnebär all regeringen måste la sitt ansvar också föratt hyreshöjningarnabegränsas genom alt de allmännyttiga bostadsföretagen ges ell direkl statligtekonomiskl stöd i den situation där de nu befinner sig. Här kommer också fråganom underhållslånen in - utformningen av dem. Här mäste det enligt väruppföltning ske sådana förändringar som vi föreslagil i den motion som nubehandlas, atl underhållslånen får ulgä bara till kommunala allmännyttigabostadsförelag och atl de skall avskrivas och bli ränle- och amorleringsfria.Del är enda möjlighelen i den nuvarande silualionen alt snabbi utjämnakostnaderna och orättvisorna mellan de här olika ägandeformerna. Utskottetsäger sig inte ha funnit lillräckliga skäl för all lillslyrka molionsförslagen,detla "bl. a. mot bakgrund av de effekler pä hyresnivåerna" som entill allmännyttan begränsad långivning skulle fä. Det är elt utlåtande som iden här delen skulle ha kunnat skrivas av skulle då förslagen fä? Det är hell uppenbart alt de skulle fä klartpositiva effekter för både dem som bor hos allmännyttan och övriga hyresgästeri form av lägre hyror. Är det dessa effekler som den borgerligautskottsmajoriteten är orolig för, eller är del privaia faslighets-ägaresvinster pä bekostnad av dem som måsle ha nägonslans alt bo som man ömmar för?Är de borgerliga partiernas tal om bostaden som en social rättighetinnehållsmässigt bara etl vaktslående om privata marknadskrafters rält angöraprofiler i boendel? Del finns skäl alt ställa dessa frågor, bl. a. mol bakgrundav det betänkande som vi nu behandlar. Jag yrkarbifall lill molion nr 396. 1 civilulskotlels belänkande nr 6 lill delta behandladespropositionen om underhällslän och de moiioner som väckts med anledning avproposilionen. 1dag har vi all behandla de motioner som har upprepats . Argumenten frän utskottsmajoritetens sida för ställningstagandetatl i belänkandel föreslå avslag på molionerna är precis desamma som de vianförde i belänkande nr 6. Jag finner det därför inle meningsfullt alt pä nyllta upp en diskussion. De synpunkler som vi hade vid föregående riksdagsdebattframfördesju utförligt av andra ledamöler som representeradeutskottsmajoriteten. Jag yrkar därför bifall till utskottets hemställan ibeiänkandena 12 och 13. Låniagarkretsenför underhållslån, m. m. Överiäggningen var härmedslulad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan Per begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill au kammaren bifaller civilutskollets hemställan i betänkandet nr 12 mom. 1 röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Per m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Då Per Bergmanbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 396 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller civilulskoitels hemslällan i belänkandel nr 12 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 396 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöler ha röslal för ja-propositionen. Dä ToreClaeson begärde röslräkning verkslälldes votering med omröstningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 286 Nej - 11 Civilutskolletsbetänkande nr 13 Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs civilutskollets betänkande 1978/79:14 medanledning av proposilionen 1978/79:100 i vad avser förslag om anslag tillbostadsdepartementet m. m., bostadsslyrelsen och länsbostadsnämnderna, jämtemoiioner. I proposilionen 1978/79:100 bil.16() hade föreslagits såvitt nu var i fräga allför /80 anvisa (Al) lill Bosiadsdepartementel elt förslagsanslagav , (A 2) till Kommittéer m. m. etl reservationsanslagav , (A 3) till Exlra ulgifter elt reservationsanslag av300 , (A 4) till Bidrag till vissa inlernalionellaorganisationer m. m. ett reservationsanslag av , (B 1) lill Bostadsslyrelsen ell förslagsanslag av31 , (B 2) lill Länsbostadsnämnderna etl förslagsanslagav . Idella sammanhang hade behandlals molionerna 1978/79:561 av MarianneKarisson (c) och 1978/79:1589 av m. fl. (c), varihemställts alt lill Bostadsslyrelsen för /80 anvisadeell förslagsanslag av 31 331 000 kt 1. atl skulle avslå motionen 1978/79:561, 2. atl pä driftbudgeten under trettondehuvudtiteln för /80 anvisade a. tillBostadsdepartementet ett förslagsanslag av , b. till Kommittéer m. m.ett reservalionsanslag av , c. till Extra utgifterelt reservationsanslag av . d. till Bidrag lill vissa inlernalionellaorganisationer m. m. ett reservations anslag av , e. tillLänsbostadsnämnderna ell förslagsanslag av , 3.att med anledning av regeringens förslag och med bifall lill molionen1978/79:1589 pä driftbudgeten under trettonde huvudtiteln för budgetåret1979/80 till Bosladsslyrelsen anvisade etl förslagsanslag av 31 331 000 kt Reservation hade avgivits av () och () som ansett atl utskottet under 3 bort hemställa atl med bifall lill regeringens förslagoch med avslag på molionen 1978/79:1589 på driftbudgeten under trettondehuvudtiteln för budgeiårei 1979/80 lill Bostadsslyrelsen anvisade ellförslagsanslag av . Bosladssociala frågor och problem kring boendemiljön har varit mycketdiskulerade under de senasie åren. Etl ullryck för det allvar och för deproblem som funnits pä della område är atl redan den socialdemokraliskaregeringen tillsatte elt par delegationer, som skulle arbeta med dessa frågor.Desa båda delegationer, boendemiljödelegationen och bostadssocialadelegationen, har gjorl viktiga insalser. När det gäller en del frågor har manbrutit ny mark och tillfört diskussionen om boendemiljön nya och värdefullabidrag. Fr. o. m. nästa budgetär sker en viss överföring av beslutanderätt frånbostadsslyrelsen lill länsbostadsnämnderna. Men della fär inle las lill intäktföratl bosladsslyrelsens arbetsbörda minskar. Erfarenheterna frän del arbelesom utförts av delegationerna måsle föras vidare. Bostadsslyrelsen måsle kunnafölja upp och ulveckla miljöförbällringsverksamheten. Del är hell nödvändiglalt bosladsslyrelsen kan siödja länsbostadsnämnderna i della arbele.Rådgivning, information, kursverksamhet och utvärdering är vikliga verksamhetersom bostadsslyrelsen måsle la ansvaret för. Atl lägga della arbete pälänsbostadsnämnderna gär inle. De har ej fåll några nya resurser. Allapartier här i kammaren har gång på gång ullalat sitt intresse för boendemiljö.Man har betonat viklen av all vi tar till vara de erfarenheter som flnns ochall vi söker fä fram bättre bostadsmiljöer och ell slörre engagemang ochinflytande förde boende. Bostadssocial verksamhet har man anseit viktig ochangelägen. Ändåhar del varit så all folkpartiregeringen och särskilt bostadsministern har fältkrilik för atl man inte har satsat tillräckligt pä bostadssociala ålgärder. 1budgetpropositionen föreslär nu regeringen atl skall fåresurser förden bostadssociala verksamhelen. Dä gär plötsligt de partier somlidigare lalat om viklen av bosladssociala åtgärder mol förslagel. De partiersom lidigare kritiserat regeringen för atl den gjort för lilel pä del häromrädel gär nu mot de förslag regeringen lägger fram för alt förbällra dennaverksamhet. är man ute och lalar om bosladssociala ålgärderoch anklagar regeringen föratl inte salsa lillräckligi myckel. Men i riksdagenär man inle beredd all medverka lill all bosladsslyrelsen får de nödvändigaresurserna. Del är en läpparnas bekännelse till behovei av bosladssocialaålgärder, men i handling motarbelar man sådana. Detfinns lydligen en bosladssocial policy pä poliliska mölen och itidningsreferat, men en helt annan och motsatt policy i praktiskt handlande. 1riksdagen medverkar man lill atl de idéer och erfarenheter som delegationernahar samlal upp inle får fullföljas och vidareulvecklas. Molivenkan inle vara budgelpolitiska. 1 andra frågor - det har vi sell lydliga bevispå i dag-bjuder man ogeneral över. Motivet måste vara all mananserbostadssociala frågor ointressanta och oväsentliga. Här fär vi nu etlklart besked om den poliliska viljeinriktningen. Herrlalman!Jag yrkar bifall lill reservalionen och därmed lill regeringens förslag ibudgetpropositionen. Herrlalman!Karl-Erik villat! viskall följa proposilionsförslagel när det gällerbostadsslyrelsen, och det kan man ju förslå. har emellertid alla andrapartigrupper än regeringspartiet i utskottet kommil lill en annan uppfattning.Det frågan gäller är uppföljningen av boendemiljöbidragen. För detla finns entjänst i styrelsen. Verksamhelenär viklig-det kanjag vissl hälla med om. Men vad som har hänt ärattbeslulanderätlen förts ul till länsbostadsnämnderna, och del måste innebära enkraftig minskning av arbetel hos styrelsen. Det som ocksä har hänt äratt man nufält riktlinjer för verksamhelen och en mer fast grundsyn. Det minskar ocksäarbetsinsatserna. Det kan ju inle bli lal om alt ärendena i fortsättningenskall beredas i för beslut ule hos länsbostadsnämnderna. Vadstyrelsen skall göra är all föra ul sina rekommendalioner och i den löpandeinformationen peka på var de typiska bristerna i ansökningarnas beredningligger. Del är alltså en informationsfråga. Vivet allesammans hur svårt del är atl dra konsekvenserna centralt av etlulflyltningsbeslul. Man ser trots allt med misstro på nämndernas kompetens ochvill hälla greppet kvar. Om del är sä atl man inle tror all länsbostadsnämndernaoch kommunerna kan pröva dessa lämplighelsfrägor, hade detju varit mestkonsekvent atl säga det direkl. Jagtycker alt använder sig av en myckel märkvärdigargumentering. Om han hade tänkt det minsta lilla grand, hade han inle använtden, Hans argumentering innebär nämligen all de centrala instansernafortfarande skall ha kvar lika stor arbetskraft som trots atlarbetsuppgifterna flyttats frän central nivå lill länsnivå och frän länsnivålill nivå och jobben alllsä skall ulföras av den lägre nivån. Då kanju den högre nivån lägga av med den lypen av arbele, efiersom del i så falluleslulande innebär en kostnadsökning. Nägonbosladssocial nedrustning ärdet inte frågaom. Planeringsbyrån och lekniskabyrån fär sina ijänsler för bosladssociala ulredningar m. m. och för kvalitelsfrägot Därmedharjag tillbakavisat de anklagelserna från 97 . Jag yrkarbifall till ulskollets hemslällan. -j -2 1979 Med della anförande, i vilkel Per ()inslämde. var överläggning- fritidsboende en slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt Proposilionergavspä bifall lill dels ulskollets hemslällan,dels reservationen av Karl-ErikStrömberg och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärl votering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller civilutskollets hemställan i betänkandet nr 14 mom. 3 röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen av och Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då Karl-ErikStrömberg begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resullal: Ja- 252 Nej - 29 Föredrogscivilulskotlels belänkande 1978/79:15 med anledning av motioner omfritidsboende. I detta betänkandebehandlades molionerna 1978/79:776av (vpk) och (vpk), vari föreslagils 1. att hos regeringen hemställde omskyndsamt förslag för alt bekämpa kommersialismen inom anläggandet avfritidshus och andra fritidsanläggningar samt för au genom samhälleligasalsningar säkra jämlika förhållanden närdet gällde fritidsboende ochrekreation, 2. all hos regeringen hemsiällde atlfriiidsboendeutredningen gavs tilläggsdirektiv all klarlägga samhällelsinvesterings- och driftkostnader för den privaia fritidsbebyggel.sen, samt 1978/79:780 av ErikJohansson i Hållsia m. fl. (c). 1. att skulle avslå motionen 1978/79:776, 2. au skulle avslå molionen 1978/79:780. LARS-OVEHAGBERG (vpk): I molion nr 776 har och jag krävt för det första att dekommersiella intressena sloppas när del gäller anläggandet av fritidshus och aUsamhället satsar resurser på att säkra jämlika förhållanden inom fritidsboendeoch rekreation samt för det andra att fritidsboendeutredningen gestilläggsdirektiv för atl klariägga samhällels investerings- och driftkostnaderför den privaia fritidsbebyggelsen. Dessa krav avstyrks av civilulskoltet medmotiveringen all utredningar pågår. Vimotionärer kan inte ansluta oss till utskottets mening. Visseriigen kan vårakrav inrymmas - formellt - i det utredningsarbete som pågår och ocksä i denallmänna målsäUningen för den fysiska riksplaneringen, men en sådan inriktningav utredningsarbetet som vi föreslår i molionen har del inle funnitsnågol inlresse för från vare sig regeringens eller myndigheternas sida. Därförkan vi inle känna oss till freds med att inle gör någonting nu ochatl utredningsarbetet bara fortsätter. Detär hög lid att fatta beslut om att den nuvarande utvecklingen skall brytas såatt det blir stopp för spekulation och exploatering. Inte minsl måste delsällas stopp för exploateringen med tanke på allemansrätten. Varie fall avbebyggelse som sker i spekulationssyfte begränsar allemansrätten. Eftersom detär särskilt viktigt att hävda denna rätt i de attraktiva områdena är etl stoppför exploatering nödvändigt. Imotionen har vi pekal pä hur turist- och rekrealionspolitiken behärskas avprivalkapitalisliska vinst- och spekulationsintressen. Man utnyttjar hänsynslöstdet sociala behovei. Det gäller alla attraktiva områden: , Stockholmsskärgärd, fjällområden osv. Spekulationendriver på kostnads- och prisutvecklingen. Därmed begränsas mänga människorsmöjligheter lill rekreation i de attraktiva områdena. Dessa områden bliralltmera svårtillgängliga för människor med mättliga och låga inkomster. Pris-och kostnadsutvecklingen inom turist- och rekreationsområdet måste enligt vårmening snabbt åtgärdas. Man kan ju fräga sig hur många av landels industriarbetaresom exempelvis kan vistas i fjällregionerna och upplevanaturen där, när det råder sådan brist på prisbilligaövernali-ningsmöjligheler. Det är en myckel liten andel i jämförelse med andra,penningsiarka grupper som har möjlighet lill privatboende. Detbehövs kollektiva boendemöjligheter som kan ulnylljas pä rimliga ekonomiskavillkor, men tyvärr finns det inga tecken pä en sådan utveckling. Någraviktiga åtgärder är vi i behov av med det allra snaraste: 1.En kraftig utbyggnad av kollektivt ägda och skötta frilidshusbyar i alla typerav naturmiljöer. Byarna kan ägas av kommuner, fackföreningar. kooperativabostadsrättsföreningar o. d. Dessa kollektivt ägda byar bör placeras så att desländigt kan nås av kollekliva trafikmedel. 2.Kommunerna bör köpa upp mark för ny fritidshusbebyggelse och planera den medsamma ambitioner som den vanliga åretmntbebyggel-sen. Statenoch kommunerna måste bygga upp etl rekreationsliv som är Öppet för alla och däringen hindras av vare sig ekonomiska, sociala eller fysiska skäl alt få dennödvändiga rekreationen i samband med semester eller ledighet. De svagastegrupperna i samhället skall gynnas genom subventioner. Rekrealionspolitikenmåste göras lill en medveten, meningsfull social verksamhet. Den måste ses somett led i hälso- och friskvården och slå vakt om naturresurserna och miljön ihela folkets intresse. Tyvärrmåste vi konstalera att inga allvariiga åtgärder vidtas för all fö till stånden sådan inriktning. Riksdag och regering verkar vara passiviserade när detgäller alt bekämpa de ekonomiska spekulationsintressena. Dessa intressen förforlsälla sin exploatering. har ijanuari bekantgjort besluten om hur det fortsalla arbetel med den fysiskariksplaneringen skall gå till. För del anför atlbebyggelsen i fjällen inte överensstämmer med riktlinjerna för hushållning medmark och vatten. Del behövs en samordnad markan-vändningsplan, heter det, ochvidare säger departementet atl planeringen bl. a. skall ge förutsättningar förfritidsboende också för sådana grupper av befolkningen som inte äger fritidshussamt atl ytteriigare enskild fritidsbebyggelse bör bedömas restriktivt Mansäger också att skall rekommendera Gällkommunerna att endast iundanlagsfall föra fram detaljplaner för fritidsbebyggelse. skalltill slut för sin del hösien 1980 för regeringen redovisa sina överväganden omhur marken i fjällen skall användas. Allldelta har satt eld i baken på exploatörerna. läggs högsta växeln in för allulnyltja liden fram till . Del fattas nu beslut i kommunerna omprival fritidsbebyggelse. De ekonomiska intressena pressar på kommunerna.Utvecklingen visar nu i slällel för en nedåtgående trend en starkt uppåtgåendetrend. Regeringens åtgärd har i del här fallet inte haft någon verkan,och manfrägarsig: Varför har inle regeringen och i del här fallet inle heller utskottettagit initiativ för atl pä ell kraftfullare sätt hävda den fysiska riksplanensriktlinjer? Varför har inte , och planverkel fötti uppgift att stoppa exploateringen? Nej,vad det nu gäller på det här omrädel, där man bara hänvisar lill utredningen,är att stoppa spekulationen, sä all exploatörerna a v vår frilid och natur inleför göra sig breda. Vi mäste inrikla vår turism och vår frilid på kolleklivaformer för del stora folkflertalet, sä atl man för tillfölle till en vettigrekreation under sin ledighet, under sin semester. Jag yrkarbifall lill molionen 776. Vi konslalerar i utskoiisbeiänkandet all de frågor som tagits upp imolionerna är under ulredning. Utredningsdirektiven täcker ocksä de frågor somLars-Ove lalade om här. a. harju frilidsboendekom-miltén ell arbelei gång för atl se på de samhällsekonomiska konsekvenserna. Deltagör att vi inte finner det motiverat all nu biträda molionerna ulan anser attåtgärder bör vidtas först efter del att vi fött fram resultatet av del pågåendeutredningsarbetet Del skulle i och för sig vara iniressani att gå in i enfrilidspolitisk diskussion, men uiredningsarbelel pågår som sagl. I den ena avutredningarna medarbetar jag själv, och jag kan därför säga all vad ulskollelinhämlal och anfört som motiv för att inle biträda vpk:s motion är korrekiåtergivet Jag yrkar bifall lillutskottets hemslällan. (vpk): Jag sade redan i del förra anförandet atl formellt läcker naturligtvisulredningarna de krav som vi ställer. Men vilken är nu inriktningen? Dennaexploatering och denna spekulalion forisälier ju, och ulskollel ser bara på -del utreds vidare. Dessutomväckte vi föregående år en likadan molion, och vi förutsatte alt del skullekomma förslag snabbi. Men det har ännu inte kommil några förslag. Utskottethänvisar äter lill utredningsarbetet, och exploatörerna forisälier sinverksamhel. Bosiadsdepartementel talar om vilka beslut som har faltals och sägeratl man 1980 skall ta in markanvändningen i Qällområdena. t ex. i Dalafjällen.Då fär dessa exploatörer fart, utnyttjar och pressar på kommunerna. Delfallas beslut i kommunerna nu om bebyggelse som kommer alt fä avsevärdakonsekvenser framöver. Civilutskotiet siller bara och titlar på hur della sker.Kjell Maltsson siller själv förnöjd i en ulredning och väntar pä resullal. Ärdel inle dags alt ålminslone säger till så atl della Sloppas iavvaklan pä en besiämd planering? Det är väl det minsta man kan begära. KJELLMATTSSON (c): Den linje som driver här skulle inle medföra någotpåskyndande av ålgärder. Del finns möjligheler all i den kommunalaplaneringen gå in och planera för jusl den lyp av exploatering som man i resp.kommun vill ha. Del ingår alltså i planeringsuppdraget och med ledning av deriktlinjer man har tagit i Fysisk riksplanering. Dessulom finns detriksdagsbeslul om pä vilkel sätl man skall främja tillkomsten av, som delnämndes, kollektivt ägda fritidsbyar, så all man har möjlighel atl hyra. Det ärdock bara all konslaiera atl inget parti ännu har velat ställa upp med deerforderliga pengarna. (vpk): Det är elt dåligt försvar av alt gömma sig bakomutredningarna.