prot · G20995 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:95 §1 Fyllnadsval till utskott TALMANNEN: Centerpartiels partigrupp har somsuppleant i under Bengl Kindboms ledighet anmält hansersättare . Talmannen förklarade därefter vald lil suppleant ikonstitutionsutskoitet () § 2 Om en samordning inom det rekreationspolitiska områdetm. Jordbruksminisiern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation, 1978/79:137,och anförde: har frågat mig vilka initiativ regeringen avser all la föratt dels pä departementsnivå, dels på olika verksniväer fö en samordning inomfrämst del rekreationspolitiska området. RolfRämgård har i inlerpellationen gell en detaljerad beskrivning avansvarsfördelningen pä del rekreationspolitiska området Jag kan föregen delhålla med om atl bilden är splittrad. Densplittrade organisationen och den bristande samordningen har ocksåuppmärksammals av . I betänkande frän kulturutskottet hösten 1978hänvisades bl. a. till vad vissa remissinstanser anfört härom i yttranden överrekrqationsberedningens rapport (Ds Jo 1978:2) Statliga insatser för turism ochrekreation. Riksdagenbeslutade i enlighet med kulluruiskollels belänkande att begära enkomplellerande utredning för atl fö underiag för en samlad bedömning av detfrilidspoliliska området. Regeringenhar mot bakgrund härav anmält i budgetpropositionen atl en kommitté börtillkallas för all ulreda vissa rekreaiionspoliliska frågor. En sådan utredningbör inriktas pä alt snabbt fö fram ett kompletterande kunskapsunderlag föratt delsbedöma hur den cenirala administrationen bör vara ordnad, dels kartläggavillkoren för rekreations- och turistnäringen i syfte alt nå del underlag fören samlad bedömning av del fritidspolitiska området som utarbetas f n. i Om en samordning inom det rekreationspolitiska området m. m. Jagvill avslutningsvis betona atl den statliga administrationen bör utnyttjas rationelltoch samordnat. Därigenom kan även knappa ekonomiska resurser fö en bätireeffekt OLLEERIKSSON (c): har i sisla slund blivit förhindrad au la emot svarel pådenna inlerpellation, och jag vill göra del i hans ställe och får då samtidigttacka jordbruksministern för svaret på inlerpellationen. Enav anledningarna till att interpellationen ställdes av var allregeringen inte nu avserati lägga fram en rekrealionspoliiisk proposilion ochall man inom häller pä atl arbeta fram direkliven för enkompletterande frilidspolitisk ulredning. Förre jordbruksministern avsäg och var beredd all lägga fram en begränsad proposilion i linjemed rekrealionsberedningens förslag. För all fö en bällre samordning på dellaområde tillsatte man inom en inomdepartemental arbetsgruppsom skulle se pä detta förutsättningslöst och lägga fram förslagom hur olikafunktioner vid berörda myndigheier kunde sammanföras. Efterolika överläggningar med slalliga verk slod del klart all del var svårigheteratt fö förståelse för en ny ordning - var och en slog vakl om siu område. Snartkom man dessulom underfund med atl det behövdes en omändring avdepartementsförordningen så atl rekrealionssektorn fördes in under ell ochsamma departement. Trepartiregeringenhann inte genomföra della, men frågan var så långt kommen atl en allmänberedning inom regeringen var bokad i syfte au förulsätlningslöst diskuiera enbällre samordning inom rekrealionssekiorn. När vi nu har en en pari i regeringborde del inle vara några större svårigheter atl komma fram till denarbelsadministraliva ordning som är nödvändig. Det borde dessulom nu varalättare att fö över uppgifter från andra departement till det departement somman anser skall ha ansvaret för rekrealionspolitiken. Den nuvarande regeringenborde således ha alla möjligheler atl lägga fram en rekrealionspoliiiskproposilion. Del är beklagligl om angelägna ålgärder på rekrealionssektornskulle hindras och delvis utebli pä grund av att en komplellerandefrilidspolitisk utredning skall tillsättas. Enannan viktig beröringspunkt i del här .sammanhängd är folkrörelserna och fråganom det ekonomiska stöd som ges lill olika organisationer från ceniralamyndigheier. Här finns en ordentlig kartläggning av vad som gäller på dettaområde som kommundeparlementel har gjorl på iniliativ från trepartiregeringen.Man bör enligt min mening nu kunna koppla ihop de frilidspoliliska ochrekreaiionspoliliska aspekterna när del gäller bidragsgivningen tillfolkrörelserna, och della bör kunna bilda underlag för en ordenllig samordningoch avbyråkratisering, som man förslärker folkrörelsernas roll i delsvenska samhällel. Jagvill mol den bakgrunden fråga jordbruksminisiern om dessa aspekter kommeratlfinnas med i direktiven till den komplellerande frilidspoliliska utredningensom nu håller på all utarbeta. Jagskulleockså vilja velanär man kommeratl kunna lägga fram förslag lill sädana ålgärder som krävsför atl den målsättning som skisserats i rekrealionsberedningens betänkandefrän skall uppnås. Möjligheterna alt genomföra beredningens förslagär givetvis också beroende av alt man skapar en administrativ samordning avrekrealionssektorn inom Rekrealionssektornär uppdelad på flera av departementen, och jag kan ge exempel på detla.Jordbruksdepartementet har t ex. ansvaret för idrotten fr. o. m. 1971 och förfrågor inom rekreationsområdet fr. o. m. äransvarigt för in- och utrikeshandel samt för lotterier. harhandelsdepartementet ansvarat för omräkning av inkomsler av vadhållning vididrollstävlingar och för turismen. ansvararför planläggning och bebyggelse av fritidsanläggningar. Industridepartementelansvarar t ex. för de allmänna riktlinjerna för näringspolitiken och för deregionalpolitiska frågor som rör rekrealionssektorn. a. för sysselsätlningsfrågorna inom den här seklorn. Pågrund av brist pä egna medel, dåliga samordningsmöjligheter samt delvis svagamålformuleringar inom rekreationssektorn har man inom jordbruksdepartementetmött svårigheler all hälla ett samlat grepp om rekrealionsfrägorna liksom allbehålla frågorna inom det egna ansvarsområdet. Handels-, bostads-,industridepartementen m. fl. har genom departementsförordningen vissl stöd förall handha turist- och rekreationsfrågor. Del hela underiältas inte av alldessa departement inte kan få anslag fördetta ändamål utan gemensam beredningmed Eu exempel pä sädana svårigheter är allhandelsdepartementet enligt lokaliseringsstödskungörelsen harmöjligheler atl ge lån och bidrag till rekreaiionsanläggningar. Sedan 1975-1976har dessulom väsentligt utökade möjligheler tillsatsningar på rekreationsområdet inom ramen för turistrådets ärliga anslag omca 25 milj. kn tar vidare ökad del i nordiskt ochinternationellt samarbele inom turist- och rekreationsområdet Pämyndighetsnivå barden tillsalla rekrealionsberedningen varken givits nödvändiglansvar eller möjligheter atl genomföra rekreaiionspoliliska beslutoch spela den förutsatta samordningsrollen. Jordbruksminisiernlog i svarel upp den kompletterande ulredning som beslutade om hösien1978. Om vi går lillbaka till bil. 13 i budgetproposilionen finner vi alljordbruksminisiern då bl. a. skrev följande: 'T enlighet med vad riksdagenframhållit bör en kompletterande ulredning inte fä fördröja åtgärder på deområden där del redan nu finns elt tillräckligt beslutsunderiag." Nuärju det frilidspoliliska fältet myckel brett och omfallande, och myckel fallerinom delta område. Därför vore det olyckligt om den kompletterandefrilidspoliliska ulredningen hindrade att man får gä vidare i sill arbete inomde områden där man kommit långl i sitt planerings- och utredningsarbete. Vidareanslås ett belopp på 1,3 milj. kr. för planering, men det är hell Omen samordning inom det rekreationspolitiska området m.m. Om en samordning inom det rekrea-tionspolitlska området m. m. otillräckligt, och slorovisshet råder hur man skall kunna uppnå de mål som fastställdes i 1975 ärsrekreaiionspoliliska beslut GUNNARBJÖRK i (c): Även jag vill lacka för svarel. Jag lycker alt del präglas av enrelativt positiv inställning i dessa frågor, vilkel jag hälsar medlillfredsslällelse. Enligt min mening var det myckel värdefulll att RolfRämgård framställde den här interpellationen, eftersom del är vikligl all maninför kommande utredningsarbete något vidgar synsättet beträffande de frilidspoliliskafrågorna och rekrealionsfrägorna. Redan1973 och, som jordbruksminisiern nämnde, även 1976 ställdes del i riksdagenkrav pä en bättre samordning av dessa frågor. Trols della hände del ingenlingförrän ireparliregeringen och 1977 log ilu med vissa av de övergripandefrågorna. Den Fälldinska regeringens posiliva inslällning lill folkrörelsernavisade sig ocksä i atl en ulredning fick i uppdrag atl se över hur manprincipielll skall slälla sig lill framlida stöd till folkrörelserna. Delutredningsarbete som utfördes i samarbete mellan statsrådsberedningen ochkommundepartemenlel har uppskallats av folkrörelserna, eftersom del gjordes ensammanställning över det statliga stödet och då utredningen ocksä visadeden stora splittringen pä del här området Splittringen är, som nämnts, slor,och när man studerar de skrifter som framkommil inom kommundeparlementel finnerman att det råder en ganska stor spliiiring inte bara inom myndighelerna utanockså mellan olika myndigheter och mellan olika departement Därförärdel viktigtatl man fören övergripande hanlering av dessa frågor. Deballenom principerna för siatens stöd har väl inte kommil i gäng ordentligt Det endasom har diskuterats är olika typer av öronmärkning och specialdeslineradeanslag lill folkrörelserna. Framför alll ungdomsorganisationerna har riktatstark kritik mot den s. k. öronmärkningen av bidragen. Senast togs frågan upphär i kammaren av i en debatt med socialministern. Orsaken varden alt folkpartiregeringen har fortsatt med öronmärkning av vissaarvfondsmedel, trols all man frän ungdomsorganisationernas sida så starkikritiserat denna öronmärkning. Detär vikligl alt komma ihåg atl en samordning och förenkling av bidragsgivningeninle för försämra stödet till folkrörelserna. I slällel bör man förenkla ochförbäura för organisalionerna. Dagens detaljreglering pä många områden skaparinte bara byråkrati inom stallig förvallning, ulan den skapar också byråkratiinom folkrörelserna själva för au dessa skall kunna klara siatens krav. Ellhundratal personer inom statsförvaltningen torde arbeta med öronmärkningav pengar sann utvärdering och granskning av organisalionernas verksamhel.Dessa resurser skulle kanske kunna användas på eu bätire sätt och så all ocksåfolkrörelserna gagnas. ölägenheternai dag är alllsä dålig överskädlighei, byråkrali, brist på samordning, klarosäkerhet inom organisalionerna om myndighelslillhörig-heten och framför alltsvårigheter för de små organisalionerna. Av inlerpellation framgår med slor tydlighet vilken uppsplittring somförekommer mellan olika departementsområden. Del arbelesom nu pägåri vad avserstatens stöd lill folkrörelserna och principerna härför är avsett all liggalill grund för ell betänkande, som kommer all framläggas . Jaglycker ocksä all del är värt all nolera, all del övergripande ansvar som kommundeparlementelskall ha när del gäller folkrörelsearbelei kanske inle alltid slår igenom somdet borde. Dessafrågor kom att tas upp av i förra veckans finansdebatt. Hanansåg med del bidrag som utgår till folkrörelserna som utgångspunkt atl alltförmyckel pengar anslås lill folkrörelserna. Det är vikligl alt markera all maninle bör föra en debatt frän den utgångspunkten, eftersom folkrörelserna utförett arbete som skulle vara dyrt för stal, kommuner och landsting au självaulföra, om inle folkrörelserna gjorde det. Jag tycker i stället all man börinrikla deballen pä all försöka fö lill stånd en förenkling och bätiresamordning. Man bör absolut inte ifrägasälla det stöd som gär lillfolkrörelserna utan i stället göra en genomgäng av hur de personella resursersom finns utnyujas. Härvidlag lycker jag all del kommande uiredningsarbelel haren myckel stor belydelse. Delfinns också en rad hela organisationsgrupper som slår ulanför del reguljärastödsystemet På jordbrukels område står hela miljörörelsen ulanför reguljärtstöd. Delsamma gäller även kvinnoorganisationerna liksom radio-organisationernaoch en rad andra sammanslutningar som arbelar på del fritids- ochrekreationspolitiska området De borde betraktade som grupp kunna finnas med ielt reguljärt stödsystem. Närdel gäller del kommande utredningsarbetet tyckerjag alt del är vikligl alldella inle begränsar sig till de rekreaiionspoliliska frågorna. Del förekommer,som jag nämnde, en splittring på del frilidspoliliska omrädel,som borde föranledaen ordentlig vidgning av direkliven för ulredningens framlida arbeie. Man börge ulredningen en bredare inriklning än vad som kan ulläsas av svarel päinterpellationen. Dess arbele bör även inrikias på atl bedöma hur den ceniralaadministrationen i stort skall vara ordnad för folkrörelserna. En ulredningrörande den centrala adminislralionen inom friiidssekiorn bör ocksåuppmärksamma hur folkrörelsernas intressen och roll i samhället kan tillvarataspä etl bätire säll än . Den nuvarande splittringen med etl mycket slorlanlal myndigheier som arbetar med folkrörelsefrägor är inte lillfredsslällandevare sig från folkrörelsernas eller frän samhällels synpunkt. Jaglycker slutligen alt del är vikligl i vad gäller såväl de regionalpoliliska ochfrilidspoliliska områdena som folkrörelseområdel all regeringen arbelar medkraft i här aktuella avseenden. Den initiativkraft som prägladetrepartiregeringens lid i vad avser dessa frågor måste få en fortsällning, ochdel är vikligl all arbelei nu går vidare pä olika områden. 0/77en samordning inom det rekrea-tionspoliliska området m. m. Av både och i anföranden framgårtydligt, atl det föreligger elt behov av en ytterligare översyn av dessa frågori syfte all åstadkomma en bäure samordning än f n. Omen samordning inom det rekrea-tionspoUtiska området rn. Del belyste sill anförande bl. a. genom alt nämna de olika departement som har delansvarför dessa frågor. Isamband med beslut om rekreationspolitikens socialamålsättningar m. m. inrättades beredningen för samordning av statens insalserför turism och rekreation, den s. k. rekreationsberedningen. Dess uppgift varalt centralt samordna de olika samhällsinsatserna. Denna beredning har alltsåett viktigt uppdrag. Det kommer också till uttryck i beredningens sammansättning,Slalliga verk som disponerar medel för insatser pä del rekreaiionspoliliskaomrädel är representerade liksom och turistrådet. Enceniral uppgift för beredningen är att samordna användningen av befinlligaresurser för au nå bäsla möjliga effekt. har emellertid utvecklingen visatalt samordningsbehovet på rekreations-och turistområdet är långt större än vadsom förutsattes vid beredningens tillkomst 1remisskörden efter beredningens rapport, som kom , gavs ocksä slarkiuttryck för detla. Del är alltså bakgrunden till atl det kommer all tillsättasen kommilié för en komplellerande översyn. Del står ocksä hell iöverensstämmelse med uttalande i hösias enligt kulturutskottetsbelänkande, som jag vel att personligen stödde. OLLEERIKSSON (c): Jag lackar för del kompletterande svar som statsrådet här lämnade, stillar kanske inte den oro som finns på mänga håll ule i landet, i försiahand hos dem som är berörda av främst de rekreaiionspoliliska frågorna. Jaglänker på många kommuner som finns inom de 25 utpekade primärarekreationsområdena. Där råder mycket slor oro över all man delvis harstoppat upp den här verksamhelen frän regeringens sida. Pä grund av alljordbruksministern inte avser alt nu lägga fram en proposilion i linje medrekrealionsberedningens förslag och om begränsade anslagstilldelningar tillrekrealionsberedningen så väcktes det under allmänna motionstiden en radmoiioner som berör desa frågor. är vi nu mill uppe i behandlingen av dessa motioner, och jagvill inte nu föregripa den debatt som kommer här i kammaren ianslutning lill kulturutskottets belänkande om de rekreaiionspoliliskafrågorna. Jaglackar t v. statsrådet för det här komplellerande svaret, men oron är som sagtstor ute i de primära rekreationsområdena. Många av de berörda kommunernaharunder många är arbetat med planering och utredningar jusl för all följa uppintentionerna i 1975 ärs rekreaiionspoliliska riksdagsbeslul. GUNNARBJÖRK i (c): Efter jordbruksministerns replik efterlyser jag något av denövergripande syn som jag skulle önska all man tillförde deballen införuiredningsarbelel. Jag hoppas alt jordbruksministem tar sig en funderare lillkring det spörsmålet Delär också min förhoppning all regeringen i samband med del utredningsarbete sompågår inom kommundeparlemenlels ram på olika områden inom folkrörelsesektornsamordnar de aktiviteterna med det kommande utredningsarbete somjordbruksminisiern har aviserat Vi bör kanske komma ihåg alt vi här diskuterar frågor som många gångerinle låter sig bedömas från en enda utgångspunkt och inte heller adminislrerasav en och samma instans. Det gäller inle bara frågan om alt la ett samlal greppi ansvarshänseende. Siatens hantering av turist- och rekrealionsfrägorna måsleocksä fungera praktiskt Vilkaadministrativa lösningar man än väljer sä uppkommer gränsdragnings-ochsamordningsproblem. Vi fär därför akta oss för alt tro all man kan lösaproblemen genom all föra samman alll som gäller fritiden under en hatt Mensamtidigt vill jag än en gång understryka att den cenirala administrationen avturist- och rekrealionssektorn bör kunna effektiviseras och utnyttjasrationellt Det blir en uppgift för den aviserade ulredningen atl lägga framförslag om della. 0/7?en samordning inom det rekreationspolitiska området m. m. Överiäggningenvar härmed slutad. §3 Föredrogs och hänvisades 1978/79:96 och 97 lillförsvarsulskottet §4 Föredrogs och hänvisades 1978/79:15 lillkonslilutionsutskotlei §5 Föredrogs men bordlades åter Skatleulskollels belänkanden /79:31-33Justitieuiskollets betänkanden /79:20-24 belänkande1978/79:16 Ulbildningsutskollels belänkanden /79:19-22 Näringsulskottetsbelänkanden /79:22-26 Civilutskollets belänkanden /79:12-18 §6 Föredrogs och bifölls Inlerpellalionsframställning 1978/79:155 §7 På hemslällan av lalmannen beslöt kammaren att ajournera sinaförhandlingar lill , dä de till dagens bordläggning anmälda uiskoiisbetänkandenaväntades föreligga. §8 Förhandlingarna återupptogs . §9 Anmäldes och bordlades 1978/79:30 med anledning avmotioner om realisationsvinsibeskattningen 1978/79:19 med anledning av proposilionen1978/79:100 i vad däri behandlas frågan om inrällande av rällsavdelningar vidlänsstyrelserna jämte motioner §10 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande inlerpellation somingivits lill kammarkansliet 1978/79:156av () lill socialministern om skälen för lillsältning av enulredning om kontraktsvård: I en lagrådsremiss har regeringen nu lagilslällning lill frågan om värd ulan samtycke inom socialijänsi och sjukvård. Vidgranskning av lagrådsremissen finner man att socialminislern på flera punkiergåtl ifrån del förslag i frågan som framlades av en särskilt tillkallad arbetsgruppi i betänkandet Vård utan samtycke inom socialvård och sjukvård. Sedansocialministern dessulom nu tillkallat en särskild utredningsman för att ulredafrågan om s. k. kontraklsvård anser jag, all socialminislern steg för steg hargäll ifrån socialulredningens slulförslag i denna fråga och också gäll ifrånden kompromiss, som den särskilt tillkallade arbetsgruppens förslag har ansettsutgöra. Socialuiredningenfann i sill slutbetänkande, SOU 1977:41, beiräffande tvångsåtgärder mol vuxna"atl med en förfaltningsstyrd samverkan mellan ochsjukvården är sjukvårdslagstiftningens bestämmelser om vård ulan samtycke tillfyllest". avsåg med sina förslag således inle alltillämpningsområdet för LSPV skulle vidgas och föreslog därför heller intenägon ändring av lagen. Bakomdenna ståndpunkt har socialarbetarnas ideella och fackliga organisationerstått i närmare tio är. De har ocksä som bekant på olika sätl gett utlryck fördenna sin uppfalining i den allmänna deballen. De fackligacentralorganisationerna, LO, TCO och /SR, har genom sina ledamöler isocialuiredningen företrätt samma uppfattning. Mänga väntade sig därför allsocialulredningens slutförslag i denna fråga snabbt skulle leda lill proposilion. Trepartiregeringenvalde emellertid au lillsälla den särskilda arbetsgruppen, som inledningsvisberörts. Gruppen bestod av några depariemenisijän-stemän, men i enreferensgrupp ingick företrädare för de fyra stora poliliska partierna och förbl. a. de fackliga centralorganisationerna. Arbeisgruppens förslag innefattade endasi vuxna,men gruppen menade alt remissutfallet på socialuiredningen klart visade, atlulredningens förslag till åldersgräns vid för lagen med särskildabestämmelser om vård av underårig visal sig vara för läg. Gruppen förordadedärför all värd enligl lagen skulle kunna inledas även efter 18 ärs ålder, menframhöll i denna fräga bl. a. följande: "Detbör emellertid enligt vär mening inle komma i fräga all låla vården pågå medstöd av den särskilda lagen längre än lill dess den unge fyllt 20 åt" Arbeisgruppensförslag avseende vuxna presenterades i ell fullständigl forslag till Lag ompsykiatrisk vård och vård av missbrukare i vissa fall, LPM, som föreslogsersälla den nu gällande Lagom beredande av sluten psykiatrisk värd i vissafall. Sammanfattningsvis innebar arbeisgruppens förslag beträffande vuxna atlnyklerhelsvårdslagen skulle upphöra alt gälla, all ivångsin-lagning avseende vuxnamissbrukare av alkohol och narkotika skulle regleras i en särskild 2 § och intesom i gällande lag i I §, att frågan om frivillig värd eller s. k.kontraklsvård ej skulle lösas i della sammanhang och alt reformen skulle följasupp av en pariamentarisk ulredning. Auarbeisgruppens förslag hade karaktären av en informell kompromiss itvängsäigärdsfrägan framgick bl. a. av all socialminister ,sedan den nuvarande regeringen lillirält, ullalade sin lillfredsslällelse överall ivängsåtgärdsfrågan inom socialvården nu var på väg mot en lösning bakomvilken stod en bred majoritet Närregeringen lill lagrådet överlämnade sina förslag tilllagstiftning innehöll detla förslag på främsi tre viktiga punkier avvikelserfrån arbeisgruppens torslag. Fördel forsla föreslår regeringen nu alt vård av ungdomar enligt I § punkl 2 lagenom vård av unga skall kunna pågå lills den unge är och sex månadergammal, dvs. all beslutet om vården skall fallas innan den unge fyller 20 åroch all den därefter kan pågå lills omprövning skall ske. Fördel andra föreslär nu regeringen ell lillägg i 2 S LPM av innebörd altmissbrukare skall kunna Ivångsiniagas, även om han inte kan anses lida avsjukdom som avses i I ij. Detla förtydligande innebär att socialminislern pådenna punkt nu går definitivt emot socialutredningens majoritetsförslag. Fördet iredje föreslår regeringen vidare elt lillägg i 2 § LPM av innebörd allskyddel för annans personliga säkerhet eller hälsa skall vara indikation förmissbrukarna. Härulöverhar regeringen tillkallat en ulredning om konlraklsvård. Avdirektiven framgår atl utredaren skall "gå igenom de verksamheter medinslag av kontraklsvård som förekommer inom såväl nykterhets- somnarkomanvård. Med ledning av denna översyn bör utredaren dra upp riktlinjernaför hur en missbruksvård med inslag av kontrakt skulle kunna utformas.Utredaren bör särskilt beakta räilssäkerheisaspekier-na när del gäller alt angevilka former av verkningar överenskommelsen bör ha samt vid vilka insiitulionervärden bör kunna bedrivas. finnaatl kontraklsvård bör innesluta möjligheter lill tvångsåtgärder, bör utredarenlämna förslag lill behövlig lagreglering. Uppdrageibör redovisas i sådan lid att eventuella åtgärder kan genomföras somden nya socialtjänsllagsliftningen träder i kraft." Enliglmin uppfattning, och jag vill framhålla att den delas av i stort sett samtligaklient- och socialarbelarorganisationer i landel, innebär detta regeringensförslag sammantaget alt en "ny nykterhetsvårdslag" vidgad lill altgälla också narkotikamissbrukare nu förs in i den förändrade lagen om beredandeav sluten psykiatrisk vård.