prot · G209154 · 1978-12-31 00:00:00 — Men jag kan lova socialministern att viåterkommer med dessa förslag. Bostadsbidragenär också en viktig del i familjepolitiken. Förutom att delta bidrag har en inkomsiuijämnandeeffekt utgör det också en grundläggande förutsättning för barnfamiljer ochfamiljer m2d små och medelstora inkomster atl kunna inneha en god bostad. Engod bostad är därtill en av de viktigaste grundstenarna för ett socialtinnehållsrikt familjeliv. Tyvärrmåste vi också här konstatera att den borgeriiga majoriteten har avvisatförslag från oss socialdemokrater om en förstärkning av bostadsstödet lillsåväl ensamstående som barnfamiljerna. Bostadsstödet har under de år som deborgerliga regeringarna har haft ansvaret reellt sett urholkals och försvagats.Stödet har inte i tillräcklig utsträckning anpassats lill inflationsutvecklingen.Det har bl. a. inneburit att omkring 90 000 hushåll har hell förlorat sin rätttill bostadsbidrag, och ytterligare många hushåll har fött sina bostadsbidragkraftigt försämrade. har tydligen varit viktigare för de borgeriiga partierna atl indexregleraskalleskalorna och därigenom skydda de mest utpräglade höginkomsttagarna molprisstegringarna än att skydda barnfamiljernas ekonomiska standard. Menvi lovaräven i delta avseende alt återkomma med förslag som innebärförbättringar för barnfamiljerna. Ävenpå en rad andra områden har våra förslag röstals ned. Det gäller exempelvisvåra förslag om ökade insatser på skolans område för atl skapa den arbetsro somså väl behövs, det gäller det omfattande åtgärdsprogram som vi föreslagit isyfte att förebygga den sociala utslagningen, och del gäller förslag på detarbetsmarknads- och näringspolitiska området som skulle ha minskatarbetslösheten, inte minst ungdomsarbetslösheten. Vårtförslag om höjda barnbidrag med . är tillsammansmed skattefrågorna uppskjutet till en senare behandling, . a.barnfamiljerna finns del anledning hoppas att dessa socialdemokratiska förslagkommer alt vinna bifall, eftersom vårt skalleförslag och vårtförslag om höjning av barnbidraget verkligen kan motverka en Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer, m. m. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer, m. m. del av denstandardsänkning som barnfamiljerna har fått uppleva under de borgeriigaregeringsåren. Enstudie av exempelvis metallarbetarnas standardutveckling visar nämligen alt dehar fött uppleva en minskning av den realt disponibla inkomsten på . på de då de borgeriiga haft ansvaret för politiken i landet. Omde socialdemokratiska förslagen när det gäller inkomstskatten, barnbidragen ochbostadsbidragen hade genomförts, skulle samma metallarbetarfamilj ha haft enreal, disponibel inkomstökning på . i jämförelse medförhållandet 1976. Del här exemplet visar att små och medelstora inkomsttagarehar förlorat på den borgerliga politiken. Så gott som samtliga barnfamiljer harfött sin standard sänkt. Svångremspolitiken har på etl ensidigt sätt drabbat deekonomiskt sämst ställda grupperna i samhället, inle minst barnfamiljerna. Allaär vi medvetna om alt barnfamiljernas standard i mycket hög grad är beroende avsamhällets stöd i form av barnbidrag, bostadsbidrag och matsubventioner. Det ärdärför oroande att man från olika håll och inte minst från arbetsgivarhåll i hätskakampanjer ifrågasätter dessa stödinsatser, och allmänt för man fram krav somskulle leda till en allvariig social nedrustning. Detär naturiigtvis ingen tillfällighet atl sådana förslag framförs nu och all vifår höra krav på all man skall minska den gemensamma sektorn och minskainsatserna från samhällets sida. Del är ulan tvivel så att de undergrävdastatsfinanserna skapar en grogrund för reaktionära opinioner, som går ut på allvi inte har råd att upprätthålla solidariteten i samhällel. Sådanayttringar måste med kraft bekämpas. För oss socialdemokrater är solidaritetenmed de svaga i samhällel en ledstjärna för vårt arbete. Det behövs nämligeninte minskade insatser från samhällets sida, ulan tvärtom ökade insatser, föratl vi skall fö ell bättre, jämlikare och rättvisare samhälle. Påfamiljepoliiikens område anser vi att de resurser som kan avdelas förfamiljepolitiska insatser i första hand skall satsas på en förbättring av delkontanta stödet i form av barnbidrag och bostadsbidrag, en successiv utbyggnadav föräldraförsäkringen samt en utökad statlig bidragsgivning lill kommunernaför barnomsorgens fortsatta utveckling. En sådan politik främjarbarnfamiljernas situation i vårt samhälle. Strävan atl åstadkomma goda uppväxtvillkor för barn berör många olikaområden av samhällslivet. Den kan inte begränsas lill det ekonomiska stödettill barnfamiljerna. Barnens levnadsvillkor måste också uppmärksammas ibostadspolitiken, i skolpolitiken, i fritidspolitiken och iarbetsmarknadspolitiken, dvs. på alla områden i samhällslivet. Förcenterpartiet är del en självklar utgångspunkt alt i dagens debatt sättabarnens bästa i förgrunden. Mol den bakgrunden har vi utformat våramotionsförslag, som skall ta ställning till. Del familjepolitiskareformarbetet har pågått under en lång följd av år. Barnbidragen ochbostadsbidragen lill barnfamiljerna syftar till att garantera barnfamiljerna engod materiell standard. Denna materiella del av barnens uppväxtvillkor är utantvivel myckel viktig, men vi måste också alltmer uppmärksamma deicke-materiella faktorer som bidrar till barns och föräldrars välbefinnande. Föräldrarnaslånga res- och arbetstider leder till ännu längre visielsetider för barnen ibarnomsorgen. visade ju på - och det harsocialministern fömi här berört-alt drygt hälften av barnen i daghem ochfamiljedaghem har visielsetider på minst nio limmar per dag. Detla gäller ocksåde minsta barnen. av barnen har visielsetider inom barnomsorgen somöverstiger . En intressant iakttagelse är atl barn tillensamstående föräldrar har de längsta visielsetiderna. Barnens långavistelselider inom barnomsorgen visar klart på behovet av att ge barn ochföräldrar mer tid för samvaro. Delnuvarande familjepolitiska stödet över föräldraförsäkringen leder tillojämlikhet. Som mest skiljer det, enligt det förslag som finns, över 55 000kr. mellan högsta och lägsta ersättning frän föräldraförsäkringen, dvs. Alt ytteriigare vidga denna ojämlikhet är något som vifrån sida inte kan acceptera. Jagvet inle om del varde här skillnaderna som tänkte pä när hantalade om solidariteten med de svaga i samhällel. Över200 000 kvinnor med barn arbetar med vård av barn i hemmet.Skälen härtill är flera - del vet vi. En del gör del därför alt arbete inlefinns att få, medan andra inte kan förvärvsarbeta därför all barnomsorgsplatssaknas. Andra har frivilligt valt all arbeta med värd av eget barn i hemmet.Dessa 200 (X)0 kvinnor och familjer missgynnas av del nuvarandefamiljepolitiska stödet över föräldraförsäkringen. De för heller inte del av desubventioner på . per plats och år som utgår till debarnfamiljer som har fött barnomsorgsplats. Bakomdessa siffror ligger en gigantisk snedfördelning i vårt samhälle som inte haruppmärksammats i tillräcklig utsträckning. De kvinnor med små barn som stårutanför arbetsmarknaden är som regel inte gifta med högavlönade män. De äroftast hustrur till låg- och medelinkomsttagare. De familjer där båda makarnaförvärvsarbetar och har barnomsorgsplats är inte alls regelmässigtlåginkomsttagare. 1 själva verket saknar den nuvarande familjepolitiken nästanhelt utjämningseffekter. Fråncenterns sida föreslår vi införande av en vårdnadsersältning. Den ger för detförsta barn och föräldrar mer lid för samvaro. För det andra ledervårdnadsersätlningen till ekonomisk utjämning. För det tredje innebärvårdnadsersätlningen all samhällel visar sin uppskattning av det arbete medvård av små barn som utförs i hemmen. Vihar föreslagit att en vårdnadsersältning införs från 1980.1 ett första stegbörden utgå och kunna tas ut lill dess att ett barn uppnår 18månaders ålder. I en kommande etapp bör den byggas ut så att den gäller lilldess alt barn uppnår ålder. Vårdnadsersätlningen skallknytas till garantinivån inom föräldraförsäk- Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. ringen, vilken i sin turskall knytas lill basbeloppet. Därigenom höjs även den lägsta ersättningen påsamma sätt som den högsta ersättningen nu höjs. Vi har även begärt förslag omatt vård av barn i hemmet skall ge poängår inom ATP för att inle pensionsskyddetskall urholkas för de hemarbetande. Jagvill betona att vi inte ser någon motsäuning mellan vårdnadsersätl-nmgen och enutbyggd barnomsorg. Vi ser detta som två kompletterande delar genomfamiljepolitisk helhetssyn. Det är ett felaktigt påstående när man iblandframställer vårdnadsersätlningen som ett hemmafrubidrag. Vårdnadsersätlningenskall i själva verket utgå även till de föräldrar som väljer att arbeta påheltid och kan då användas som stöd för barnomsorgskostnader. Vårdnadsersätlningenligger inte heller på en nivå som ersätter en heltidsinkomst och medfördärigenom inte att kvinnor av ekonomiska skäl behöver känna sig tvingade attstanna hemma. Vårdnadsersättningenger valfrihet au vårda barn i hemmet på heltid, arbeta halvtid, arbeta sexlimmar eller arbeta . Helårskostnadenför reformen blir drygt 900 milj. kr., men av dessa går tillbaka i formav skatt. Vi har, , föreslagit atl vårdnadsersättningen skallfinansieras inom ramen för de medel regeringen vill lägga på enmarginalskattesänkning. Genom att införa en vårdnadsersältning ökar vi stödettill barnfamiljerna, vilket medför en viktig fördel-ningspolitisk effekt. Deltaär inle någonting nytt. uttryckte sin förvåning över att viplötsligt blivit så frikostiga atl vi nu vill införa en vårdnadsersältning.Denna fråga drev vi redan i trepartiregeringen, men vi tog den i tre etapper.Första steget var en utökning äv liden för föräldrapenning från sju lill niomånader. Det andra steget var föräldraledigheislagen, och det tredje var att viskulle kompensera del inkomstbortfall som uppstår om man utnyttjarledighetslagen. Den kompensationen uppnår vi genom vårdnadsersättningen. Riksdagsmajoriletenav socialdemokrater, folkpartister och kommunister kommer, om de följerulskottsmajorileten, alt avslå kravet på en vårdnadsersättning. Jag noterarall del inle är omtanken om barnen som gör alt man avvisarvårdnadsersätlningen. Barnfamiljerna har anledning känna sig besvikna på dessapartier, allra helst som partierna överger tidigare positioner. Socialdemokraternakritiserade oss hårt för atl vi inle knöt någon ekonomisk ersättninglill föräldraledigheislagen. De hävdade att särskilt de ensamståendeföräldrarna skulle missgynnas. Jag framförde då all vi var medvetna om dennabrist och avsåg alt följa upp reformen med ekonomisk kompensation.Vårdnadsersätlningen ger Just ekonomisk kompensation upp till en årsinkomst på54 . för dem som förkortar sin arbetstid till sexiimmarsdag. Jag ställerdärför frågan: Varför vill socialdemokraterna nu neka småbarnsföräldrarnaekonomisk kompensation när de vill förkorta sin arbetstid? Det är väl ändå inleav omtanke om barnen som ni gör det? Jagvill också ställa frågan hur socialdemokraterna kan acceptera den ekonomiska snedfördelning som föräldraförsäkringen och barn- omsorgsuibyggnaden lederfram till. Har ni numera hell övergett jämlikhetspolitiken, eller menar ni atljag har fel i sak med mitl påstående om en gigantisk ekonomisk snedfördelning? Jagvill också ställa en fråga lill . I slutelav 1960-ialel,jag troratt. det var 1968, väckte och , då partiledare ifolkpartiet, en gemensam motion om vårdnadsersältning. Del fanns då en gemensamsträvan att genomdriva en vårdnadsersältning. Vi har sedan under årens loppväckt gemensamma motioner i denna fråga. Vi skrev även in iregeringsförklaringen atl frågan om utbyggd föräldraförsäkring ochvårdnadsersältning skulle lösas. Hela liden stod omtanken om barnen i centrumför oss. Jag vill nu fråga varför del som var högsta visdom förpartiet i börian på 1970-lalet är omöjligt. Närdel gäller reglerna för den nionde månaden, där man nu ändrar så alt den blirinkomsirelalerad, sade att det har varit svårt alt förklaravarför man endast förgaraniibeloppet . förden nionde månaden. Nej, GabrielRomanus, det är inte alls svårt alt förklara. Det är myckel svårare atlförklara varför en person har . i ersättning för alt vårda barn och enannan har . Det är det som är svårt att förklara. Med det anförda ber jag atl fö yrka bifall lill reservation nr 1 vidsocialutskottets belänkande nr 44. Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. Del är utmärkt all regeringen nu tillkallat en kommitté för atl se överstödet till barnfamiljerna, med särskild inriktning på flerbarnsfamiljernassituation. I direktiven framhålls att kommittén också bör beakta vad som kommerfram vid riksdagsbehandlingen av dessa frågor. De jag har lill miltförfogande medger inte någon närmare redogörelse för de helt absurda och fögasociala konsekvenserna av de gällande reglerna för existensminimum,bostadsbidrag och inkomstbeskattning. Jag hänvisar därför till våra motioner nr1108 och 2101. Låtmig ändå, herr lalman, med hjälp av en tablå på kammarens TV-skärm erinra omvilka bruttoinkomster som barnfamiljer med bara en förvärvsinkomst och normalhyra behöver för all nå över existensminimum. Ensamföräldrarna har i denhär tablån antagits ha så lågt underhållsbidrag all det endast motsvararbidragsförskottet. Deras barntillsynskoslnader har anlagils motsvaraKommunförbundets rekommendationer. Tablånvisar all en ivåföräldrafamilj med ell barn behöver , med tre barn . och med fem barn . i inkomst för au kunna kravla sig överexistensminimum. Eftersom rätten atl begära existensminimum, dvs. alt begäraextra avdrag för nedr.att skatieförmåga, är en av myndigheterna myckel välbevarad hemlighet finns del miu i vår svenska välfärd betydande öar av barnfamiljermed slora ekonomiska problem, även om dessa familjer på papperet skulle hahyggliga inkomster. Tablån visar också alt ensamföräldrar bara behöver hainkomster på . för alt nä över existensminimum,detta vare sig de har etl, tre eller fem barn. Anledningen till det är främstatl underhållsbidraget varken Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. beskattas eller medräknasvid inkomstprövningen av bostadsbidragen. Del innebär att mångaflerbarnsfamiljers förtvivlade fråga, om de skall behöva skilja sig för attöver huvud laget få ekonomin att gä ihop, dess värre inte är obefogad.Situationen blir inte heller ljusare om båda föräldrarna skulle förvärvsarbeta. tablå som visas på nu har mannen antagits ha vanligindusiriarbeiariön, , och hustrun . Ingen som helstbarnlillsynskoslnad har frånräknats. Den här tablån visar att behållningen avhustruns förvärvsarbete efter skall och bortfallande bostadsbidrag blir mindreJu fler barn som finns i familjen. Eltbarnsfamiljen får behålla nära 31 000kr., irebarnsfamiljen . och fembarnsfamiljen bara 22 000 kr.Tar man dessutom med i bilden all flerbarnsfamiljerna hade varit berättigadetill existensminimum om endast mannen hade förvärvsarbetat, skulle lönsamhetensmälta samman ytteriigare. Behållningen av hustruns . blir då alltjämt31 . i eltbarnsfamiljen, endast . i irebarnsfamiljen ochO i fembarnsfamiljen. Då har ändå inga som helst barntillsynskostnader räknatsifrån. Hur flerbarnsfamiljerna än bär sig åt saknar de förmåga att av egenkraft behålla eller förbättra sin standard. Låtmig, herr lalman, för att vinna lid be den kommitté som tillsatts för att seöver de här frågorna atl också studera protokollet från interpellalionsdebattenmed bostadsminister här i kammaren. Där kom del klart framalt marginaleffekter och t. o. m. direkta Pomperipossaeffekter, därflerbarnsfamiljerna avhänds merän hela inkomstökningen i form av skatt ochbortfallande bostadsbidrag, brer ut sig alltmer. Del anförda visar allinkomsten myckel dåligt avspeglar barnfamiljernas ekonomiska bärkraft. Detvisar också att de barnfamiljer som har sämst ekonomisk bärkraft i förhållandelill sin inkomst drabbas av de allra mest orimliga marginaleffekterna och harsvårast att av egen kraft behålla eller förbättra sin standard. Jag hoppasdärför atl det skall vara den tillsatta kommittén obetaget atl försöka minskarundgången inom skatte- och bidragssystemet genom atl söka bättre anpassa ocksåbeskattningen till faktisk skatteförmåga så som sker förensamföräldrarna. 1 regeringsdeklaration utlovades elt vårdnadsbidrag lillsmåbarnsföräldrar så utformat, atl det skulle främja valfrihet ochjämställdhet. Många fick väl en föraning av hur det skulle gå med detla löftenär vid sitt tillträde till statsministerposten nämnde familjepolilikensom elt område där hade särskilt mycket gemensamt medsocialdemokraterna. De propositioner som framlagts har inle hellerinnehållit ett ord om någon vårdnadsersättning. Tvärtom har regeringenframlagt kostnadskrävande förslag om sådana utbyggnader av föräldraförsäkringensom ytterligare skulle missgynna alternativet egen vård av barnen. Deföräldrar som avslår från sin lön för au själva sköta barnen måste med fogundra vad det ligger för konstig rättvisa i att de förväntas klara vården avsina barn året runt utan minsta ersättning från samhällets sida,medan de om de förvärvsarbetade skulle fö nära nog full kompensation för Socialministernmedgav atl del var angeläget med större rättvisa mellan dem som får plats förbarnen i den kommunala barnomsorgen och dem som inte får det. Men det räckerinte längre med vackra ord. Det är hög lid att vi går lill handling och sertill atl vi får en större rättvisa och en större valfrihet. Regeringenhar tillkännagivit au den skall ta upp överläggningar med ometl nytt utbyggnadsprogram för barnomsorgen för perioden , då etappen100 000 nya daghemsplatser skall vara klar. Detta är i och för sig naturiigtoch riktigt. Men hur skall man inför nästa utbyggnadsperiod, dä det kvarståendebehovet av barntillsyn Ju skall tillgodoses, kunna veta något om detverkliga behovet, om inte småbarnsfamiljerna får en rimlig chans atlvälja? Enbarnslugeplats för de minsta barnen beräknas kosta ca . , ochen familjedagshemsplats ca . Men de föräldrar som avslår frän sin lönför atl själva ta hand om barnen får ingen som helst motsvarande kompensation.Tvärtom ungkarisbeskaiias också barnfamiljer med bara en inkomst. Deföräldrar som själva måste bekosta en privat dagmamma eller en ersättare hemmaför inte ens dra av dessa för inkomsternas förvärvande nödvändiga utgifter,vilket i sin lur innebär all arbetsbytet sällan går ihop ekonomiskt eller atlman måste anlita svart arbetskraft, vilket sker i stor ulslräckning. Dennautomordentligt orättfärdiga familjepoliiik härlett lill all många av tvingandeekonomiska skäl måste anlita den kommunala barnomsorgen, även om de hellreskulle vilja sköta barnen själva eller välja andra barntillsynsformer. Det hari sin lur lett till så stora köer i den kommunala barnomsorgen alt många somutomordentligt gärna skulle vilja använda den vårdformen förgäves får vänta påplats. Ändåvet vi att är hell avgörande för barnens hela kommande liv. Vivet också au det finns ett mycket starkt samband mellan harmonin hosföräldrarna och harmonin hos barnen. Bara detta borde vara anledning nog attsöka uppnå - inte motverka - en förbättrad valfrihet för småbarnsfamiljerna. Statensbidrag till barnomsorgen stiger myckel snabbi, från nuvarande 2,7 miljarder medhela bara under nästa budgetår. Med oförändrade regler ochoförändrad utbyggnadstakt skulle det vara uppe i nära 8 miljarder. Vimenar att en del av den ökningen bör las i anspråk för en successivt utbyggdvårdnadsersältning. Försl när vi får en rättvisare familjepolitik vet vi hurstort behovet av barnomsorg är. Del behovet skall självklarttillgodoses . Viföreslår därför atl en skattepliktig vårdnadsersältning på . , införs för alla barn som föds och senare.Vårdnadsersätlningen skulle lill en början utgå lill dess au barnet blir 18månader men successivt utsträckas till atl gälla barnets tre första år. Vidarekräver vi all man skall ha räu atl räkna ATP-år för vård av egna barn och skall ha rätt att dra av nödvändiga och styrkta barntillsynskostnader. Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. menar atl del skulle kunnamöjliggöra en uppräkning av föräldraavgifterna i den kommunia barnomsorgen,vilket skulle minska behovet av statsbidrag utan att därför försämrasituationen för de familjer som utnyttjar denna vårdform. Vi anser del mer angelägel atl nu börja utveckla envårdnadsersältning än atl övergå till full inkomstbortfallsersättning för dennionde månaden i föräldraförsäkringen. Det förslag till vårdnadsersältning somvi lägger fram skulle för nästa budgetår innebära ytterst marginella kostnader.Fullt utbyggd skulle vårdnadsersätlningen vara och kosta ca2,brutto. Om man lar hänsyn lill all en betydande del av detbeloppet skulle återgå i form av skatt och reducerade bostadsbidrag samt - inleminst - att trycket på den kommunala barnomsorgen rimligtvis skulle minska,blir kostnaderna betydligt mindre, om det ens blir några kostnader. Det äralltså helt fel all motivera motståndet mot en vårdnadsersättning med att detinte finns ekonomiska möjligheieratt nu gå in för en sådan ersättning. Vidarehar vi föreslagit en minimisiandardgaranti för småbarnsföräldrar-detta för altge också ensamföräldrar och andra föräldrar i små ekonomiska omsländiijheiermöjlighet atl välja mellan atl själva vårda barnen eller atl hel-resp.deltidsarbeta. Om inle underhållsbidrag, bostadsbidrag och andra inkomsterräcker till, bör skjuta lill del belopp som krävs föratt enskälig minimistandard skall uppnås. Vi föreslåratt denna garanti till en börjanskall gälla familjer med minst elt barn eller familjer med minsttvå barn under skolåldern. Det skulle innebära förhållandevis små ekonomiskatillskott även fördeensamföräldrarsom bara har bidragsförskott ochbostadsbidrag. Eftersom alternativet ofta är den betydande daghemssubventionsom måste göras, skulle en inkomsigaranii av detla slag både trygghetsmässigtoch samhällsekonomiskt ha fördelar. Delförvånar mig myckel all de partier som så ofta talar om solidaritet ochinsatser för de svagaste ställer sig så kallsinniga till det här förslagel. Attblint fortsätta med atl ensidigt gynna den kommunala barnomsorgen är inte barainhumant utan också utmanande, och det är del dyraste tänkbara alternativet.En sådan politik skulle även diskriminera de större barnfamiljerna, som sällankan utnyttja daghem eller familjedaghem, vilket ytteriigare belyserkortsikiighelen i en sådan lösning. Del är således hög lid att äntligenmyndigförklara barnfamiljerna. Med det anförda yrkar jag bifall till de vid socialutskottetsbelänkande nr 44 fogade reservationerna 2 och 3. INGA (vpk): I propositionen 168 föreslås en rad förändringar i föräldraförsäkringensom vpk tycker är bra, eftersom de går i en riktning som vpk förespråkat sedanlänge. Man föreslåratt kvinnorsom på grund av arbetets art inte kan fortsättamed sina normala arbetsuppgifter i graviditetens slutskede skall fö räu tillomplacering på arbetsplatsen med bibehållen lön. I de fall omplacering inte ärmöjlig skall havandeskapspenning utgå. att föräldrapenningenförlillföllig vård av barn skall utgå under per barn och år ochall åldersgränsen för föräldrapenning höjs från 10 till . Även förslagelom all öka antalet dagar med föräldrapenning i samband med adoption av barn somär är positivt. Mensom sina föregångare har den nuvarande regeringen svårt atl nå ända fram. Delär svårt all förslå varför regeringen, när man nu föreslår en utökning avantalet dagar för tillfällig vård av barn till 60, inte tar steget fullt ut ochi försäkringshänseende Jämställer barns sjukdom med sjukdom som drabbar deförsäkrade, dvs. Det kan, som socialministern också påpekade,bara röra sig om ett relativt litet antal fall där del blir aktuellt medföräldrapenning för tillfällig vård av barn på grund av barns sjukdom i mer än60 dagar under etl år. Den siatsfinansiella aspekten är alltså av myckelunderordnad betydelse. Däremot skulle del säkeriigen vara av myckel storbetydelse för de berörda familjerna om rätlen till föräldrapenning utsträcktesytteriigare.