prot · G209137 · 1978-12-31 00:00:00 — Menlät mig ocksä säga något om vpk:s förslag, för att förklara varför vi anser allde inte handlar om löntagarfonder. Det gäller alliså löntagarnas möjligheleratt, i vad man kallar en samhällsfond, ulifrån påverka investeringarna ochkapilalanvändningen. I den delen är del bara en varianl av vårl förslag om enstmklurfond, och det skall vi diskulera här i senare i vår. Då ärJörn välkommen med både anslutning till och synpunkter på deltaförslag. Vidaregör vpk del hela onödigt krångligt för sig genom att föreslå alt partielsvarianl av samhällsfond skall la över kommunernas uppgifter inom barnomsorgen,kollektivtrafiken m. m. Det är bara uttryck för den vanliga förvirringen i erpolitik, men det är åtminstone ett utmärkt argument för att avslå denna vpk:sunderliga konstmktion. Fonden skulle syssla med investeringar i indusirin ochbygga barndaghem - kan del vara någon rimlig uppgift fören och samma institution?Det sköter väl kommunerna. Man skall se till att de har pengar till del istället - det är vår uppfattning. Denandra delen - om hur del här skall finansieras - är eu gammalt mysterium somvpk ofta förelägger oss. I det här fallet består mysteriet i alt man säger atthär skall nu skatterna på vinster och förmögenheter höjas med 5miljarder kronor för att finansiera den här fonden. Jag lycker också all detkan finnas anledning att framöver fundera pä Löntagarnaoch kapitaltillväxten m. m. Löntagarnaoch kapitaltillväxten m. m. vinstutvecklingen iförelagen - och vi har lagt fram förslag om skärpning av förmögenhelsskaiien -men vi lever ändå i , . Att med anspråk på något mått avförnuft och hederlighet påstå att vi ärligen skall kunna höja skatterna så allde ger staten 5 miljarder till går inte - del faller näsian pä sin egenorimlighet ,herr lalman, är förklaringen lill att vi har förenat oss med de borgeriigapartierna om all yrka avslag på vpk:s förslag. Menåterkom till en diskussion om löntagarfonderna, , den dagriksdagen skall behandla etl sådant förslag. Det finns inle . Cenlernsförslag om akliesparklubbar är i sin del en lika mystisk och underlig varianlav hela idén som vpk:s förslag om samhällsfonder. (vpk): Jag skulle kunna använda liden till all vara mycket personligt elak motKjell-Olof , men det tjänar liksom inte syftel med den vikliga fräga somvi skall debattera. Detvarju sä, - erkänn del! - att du inle hade tänkt gå upp idenna debatt Ditt inlägg var så dåligt därför att du inle hade förberett dig.Frågan var så oinlressani för dig, alt du inte hade tänkt blanda dig i debattenom den. Men blev du tvungen all göra del, och del var därför du måsteangripa mig sä personligt och lala sä övermaga och hånfullt om vårt parti ochsäga alt del partiel står vid sidan av arbelarrörelsen -du identifierar digsjälv och dill parti medarbeiarrörelsen,somomarbelartörelsen inle innehöllnågra andra människor än partiansluina socialdemokrater, vilket du vet att dengör. Du vel att del inom dill egel parti, bland de slora mängder människor somfinns där, också råder olika åsikter. Det finns folk som är mer eller mindreradikala i olika frågor,och vi vel att löntagarfondsfrägan aren fråga somligger lill diskussion. Del är därför denna diskussion är inlressanl. Fördelärju så, KJell-OlofFeldl,allomman verkligen vill skapa en stor folkmajoritet,en stor rörelse bland de arbetande människorna för en stor och angelägensamhälls-reform, så skall man inte liga om den, dä skall man inle skriva bortden med fem rader i etl utskottsbetänkande, ulan då skall man tala om den vidalla tillfällen som bjuds, delta i diskussionen. Så har vi också gjorl i vårtparti. Vårt folk ute på arbetsplatserna har deltagit i de studiegrupper som harbildals för denna fräga ule i arbelarrörelsen, i den fackliga rörelsen. De haravgivit sina kritiska synpunkier och sina posiliva uppskattningar, där deansell sädana motiverade. Vi anser nämligen all lönlagarfondsidén är en storoch viklig fråga, en stor och positiv lanke. Men vi måste föra en konstruktivdiskussion om hur löntagarfonderna skall se ul, därför att de kan se myckelolika ut. De kan användas för olika syften. Efterdel jag nu anförl skall Jag försöka ställa några raka frågor lill dig,, somjag hoppas att du i göriigaste mån kan besvara pä dittpartis vägnar. Jag tror det är viktigt, inle därför all vi genom vår kritikvill ställa lill obehag förändra människor inom arbelarrörelsen, för vär kritikmot socialdemokratin är aldrig lika vår krilik mot borgeriighelen. Den har enhell annan utgångspunkt. Den ulgår från vårt gemensamma ansvar för arbelar- Jagvill fräga dig: Är del bälire att finansiera löntagarfonder - ellersamhällsfonder eller vad vi än kallar dem - genom att ta en del av dearbelandes löneutrymme och ställa del lill de privata företagens förfogande,eller är del bälire all ta pengar som de privata förelagen besitter och som defåll genom de vinster de gjorl och lägga dem i de arbelandes händer? Vilket ger den bäsla omfördelningseffekten? Och vilket ger den störstamaklen? Vilketär bäst närdet gäller makt och inflytande: att löntagarfonderna flr bli ensjälvständig organisation, som de arbetande redan frän början oinskränkt kanbestämma över, eller att löntagarfonderna bakas in i de privata förelagen och,ivarje fall under mycket långtid framöver, kommer all bli redskap förde privataförelagens politik, hell enkelt därför alt du ju inle kan - så länge du inlehar majoriteten på en bolagsstämma - överrösta de privata aktieägarna? Ochvarför - del är en annan fräga - har ni vall den konstruktion ni gjorl iLO-SAP:s diskussionsförslag? Det är ännu bara elt diskussionsförslag; delerkänns, och Jag lar därför upp del som ell sådant och jag för en diskussion.Varför har ni vall den varianten, den lösningen, alt ni samiidigt med att nivill bygga upp löntagarfonder ocksä hela liden skall fortlöpande ge de privatastorföretagen möjligheler alt minska sina skatter, dvs. möjligheler lillylleriigare egen kapitaltillväxt i privata händer? Avsikien måste väl ändåvara, om man vill att de arbetande någonsin skall fl maklen över produktionenhär, all se lill att det privata kapitalets inflytande inte växer, ulan att delsom växer är del kapilal som står under de lönearbelandes kontroll. Menom man hela liden skall skyffla över nya skaltelältnader och nya fördelar tillde privata storföretagen med all man bygger upp löntagarfonder, då ärdel risk för all löntagarfonderna aldrig någonsin kommerall fl majorilel, ochdå kan de ju lätt reduceras till all bli just det som vi varnar för och det somvi menar all de inle skall bli, nämligen bara en sorls tvångssparande i detprivata kapitalels tjänst. Men del flr ju inte arbetarnas fonder bli! Del ärinte del, föresläller jag mig, som de många människorna ule i er rörelse, likalilel som i vårt paru, vill se förverkligat i det här landet. Del var säkertinte del som de demonstrerade för första maj. Jagvill aU du svarar mig och utvecklar några av de här frågorna, tror del är en angelägen diskussion inför hela arbelarrörelsen . Därbehöver man penetrera den här frågan djupare och bälire. Den diskussionenbehövs, inle minst därför au engagemanget och kampviljan för denna vikligafråga hela liden måste hällas vid makt. Löntagarnaoch kapitaltillväxten m. m. Om miu inlägg var så dåligl därför att del var oförberett, kan jag barabeklaga att så väl förberedde sill inlägg - med så dåliglresultat med lanke på hur han upplever debatten. Jagkan förstå att han darrar av iver all fl en stor deball med socialdemokratinom löntagarfonderna. Men är del ju inte LO-SAP-rapponen som Löntagarnaoch kapitahillväxten m. m. kammaren skall beslula omhär om , och jag skall därför inte ha någon längre lameniation med JörnSvensson. Jagskall i stället la upp en sak som Jag tror är ganska viktig för den ideologiskaoch principiella skillnaden mellan etl kommunistiskt parti och ett socialdemokratisktparti. Vadär det kommunisterna framför allt angriper oss för i löntagarfondsfrägan? Jo,det är för alt vi vill ha fonder som bygger pä en stark anknytning till detenskilda förelaget, där de anställda skall få ett direkt inflytande i förelaget.Detta kallar att baka in löntagarfonderna i de privata företagen. Vpk:sförslag innebär- om det innebär någonting alls - att det skall uppstå etlstarkt centraliserat inflytande i en enda jältefond, som dessutom skall sysslamed allting. Där tror jag all skillnaden gåt Vivill däremot ha fonder för kapitalförsörjningen, och de måste bygga på ettsparande som uppstår i det här landet. Vi får alldeles ensamma - här kommer vialdrig att fl någon hjälp av kommunister eller andra på den kanten - förklaraför landets löntagare att de måste vara med och ställa upp i etl sparande föratt få fram kapital. Men det kapitalel skall vi då förfoga över gemensaml - hurdel används. Ifråga om inflytandet i företagen skiljer vi oss också åt på ett ganskaavgörande säll, såviit jag förslår. Ni talar om ett centraliserat inflyiande,som skall komma utifrån, medan vi talar om hur vi lokalt skall förankrainflylandel, hur de anställda i företagen skall fl ett inflytande över sin egenframtid och sin egen arbetsplats - lillsammans med ett övergripande inflytandeför all hålla kvar solidariteten mellan olika löntagargrupper. Jagtror alt del enklast illustreras av att i sina inlägg, och vpköver huvud tagel när man diskuterar della, bara talar om makt. Och det är maktsom man vill lägga hos en annan elit i en fond som man skall tillskapa. Vitalar om ekonomisk demokrali, hur vi skall sprida inflytandet i näringslivellill fler människor och till dem som arbetar i företagen. (vpk): Låt mig börja med all understryka en sak som Jag antydde i mitt förrainlägg, nämligen vårl partis avsikt med en sådan här diskussion. Den är inte -och det skall naturiigtvis inte de borgeriiga som lyssnar till diskussionengöra sig några illusioner om för etl ögonblick - avsedd att attackera andradelar av arbelarrörelsen. Däremot gäller det ett försök att föra en kritisk - imånga avseenden, medger jag, starkt kritisk - diskussion i en svår fråga, somär av oerhörd vikt för maktförhållandena i landet, för den framlidademokratiseringen, för arbetarrörelsens framgång. Därvid är det lättatt trampa fel - i en klassamarbetspolilik där man tror all man har gemensammainiressen med kapitalet, vilket de arbetande enligt vår mening inle har. Det ärett kritiskt bidrag lill denna diskussion som pågår ule bland människorna,också i de djupa leden i parti, som vi har velal ge med denhär debatten. Vi tror alt den tjänar elt positivt syfte. Sedan må del varaKjell-Olof Feldts ensak i hur hög grad han känner sig Del beror vällitet grand på hans egel samvete och var han själv djupast sett står i den härfrågan. Del har han ju inte riktigt gett svar på, och det skulle varaintressant alt få veta. Nuförsöker klara sig undan den här diskussionen på ett enkeltsätt genom att säga att den stora skillnaden är all vi kommunister villcentralisera all makt i några cenirala fonder, medan däremoi hans parti ömmar för del lokala inflytandet Då bortser ni väl ändå från delsom är en kärnpunkt i LO-SAP-förslagel, nämligen att de slora pengarna skallligga just i etl par cenirala fonder. Del ärju ingen skillnad i så fall, då ärni ju ocksä eliimänniskor. F.ö. tror jag inte att vi frän vär anspråkslösa position i vpk står lika närasamhällseliten och magistrarna i det socialdemokraliska partiet och deras maktsom gör. Så det var ingen poäng alt kalla oss för elilistereller påstå all vi skulle vara för en elifislisk lösning. Detavgörande för huruvida Jag fär etl lokall inflytande på min arbetsplats är väländå om de pengar somjag lillsammans med mina arbetskamrater kan beslula överrepresenterar en röslmajorilel i företaget eller om vi kan överröstas för allöverskådlig tid av den privata aktieägarmajorileten. Vi vill med vårt förslagbl. a. bygga upp ett nät av nya statliga industrier som redan från början skallvara under arbetarkontroll, där de arbetande redan från början skall ha detavgörande inflylandel, tillsätta de lokala ledningsorganen osv. Den lösningenmåste väl ändå bidra mera till del lokala arbetarinflytan-det än ell parcentrala fonder som tar hand om huvuddelen av pengarna -vilket ertdiskussionsförslag går ut pä. Kjell-OlofFeldl har inle svarat på några av de principiellt viktiga frågorna i den härlöntagarfondsdebatten, och jag skall därför upprepa dem i en aning varieradform. Jag vill gärna att du i alla fall ger uttryck för dina egna synpunktersom framträdande socialdemokrat, om du inte anser att diskussionen har kommilsä långt all du kan tala för hela diu parti. Jagskulle vilja fråga dig så här: Vill man nu göra en genombrytning, en inbrytningi storfinansens maktsystem? Det handlar Ju i alla fall om makt -hela dennafråga om ägande och makt är en maktfråga, och den kan inte vara någontingannat. Det är en fråga om humvida de arbetande här i landet skall ha makt ellerom siorfinansen skall behålla sin makt Del är detla del handlar om - del kanman aldrig resonera bort. Men jag vill fråga dig: Är del bäst all la frånlöneutrymmet och sätta in resurserna i de privata företagen under sådanabetingelser att de arbetande under lång lid framöver, såviii jag förstår,uppenbariigen inte kommer att ha majoritet vid bolagsstämmorna utan kommer attöverröstas av de privata ägarna, som alltså kommer att kunna disponera ävenöver de pengar arbetarna har ställt till förfogande? Är detta bäst, eller ärdel bäst att försöka fä etl grepp om de resurser som ligger i händerna päde privata storbolagen och överföra dem i de arbelandes händer? I vilkenrikining bör man omfördela, ? Bör man omfördela från arbeletill kapital eller från kapital till arbele? Så slår frågan, uttrycktmed en viss förenkling. Jag vill också fräga dig:Vilket löntagarfondssystem är bäst - ett löniagar- 3 Riksdagen.protokoll 1978/79:137-138 Löntagarnaoch kapitaltillväxten m. m. fondssyslemdär de arbetande fär så att säga ställa upp med pengar i de privata företagen,och kanske då under läng lid framöver inte kan föra en egen struktur- ochsysselsättningspolitik med de pengarna, eller elt syslem med fonder som ärsjälvständiga? I del senare fallet rör det sig om fonder som även medan de ärsmå håller på att växa och ändå beslår av pengar som arbetarna oinskränkt,genom sina valda represenlanler nere på golvet och från fackföreningarna, kanbeslula över och använda för all föra sin egen sysselsättnings- ochstrukturpolitik, såsom Jag försökte beskriva. Jag hoppas all du vill svara pådessa frågor, . Överiäggningenvar härmed slulad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavspå bifall lill dels ulskollets hemslällan,dels motionen nr 1708 av . n.,och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad.Sedan begärt voiering upplästes och godkändes följandevoteringsproposiiion: Densom vill alt kammaren bifaller finansutskollels hemslällan i belänkandet nr 33mom. 3 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmolionen nr 1708 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparatDenna omröslning gav följande resultat: Ja- 281 Nej - 12 §15 Ändring i vägtrafikskattelagen betänkande 1978/79:45 med anledning av proposilionen1978/79:94 om ändring i vägtrafikskallelagen (1973:601), m. m. jämle moiion. Regeringen(budgetdepartementet) hade i proposilionen 1978/79:94 föreslagil all riksdagenskulle anta vid propositionen fogade förslag till 1. lag om ändring i vägtrafikskallelagen (1973:601), 2. lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskall på molorfordon. Beiräffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Iproposilionen föreslås bl. a. olika ålgärder för all förenkla hanteringen avkilomelerskallen för fordonsägare och myndigheter. Förslagen innebär i huvudsakföljande. Anlalelordinarie avslämplingar och uppbördslillfallen föreslås minskas från fyra tilltre . Även andra begränsningar av avslämplingsskyldig-heten föreslås. Vidareföresläs begränsningar i det brukandeförbud som inträder när kilomelerskaltinte har betalats eller när kilomelenäknarapparaturen är behäftad med fel.Bmkandeförbud på gmnd av att stämpelkort inte har lämnats skall inle längreinträda. Systemetmed förseningsavgift föreslås förenklat så att avgift skall tas ul endast vidupprepad försummelse att lämna avstämplingskort i räll lid eller närförsummelsen avser uppgift som särskilt har avkrävts fordonsägaren. Dentidsfrist som f. n. gäller för reparation avkilomeierräk-narapparatur skall enligt förslaget kunna förlängas avlänsstyrelse. Motsvarande tidsfrist för besiktning efter reparation föreslåsgenerellt förlängas från tre till lio dagar. Straffansvarföreslås inträda vid oaktsamt brukande av kilomelerskalle-pliktigt fordon, varskilometerräknarapparatur har utsatts för manipulation. Denya bestämmelserna föreslås träda i kraft ." I detta sammanhang hade behandlats den medanledning av propositionen väckta motionen 1978/79:2438 av m. (m), vari hemställts att skulle 1. som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omvägirafikskatteulredningens fortsatta arbele, 2. besluta aU återtaget fordon fick bmkas ulan hinder av all fordonet varbelastat med skatteskuld, 3. uttala att beskattningsmyndigheten borde åläggas att kostnadsfrittunderrätta avbetalningssäljare om förfallna skatteskulder. A. allriksdagen med avslag på yrkandena 2 och 3 i molionen 1978/79:2438 och med bifall lill proposilionen 1978/79:94 skulle anta de vid proposilionen fogade förslagen till 1. lag om ändring i vägtrafikskallelagen med den ändringen att 33 §skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, 2. lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon, B. attriksdagen skulle avslå yrkandel 1 i motionen 1978/79:2438 i den mån yrkandel inle var tillgodosett genom vad utskottet anfört. Reservation hade avgivitsav () och () som ansett alt utskottet borthemställa A. alt med bifall till yrkandet 2 i motionen 1978/79:2438skulle antade vid propositionen 1978/79:94 fogade förslagen lill 1. lag om ändring i vägtrafikskallelagen (1973:601) med de ändringarna aU16 § skulle erhålla av reservanierna föreslagen lydelse och all 33 § skulleerhålla av utskottet föreslagen lydelse, 2. lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt pä molorfordon, B.alt skulle avslå yrkandena I och 3 i molionen 1978/79:2438 i den månyrkandena inle var tillgodosedda genom vad reservanierna anförl. BOLUNDGREN (m): När jag läser utskottets betänkande får Jag den uppfattningen allulskollsmajorileten i principiellt avseende är överens med oss reservanter omatt man när det gäller fordon som blir återtagna vid avbetalningsköp egenlligeninle borde ha etl bmkandeförbud, om köparen har en skatteskuld. Jag uppfattar ivarje fall majoritetens argumentation på del sättet Vad majoriteten nu somlidigare hävdar är all de regler som gällde fram lill ändring hadekunnat leda fram lill skentransaktioner, som skulle ha kunnat missgynnasamhället, och all man av den anledningen föreslog och slod bakom den ändringsom då gjordes. Majorilelen hävdar ocksä att man praktiskt kan lösa de problemsom kan uppstå för den seriösa bilhandeln genom all avbetalningskontrakten görsupp på etl sådanl säll att del finns täckning för uppkommande skatteskuld ochatt köparen, den skallskyldige, flr betala de pengar del gäller. I prakliken är det myckel vanligt all detta inle går all genomföra. Omman i etl avbelalningskonlrakl skulle kunna la in en klausul om att ävenskatteskuld skall räknas in i kontraktet förutsätter det, för all del skulle hanågon effekt för den bilhandlare som tar lillbaka etl fordon, all del finns ellrestvärde, dvs. all summan av gjorda amorteringar och bilens kvarvarande värdeöverstiger bilens egentliga värde. Från den summan skulle man i sä fall kunnaavräkna den skatteskuld som finns. I prakliken är det så att skatteskulden påeu större fordon i mänga fall kan vara i storieksordningen . Dä finnsdel för del mesta inte restvärden som räcker till för alt klara situationen. Avden anledningen säger vi i den moderala molionen alt så länge vi sätter seriösabilhandlare i en silualion där de förlorar i den utsträckningen kan vi inleaccepiera brukandeförbud på återtagna fordon. Vi menar all man på annal sällmäsle komma lill rätta med de skentransaktioner som kanske kan förekomma. Med delta yrkar jag bifall till denreservalion som fogats till utskottets betänkande. har redan i sitt anförande talat om ungefär vadskatteutskottets majorilel menar med au man inle kan genomföra det förslag somreservanierna förordar. Här finns del alltså möjligheler all medskentransaktioner skapa etl system där den Icke seriösa handeln i fall efterfall kanundandra samhället skatter. Vi lycker inle man kan gå med på det. Delförslag som ulskollsmajorileten står bakom innebär i stället att man kan saneraavbelalningshandeln. När vi talar om etl posilivi restvärde räknar vi med attdel skall finnas elt sä slort övervärde all del ocksä täcker rätt storaskatteskulder som kan vila på fordonet. Det är hell enkelt fråga om hur storkontantinsatsen skall vara och när man tittar efter på avbetalningskontraktethur del ser ul - det är del som avgör om man kan la ul de här pengarna ellerinte. Propositionengör del möjligt all samtidigl som man förhindrar skentransaktioner saneraavbelalningshandeln med begagnade och nya bilar, vilket är av värde. Ijämförelse med vad vi vinner med detta förslag lycker vi alt de negalivaeffekterna är obetydliga. Därför ber jag att fl yrka bifall tillskatteutskottets hemställan. BOLUNDGREN (m): De slora beloppen rör framför allt tunga fordon som lastbilar. Man kanju inle gå hur långl som helst när det gäller att kräva kontantinsats i eltavbetalningsköp. Förden här handeln gäller det självfallet också att kunnaöverleva och göra affärer. Då flr man ocksä ha villkor som motsvarar degenerellt gällande för branschen. SomErik sade är vi överens om den princip som vi lycker borde gälla i delhär fallel. Frågan är bara hur långt man skall gå när det gäller alt accepieranegaliva konsekvenser för den seriösa bilhandeln, därför alt man å andra sidantror alt man skall kunna förhindra skentransaktioner Det fär inte bli sä för au skapa ell hell vattentätt skattesystem - vilket man sannolikt inlekommer all kunna göra-släller lill väldigl mycket problem för hederliga ochäriiga människor. Detär svårt för bilhandeln med omfattande transaktioner au göra en kontroll, intebara av att en köpare efter hand betalar in pengar enligt sittavbelalningskonlrakl ulan också av hans silualion när det gäller skattebetalningen.Ett problem här är den bristande kontroll som skattemyndigheterna många gångerhar. Man kan missa flera betalningstillfällen och samla på sig en räll avsevärdskatteskuld. I sådana fall täcker inle del eventuella restvärde som finns deskatteskulder som kan uppstå och som kan leda fram lill att fordonet på grundav bmkandeförbudet i princip blir osäljbart. Man gör ingen större vinst pä attöver huvud tagel sälja det vidare. Vi menar alt man på annat säu måste komma tillrälla med de problem som finns när det gäller skentransaktioner och inte på dethär viset skapa stora hinder för den seriösa bilhandeln. Jag tror alt sade någoniing ganska väsentligt i början avsitt anförande när han nämnde att det för bilhandeln gäller att också överieva.Bo Lundgren menar nog att man skall ha sådana bestämmelser alt del t. o. m. ärmöjligl alt överieva på skallebeialarnas bekostnad. Om man inte kan göra uppetl avbelalningskonlrakl på sådanl säll all del ser ut som om delskulle bli ett restvärde, leker man verkligen med skattebetalarnas pengar ochinte med sina egna. Del är därför vi tycker alt det är fel all ha etl syslem,med vars hjälp man kan göra upp skenkonlrakl i affär efter affät Skallen blirinle betald, men del spelar ingen roll. Man behöver inle ha någol störrerestvärde, för någon annan får la hand om skatten. Det är detta som ärfelaktigt. BOLUNDGREN (m):