prot · G209149 · 1978-12-31 00:00:00 — Tempot blir därigenom mera rimligt. slipperhöra att varje försening på grund av arbete medför si och så mångahundra miljoner i utebliven rationaliseringsvinst; vinster som i många fall såsmåningom visat sig vara rent fiktiva. Dalateknikenskall ses som etl hjälpmedel i myndigheternas arbete. Del är en av de tvåhuvudteserna i propositionen. Regeringen har emellertid dragit en tvivelaktigslutsats av detta: hjälpmedlet datateknik anses politiskt ointressant och någotsom inte angår . Motionärerna däremot anser all hjälpmedlet är enhögpolilisk fråga. Där ser Jag skiljelinjen mellan och de övrigapartierna. Jag kanju erinra om all Ireparliregeringen såg saken politiskt ochdärför tillsatte den särskilda dalasamrådsgruppen. Vi fann 1976 atl det förelågett utredningsmaterial från datasamordningskommittén, kallad DASK, som i ochför sig var av god kvalitet men som saknade den politiska dimensionen.Dalasamrådsgruppen skulle tillföra det som fattades och arbetade också meddetla. Folkpartiregeringen avskaffade dock dalasamrådsgruppen i dessgamla form, och det är väl därför propositionen nu ser ul som den gör: enväsentligen opolitisk avrapportering av de nu , likaledesopolitiska förslagen från dalasamordnings-kommiltén. När det sedan gäller vadriksdagen skall få för beslutsunderiag beträffande detta hjälpmedel så måsteman komma ihåg att dalatekniken redan nu används på så många områden att vimåste sovra. Del är otänkbart att varje enskilt statligt datasystem skallunderställas . Utskottet har provisoriskt definierat politisktintressanta system som lika med stora system. Det får duga som inledning mer nyanserad syn på vad skall besluta om i datasammanhang. Jagvill dock erinra om att många av de slora systemen börjat i en myckel litenskala med ell experiment eller en försöksverksamhet. Faslighetsdatasystemetärelt bra och avskräckande exempel på detta. För min del vill Jag också hävdaatl datasystemen endast återspeglar regelverken på den statliga sidan.Krångliga regelverk ger krångliga datasystem, som datasystem i driftmycket väl kan begränsa svängrummet för vad vi rimligen kan besluta här iriksdagen. Enligt min mening borde redan nu ha slagit fast all destora systemen plus alla system som ligger nära allmänt politiskt reformarbeteborde ha definierats som intressanta för ur politisk synpunkt. Denandra huvudtes som fastläggs är att varje myndighet skall ansvara för sinegen dalaverksamhet. Jag skulle föredra all formulera del så atldataansvarsgränserna skall följa de naturliga ansvarsgränserna. Huvudskälet fördetta är atl all annan lagstiftning förulsälter denna ordning. För min del harjag påpekat delta . Jag vill hävda att de omstridda statligadalaprojeklen har den gemensamma egenskapen att dalaansvarsgränserna på någotsätt dragits annorlunda än de naturliga gränserna. Jag har inle settatl detta påstående blivit motsagt. Hur snabbt skall vi nu avveckla de systemsom byggts upp på felaktigt sätt? Enligt min mening måste vi gå varligt framför alt inte orsaka onödig kapitalförstöring, men vi borde kunna enasom vilka syslem som skall byggas om. Jag har i min motion pekat på dessa fall,men finansutskottet har inte funnit anledning att ta upp en konkret diskussionhärom . Jag tolkar dock utskottets skrivning så alt utskottet i och för sigger mig rätt i atl det är en viktig uppgift för dalapolitiken att variigtkonstruera om de syslem som bryter mol principen om alt dataansvarsgränsernaskall följa de naturiiga ansvarsgränserna. Användningenav automatisk databehandling i statsförvaltningen Användningenav automatisk databehandling i statsförvaltningen Propositionennoterar atl dalaverksamheterna inom område och inomförsvaret inte följer propositionens huvudprincip. På ett annat ställenämns även länsstyrelserna som undantag. I min motion har jag därutöver pekatpä de myndigheter som använder DAFA, på försäkringskassorna,universitetsbiblioteken och på ansvarsgränserna inom miljövårdens datasystem.Jag har också påpekat alt förhållandena snabbi normaliserats inomuniversitetens dataverksamhet när man ändrade derassituation, så att de numera får sköta sig själva. Ja, man kan t. o. m. visa altdet Just här i , där FOA och högskolorna skall samsas om gemensammadatorer, inle fungerar riktigt lika bra som på de andra universitetsorterna,där högskolorna får sköta sig helt själva. Allastatliga datasystem är inte omstridda eller orimligt dyra. Men de som i pressenkallas "dataskandaler" har den gemensamma egenskapen altdataansvarsgränserna inle följer de naturliga. Därför måste det hälsas med stortillfredsställelse att nu äntligen vill göra något åt delta. Jagmåste dock påpeka att regeringen den lade daiaproposilionenäven föreslog del första undantaget: ochuniversitetsbibliotekens databehandling skall styras från en nyinrättaddelegation för teknisk och vetenskaplig informationsförsörjning. Dessabibliotek för alltså inte sköta sin egen datautveckling. Del omstriddaLIBRIS-projektet kommer därför med all sannolikhet att fortsätta all vara likadiskutabelt som omstritt. Detandra undantaget från huvudregeln kom i civilulskottet när detta behandladefastighetsdatasystemet. Även där valde man atl dataansvarsgränserna ävenfortsättningsvis skall avvika från de naturliga ansvarsgränserna. DAFAär ett bekymmer. Dess taxor ligger över marknadspris, men verksamheten kan ändåbedrivas genom att en del system tvångsvis tilldelats DAFA trots de högrekostnaderna. Det kan ifrågasättas om DAFA egentligen behövs. Den nya principenom alt varje myndighet skall sköta sig själv understryker ett sådant påstående. Jagfick en pressrelease från monopolulredningen angående DAFA. Därisägs att utredningen förslår alt DAFA:s särställning skall slopas, all dessekonomiska handlingsfrihet skall ökas och alt statskontoretsupphandlingsmonopol inte skall gälla DAFA. förslag stödjeralltså de moderata reservanterna i finansutskottets betänkande. De liksom jagsjälv anser alt frågan bör utredas. Jag vill för min del också säga all ökadekonomisk handlingsfrihet för DAFA måste paras med ökad revisionell kontroll,exempelvis genom att DAFA blir affärsverk. Och skall DAFA få rätt lill egenupphandling, kan även andra myndigheter hävda all de besitter samma kompetensatt sköta sig själva. Denlångsikliga politiska vinsten med den nya principen om dalaansvarsgränsernaligger dock i det förhållandet att de regionala organen, och då särskiltlänsstyrelserna, kommer atl få sköta sig själva. Här blir del fråga om enhälsosam decentralisering, genom att de regionala, myndigheternas ställningstärks relativt de centrala. Vi har då två möjligheter: antingen kan vi bygga nya system somersättning förde nuvarande. Den lösningen prövas för försäkringskassorna, ocherfarenheterna visar, så långt jag är bekant med dem, all kostnadernakan bli stora. Vi skall därför inle räkna med att ha råd att bygga om allacentralsyslem från grunden. Eller också har vi den möjligheten, som Jag harvisat på alt köpa regionala datorer av samma typ som de nuvarande centrala. Påså sätt skulle även det akuta sårbarhetsproblemet lösas åtminstoneprovisoriskt. Det är tråkigt och synd atl finansutskottet inte tagit upp dennafråga. Vi kan faktiskt genomföra en allmän daladecentralisering ,om man följer det förslag som läggs fram i min motion. Jag ser faktiskt ingetannat alternativ, som är ekonomiskt möjligt. Beträffandedecentraliseringen avser jag vidare att proposiiionen har en litet gammalmodigsyn. Det var på 1960-lalei man brukade jämställa datadecentralisering medutfiytining av endast datorerna, medan systemutvecklingen var heltcentraliserad. är datadecentralisering något mer, nämligen att anpassalösningarna efter de lokala förhållandena, genom den lokala personalens egnamodifieringar inom ramen för en centralt utformad systemlösning. Jaghar yrkat på en bättre kontroll av statens daiaverksamhei. Det ärinte föratt ställa till med räfst och rättarting utan för alt höja kunskapen omdatatekniken på alla nivåer. Men måste lära sig mer om konsekvensernaav de beslut som den fattar. Därmed dock inte sagt all alla de storamiljonrullningarna för de statliga projekten bör accepteras. Enligtmin mening bör även här tillämpas principen om atl varje myndighet gör vad denskall enligt sin instruktion. Kontroll och uppföljning av statensdaiaverksamhei bör skötas på helt vanligt och naturiigt sätt: av riksdagensrevisorer, , JO och JK. Jag har för min del lagt tilllagrådet, eftersom regelverk och datasystem endast är två sidor av samma sak.Inom riksrevisionsverkei anser man emellertid, som jag framhållit i min motion,att verket inte får gå in på områden som statskontoret arbetar med.Finansutskottet har skrivit att inte infört någon sådan spärrhärvidlag. Jagdrar för min del den slutsatsen av detla, att inte hindrasav några andra regler än sin egen instruktion. Därför kan verket återuppta sinutvärdering av det nya skattesystemet. Del var denna utvärdering som fick tillföljd det omstridda förbudet alt agera inom statskontorets område. Det är ocksåen klarsignal för en alltför länge uppskjuten uppföljning av statskontoretsupphandlingsverksamhet. Någon sådan har ännu aldrig kommit till stånd. Revisionav upphandling ärju inle alltid trevligt för någon myndighet, och inte hellerför statskontoret, men datorinköpen tycksju vara väl skötta, så jag kan inleförslå varför Just dessa skall vara undantagna eller varför en revision skallanses opassande. Statensrationaliserings- och dataverksamhet har funnits . Den är oftautredd, men aldrig av en mer långsiktigt arbetande parlamentarisk utredning.Jag tycker det är dags för del och beklagar atl finansutskottet inte ansettdelsamma. Del ärsanl att det pågår utredningar, men sådana hargjorts Användningenav automatisk databehandling i statsförvaltningen Användningen av automatisk databehandling i statsförvaltningen kontinuerligt på deltaområde, så det är inget skäl till att inte nu överväga en övergripandeparlamentarisk utredning. Tillsist vill Jag påpeka att monopolutredningen även tagit upp ell förslag om allgöra statskontoret självbärande genom fakturering av dess arbete åt demyndigheter som får hjälp. Det är svårt att se hur en myndighet somstatskontoret, som skall vara restriktivt i sina förslag, skall kunna få någrauppdrag på den basen i konkurrens med exempelvis . Där ser Jagytterligare ell argument för all lillsätta en parlamentarisk översyn av helarationaliseringsverksamheten. Jag anser atl riksdag och regering behöver ellopoliliskt statskontor som komplement lill de offentliga utredningarna och iförsta hand för genomförandel av politiska reformer. Det är bättre än att görastatskontoret lill nummer två. Jag yrkar bifall till de moderata reservationerna i föreliggandeutskottsbetänkande. Klockan närmar sig det magiska tolvstrecket. Men ännu har vi någraminuter kvar. Jagvill börja med att säga att när man lyssnar till folkpartiregeringens talesmanhär , , så gör man reflexionen, alt vad hadefolkpartiregeringen varit ulan alla de olika initiativ pä del datapoliliskaområdet som tagils av de övriga partierna. Närunderiålenhetssynder i propositionen påtalas från olika håll, hänvisar OlleWästberg lill atl olika utredningar arbetar på dataområdet. Dessa utredningarskall då klara upp del som folkpartiregeringen inte förmådde prestera i sinproposition. Vikan konstalera alt en av de mest förekommande hänvisningarna gäller utredningenom datateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö. Den utredningen,som är mycket viktig, tillkom efter det att socialdemokratiska motioner väcktsi frågan och bifallils av . Likadant förhåller det sig med denutredning som arbetar med frågan om datateknikens effekter på del svenskanäringslivets utveckling och på strukturomvandlingen. Vidarehar vi daladelegalionen, som hell plötsligt fått en huvudroll i detfolkpartistiska försvaret för varför man inle har tagit upp de frågor som manborde ha tagit upp i daiaproposilionen. Datadelegationen skall nu klara av alltdet som folkpartiregeringen försummat i propositionen. Del förtjänar då altpåpekas atl delegationen, som finansutskottet enhälligt ställer sig bakom, ärföreslagen i en socialdemokratisk motion lill utskottet inför propositionensbehandling. Vi talar visseriigen där om dataråd, men arbetsuppgifterna är klartredovisade, och de ligger helt i linje med vad vi frän socialdemokratiskt hållansåg att datadelegationen skulle syssla med. Nusägs det här att skillnaderna i uppfattning på den här punkten inte var såstora. Det var bara det all folkpartiregeringen ville tillsätta delegationenlitet . Det stämmer inte riktigt, för faktum kvarstår att man sade nejnär diskussionen togs upp vid behandlingen av proposiiionen. Dessutom finns deten bakgrund lill det här, och den beslår i atl socialdemokraterna i harbegärt alt det skall tillsättas en datadelegalion, som skall ta upp deövergripande dalafrågorna på ell samlat sätt dels för alt skall få enbättre insyn och en bättre överblick när det gäller dalafrågorna, dels för atlman skall få en saklig och bra grund då man tar upp olika dalapolitiska frågortill bred debatt i samhället. Vi behöver förvisso den debatten, eftersomdatafrågorna är så viktiga alt de bör uppmärksammas av allmänheten. Låtmig sedan säga atl folkpartiregeringens proposition om riktlinjer för ADB istatsförvaltningen har mött kärv kritik i finansutskottet. Många sidor text menfå väsentliga förslag-så skulle man kunna sammanfalla utskottets uppfattning ompropositionen. Jag vill gärna instämma i det omdömet. Densocialdemokratiska regeringen tillsatteju den s. k.datasam-ordningskommiltén för att bl. a. tillmötesgå krav på ettökat inflytande och en ökad överblick över datafrågorna. Men när folkpartiregeringenförsöker följa upp kommitténs betänkande och därtill lägga sina egnafunderingar måste man konstatera alt propositionen föriorar sig i en sådanmängd detaljer att lolaleffekten skulle ha blivit en sämre överblickför och framförallt mera byråkrati. Man får därför vara lacksamföratt finansutskottet har röjt upp i detta augiasstall av hugskott ochdeialjbeslut, som propositionen utgör, och i stället koncentrerat sig på någraviktiga områden när det gäller inflytande över datapolitiken. Förattförsöka dölja hur tomhänt man egentligen har kommit till i dennafråga, har folkpartiregeringen i sin mångordiga dataproposition ägnat sig ål ensvepande kritik av tidigare genomförda datasystem inom statsförvaltningen.Några försök alt bygga under den kritiken har man dock inte gjort. Kritiken är,enligt vår uppfattning, på de flesta punkter oberättigad eller klartmissvisande. Man skall naturligtvis komma ihåg atl felinvesteringar i vissutsträckning är ofrånkomliga inom ell nytt och snabbi expanderande ornråde somdatatekniken. Misstag har självfallet också gjorts - ingen förnekar detta.Slalsförvallningen har dock varit något av en pionjär pä dataområdet, och ingenkan förneka de rationaliseringseffekter som härigenom totalt sett haruppnåtts, lill nytta för skattebetalarna och lill stöd för reformpolitiken. Viskall också komma ihåg att när det gäller de politiska besluten om de statligadatasystemen har partierna i allt väsentligt stått eniga. har härinte utgjort något undantag i , vilket man möjligen kan föriedas alttro när man läser datapropositionen. Del grundläggande felet somfolkpartiregeringen gör i dalapropositionen -och detta kan man rimligen inte havarit omedveten om -är atl den kritiserar de datasystem som byggdes upp på1960-talet med 1970-talets perspektiv på den datatekniska utvecklingen. existerade varken det datatekniska kunnande och de priser pådatamaskinerna som vi nu har. Det innebär inle atl vi pä socialdemokratiskthåll har någon annan uppfattning än folkpartiregeringen när det nu idaiaproposilionen förordas att större hänsyn skall tas till möjligheterna altanvända en decentraliserad och användaranknuten systemstruktur. Detla är ensjälvklarhet. Användningenav automatisk databehandling i statsförvaltningen Användningenav automatisk databehandling i statsförvaltningen Attvi nu alla är beredda att satsa mera på decentraliserade datasystemär alltså inte ett bevis på alt man förde en felaktig datapolitik på 1960-taletoch i början av 1970-talel beträffande datasystemens utformning. Det nya är attvi försl nu börjar få fram en datateknik lill de någorlunda vettiga priser somär nödvändiga för att vi skall kunna öka decentraliseringsgraden idatasystemen. Skiljelinjerna mellan 1960- och 1980-lalels politik när delgäller datasystemens uppbyggnad är alltså inte i första hand resultatet avolika datapolitiska uppfattningar beträffande centralisering ochdecentralisering. Skillnaderna beror framför allt på att den datatekniskautvecklingen nu ger oss helt andra möjligheter att slösa med datakraften äntidigare. Det innebär ökade möjligheter lill decentralisering utan alt manförden skull slösar med skattebetalarnas pengar. Jaghar velat säga det här, herr lalman, därför alt det i debatten har förekommituttalanden där man vill hävda att del går klara skiljelinjer mellan hurdatatekniken byggdes upp och vart man syftari det här läget. Det beror alltså inte på i botten skiljaktiga politiskauppfattningar - vi har varit ganska eniga när det gäller systemstruktur ochliknande här i och i andra sammanhang - utan det beror på atlallteftersom den tekniska utvecklingen går vidare har vi helt andra möjligheteratt åstadkomma den decentralisering av datasystemen som vi alla harsträvat efter. Jag tror det är viktigt atl få detta fört till kammarensprolokoll, eftersom det möjligen varit en del missförstånd på den här punkten. Jag vill inte starta någon ytteriigarepolemik, även om det har framkommit en hel del synpunkter, ulan Jag ber baraall få yrka bifall till utskottets hemställan. i (fp) kort genmäle: En av fördelarna med dalatekniken är att den sägs leda till snabbhetoch tidsvinst i ordbehandlingen. Därmed inte sagt atl del alltid gällerdebatter i ämnet. Jagskall bara kort säga lill , som ger en subjektivsammanfattning av finansutskottels belänkande och därefter instämmer i sin egensammanfattning, atl jag inle rikligt delar hans uppfattning om betänkandet. Omen proposition avstår från alt behandla vissa frågor därför att de är underutredning är det i sig ingen underiåtenhetssynd utan bara ett tecken på atl manhar valt atl behandla Just de frågor som inte är under utredning. Delblir litet komiskt om ägnar åt all käfta om vilka detär som fött igenom sina förslag - när alla ändå säger sig vara nöjda med detbetänkande som föreligger. En av fördelarna med den här situationen, där viinle har en regering som kontrollerar en automatisk majoritet, är att vi allatvingas lyssna litet extra på varandra. Det höjer kvaliteten i betänkandena. här fallet har regeringen all anledning att vara nöjd med del som skett,även om det på marginella punkter inneburit tidsförskjutningar i t. ex.tillsättandet av en daladelegation. Atl vid göra samma breda exposé över det i och för sigintressanta ADB-området som en del andra talare har gjort skulle möjligen inlehelt tillfredsställa kammarens ledamöter. Låtmig bara säga detta: Människor har känt en berättigad oro inför de storacentrala systemen på ADB-området. De har känt en berättigad oro inför inleminst de stora statliga centrala personregister som har skapats utan alt vipolitiker har haft rimliga möjligheter alt kontrollera till växten på detområdet. Vi har alltså inle kunnat ge dem något svar på den kritik som de medfog har kunnat rikta mot en del av utvecklingen på del här området. Nuhar vi genom utskottets initiativ, efter bl. a. moderalmolioner, föll ettsystem som ger oss politiker reella möjligheter all styra den statligaADB-verksamheten. Del är glädjande atl ulskotlei i det avseendet är enigt. Närdet gäller moderalreservationerna vill Jag bara nämna all vi särskilt i denreservation, där vi understryker vikten av att den kommande datadelegationenspeciellt ägnar sig åt att styra statens ADB-användning, har velat markera allvi har försökt skapa etl sammanhängande kontrollsystem på del här området,innebärande en styrning av statens ADB-verksamhet när det gäller integritet,sårbarhet, systemutveckling och ekonomi. Vad vi nu står i begrepp att fattabeslut om innebär, herr lalman, utan tvivel ett framsteg för politikernasinflytande över detla vikliga område och för den personliga integriteten. Dethar nämnts all kvällens beslul i delta ärende inte i första hand är ettresultat av propositionens förslag. Så är det tyvärr. Jag kan inte gratulerabudget- och ekonomiministern till hans proposition på detta område. Däremotvill jag gratulera honom till den vinst i konsllotteri som Jag harnoterat alt han har gjort . Användningenav automatisk databehandling i statsförvaltningen Budget- ochekonomiministern : Herr talman! Det finns tillfällen - som t.ex. detta, , då vi är medvetna om starkaönskan för att inte säga behov av atl avsluta behandlingen av delta ärende föremidnatt - när man skulle önska alt det vore möjligt att tillföra kammarensprotokoll ett inlägg utan att behöva läsa upp det. är del inle möjligt varesig för mig eller för andra. Därför skall Jag inte säga mera. Jag avstår frånalt kommentera de mera polemiska inläggen i motioner och anföranden här ikammaren och noterar bara, att utskottet i allt väsentligt instämmer i det somanförs i propositionen och gång på gång talarom den betydande samstämmigheten.Vi återkommer med flera förslag byggda på propositionens ochulskoltsbelänkandels huvudprinciper, och då hoppas Jag all vi får tillfälletill en mera ingående debatt om de viktiga datafrågorna. Överläggningenvar härmed sluiad. Användningenav automatisk databehandling i statsförvaltningen Mom. 1 och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avRune och , och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandel nr 34mom. 3 röstar Ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då GötheKnutson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 231 Nej - 43 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskottets hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservationen nr 2 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. SedanGölhe begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandel nr 34mom. 4 med godkännande av utskottets motivering röstar Ja, den det ej villröstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits ireservationen nr 2 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då GötheKnutson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 231 Nej - 43 Mom. 5 och 6 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslälll. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avRune och , och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 34mom. 7 röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av och . Användningenav automatisk databehandling i statsförvaltningen Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för Ja-propositionen. Då Gölhe begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: