prot · G209150 · 1978-12-31 00:00:00 — a. av det skälethävdar vi att utbudet av korta kurser bör ingå som en del av det fastautbildningsutbudet i gymnasieskolan. Vihar vidare föreslagit att skolan skall köpa utbildningskapacitet hos företagen,dvs. såväl lokaler och utrustning som personal, att utnyttjas i elevernasutbildning. Inbyggd utbildning, företagsskolor och läriingsutbildning är andraformer som kan användas. Enligt vår uppfattning är det dock helt nödvändigt atldet klart framgår atl skolan har huvudansvaret för eleverna också när de finnsi sådana utbildningsformer. Viär glada över all del socialdemokratiska förslaget om en förändradlärlingsutbildning har vunnit utskottets gehör. Vi accepterar däremot inle attöka statsbidraget till företagsskolor och inbyggd utbildning utan all man meddessa ökade stalsutgifter på något vis garanterar atl antaletutbildningsplatser ökar. DenVerkstadstekniska linjen har stora rekryleringsproblem. Det brukar vara så häri och också i gymnasiedebalten i övriga sammanhang atl intresset förteknisk och naturvetenskaplig utbildning är mycket stort. Vi beklagar därföratl den borgerliga majoriteten när det gäller den yrkesinriktade delen av dentekniska utbildningen, såsom verkstadsteknisk utbildning, lämnar denna fråganära nog med en axelryckning. Igymnasieskolan finns många elever som behöver extra stöd och hjälp. Regeringensovilja atl fortsätta alt bevilja medel för särskilda åtgärder pågymnasieskolområdel är därför uppseendeväckande. Oviljan grundas dessutom påett sakunderiag som inle har något med dagens situation ute i gymnasieskolornaalt göra. Delta har också utskottets majoritet insett och försöker inte döljaatl regeringen lämnat missvisande uppgifter i budgetpropositionen. Likväl ärden borgerliga majoriteten inle beredd att låta de tidigare medlentill särskilda insatser i gymnasieskolan fortsätta alt utgå. Visocialdemokrater anser det orättfärdigt att de elever som behöver särskilt stödskall undandras detta. De s. k. SÅS-medlen har exempelvis tidigare gåU tillförstärkt undervisning i svenska för elever på de yrkesinriktade linjerna.Socialdemokraterna anser att sådan förstärkning av undervisningen behövs ocksåfortsättningsvis liksom särskilda insatser för socialt utslagna ungdomar.Bidraget bör alltså fortsätta att utgå och ökas till 5 milj. kr. Jaginledde med atl säga atl gymnasieskolan inte bara står inför en lång radkortsiktiga problem utan också har behov av förändringar av mer långsiktigkaraktär. Del senare är en uppgift för den sittande gymnasieulredningen. Det ärdärför synnerligen olyckligt all denna utredning nu återigen under etl halvtårs tid tvingas vänta på tilläggsdirektiv från den nuvarande regeringen liksomman tidigare fick göra när det gällde trepartiregeringen. Gymnasieskolansframlida uppgifter, dess mål, struktur och organisation, är så vikliga aUutredningens arbete nu måste få komma i gång på allvar. Jag vill med det sagda yrka bifall lill reservationerna 1,2,5,6, 7, 11och 13. Anslagtill gymnasieskolan, m. m. Det är två problem som f n. måste vara utgångspunkter för planeringenpå gymnasieskolans område; del är den s. k. 16-årspuckeln och svårigheterna förungdomen på arbetsmarknaden. Det är en besvärlig planering med hänsyn till bådaproblemen, men dessa besväriigheter måste angripas och angripas med alla demedel som står till buds. Utskottetsäger aU den ekonomiska satsning som måste lill är blygsam mol de skador somåsamkas samhälle och individer när stora grupper av ungdomar tvingas gåsysslolösa under särskilt känsliga år. I likhet med måste jagkonstatera alt regeringen i budgetpropositionen räknar med enkapacitet inom den s. k. stora ramen av utbildningsplatser motsvarande avantalet 16-åringar. är regeringen de faclo beredd att räkna med att detfinns behov av platser för av årskullen. Det är svårt för mig altkonstatera om del har varit hänsynen lill de ekonomiska svårigheterna i januarisom gjorde atl regeringen då tvekade. Men i varje fall har utskottet, som ocksåLena pekat på, ansett au målsättningen /81 måste varaminst 100 96 och au detla bör vara utgångspunkten för planeringen redan nu.Kanske man vågar uttrycka den förhoppningen atl detta uttalande av utskottetskall bidra till atl utjämna arbetsbelastningen inte bara i kanslihuset ulanockså i . Förattmöta de ökade anspråken är det emellertid nödvändigt att effektivt utnyttja deresurser som står till förfogande, och Jag konstaterar atl detta präglarutskottets betänkande i högre grad än förut. Från sida menar vi atldetta länkande måste slå igenom överallt men att det inte har fött göra så frånmajoritetens sida. Vi har reserverat oss för ett särskilt bidrag för atlstimulera till ett bättre utnyttjande av lokaler för studievägar inom industrioch hantverk genom en försöksverksamhet med saxad schemaläggning. 2 protokoll 1978/79:150-151 Anslagtill gymnasieskolan, m. m. gällerdet särskilt dyra lokaler och utrustning. SÖ har menat alt del finns enmöjlighet all effektivisera denna verksamhet genom att staten går in med ettextra bidrag för atl användas för extrakostnader för t. ex. uppsättning,städnings- och vaktmästararbeten. Dettycker nu inle utskottet. Detta menar i stället såvitt Jag förstår alt delligger i kommunernas eget intresse alt åstadkomma etl skiflesvis utnyttjandeoch att problemet framför allt måste lösas schematekniski. Det skall inlebestridas atl det är ett schematekniski problem och atl kommunerna också harintresse av detta. Men som Jag ser saken ligger del lika mycket i statensintresse atl få ner kostnaderna för dyrbar utrustning och att den dyrbaramalerielen användes så effektivt som möjligt. Jagvill i detta sammanhang konstatera att det också gäller alt övervinna andrahinder. Del vet den som haft alt kämpa för alt fö utnyttja skolans lokaler ochutrustning och därvid mött hårdnackat motstånd. Ett bidrag skulle vara rättanvända pengar. Det kan inle, som utskottet säger, vara riktigt alt del måsteuppstå en tungrodd administration. En administration går atl förenkla. Vi skallju minska på krånglet - eller hur? SåsomLena konstaterar har utskottet gått in för en ny administration avbidragen lill lärlingsutbildningen hos hantverkare. Begränsningen i antaletbidragsrum har därvid tagits bort. Det visar enligt min mening atl det ärmöjligt alt åstadkomma en enklare administration, men ännu viktigare är atl mandärigenom från samtliga håll erkänner vikten av denna utbildning.Hantverksyrkena är en tillgång, som börjar fö allt större betydelse och harbörjat erkännas av allt flera. Man har börjat förslå att det är nödvändigt attta avstånd från slit-och-släng-mentalitelen, och kraven på resurshushållningför på nytt fram kraven på kvalitet. Det gäller också att bevarahantverkstradilionen, det mänskliga kunnandet, och det gäller den resurs somutbildning hos hantverksmästare ger. Det finns också etl behov hos mångaungdomar att fö denna utbildning - inle bara ett behov hos hantverkarna avlärlingar. Det är därför vi måste se till att del för hantverket skapasmöjligheter all la emot sådana läriingar. De bidrag som utgår uppgår lill 56öre om man räknar med en normalarbetstid . Åretsuppräkning enligt budgetpropositionen och ulskoltsförsla-gel ligger på upp lill93 öre. Därför är det enligt vår mening nödvändigt atl göra en uppräkning tillrimlig nivå. En sådan uppräkning kan lämpligen göras i samband med altadministrationen enligt utskottets förslag skall överflyttas till kommunerna.Vi har fött med på reservationen i delta avseende. Däremotkonstaterar Jag all socialdemokraterna och folkpartisterna haren annan uppfattning.Del framgick nu senast av anförande. Sedanföreslår vi alt anslaget till och Skola uppräknas med 500 000kr. Det anslag som utgår nu är blygsamt, inte minst i förhållande till delfaktum att vi alla erkänner nödvändigheten av ett aktivt föräldrain-iresseförskolan och skolans problem. Men ulskotlei har inte råd. Man tycker att delräcker med den uppmuntran som ges. Vi reservanter däremot menar all delgäller att ta till vara resurserna i det här fallet - nämligen del intressesom visas -och att det är nödvändigt att ge organisationen möjlighet att arbetapå ett annat och effektivare sätt än nu för att nå nya gmpper föräldrar -föräldrar som man inte nått. Men för del behövs ytteriigare medel. Slutligen,herr lalman, begär vi i reservationen 4 att gymnasieutredningen skall fö iuppdrag all anordna försöksverksamhet med varvad utbildning och praktik.Utskottet menaratt gymnasieutredningen härden möjligheten. Ja, del kan länkas.Men vad vi gör i reservationen är alt hänvisa till möjligheten att i dennaförsöksverksamhet pröva även ett treterminssystem i stället för deltvålerminssystem som vi har. Jag har inle kunnat läsa ut ur direktiven att manbett atl fö den möjligheten prövad. Jag har heller inte hört någonting om atlutredningen skulle planera något sådant. Men vi menar all detta måste prövas -inte bara därför att ungdomarna bör fö möjlighet alt varva praktik och läsningulan också därför alt man på det sättet möjligen skulle kunna få vissalättnader när det gäller lokal- och utrustningsplanering. Vi menar atl försökbör göras för att man skall kunna se vad som går alt åstadkomma. Jag yrkar bifall lill reservationerna 3, 4, 8 och 9 och följdreservationerna12 och 14 samt i övrigt till utskottels hemställan. Anslagtill gymnasieskolan, m. m. () kort genmäle: Jag vill något kommentera del som anförde om värvning avutbildning och praktik. Del här centerkravet är något underiigt, och jag trordet bygger på en betydande okunnighet både om den försöksverksamhet som vi harute i landet, som SÖ och regeringen har beviljat, och om vad som står igymnasieutredningens direktiv. Gymnasieutredningenhar just i uppgift alt utarbeta förslag om varvad utbildning och praktik. Denhar dessutom i sina direktiv direkt inskrivet att försöksverksamhet skall föbedrivas. Detta framgår mycket klart om man läser direktiven, som densocialdemokratiska regeringen utfördade . Jag tyckeralltså atl centernborde la reda på litet merav verkligheten. Därigenom skulle man inse altreservationen är helt onödig. Jag skulle vilja rekommendera representanti gymnasieutredningen alt där la initiativ lill försöksverksamhet på det härområdet. Jag kan lova all vi socialdemokrater i utredningen kommer att bemötade initiativen på etl positivt sätt, eftersom vi också är mycket intresseradeav att fö lill stånd värvning av utbildning och praktik. () kortgenmäle: Jag tackar för instämmandet i syftet bakom vårt krav.Vad jag ville uppmärksamma henne på var emellertid att det gällde den form av varvadutbildning som avses ingå i ett treterminssystem. Jag har läst utredningensdirektiv, och i dessa, som är underskrivna av , står följande:"Organisationen bör möjliggöra ett system där studier och yrkesverksamhetkan varvas." Del heter vidare i direktiven: "Jag finner det sannoliktatt en viss försöksverksamhet kan behöva genomföras innan mer definitivaställningstaganden kan göras om den Anslag till gymnasieskolan, m. m. framlidagymnasiala utbildningen." Jagvet inte vad utredningen tänker göra. Jag har i varje fall inte fött någottecken som tyder på atl man beslutat sälla i gång någon treterminsverksam-het.Alt del finns möjlighet fören utredningalt länka själv, bestrider jag inte. Enannan sak är atl det enligt min uppfattning behövs en meningsyttring för all föi gång delta arbete. Jag tror alt det är viktigt att detta sker i form avtilläggsdirektiv för all understryka värdet av det som vi här varit inne på. 1övrigt har jag ingen anledning att tro all representant igymnasieutredningen skulle tveka att ställa förslag i denna riktning. () kortgenmäle: Det blir något av etl spel för galleriet atl be regeringen ge enutredning ett uppdrag, som redan är inskrivet i dess direktiv. Dessutom har delparti som framför detta krav en representant i utredningen. GÖSTAKARLSSON (c) kort genmäle: Jag kan inte avgöra vem som bedriver ett spel för galleriet. Meningenär att försöka fö ett auktoritativt uttalande för alt för utredningen peka påviklen av den aktuella formen av verksamhet. Jag vill också upprepa vad jagsade i min föregående replik: Del finns inle något hinder för utredningen attsälla i gång med en försöksverksamhet men det tycks vara nödvändigt alt peka påvikten av detla. BIRGITTARYDLE (m): Som framgår av förevarande utskottsbetänkande har regeringen med anledningav den situation som råder för ungdomar på arbetsmarknaden beslutat all ökaantalet studieplatser på gymnasieskolan med 10 000 under förutsättning atlriksdagen beviljar erforderliga medel härför. Vimoderater anser att regeringen gör en riktig satsning, eftersom utbildningenligt vår mening är del bästa medlet för all hjälpa ungdomar all fö ettmeningsfullt arbete. Vi biträder därför förslaget om atl det tillskapasytteriigare årselevplatser på gymnasieskolan. Förslaget medför dock enkostnadsökning med 100 milj. kr. Eftersomdet här är fråga om en åtgärd som har en direkt anknytning till förhållandenapå arbetsmarknaden, anser vi det rimligt att kostnaderna för utökningen förbestridas av medel för verksamhet. Genom utbildningsdepartementetssatsning kommer i motsvarande grad kostnaderna för kontantarbetslöshetsunderstöd, beredskapsarbeten och andra arbeismarknadspoliiiskaåtgärder au minska. Vifinner det därför naturiigt att SÖ erhåller ersättning från arbetsmarknadsdepartementetför de kostnader som de \0 000intagningsplatserna kommer attinnebära. Enligt vår mening finns det därför ingen anledning för attanvisa de ytteriigare 100 milj. kr. som utskoltsmajoriteten föreslår. Jag villdärför yrka bifall till reservation nr 10 som fogals vid utbildningsutskottelsbetänkande /79:40. , herr lalman, yrkar Nr 150 jag bifall tillreservation nr 8. () kort genmäle: Jag vill gärna fråga om hon har noterat att utskottetgör ett principiellt ställningstagande i vad avser alt höja planeringsnivånför gymnasieskolans dimensionering, nämligen av antalet16-åringar. Innebär ställningstagande all av platsernaskall betalas över skolanslaget och att resterande 3 9é, i fråga om vilka mangjort ell principiellt ställningslagande i utbildningsutskottet, ocksåfortsättningsvis skall betalas över arbetsmarknadsanslagel? Anslagtill gymnasieskolan, m. m. BIRGITTARYDLE (m) kort genmäle: I delta fall är del fråga om en extraordinär åtgärd som sätts in föratt lösa de problem som vi har under del här året. Jag tycker det vore konstigtom inte då också skulle kunna besluta all överföra medel från ettdepartement till ell annat. Det ärju ändå samma ungdomar som det är fråga om,vare sig del gäller åtgärder på arbetsmarknadssidan eller på utbildningssidan,som i det här fallet. () kort genmäle: Del kan tyckas göra detsamma vilket anslag som slår för kostnaderna fördet ökade antalet gymnasieskoleplalser, men yrkande tycks bygga påsynen alt det enbart är av arbeismarknadspoliiiska skäl som man gör ökningen.Vi kan inle acceptera det. Vi menar att utbildningen i sig för ungdomar ärviktig. Den har ett egenvärde. Den finns inte där bara avarbeismarknadspoliiiska skäl. synsätt är uppseendeväckande. BIRGITTARYDLE (m) kort genmäle: Jag vill än en gång påpeka atl det nu är fråga om extraordinäraåtgärder . Vad som kommer att hända i fortsättningen finns Juanledning att återkomma lill vid ett annat tillfälle. INGA (vpk): Debatten om ett ökat antal platser på gymnasieskolan har både iutskottsbetänkandel och i debatten här i kammaren lill stor del handlat omungdomsarbetslösheten och situationen på arbetsmarknaden. Jag skall också taupp diskussionen om ungdomsarbetslösheten, men ur andra synvinklar än deföregående talarna har gjort. Ijanuari 1979 var 47 000 unga människor registrerade som arbetslösa. Många varverksamma genom kortvariga beredskapsjobb eller utbildningar. Totalt är 110 700ungdomar ställda utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Det finnsen klar tendens lill ökande undersysselsätining för ungdom i varaktiga arbeten.Denna tendens kan också konstateras för en Anslagtill gymnasieskolan, m. m. Dennautbredda ungdomsarbetslöshet är utomordentligt allvariig. Den skapardestruktivitet och social utslagning. Den fortsätter och förstärker denutslagning som man har i skolan. Den sorterar ut människor lillarbetsmarknadens s. k. B- och C-lag. Den används som spjutspets mot lagar somsyftar till anställningstrygghet. Den skapar också misstro mol framliden i dengeneration som skall ta över en stor del av ansvaret. Deborgerliga regeringarnas åtgärder har inte lett till några egentligaförbättringar. Regeringen vägrar hårdnackat att se de strukturella förändringarnasom främsta orsak till ungdomsarbetslösheten. Regeringenföredrar att se arbetslösheten som en tillfällig företeelse, och man rättaråtgärderna efter detta trots att del i själva verket fordras en långsiktigtplanerad politik för atl öka antalet arbetstillfällen i landet. De åtgärder somvidtagits har inte haft lill syfte att skapa varaktiga jobb. Det finns skäl allvidta speciella åtgärder för atl stärka de unga människornas ställning påarbetsmarknaden. Delär absolut nödvändigt att ett ålgärdsprogram görs upp med långsiktig planeringför atl skaffa fler Jobb. Det innebär all samhället måste gå in och skapaarbeten inom nya industrigrenar efter de behov som gagnar den samhälleligautvecklingen. Exempel på sådana grenar är utbyggande av kollektivtrafiken, ökatbostadsbyggande och satsningar på byggande av barnstugor och fritidshem. Medett program på bl. a. dessa grunder är del möjligt att skapa arbeten också påandra områden. Påutbildningens område måste självfallet åtgärder vidtas för alt möjliggöra envärvning av utbildning och praktik. Den undfallenhet som präglar regeringenshandlande i den här frågan måste utbytas mol krav på näringslivet för alt på såsätt tvinga fram praktikjobb. Del kan bl. a. ske genom att man lagstiftningsvägentvingar företagen all ställa praklikplalser till förfogande förarbetsförmedling och skolor. En ofta förekommande anledning till altungdomarnaharspeciellt svårt att fåjobb är företagens krav på delsarbetslivserfarenhet, dels praktik. Jag tycker att vi borde vända på det hela:De som ställer dessa krav bör i stället åläggas att ställa praklikplalser tillförfogande. Enmycket stark pessimism kan spåras hos den studerande ungdomen när del gällermöjligheterna att fö jobb efter avslutad utbildning. En del ungdomar söker siglill utbildning bara därför alt det inte finns jobb all få. Många av dem somgår på gymnasiet är skoltrötla och skulle hellre la ett jobb om etl sådantfanns. Detla påvisas i en undersökning som genomfört blandgymnasieelever. Ur denna aspekt är det myckel angeläget att en värvning avutbildning och praktik kommer till stånd. Enökning av antalet plalser i den yrkesinriktade gymnasieskolan behövs. Vid densenaste intagningen till dessa kurser visade det sig atl tusentals ungdomarställdes utanför, trots att arbetsmarknaden i sig är i stort behov avyrkesutbildade människor. Detta gäller framför allt inom vårdsektorn. Dennuvarande arbetssituationen för de vårdarbelande är under all kritik, vilket framgåttinle minst av gårdagens debaU här i kammaren. Enda sättet atl förbättra dennasituation är atl utbilda och anställa fler. Detta gäller förslås även inomandra områden. Ungdomsarbetslöshetenkommer inle all försvinna om man inte utformar en politik, som på etl avgörandesätt möjliggör en ökning av antalet jobb. En sådan politik måste varalångsiktig. EnligtSÖ måste antalet gymnasieplatser ökas dels på grund av de ökandeungdomskullarna, dels på grund av den rådande arbetsmarknadssituationen. /78 uppgick del faktiska antalet intagningsplalser lill drygt100 000, vilket motsvarar av antalet 16-åringar. Det är en stordifferens mellan det beräknade antalet plalser och del faktiskt anordnadeantalet plalser. Detta förhållande har sin grund i flera olika problem. 1 frågaom vårdlinjen, för atl ta etl exempel, är det främst brislen på praklikplalsersom gjort att antalet plalser inte blivit vad man planerat. Detta visar också påbehovet av en mer långsiktig planering. Regeringenlade för sedan fram ett 18-punktsprogram för ungdomens sysselsättning.I programmet tar man inle itu med den nuvarande arbetslösheten. Man pekar påbehovet av utbildning utan att ange var och hur del skall kunna skaffas arbeteåt den arbetslösa ungdomen. Det går inle atl utbilda bort arbetslösheten. För att råda bot påarbetslösheten behövs hell andra åtgärder, som bottnar i en långsiktignärings-, produktions- och sysselsättningspolitik, som utgår från helt andravärderingar än vad man i nuvarande regering och samhällssystem är beredd attanvända. Detgår inte atl utbilda bort arbetslösheten. Som del nu fungerar på många hållanvänds skolan som en värmestuga tor arbetslös ungdom. Det viktiga är attskaffa Jobb och att ungdomar fören utbildning som leder lill och garanterarjobb efter avslutad utbildning. Med det menar jag alt det behövs långsiktigplanering både när det gäller utbildning och när del gäller arbete. Dennuvarande brandkårspolitik som socialdemokraterna och olika borgerligaregeringar ägnat sig åt leder bara till ytterst kortsiktigaförbättringar- roten lill del onda har man inte fåll upp med den typ av politikman fört och med den typ av åtgärder man vidtagit. Utbildningär bra, och sådan skall alla ungdomar ges möjlighet till. Men del räcker inlemed att bara hänvisa till all man skall vidga utbildningen. Det avgörande föratt ungdomar skall fö Jobb är atl man tillskapar nya arbetstillfällen. kommunisterna har i olika motioner till årets riksdagfört fram dessa frågor. a. har vi krävt att antalet plalser inomgymnasieskolan vidgas, och eftersom vårt molionskrav i denna del ärtillgodosett harjag ingen anledning atl yrka bifall lill motionen 340. Slutligenvill jag säga något om anslaget lill Hem och Skola. Vänsterpartietkommunisterna kommer vid voteringen att stödja den reservation som yrkar påstörre anslag till Hem och Skola. Vi anser all den organisationen måste få störreekonomiska resurser, om intentionerna om ett vidgat samarbete mellan hem ochskola skall kunna förverkligas. Anslagtill gymnasieskolan, m. m. Nr 150 (): Fredagenden ' talman! har att handläggaärenden på flera 18 mal 1979 nivåerav utbildningens område, handlar del om gymnasieskolan, enskild yrkesutbildning och läriingsutbildning hos hantverksmästare. Anslag till svmna- liksom på andra avsnitt av samhällslivet, som kammaren har att ägna sina sieskolan m m omsorger, gäller det här för statsmakterna atl gåen balansgång mellan å ena sidan kravet au hålla igenpå statsutgifterna i ell svårt ekonomiskt läge och å andra sidan nödvändighetenatt prioritera mellan en rad angelägna behov, Alla är vi överens om att slorasatsningar måste göras för att ge en meningsfull sysselsättning åt deungdomsgmpper som är aktuella för gymnasieskolan. För den nuvarande regeringenhar del också varit en medveten målsättning alt vid anslagstilldelningenprioritera åtgärder som avser att motverka arbetslösheten bland ungdom. Dellyser igenom också i den del av budgetförslaget, som ligger till grund förutbildningsutskottets betänkande nr 40, vilket kammaren nu behandlar. Vivet alt vi är inne i en period då antalet 16-åringar ökar varje år-ökningenkommer att kulminera in , Vi vet också attarbetsmarknaden för ungdomar alltjämt är mycket svår. Det är därför inteunderiigt all antalet behöriga försiahandssökande till minst ettåriga studievägarinom gymnasieskolan ökade med ca 8 000 jämfört med föregående år. Avallt alt döma kommer vi därför atl åter ha behov av ett större antalelevplalser i gymnasieskolan, Ibudgetpropositionen föreslås en ökning av antalet elevplalser med 5 470 jämförtmed innevarande år. Genom beslut har regeringen utökat antalethelårsplatser för /80 med 10 000 i förhållande till förslaget ibudgetpropositionen.