prot · G209110 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag tror alt skojar med oss här i kammaren, och han talarmot bättre vetande. Det ärju alldeles självklart för var och en att om Bidragtill pensionärsorganisationer, m. m. fattat e« beslutom överiäggningsrätt är det en styrka för organisationerna - ett erkännande,som sade - och det är naturiigtvis högst värdefullt. Det kanuppstå en situation då pensionärsorganisationerna vill tala med regeringen,men regeringen säger: Vi behöver inte talas vid, allting är klart. I en sådansituation betyder ett sådant här beslut att organisationerna kan hävda sinrätt. Det kan vara betydelsefullt. Vi vet inte nu om en sådan situationuppträder, men den kan komma. KARINNORDLANDER (vpk): sista inlägg tyder ju inte på att han har så stortförtroende för eller erkännande av den nytta som PRO gör, eftersom han graderarpå det sätt han gör. Vi kan inte godkänna en sådan gradering. Vi tycker attpensionärsorganisationerna skall jämställas med övrig organisationsverksamhet.Om det nu är gamla som finns i organisationen kan detta inte vara avgörande,utan det är den verksamhet som de bedriver. ERIKLARSSON (c): Jag vill till bara säga; Vilken regering tror han i värtdemokratiskt styrda samhälle skulle tacka nej till en begäran frånpensionärsorganisationerna om ett samtal beträffande speciella problem fördessa organisationer? Jag tror inte vi inom överskådlig tid kan få en sådanregering i vårt land. Därför menar jag att ett uttalande från sidaär helt överflödigt i detta fall. Nej,, det är inte jag som graderar. Det är och vpksom graderar, när man ställer sig bakom en mycket kraftig höjning förpensionärsorganisationerna, men förordar oförändrat belopp för andraorganisationer. Det är den fördelningen somjag menaratt vi måste se på litetnärmare, innan vi kan gå in på så vittomfattande förslag som det vpk härframlagt. EVERTSVENSSON (s): Det ärju inte vi som begärt detta från början, utan det är PRO. Vi haralltså bara fullföljt en begäran från PRO, och jag förmodar alt man från PRO:ssida inte gör en sådan begäran enbart för nöjes skull. KARINNORDLANDER (vpk): Men det gäller utgångspunkten per medlem och år - det är denbiten vi vill komma åt. Vi vill att pensionärsorganisationerna i ekonomiskt hänseendeskall jämställas med andra organisationer. Kort bara till , när han säger att man har fullföljt ettförslag från PRO. Jag tycker atl som gammal pariamentarikerkunde ha sagt till PRO att det här, del klarar sig ändå. TillKarin : När det gäller bidrag måste man gå in och se på vad bidragenanvänds till. Hur mycket det är per medlem osv. har i det fallet inte så stor betydelse. Det ärverksamheten som har betydelse - den verksamhet Nr 110 Bidrag till pensionärsorganisationer, m. m. som måste stödjas. Riksdagenhar ju här gjort en insats och mer än fördubblat anslaget på tvä år. Kom dågärna tillbaka med ytteriigare ett underbyggt förslag, så för vise hur del går! Överiäggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2;o) reservationen nr 1 avGöran m. fl. saml 3;o) motionen nr 723 av m. fl., ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. DåEvert begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2;o) angivnaförklarades ha flertalels mening för sig. Sedan begärtvotering beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Densom vill all kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående socialutskottetshemställan i betänkandet nr 25 punkten 3 mom. 2 antar reservationen nr 1av m. fl. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 723 av LarsWerner m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KarinNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd; Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punkten 3 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Lokaliseringenav länsrätterna, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EvertSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 146 Nej - 131 Proposilionergavspä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av GöranKarisson m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punkten 3 mom. 3röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä EvertSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 144 Nej - 132 § 14 Lokaliseringen avlänsrätterna, m. m. Föredrogs justitieutskottets betänkande 1978/79:26med anledning av proposilionen 1978/79:100 såvitt gäller anslag lilldomstolsväsendet m. m. jämte moiioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkier.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast de punkter, vidvilka under överiäggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten3 (Allmänna förvaltningsdomstolarna) Regeringenhade i propositionen 1978/79:100 bil. 5(justilieJeparlemenlel) under punkten D3 (s. 64-78) föreslagit att dels bemyndiga regeringen alt vidkammarrätten i inrätta en ordinarie tjänst för kammarrällslagman ochen ordinarie tjänst för kammarrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning,båda med beteckningen Co, dels till Allmänna förvaltningsdomstolarna förbudgeiårei 1979/80 anvisa ett förslagsanslag av . Lokaliseringenav länsrätterna, m. m. 1delta sammanhang hade behandlals molionerna 1978/79:499 av RalfLindström m. fl. (s,.c, m, fp), 1978/79:684 av GöstaAndersson (c) och (), 1978/79:687 av Torslen Karisson(s), 1978/79:842av m. fl. (c), vari föreslagits all hos regeringenhemställde om en skyndsam utredning om inrättande av tre länsrätter iStockholms län samt all länsrätterna lokaliserades lill delar avStockholmsregionen där det var angeläget från sysselsättningssynpunkt, 1978/79:847 av MarianneKarisson m. fl. (c), 1978/79:1171av () och (), vari hemställts attlänsdomslolen i föriades lill , 1978/79:1185 av YngveNyquist m. n. (s), 1978/79:1186av m.fl. (c, s, m, fp), vari hemställts aU uttalade atllänsdomstolen i lokaliserades till , 1978/79:1188av m. fl. (c), vari hemställts aU som sin mening gavregeringen till känna vad i motionen anförts angående principerna förlänsrätternas lokalisering, 1978/79:1746 av LennartBladh m. fl. (s) samt 1978/79:1752 av () och UllaEkelund (c), vari hemställts all som sin mening gav regeringen lillkänna vad i motionen anförts belräffande förläggningsorter för länsrätterna ochsärskilt länsrätten i län. 1. allriksdagen belräffande inrättande av tjänster bemyndigade regering en all vid kammarrätten i inrätta en ordinarie tjänst för kammarrällslagman och en ordinarie tjänst för kammarrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning, båda med beteckningen Co, 2. all belräffandemedelsberäkningen till Allmänna förvaltningsdomstolarna för /80anvisade ett förslagsanslag av , 3. att belräffandelänsrätten i skulle avslå moiionen 1978/79:499, 4. att belräffandelänsrätten i skulle avslå moiionen 1978/79:842, 5. alt riksdagenbelräffande principerna för länsrätternas lokalisering Lokaliseringenav länsrätterna, m.m. skulleavslå motionen 1978/79:1188 och motionen 1978/79:1752 i denna del, 6. att beträffandelokalisering av länsrätt i skulle avslå moiionen 1978/79:684, 7. alt rik.sdagen beträffandelokalisering av länsrätt i skulle avslå motionerna 1978/79:687 och1978/79:847, 8. att beträffandelokalisering av länsrätt i skulle avslå molionerna 1978/79:1171 och1978/79:1186, 9. atl beträffandelokalisering av länsrätt i skulle avslå moiionen 1978/79:1185, 10. atlriksdagen beträffande lokalisering av länsrätt i skulle avslå moiionen 1978/79:1746 och motionen 1978/79:1752 i denna del. Följande två reservationer hade avgivits av ÅkePolslam (c), (), (), () ochElla (): 1. belräffande länsrätten iStockholms län, vari reservanterna ansett all utskottet under 4 bort hemställa attriksdagen med bifall till moiionen 1978/79:842 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanterna anfört om en utredning angående inrättande av trelänsrätter i länet, 2. beträffande principernaför länsrätternas lokalisering, vari reservanterna ansett atl utskottet under 5 bort hemställa auriksdagen med anledning av motionen 1978/79:1188 och motionen 1978/79:1752 idenna del som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört omprövningen av lokaliseringsfrågan. Punkten4 (Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. Regeringen hade underpunkten D 4 (s. 78 och 79) föreslagit alt lill Bosladsdomstolen ochhyresnämnderna m. m. för /80 anvisa ett förslagsanslagav . 1 detta sammanhang hade behandlals motionen1978/79:855 av m. n. (m), vari såvitt nu var i fråga hemställtsatl under punkten D4 Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m.anvisade etl i förhållande till regeringens förslag med . sänktanslag (yrkandet 2). allriksdagen med avslag på moiionen 1978/79:855 i denna del (yrkandet 2) och medbifall till regeringens förslag till Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m.för /80 anvisade ett förslagsanslag av . Reservation hade avgivits av () ochHåkan (), som ansett alt utskottet bort hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall till moiionen1978/79:855 i denna del (yrkandel 2) lill Bosladsdomstolen och hyresnämndernam. m. för /80 anvisade etl förslagsanslag av . GUNDERANESKOG (c); Jag vill börja med att kort och gott yrka bifall till centernsreservationer nr 1 och 2 till justitieutskottets betänkande 1978/79:26. Vihar klara motiveringar för våra reservationer. De är förankrade i ettriksdagsbeslut angående riktlinjer för regionalpolitiken ochden offentliga verksamheten. Somen konsekvens av detta beslut har länsstyrelserna inom ramen fördel delvis kontinueriigalänsplaneringsarbetel bl. a. tagit upp frågan om länsrätternas utlokalisering.Förslag om annan ort än residensstaden för länsrätternas lokaliseringföreligger från länsstyrelserna i , , ,, och . Dessa länsstyrelser måste somregionala organ utan tvivel tillmätas stor betydelse när de gjort dessauttalanden om utlokaliseringen. Denfaktor som tillkommit som en broms i detta avseende är att ärendebalansen justnu är mycket ogynnsam. Rubbningar i arbetsrutinerna kan här utgöra svårigheter. Isig själ vt är det inte adekvat atl hänga upp frågan om sätet för länsrätten päärendebalansen. Ärendebalansen är i sig själv en fråga om personaltillgång merän om lokalisering. Det bör vara ett observandum för den regering somslutgiltigt skall behandla frågan om länsrätternas placering. Pålänsplanet har man alltfort anledning att granska lokaliseringsproblemen. Föratl få en bättre balans på vår arbetsmarknad torde åtskilligt utlokaliseringsarbeleännu vara nödvändigt. Ivad gäller den första reservationen beträffande länsrättens placering iStockholms län kan konstateras att det är förenat med stora problem att i dettafolkrika område ha endast en länsrätt. I reservationen anföres att "länsrättenkommer inte att kunna hålla erforderlig kontakt med allmänheten och kommer inteatt ha tillräcklig överblick över sjtt ansvarsområde". Negativakonsekvenser kan befaras såväl för den rättssökande allmänheten som fördomstolens tjänstemän. Ireservationen föreslår vi att tre länsrätter inrättas på lämpliga platser inomlänet och att även sysselsättningsfrågan kommer med i bedömningen avlokaliseringsort. Ireservation nr 2 vill vi understryka att vi delar departementschefenssynpunkteratt en brådstörtad utlokalisering inte får rubba arbetstakten då detgäller ärendebalansen i . Detfår dock inte betyda att frågan om utlokalisering skjutes på obestämd framtid.Riksdagens beslut måste respekteras, ävenså uttalandena från de länsstyrelsersom inkommit med förslag om önskvärd omplacering av Lokaliseringenav länsrätterna, m. m. Lokaliseringenav länsrätterna, m. m. länsrätter.Jag kan redan på detta stadium nämna att i förordatSjuhäradsbygden, som är hårt drabbad arbetsmarknadsmässigt. I den bygdenerbjuder lokaliteter, och en snar flyttning, som ej nämnvärtbehöver rabba ärendebalansen, kan ske. Den som vill studera statistik kanövertyga sig om atl just är den ort som är allra minsl gynnad utavoffentlig verksamhet och i detta fall borde kunna bli ihågkommen. Detviktigaste efter elt majoritetsbeslut i denna fråga äratt utredningen omlänsrätterna inte blir försenad och alt beslutet inle på något sätt kan bli enförevändning för regeringen atl inte vidtaga åsyftade åtgärder. Etl frigörandefrån länsstyrelserna i vad gäller länsrätterna är ej målet. För atl uppfylladet lidigare riksdagsbeslutet bör utlokaliseringen ske sä snart som möjligt.Som elt led fram till delta mål yrkar jag bifall till reservationerna och iövrigt till de förslag som föreligger från utskottet. Det föreliggande förslaget atl sammanföra de tre förvaltningsdomstolarna- länsrätten, länsskatlerälten och fastighetstaxeringsrätten - lill enfristående domsiol för regional förvaltningsrättskipning, länsdomstolen, är ettbra förslag. Detta ger bättre möjligheter till samordning av sakärenden somligger nära varandra. Däremotanser jag att det inte är en självklarhet att länsrätten lokaliseras tilllänens residensorter. Del finns andra orter inom länen som kan vara väl sålämpade för länsrätternas lokalisering. Man kan förstå alt del kan vara enfördel om länsrätten.på lokaliseringsorten har tillgång till juridisk expertisförutom den som länsrätten själv har till förfogande. Därför torde det vara riktigtall samordna på plats där tingsrätten är lokaliserad. Detta går också att ordnasamtidigt som hänsyn tas tjll regionalpolitiska synpunkter. Ett typexempelhärpå är fyrpartimotionen 1186 med mig själv som första namn och moiionen 1171av och . I båda dessa moiioner yrkas altriksdagen uttalar atl länsdomstolarna i lokaliseras till Borås.Motiveringen härför är regionalpolilisk. och har under enföljd av år drabbats av stora sysselsättningsminskningar. I tekokrisens spårhar arbetslösheten ökat, och en märkbar folkminskning har blivit följden. IBorås och är sysselsatta inom tekoindustrin.Detta visar ovedersägligen vikten av att dessa områden får ett tillskott avarbetstillfällen inom andra sektorer än tekoindustrin. Närman då har denna möjlighet att tillföra en region sysselsältningsobjekt ochsamtidigt, som i detta fall beträffande länsrättens i länlokalisering, åstadkomma en samordning med andra domstolar, i det här fallettvå länsrätter, och därmed få så atl säga en synkronisering av juridiskexpertis, harjag svårt atl förstå annat än all delta är en riktig åtgärd. Detär sålunda frän praktisk synpunkt inte av någon avgörande betydelse om domstolenplaceras i eller i residensorten. De regionalekonomiska fördelarna medplacering i är uppenbara. Lål mig därför hemställa om bifalltill motionerna 1186 och 1171. 1 delta anförande instämde (),(), () och (). BERTILLIDGARD (m); beslöt om en ny länsrättsorganisation,utformad på det sätt som alldeles beskrivit. Därför skall jaginle gä in pä den saken. Den grundläggande tanken bakom beslutet var teorin altförvallande och dömande verksamhel i rättssäkerhetens iniresse bör hållas isäroch all allmänhetens förtroende för den dömande verksamheien härigenom stärks. Besluteti Qol var långl ifrån enhälligt. Detta berodde nog mindre på att man hade olikauppfattningar om rättssäkerhetssynpunkterna och kanske mer på del rentpraktiska förhållandet att man hade olika uppfattning om hur myckel hänsyn manskulle ta lill pågående utredningar om länsförvaltningens framtida utformning isamband med all man fattade ett principbeslut. Motdenna bakgrund är det tillfredsställande alt notera atl sedan principbeslutetväl fattats, enighet kunnat skapas om de resurser som måsle ställas tillförfogande för atl den nya organisationen skall kunna fullgöra sina funktioner.Justitieutskotiet tillstyrker utan reservationer vad regeringen i dethänseendet föreslagit. SomGunde Raneskog har redovisat har - trots en enligt minmening öppen och frikostig skrivning i utskottsbetänkandet - ansett sig behövamarkera en annan syn på de nya domstolarnas lokalisering än den majoritetenhar. Den ursprangliga utgångspunkten för lokaliseringen var atl länsrätternaskulle placeras i residensstäderna men att regionalpolitiska ellersysselsäilningspoliliska skäl i särskilda fall -jag vill understryka del -kunde motivera föriäggning till annan ort. majoritet harinte frångått denna ståndpunkt, men vi har avstyrkt att länsrätt vid reformensikraftträdande placeras på annan ort än residensstad. Anledningen härtill ärall den nya organisationen inledningsvis kommer alt kämpa med en mycket stormålbalans, som det gäller att i rättssäkerhetens intresse få avarbetad så snartsom möjligl. Vihar den erfarenheten frän all utlokalisering atl om del uppkommer en diskussionom ett ämbetsverks utlokalisering blir det oro och besvär och en mindre godarbetsmiljö. Det har vi inte råd att tillåta oss i del här sammanhanget. Därförhar vi stannat för att länsrätten inle f n. i något fall skall förläggas tillannan ort an residensstad. litet oprecisa förslag ireservationen om utlokalisering, sedermera när del gäller av denene centerpartisten preciserat till och av den andre lill , görpä mig intryck av något av en demonstration ulan sakligt innehåll. Del visarkanske bättre än mycket annat att skall man göra en sådan här utlokaliseringbehövs en grandlig utredning, som ännu inle har kommit lill stånd. Den andra reservationen,nr l,om uppdelning av länsrätten i Slockholms Lokaliseringenav länsrätterna, m. m. Lokaliseringenav länsrätterna, m. m. län,förefaller mig ännu besynnerligare. Man talar i sin motivering om atl dennaslora länsrätt inte kommer atl fungera med samma smidighet som andra mindrelänsrätter, och man gör gällande att kontakten med allmänheten kommer au bliotillfredsställande. Förattta det sista argumentet först skulle jag ha kunnat förstå del om man hade talatom något av Norrlandslänen med deras stora avstånd. Men här i ,med ett så utvecklat kommunikationsnät att den alldeles övervägande delen avlänsborna kan nå en till lokaliserad länsrätt med allmännakommunikationer och med begagnande av sitt 70-kort, saknar argumentet all rimligrelevans. Närdet gäller arbetets effektivitet, smidigheten i arbetet som säger ireservationen, vill jag erinra om att vi i utskottet är eniga - dvs. ärockså med på det -om de tekniska hjälpmedel som skall ställas till förfogandeför att denna länsrätt liksom länsrätterna i och skall fungeraeffektivt och smidigt. Det är därför inte mycket logik i reservationen 1. Manfår väl hålla litet reda på vad man är med pä i utskotlels skrivning när mansedan kommer fram ull reservationen. Med hänvisning till del anförda hemställerjag att bifallerutskottets hemställan och avslår reservationerna 1 och 2. GUNDERANESKOG (c) kort genmäle; Jag vill bara göra samtliga ledamöter här i kammaren uppmärksamma påatt jag nämnde som exempel pä att en dörr redan står öppen för denhändelse man skulle vilja vidta en sådan åtgärd som jag förordar. Det råderalltså inte någon större konfökt mellan mig och eller hanspartikamrater i della avseende, eftersom del i båda fallen gällerSjuhäradsbygden. Men man har i öppnat en dörr i detta sammanhang,och det är i dagens läge rätt väsentligt att konstatera. Den motivering som jag vidare i all korthet velatanföra är baserad på att del som jag mest fruktar är att dagens beslut, som ärgrandat pä den utskottsmajoritet som föreligger för vissa principer, skallanses vara slutgiltigt och bli styrande för den regering som skall fatta detdefinitiva beslutet. Vad jag ber om är helt enkelt att dörrarna får stå heltöppna för olika möjligheter och att den regering som en gång fåller avgörandethar möjlighet att handla i enlighet med fjolårets riksdagsbeslut. () kort genmäle: Jag vill bara göra utskottets ordförande uppmärksam på att det inteföreligger någon konflikt mellan och mig. Han har som ettexempel nämnt som lokaliseringsort, och jag nämnde . Det är tväkommuner i som är lika illa drabbade av tekokrisen, och det ärdärför lika viktigt att båda blir uppmärksammade i lokaliseringssammanhang. Menatt jag nämnde i mitt första inlägg beror på att det finns tvåtingsrätter som kan ha visst samarbete, nämligen ochSjuhäradsbygdens tingsrätt. Den juridiska expertisen kan, som jag nämnde,hjälpas ät i vissa avseenden och synkronisera sitt arbete. Dellaär grundorsaken lill att jag nämnde i detta sammanhang. Jag har däratöverunderstrukit hur viktigt det är alt beakta behov avarbetstillfällen bl. a. på grund av tekokrisen, och det gäller för såväl Boråssom . Jag vidhåller mitt förslag. BERTILLIDGARD (m) kort genmäle; För alt visa hur verkligt tunt reservationsyrkande är skalljag be att få citera följande rader ur utskoltsmajoritelens skrivning; "Fråganom lokalisering av länsrätt bör emellertid i enlighet med vad föratsaltoch vad som förordas i propositionen utredas vidare. Det slutligaställningstagandet från regeringens sida bör tas så snart utredningsarbetetavslutats." Lokaliseringenav länsrätterna, m. m. HÅKANWINBERG (m): Med åberopande av motiveringen till reservationen 3 vid det betänkandesom vi nu behandlar ber jag atl få yrka bifall till denna reservation. BONNIEBERNSTRÖM (fp): Också jag skall fatta mig, som jag hoppas, föredömligt kort. BertilLidgard har här redogjort för huvuddelen av utskottets skrivning, och jagställer mig bakom den redogörelsen. Jag skall endast beröra den mindre del därmoderaterna haft en avvikande uppfattning. Måltillsirömningenvid bostadsdomstolen har kontinueriigt ökat under domstolens hittillsvarandeverksamhet. Den nuvarande målbalansen är klart otillfredsställande, och av detskälet har medel beräknats för ytteriigare två tjänster som sekreterare. Jagyrkar därför bifall till utskottets hemställan och avslag på reservationen 3. HÅKANWINBERG (m) kort genmäle; Med anledning av detta vill jag barasäga att den statistik som utskottet fött tillfälle atl studera belräffandebostadsdomstolamas arbete snarare visar på en stagnationän på en ökning av mälbalansen. I alla politiska frågor är det viktigt att ta hänsyn till den praktiskaverkligheten. Det gäller naluriiglvis också de ärenden som vi har att behandlahär. När man skall vidta administrativa ålgärder som berör länen är det viktigtatt man tittar på de praktiska förhållandena i de olika länen och att man inseratt län skiljer sig frän varandra. Stockholmslän skiljer sig från flertalet andra län genom au vara ganska Slorl. ISlockholms län finns en och en halv miljon invånare. Det innebär att vi här harfyra fem gånger fler invånare än man har i de flesta andra län. I och för sigkan det diskuteras om det över huvud taget är bra med sä stora län som Lokaliseringenav länsrätterna, m. m. Stockholmslän, men det är nu en gång ett faktum. Även om man ser till antalet kommuner ärStockholms län betydligt mer omfattande än andra län -del finns mer än 20kommuner i . Dethade varit naturiigt, när man bygger upp en länsrällsorganisation, alt lahänsyn till del fakium atl är sä mycket större både tillinvånarantal och lill kommunanlal än andra län. Om man anser alt etl län istorleksordningen 300 000 invånare och kanske mellan fem och tio kommuner är enlagom enhet för en länsrätt, är det logiskt att av det dra slutsatsen atl etllän så stort som är en för stor enhet för en enda länsrätt.