prot · G20967 · 1978-12-31 00:00:00 — 1 första hand är delnödvändigt all minska användningen av kvävegödsel. ProfessorEliel vid sade i Miljöaktuellt för ungefärett halvår sedan: "Till följd av gödslingen transporteras stora mängderkväve från åkrarna, vilket bl. a. leder till att dricksvattnets kvalitetförsämras på många häll." Jag vet inte hur mänga belägg för att den ökandehandelsgödselanvändningen medför stora problem vi måsie komma med i de här debatternainnan skall känna sig övertygad om att jordbruket allvarligtpåverkar och i vissa avseenden försämrar vår miljö. () kortgenmäle: Skillnaden i omdöme är här alt medan motionärerna och reservanterna påförhand bestämt sig för att handelsgödsel och bönder och centerpartister börbekämpas och inriktar sig på del, så kan ulskollel inle nöja sig med denbedömningen. Vi har, som jag sade, i en myckel kvalificerad panel falt informationom alt sju eller åtta andra kraftiga föroreningskällor i samma grad kan varaorsak till en vallenförorening, inte minst när del gäller nitrat. Därförtycker jag atl Bengl Silfverslrand och andra gör sig skyldiga till en vårdslösformulering när de inriktar sig på en enda möjlig föroreningskälla, nämligenhandelsgödseln. Jag säger att den är möjlig. Jag har inte försökt bortförklaraden, men jag vill ha besked om hur det förhåller sig. Vadhar för stöd för att vattnet i ån är förorenat av enbarthandelsgödsel, när det finns tusentals sepliklankar som är anslutna till ån ochvilkas kvalitet man inle har analyserat sä noga. Men del är en större folkgruppsom berörs av del, sä den kan man inle hoppa på så där som man kan göra medbönderna. Sedanär jag förvånad överalt i sju älta år som aktiv kommunalmani har låtit sig nöja med det förhållandel. Det bör kommunen åtgärdaväldigt snabbt, och det finns många vägar alt lösa problemet. Vadbeträffar resonemang om den utredning som hon inle har tilltrolill vill jag säga all del står på sex sidor i direktiven lill denna utredningatt den skall la ställning lill de frågor del här handlar om, och vattnet nämnssom en mycket viktig naturresurs som utredningen också skall befatta sig med.Jag har nämnt de förnämliga experter jusl på som finns med iutredningen. Närmarebifall till motioner kan man inte komma, och jag vill säga all deltillstyrkande som utskoltsmajoritelen har gjort genom alt föreslå allskicka molionerna till naturresurs- och miljökommittén innebär mer bifall änvad motionerna i förhållande till sin utformning förtjänar. Användningen av handelsgödsel m. m. i Jord- ochskogsbruket Talmannenanmälde att och anhållit atl lillprotokollet fa antecknat att de inte ägde rätt lill ytteriigare repliker. HANS (): Del är två faktorer förulan vilka det över huvud laget inte hade varitmöjligl att med vegetabiliska livsmedel försörja en oavbrutet växandevärldsbefolkning. Denena-den oss i liden närmast liggande-ärsvensken arbeteinom geneliken, som möjliggjort en långl driven sortförädling med sikte pähögre avkastning. Men en sådan högre avkastning Hr vi sanneriigen inle gratis.Det krävs medverkan av diverse kemiska och växtfysiologiska processer, varvidav olika grundämnen bildas näring i sådan form som vi kan tillgodogöra oss. Ochhär kommerden andra faktorn in i bilden-eller snarare den första, om vi skallla hänsyn lill tiden. Del är tysken upptäckt för ungefär 125år sedan, atl man genom tillförsel på konstlad väg kunde ersätta vad man genomökade skördar så att säga odlat bort av åkerjordens mineraliska beståndsdelar.Och inle bara del! Man kunde genom lämpligt avvägd övergödsling - något somnoga skall skiljas frän övergödning som innebär alltför rika gödselgivor- iviss mån reglera stråslyrkan. Man kunde vidare förbällra skördarnas kvalitet -inle minst mjölets bakningsegenska-per. Användningenav handelsgödsel m. m. i Jord- och skogsbruket Jagbör kanske betona atl del bara är lillförselsätlel när del gäller deskördeökande ämnena som är konsilal. Ämnena - huvudsakligen kväve, fosfor ochkalium - är precis desamma som förekommer i naluriig gödsel, I denna måsledessa ämnen f ö, försl omvandlas till oorganiska föreningar innan de kan lasupp av växtligheten. Nuvill socialdemokraterna kraftigt begränsa användningen av handelsgödsel. Vadman menar med "kraftigt" säger man försiktigtvis inle. Etttotalt slopande av handelsgödsel skulle innebära en skördenedsätlning tillhälften av den nuvarande. En 25-procenlig minskning av handelsgödsel-givornaskulle betyda ett skördeborlfall på . Del är med andra ord inle någrasmå ingrepp i jordbruket som aktualiseras. Det är ingrepp som helt skulleslälla den nu tillämpade jordbrukspolitikens effektivitetsprincip på huvudet.Del är fullkomligt enorma belopp som skulle krävas för all bekosta bortfalletav hälften av värt jordbruks avkastning. Även om vi nöjer oss med en25-procenlig minskning av gödselgivorna - alltså etl avkaslningsborifall på 1096 - blir del ändå inle fråga om småsaker. Vihar inom jordbruket uppdraget atl skaffa fram livsmedel till värt land och ävenlill människor ulanför våra gränser. Vilka skulle en sådan minskning gä ulöver? Vilka skall man låta svälla? Ärdel av socialdemokraterna anförda motivet - kväveutlakning av hälsovådligomfattning - verkligen så allvarligt alt vi skall vrida utvecklingen 100 årtillbaka i liden? På moderat håll anser vi inte del. Defaror socialdemokraterna pekar på existerar, och de är fuller väl värda atl taspå allvar. Men än så länge finns det så många frågetecken atl vi inte kan finnade föreslagna åtgärderna befogade. Vi kan inte finna något motiv för alt manbara inriktar sig pä jordbruket. Statistikenkan som bekant tolkas pä olika säll. Det mä vara hänt att den totalahandelsgödselanvändningen fortfarande ökar. Men del säger oss i del härsammanhanget ingenting. Frågan är på vilka jordar spridningen har skett och omdel där blivit en rubbning av balansen i det ekologiska systemet. Om del finnsmer nitrat i marken än vad växtligheten kan ta upp är det ovedersägligen riskför ullakning, men del gäller om kvävetillförseln skett såväl med naturiiggödsel som med handelsgödsel eller genom biologisk fixering via bakterierna ibaljväxler och i alträdens rötter. Detmå som sagt vara atl kurvan för förbrukningen fortfarande befinner sig istigande, men del har tydligt planat av genom all man har minskal användningenpå siora arealer under sista liden, åtminstone för de rationelltbrukade enheterna. Jag skulle för min del vilja tolka den delen av statistikenså, atl ökningen av förbrukningen nu ligger hos brukningsdelar som lidigareinle hafl så stor förbrukning. Med andra ord: Del är jordar där del åtminstoneteoretiskt inle bör vara något niiraiöverskoli, alltså en ganska liten risk förnågon kväveutlakning. Hur vel man förreslen atl den påvisade nitratullakningenhärrör från just handelsgödsel? Den största ullakningen av alla kommer ju frånheliräda, där man inte gödslar med kväve alls. Jagär angelägen om all än en gäng påpeka, att en ökad nilralhalt i våra vatten ärvärd alt ta pä allvar. Men som alllid i sådana härsammanhang frågar man sig härvid hur slordel av den föregivna nitralökningen som är reell och hur stor del som beror påalltmer förfinade mätmetoder. Vi kan från moderat håll inte finna någonanledning att lägga handelsgödselmedlen under produklkonlrollnämnden, dvs.sälla likhelstecken mellan gödsel och gift. Fränlantbruksuniversitet, frän lantbruksnämnder, från hushållningssällskap, fråncenlralföreningar och frän andra, som har jordbrukels förnödenheter på sittprogram, bedrivs en livlig rådgivning med sikte på all bringa jordarna i balansgenom försöksverksamhet och genom propaganda för en på markkarlering grundadgödsling. Del är den vägen vi menaratt vi skall gå: Ge hushållningssällskapentillbaka de resurser för försöksverksamhet som de hade innan de av riksdagenssocialdemokratiska majoritel en gång tvingades skära ned den. Sedanfinns del naturligtvis, som socialdemokraterna framhållit, områden därproblemen är särskilt svåra. Norr om och bortåt har vit. ex. etl sådant område, och är kanske ell annal. Det är områden medlätta sandjordar. Men skulle det uppstå allvarliga problem har man ,både med stöd av vattenlagen och med hjälp av hälsovårds-och miljöskyddslagar,möjligheter all gripa in. Kortsagt: Arbetet pä att minska användningen av handelsgödsel pågår redan och harpågått sedan långl före den tid då socialdemokraterna väckle sin första motioni dessa frågor. Därför yrkar jag, herrtalman, bifall lill utskottets förslag. Användningenav handelsgödsel m. m. i Jord- och skogsbruket ansåg all det skulle vara etl alltför stort ochfarligt ingrepp i jordbruket atl minska handelsgödselanvändningen, och så loghan vissa siffror som belägg för delta. ärdet faktiskt på del sättet attnaturvårdsverket har varit inne på tankar som innebär atl man skulle kunnaminska gödslingen med ungefär 25 96. Och mycket rikligt, som Hans Wachtmeisterpåpekar, skulle en sådan minskning få till följd ett skördebortfall på ungefär10 96. Men fortsätter det resonemanget och konstaterar atl vihar ett myckel stort svinn i hela livsmedelsprocessen, och med åtgärder på detområdet skulle vi mer än väl kunna la igen vad vi föriorar. Sä har vi också sombekant ett ganska stort skördeöverskott som nog skulle kunna tåla en vissreducering. säger vidare - del lyssnade kanske inte HansWachtmeister sä noga på, han belyste det åtminstone inte alls - all en sådanminskning skulle medföra en nedgång av utlakningsförlusten i minst sammaomfattning som skördeminskningen. Där har vi alltså också en påverkan somskulle kunna innebära att skördeminskningen inte skulle fa de skrämmandeeffekter som försöker utmåla. Hurvet man att gödslingen påverkar ullakningen, frågade vidare Hans Wachtmeisteroch log därvid upp en del andra faktorer. Jag vill till detta säga all i defall vi påstår all del finns ell klart samband har vetenskapliga undersökningarvisat alt så är fallet. Jag har b|. a. åberopat elt par sådana undersökningar,och jag tyckeralt del borde räcka föratt vi skall vara överens Användningenav handelsgödsel m. m. i Jord- och skogsbruket om all problemet ärväldigt allvariigt, och att man därför inte skall negligera hälsoriskerna. Manskulle faktiskt kunna tänka sig atl angripa problemet genom att, förslagsvissåsom fältexperimenl, jusl i de här "riskområdena" göra en drastiskminskning av handelsgödselgivorna under elt antal år och sedan jämföraresultaten därifrån med resultaten från jordbruksområden på andra håll i landetbåde när det gäller skördeutfall och nitraiförekomsler. De som drabbasekonomiskt genom delta skulle man kunna länka sig alt hålla ekonomisktskadeslösa. Delfinns alltså konkreta möjligheterall göra någonting,och vi har framfört enmyckel måttfull begäran -jag vill understryka del -all man skall göragenomgripande undersökningar i ell par av de områden som är mest utsatta. Jagtycker allom man verkligen är intresserad av miljöproblem, så skulle del varamöjligl att uppnå politisk enighet i en sådan här fråga. Tillsist vill jag också göra en kommentar till , efiersom jag lidigareinle hade möjlighel atl återkomma i fler repliker. hänvisade tillmin kommunala erfarenhet och frågade varför del inte hade hänt något pä del härområdet i min kommun, trots all vi där har jusl del här problemet. Jag skallgärna besvara detta och säga all vi har motionerat om nilratproblemet under enföljd av är, men vi har borgerlig majoritet i kommunen -jag säger della som enren upplysning - och den har i myckel begränsad omfattning bifallit våraförslag. När del gällt de verkligt genomgripande förslagen lill åtgärder harman icke bifallit våra förslag, utan de har blivit nedröstade. HANS (): Vi har inte alls några överskoitsproblem när del gäller spannmål ellerjordbruksprodukter över huvud tagel. Vi har en svältande värld, och denomsiändigheten att våra nationalekonomer inle lyckats klara belalningsproblemennär det gäller alt tillgodogöra sig våra livsmedel rättfärdigar inte på någolvis all vi skulle skära ner vår livsmedelsproduktion. HerrSilfverslrand talar hela liden om . Men ärinle med här i kammaren, utan vi diskuterar nu vad vi har haft för oss iutskottet i fråga om den socialdemokratiska motionen. Vi har inom utskottethaft hos oss företrädare från och därvid fattredogörelse fören hel del frågor i del här sammanhanget, och del är delta jagstöder mig pä. HerrSilfverslrand har tydligen inte en aning om hur försöksverksamheten inomjordbruket går till, hur ytterligt omsorgsfullt del bedrivs försök i försöksringarinom odlarekretsar för atl komma fram till hur man pä bästa sätl skall undvikauilakningar, hur man skall kunna tillgodogöra sig handelsgödselmedlen och hurman skall dra nytta av erfarenheterna från gödslingsförsök över huvud lägel. Vikan inle komma myckel längre på den vägen. Möjligen skulle vi kunna göra det omvi far resurser, men dem har den socialdemokratiska regeringen lagil ifrånhushållningssällskapen genom hela den omorganisation som gjorts.Ge tillbaka dessa resurser, så skall vi använda dem till de ytterligare försöksom finns alt göra! BENGTSILFVERSTRAND (s): Jag är väl informerad om dessa förhållanden, och jag kan bara konstalera,, atl del lydligen inle alllid är så väl beslälll medsakkunskapen. De praktiska förutsättningarna för atl bättre kunna tillgodogörasig kväve saknas fortfarande. Ta exemplet frän 1977, dä ungefär 350 000 tonkväve spreds inom jordbruket och 40 96 av detta kväve försvann tillomgivningen, lill vattnet och luften. Ullakningsföriusterna var alltså oerhörtstora. Del problemet kan man inte bemästra. Där räcker alltså inte sakkunskapenlill, del är ell faktum. Sedanvilljag säga atl jag inle har framfört några förslag om atl vi skall göra ossav med någol skördeöverskott. Jag har bara konstaterat all del finns sådanaförslag. Därvid åberopade jag bl. a. , och jag lycker del ärviktigt all göra det, eftersom det finns seriösa förslag lill hur man skullekunna komma till rätta med problemet. Geoss resurser, säger , och skjuter över problemet lill dentidigare socialdemokratiska regeringen. Men del ärju del vi vill. Vi vill juavsälla vissa resurser för alt man skall kunna genomföra de här undersökningarna.Del är mycket krav del rör sig om. Användningenav handelsgödsel m. m. i jord- och skogsbruket HANS (): Det var roligt all höra all går med på att densocialdemokratiska regeringen gjorde en kapital dumhet när den rev ned hela vårhushållningssällskapsorganisalion. Hade ni låtit bli del, hade vi kanske hunnitlitet längre i den här frågan vid del här laget. Kvävetskretslopp i naturen, , är verkligen ganska väl utrett. Jaghar själv hållit på litet med den frågan. Naturens lagar är, gudskelov skullejag vilja säga, sådana att vi inle ulan vidare kan ändra på dem. Om BengtSilfverslrand beger sig litet längre norrut - han behöver inle bege sig närmareNordpolen än upp till Smålandsgränsen - kan han om höstarna se pä den s. k.Rallarrosen när den blommar ule på hyggena och på hallonen när de mognat. Bådavisar tecken på en mycket kraftig ökning av nitrathalten i marken. Den kan vialdrig göra någonting åt. Här blir del ofta etl klart överskott av kväve somsedan kommer ul i vattnet. Vad kan vi göra ål detta? Del finns inga möjligheleralt göra någonting. Vi har atl la naturens lager sådana som de är. BENGTSILFVERSTRAND (s): Diskussionen om Rallarrosen far vi väl la . Jagkonstaterar all socialdemokraterna vill angripa miljöproblemen där de förekommer,och jag konstaterar också alt moderata samlingspartiet, ochlydligen också inle vill vara med om au la iiu med de här vikligamiljöproblemen. Användningenav handelsgödsel m. in. i Jord- och skogsbruket HANS (): Nej, , diskussionen om Rallarrosen skall vi ta nu.Vi skall angripa problemen där de finns och de finns just där Rallarrosen växer.Genom all dra in den växten i debatten har jag bara velal understryka alt detfinns saker som vi inte behärskar. Vi behärskar inte nilrifikationsprocessen imarklagren, ulan det är en naturiig historia. Den ullakning som sker där kan viinle fl bukt med, ens med de finaste och största utredningar. Överiäggningenvar härmed slutad. Proposilioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservalionen av m. fi. och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller jordbruksutskottets hemslällan i betänkandet nr 16 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä Maj BrittTheorin begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröslning gav följande resullal: §8 Talmannen meddelade alt propositionerna nr 100 och 101 skulle sältas sist påmorgondagens föredragningslista. §9 Anmäldes och bordlades Proposition 1978/79:57 om inriktning av den regionalakonsumentpolitiska verksamheten § 10 Anmäldes ochbordlades 1978/79:341 av PärGranstedt om en upplysningsljänst för allmänheten 1978/79:342 av Sven-GöstaSignell m. Jl. om projicering av talares namn och partibeteckning päbildskärmen i plenisal 1978/79:343 av m.fl om övergångtill republik 1978/79:344 av i om översyn av JO-ämbetet1978/79:345 av om beskattningen av vissa bostadsrättsföreningarm. 1978/79:346 av m.fl. och andrevice talmannen 67 om beskattningen av vissa inkomster avfaslighetsförvalt- Onsdaeen den "'"g 1978/79:347 av m.fl. om särbeskaltning av makars B- inkomster i vissa fall 1978/79:348 av m.Jl. om inkomstutjämning för fiskare 1978/79:349 av m.Jl. om skärptrealisationsvinstbeskattning m. m. 1978/79:350 av m.Jl. omtelefoner för allmänheten vid polisstationer med begränsat öppethållande 1978/79:351 av RuneTorwald m.Jl. om medborgarvitlnen vid polisförhör 1978/79:352 av m.fl. om insyn i FN:smedlemsländers inre förhållanden 1978/79:353 av Bengl Kindbom om samulnylljande av militär mark i 1978/79:354 av . om den militära underrättelsetjänsten 1978/79:355 av Z.///vSe/g<7Wf/p/'ochDo/'«A/fli7A-om ålderspensionen för makar som lever åtskilda 1978/79:356 av UllaEkelund om barnpension för vissa fosterbarn 1978/79:357 av m.fl. om räll tillsjukpenning för föräldrar som är inskrivna vid barn- och ungdomspsykialriskklinik 1978/79:358 av IrisMårtensson m.Jl. om livränta på grund av arbetsskada 1978/79:359 av m. fl. om deekonomiska villkoren förelever som utbildats för brislyrken 1978/79:360 av BrittWigenfeldt om ersättningen för sjukresa med egen bil 1978/79:361 av Bo Forslundm.fl. om ökade yrkesmedicinska insalser 1978/79:362 av m.Jl. om riktadhälsoundersökning angående grön starr 1978/79:363 av m.fl om en kartläggningav förutsättningarna för del framlida familjelivet 1978/79:364 av och omdel statliga stödet lill familjedaghem 1978/79:365 av AllanÅkerlind och om en ny abortlagstiftning 1978/79:366 av och om statligt övertagande av Sergelleatern 1978/79:367 av om musiklinje vidgymnasieskola i övre Norriand 1978/79:368 av om ändradeintagningsbestämmelser för högskolestudier 1978/79:369 av Per ommusikutbildningen inom gymnasieskolan 1978/79:370 av ToreNilsson m.fl. om i skolundervisningen 1978/79:371 av Biigitta Rydle om en ökadyrkesinriktning på den treåriga ekonomiska gymnasielinjen 1978/79:372 av . om samarbetet mellan vissa affärsdrivande 47 1978/79:373 av UllaEkelund och om civil flygföramtbild- ning1978/79:374 av och om en kompletterande utgåva av skriftenSjötrafikföreskrifler 1978/79:375 av m.fl. om rabatleradSJ-biljetl för handikappades vårdare 1978/79:376 av m. flom statsbidrag för ombyggnad av Visbyhamn 1978/79:377 av m.Jl om bemanningen av Kullens fyrplals1978/79:378 av m.fl. om längre öppethållande av SJ:s vänlsalar1978/79:379 av och i om ändrad organisationför postverket 1978/79:380 av m.fl. om SJ-trafiken i Uppsalalän m. m. 1978/79:381 av m.Jl om slopande av bly i bensin, m. m.1978/79:382 av om särskilda skogsvårdskonlon 1978/79:383av BengtSilfverslrand m. fl om förvaltningen av naturreservaten vidKullaberg 1978/79:384 av Per och om en lag om 1978/79:385 av m.Jl. om domänverkets ekonomiska villkor m.m. 1978/79:386 av och om en industriell satsning i malmrättskommunerna,m. 1978/79:387 av m.fl om geologiska undersökningar i Värmlandslän 1978/79:388 av och om stödet till de mindreoch medelstora varven 1978/79:389 av och omanvändning av makulaturvid lillverkning av tidningspapper 1978/79:390 av m.fl. omförstatligande av byggnadsmaterialin- dusirin 1978/79:391 avMartin Segersiedt m.fl. om lokalisering av elt industricentrum lill Ange1978/79:392 av m.Jl om garanterad minimiarbetstid för deltidsanställda,m, m. 1978/79:393 av om ambulanstransporter med helikopter i Skåne1978/79:394 av och om åtgärder för räddningstjänst ochmiljöskydd 1978/79:395 av m.Jl om förmedlingen av bostäder1978/79:396 av m.fl. om bostadspolitiken 1978/79:397 av OswaldSöderqvist m.fl om ändrade bestämmelser för vapenexport1978/79:398 av m.Jl om förstatligande av krigsmaleriel- 1978/79:399 av Lävenboig om förbäuring av folkpensio- Nr 67 närernaslevnadsstandard 1978/79:400 av och om skattefrifolkpension §11 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits lill kammarkansliet 1978/79:129av i (m) lill statsrådet omansvarsförhållanden och beslutsfunktioner inom sjukvården: Morden i riskerar all rubba lillilen tillsvensk sjukvård i allmänhet och långvården i synnerhet. föreligger är del svårt all med bestämdhet uttala sig om vilkaålgärder som eventuellt försummats från sjukvärdens sida. Sjukvård är alllid enallvarlig sak. Den som genom råd eller åtgärder ingriper i en annan människasliv, fysiskt och/eller psykiskt, tar därigenom på sig ett ansvar. När sådanverksamhet sker inom ramen för samhälleliga institutioner måsteansvarsförhållandena vara preciserade. Undersenare är har vissa åsiktsriktningar, särskilt inom psykiatrin men även medöverföring lill andra verksamhetsområden, i opposition mol vad som ansetts vara"auktoritärt" och "hierarkiskt" successivt lett lill enutspridning och förtunning av ansvarsbegreppel. När ansvaret delas av alltförmånga kan del lill slut inle utkrävas av någon. Enannan företeelse som gripit omkring sig har varit en nedvärdering av"rondens" funktion och, här och var, en tendens alt ersätta dendirekta tillsynen av patienterna med "sittronder" med personalen,baserade på en genomgång av journalboken, på avdelningens expedition ellerundersökningsrum. Av vissa uppgifter i Malmölragedin kan del förefalla som omden dagliga läkarronden emellanåt försummats. Särskilt bekymmersam blirsilualionen under långhelger, med eventuellt instuckna "klämdagar". Jagflr därför anhålla om kammarens tillstånd atl lill statsrådet ställaföljande fråga: Har händelserna i givit anledning lillöverväganden i de hänseenden som här berörts, och finner statsrådet anledningalt tydligare klargöra de ansvarsförhållanden och beslutsfunktioner somtillkommer olika personalkategorier inom sjukvården? 1978/79:130 av ThorstenLarsson (c) lill statsrådet om samhällets sårbarhet när det gällerenergiförsörjningen: Det koncentrerade industrisamhället är förenat medbetydande problem och risker. Dess tekniska funktion förutsätter all avanceradteknik inte 4 protokoll 1978/79:67-69 Om sä sker kanmänniskor i stora delar av landet bli ulan en fungerande livsmiljö. Förnågra dagar sedan drabbades stora delar av landet och därtill delar av Danmarkav ell strömavbrott beroende på ett enda fel. Del gällde ell ställverk iNorrbotten. Dagarna kring nyårshelgen blev icke obetydliga delar av södraSverige inle bara isolerade ulan också i avsaknad av elektrisk ström beroendepå snöoväder. Här åberopade exempel är tyvärr inga ovanliga företeelser,liknande har inträffat . Uppenbarligen har dock utvecklingen medfört atttekniska funktioner blivit alltför sårbara. Delfinns skäl att dra lärdom av dessa händelser. Det är inte bara genom krig ochavspärrningar som det svenska samhället utsätts för påfrestningar. Vi måsleplanera så alt människor slår rustade att möta påfrestningar ivardagssituationer. Det gäller i hemmen, inom transportsektorn och iproduktionen.