prot · G20953 · 1978-12-31 00:00:00 — Jagvill också anknyta till talet om atl en speciell s-profil kan skönjas bakomkravei på atl ulvecklingen i del här avseendel skall påskyndas. Hela dennaproposilion, som utgör elt värdefullt led i den socialt inriktade reformpolitiksom var ett av trepartiregeringens syften, visaratt regeringen tagit allvariiglpå frågan om all försöka underlätta fören grupp som under lång lid med rältahar ansett sig vara alltför hårt drabbad. Propositionen innehåller även ändrade regler för underhåll tillfrånskilda, och här rör det sig närmasl om en anpassning till rådanderättspraxis. Frånskilda makar skall i normalfallet anses som ekonomiskt oberoende av varandra.Denna huvudregel kan emellertid inle alltid tillämpas, varför förslaget innehållertre undantag. Fördel första kan underhållsbidrag utgå under en övergångstid efter skilsmässa,till dess maken anpassat sig till den nya silualionen. För det andra kan bidragutgå under längre lid på grund av svårigheter för make atl själv försörja sig,t. ex. efterelt långvarigt äktenskap som hemmafru. Fördel tredje kan bidragutgå om synneriiga skäl härför föreligger. Jämkningav underhåll kan ske, om ändrade förhållanden uppstår. Ett sådanl ändratförhållande kan bl. a. vara nytt äktenskap för den underhållsberältigade.Nuvarande beslämmelser om att underhållsbidrag upphör vid omgifte föreslåsdärför kunna utgå. Motivet för elt sådanl förslag är även att del numera i deflesta fall endasl är en formell skillnad mellan äktenskap och ogift samboende.Ett behållande av regeln leder enbart till att vederbörande borsamman med ny partner men avslår från giftermål. Eftersomlångvarigt underhåll utgör undantag och nyll äktenskap i de flesta fall geranledning till jämkning, kan förslaget inte leda till skärptunderhållsskyldighet, varför vi övriga i utskotlet inle kunnat stödja moderaternaskrav på elt frångående av propositionens förslag på denna punkl. Jagkan här tillägga att remissopinionen idet här fallet var ganska splittrad. Manhar från skilda håll både förespråkat och motsatt sig den i belänkandetföreslagna lösningen, men jag tycker ändå atl tar till överordnär hon så hårt kritiserar en lösning som ju trots allt ligger i tiden. Del är angelägna reformer som nu har att ta ställning till.Det handlar om betydelsefulla lagändringar och i ftera fall om reformer ochlättnader som är efteriängtade kanske främst av de underhållsskyldiga. Det ärväsentligt atl dessa reformer kan träda i kraft så snart som möjligl. 1propositionen föreslås all de nya reglerna i huvudsak skall träda i kraft den 1juli 1979. Vissa bestämmelser föreslås dock gälla redan från årsskiftei1978-1979 och andra från . Riksdagsbehandlingen av propositionensker av alll atl döma senare än som förutsågs då lagrädsremissen avlämnades den8 juni , varför förberedelseliden för myndigheterna blir något kortare änberäknat. Det är väsentligt atl vederbörande myndigheler har tillräcklig tidall utfärda regler och utforma informationsmaterial samt ge erforderiiginformation till de berörda anställda och till allmänhelen. På grund av attutskottet avstyrker propositionsförslaget om behovsprövning avbidragsförskottet bortfaller-om nu följer utskottsmajoriteten -enlagändring som hade kunnat medföra ett omfattande förberedelsearbete. bedömning bör förberedelsearbetet beträffande övriga lagändringarkunna avslutas i lid, så att propositionens förslag om ikraftträdandetider kanbifallas. I anslulning härtill framhåller utskotlet atl förberedelsearbetetmåste bedrivas med kraft och tillräckliga resurser ställas lill myndigheternasförfogande. Vi framhåller även viklen av en bred information om de nyareglerna och deras konsekvenser. Del är därför viktigt att del läggs ned ettsärskill intresse på ulformningen av informationen lill allmänheten. Likaså ärdel av slörsla betydelse all reformerna görs väl kända Underhäll till barn och frånskilda, in. Underhåll tdl barn och frånskilda, blandpersonalen vid rältsvårdande och sociala myndigheter och organ som kommer allhandlägga frågor som har samband med denna lagstiftning. Jag ber att på samtliga punkter fö yrka bifall till lagutskottetshemställan. LENNARTANDERSSON (s) kort genmäle: Det var mycket positivi att konstaterade att varje åtgärdsom kan vidtas för alt hindra en social utslagning är bra. Han konstateradeockså all det nuvarande systemet kostar samhället myckel pengar, eftersomendast en ringa del av alla bidragsförskott återbetalas. Vi borde kunna finnaandra system, så att vi på ett bättre och mera konstruktivt sätt användersamhällets ekonomiska resurser för alt hjälpa de människor som det här är frågaom. Mennär sedan började motivera varför utskottsmajoriteten inte harkunnat accepiera vissa av våra reservationer, tycker jag att han använder merän lovligt tunna argument. När vi i vår reservation 5 begär atl utredningenskall fö tilläggsdirektiv för atl se över det här systemet för återbetalning avbidragsförskott, säger att man icke ansett det erforderligt. Men,, varför har utskottets majoritet inte ansett det varaerforderiigl atl ge kommittén några tilläggsdirektiv? Det skulle varaintressant all fö vela detla. Tycker att det här förslaget somfamiljelagssakkunniga ursprungligen har presenterat och som vi har fört fram ärointressant, varför det bara kan läggas ål sidan, eller vad är motiveringentill att man inte vill ge tilläggsdirektiv? annan motion har vi tagil upp systemet med de årliga indexuppräkningarna.Härvidlag vill jag påminna om alt del bara är i vissa exceptionella fall som vihar sagt atl vi vill ha åriiga ändringar av andelslalet. Vår huvudmotivering äratl regeringen mycket noggrant bör följa utvecklingen, sä all vi för elt meraflexibelt system än . Jag är helt övertygad om atl alla som har kommiii kontakt med dessa frågor önskar elt sådanl system. Jag vill fråga MartinOlsson, om han är med på själva huvudprincipen. Jag lycker inle att man förnågon riktig klarhet i var står, eftersom han bara säger attutskottsmajoriteten inte vill ha någon åriig förändring av andelslalet. Men ärMartin , om det skulle uppstå så slora förändringar all del är motiveratmed en åriig förändring av andelstalet, även då motståndare till alt vi för enåriig ändring av andelslalet? () kortgenmäle: Jag känner elt visst medlidande med som skall försvaraavskaffandet av den föreslagna regeln om behovsprövning vid bidragsförskou.Dels har han som ledamot av familjelagssakkunniga föreslagit införande avdenna regel, dels slår han bakom en motion vars syfte skulle bli tillgodosettgenom bifall lill reservationen 4. Jag vill fråga; Varför skulle inle lagutskottetkunna gå emot vad justitieministern har uttalat i specialmotiveringen, omlagutskottet inte kan ställa sig bakom detta - särskill som del sirider mollagtextens utformning? Jag kan kanske misstänka - möjligen kanjustitieministern själv tala om huruvida del är riktigt - all dennaspecialmotivering har tillkommit av budgetmässiga skäl. Vidaresvarar inte på frågan om inle uppenbara missbruk alltid börbeivras. Sådana skall väl ändå beivras genast. Finns del verkligen någonanledning atl tro, att utredningen om stödet till ensamstående skulle kunnaunderlåta atl ta upp en sådan regel, som den är utformad i proposilionen? Närdet sedan gäller vår reservaiion 7 vill jag påslå alt det är synnerligenvikligt aU upprätthålla klara regler i familje- och äktenskapslagstiftningen.Det är också viktigt att vi förankrar lagarna i det allmänna rättsmedvetandet.De för inte vara teoretiska skrivbordsprodukter. Jag anser inle alt jag haröverdrivit vad remissinstanserna sagt, utan jag har nästan ordagrant redovisatderas uppfattning. Om vi skulle gå ul och fråga vilka personer som helst som vi möter, omde tycker aU del är rikligt aU en man skall ge underhållsbidrag till sinfrånskilda hustru när hon har ingåu ett nyU äktenskap, trorjag atl svaret i deallra flesta fall skulle bli nej. Jag tyckeratt det är mycket väsentligt alt vihär i stiftar lagar som människor begriper och som har en förankringbland dem. Vi kan inle begära att människor skall rälta sig efter de lagar somvi stiftar, oni de inle har förståelse för dessa. Underhåll till barn och frånskilda, m. m. () kortgenmäle; Jag vill först lill säga att han värderade minamotiveringar och fann dem vara tunna. Jag har inle för min del värderat andrasmotiveringar i detta sammanhang. Vad gäller frågan om anledningen till att viskulle vara rädda för tilläggsdirektiv villjag säga, att vi inte är rädda försådana men atl när den inte anser det erforderligt med sådana för alten fråga skall tas upp inte heller brukar besluta hemställa hos regeringen omsådana. Låtmig cilera vad socialulskollels majoritet säger på den punkten. Efter alt hahänvisat till att man inte lycker atl tiden är mogen för all genomförafamiljelagssakkunnigas förslag till återkravssyslem ullalar utskottsmajoritetenföljande: "Utskottet ulgår från att kommittén för översyn av samhällsstödettill ensamstående föräldrar i samband med behandlingen avbidrags-förskottsinsiitutet tar upp spörsmålet om huråterbetalningsskyldigheten bättre skall kunna anpassas till den faktiskaekonomiska bärkraften hos den underhållsskyldige." Meddenna motivering anser majoriteten i både socialutskottet och lagutskottet attnågot beslut av om tillkännagivande inte är erforderiigl. Närdet sedan gäller att skapa ett mera flexibelt system hoppas jag att med mig om alt propositionen är ett stort steg framåt i vad avser attfinna metoder för alt anpassa kraven på de underhållsskyldiga efter dessasbetalningsförmåga och försörjningssituation. Den lagstiftning som här föreslåsoch som majoriteten ställer sig bakom har formen av riktlinjer för domstolarna.Inom ramen för dessa riktlinjer hoppas Underhåll lill barn och frånskilda, m. m. jag att domstolarna kantillämpa ett system, som både blir enhetligt över olika delar av landet och geren erforderlig flexibilitet. Närdel gäller frågan om årliga förändringar av del andelsial varmedunderhållsbidragen skall förändras villjag i likhel med departementschefen ochutskoltsmajoriteten framhålla aU del gäller elt försök. Man föreslår som ettprovisorium atl ändringarna i fortsättningen skall fastställas med ledning avtalet 70 96, inle 100 96. Visar del sig aU inle heller deUa ären lämplig lösning, får man försöka åsiadkomma någon annan sådan. Jag påminde imitt huvudanförande om all familjelagssakkunniga pä denna punkt hade en annanlösning men alt den mötte motstånd bland remissinstanserna. Jaghar bara en halv minut över för att bemöta . Hon behöver intekänna medlidande med mig, men jag tackar henne ändå för det. Behovsprövningkunde vi i utskottet inle gå med på med hänsyn lill den motivering härför somanförts. Jag har belyst detta med ett exempel. Redan vid inkomslför ensamslående med elt barn skulle denna regel träda in. Del är givet altutskottet hade kunnal skri va en något ändrad lagtext och gett den en passandemotivering, men i det här fallet, liksom i det berörda, har vi hänvisat tillden kommitlé som arbeiar med de här frågorna. Jag hoppas få tillfälleåterkomma till frågan om bidrag till omgifta. MARGOTHÅKANSSON (fp): Vi lever i ett föränderiigt samhälle. Därför är det vikligt, atl ocksåfamiljelagstiftningen ändras efter vårt förändrade samhälle. Det harinledningsvis också belysts pä ett klargörande sätt av departementschefenstatsrådet . Isill inledningsanförande talade utskoltels vice ordförande något om allamänniskor som har hört av sig från olika håll. Alla får vi kanske i dennakammare, även om vi inte sitter i lagutskottet, la del av människors problemoch bekymmer. Är det något som engagerar människor är det givetvis sådant somberör deras innersta personliga förhållanden. Närjag i någon mån skall bemöta de motioner som har väckts i delta ärende skullejag vilja börja med all notera alt kommunisterna i sinpartimotion konstaterar all såväl familjelagssakkunniga som departementet"enligl vår mening gjort ett gott arbele i proposilionen. Det skapas nuäntligen förutsättningar fören rimlig, någorlunda rättvis och enhetlig ordningpå områdei." Man lycker också aii förslagen är tekniskt väl genomtänktaoch omsorgsfullt utarbetade och atl propositionen allmänt sett innebär en reformeringsom ligger i linje med del familjerältsiänkande som präglat de senaste årenslagstiftning och vars anda gradvis börjar tränga igenom. Detär viktigt att försl ändå konstatera den stora samhörighet som finns ipropositionen och i utskoltels belänkande, även om ett antal motioner väckts ianledning av proposilionen och sju reservationer är fogade vid belänkandet. Propositionenbehandlar och föreslår nya regler om den familjerättsligaunderhållsskyldigheten och innebär en fullsländig revision av de civilrättsligareglerna i och , men den berör också annanlagstiftning. Huvudsyftet är alt mildra underhållsbördan för de underhållsskyldigasom har svag ekonomi. Underhållspliktenblir i fortsättningen aldrig ovillkorlig - och del är ett viktigt konstaterande- utan blir beroende av föräldrarnas ekonomiska förmåga och barnens behov. Delär en viktig förändring att det i lagen skrivs in en rätt för en förälder altförbehålla sig ett belopp för sitt eget underhåll när underhållsbidrag skallbestämmas. Till detla kommer en skälig kostnad för bostad saml försörjningsskyldighetmot barn som vistas hemma. Ivissa fall kan den underhållsskyldige förbehållas belopp för hemmavarandemakes eller samboendes underhåll. Övrigavikliga nyheter är att den underhållsskyldige får rättighet atl göra avdrag påbidraget när han eller hon har haft barnet hos sig under en sammanhängande tidav . Avdraget är 1/40 av underhållsbidraget för varje helt dygnsom barnet vistas hos föräldern. Om den underhfllsskyldige föräldem har barnethos sig t. ex. en hel månad blir avdraget 3/4 av månadsbidraget. Detta gällerockså då bidragsförskott ulgår. Preskriptionstidenför fordran på underhållsbidrag förkortas från tio lill . Det är envikiig reform jusl därför att de stora skulder som många underhållsskyldiga hardragits med har medfört att de ansett det ganska lönlöst att försöka behållaelt arbele för att kunna leva ett något så när människovärdigt liv. Enannan betydande förändring är alt del införs rätt lill underhållsbidrag ochbidragsförskott vid gemensam vårdnad. Jagskall nu inte säga något ytterligare allmänt om proposilionen och utskottetsbetänkande utan går över till molionerna. Imotionen 1977/78:995 av i Kumla m. fl. (s) hemställs altlagstiftningen som huvudregel skall föreslå gemensam vårdnad av alla barn. Imoiionen 1977/78:1010 av m. fl. (vpk) innebär yrkandet all 1976års beslut om gemensam vårdnad inte motarbetas ulan förs ut i praktiken. Isamband med atl lagutskottet behandlade proposilionen med förslag tillnya vårdnadsregler hade utskottet att ta ställning till två molioner medyrkanden om att gemensam vårdnad skulle bli huvudregel. Det skedde ibelänkandet LU 1975/76:33. Utskottet fann då att flera skäl lalade mot atlgemensam vårdnad infördes som huvudregel. a. skulle införandet av en sådanregel innan de ekonomiska frågorna lösts lagstiftningsvägen kunna medföraallvariiga konsekvenser för föräldrar med låga inkomster och svag ekonomi.Utskottet avvisade dock inle tanken på atl ompröva frågan . Med anledning av en motionväckt /behand- 3 protokoll 1978/79:53 Underhålltill barn och fränskdda, m. m. Underhålltill barn och frånskilda, m. m. ladessamma fråga åter, och i betänkandet anförde utskottet all moiionsförslagen varföranledda av omsorgen om barnens bäsla och i och för sig förtjänta attövervägas. Men då hade reglerna om gemensam vårdnad varit i kraft endast tremånader, och erfarenheterna var mycket begränsade. Del fanns därför ingenanledning att på nytt ta upp vårdnadsfrågorna till prövning. Utskottetförutsatte dock atl regeringen skulle följa ulvecklingen och ta de initiativsom kunde bli erforderliga. Närnu frågan om gemensam vårdnad som huvudregel åter är väckt vill utskotteterinra om atl grunden vårdnadsreform varit omsorgen om barnelsbästa. Möjligheten att låta gemensam vårdnad beslå vid äktenskapsskillnad harinförts för atl barnels intresse av bevarande av nära och goda förbindelser medbåda föräldrarna skall kunna tillgodoses. Engemensam rättslig vårdnad kan kanske också medverka till alt onödiga ochuppslitande konflikter i vårdnadsfrågor undviks. Delavgörande måste dock vara om införandet av gemensam vårdnad som huvudregel kanvara till gagn för barnet, som ju måsle vara huvudpersonen vid vårt agerande. Gemensamvårdnad har lydligen kommit lill användning i begränsad omfattning enligt vaddepartementschefen hävdar och enligt vad utskottet har fött erfara vidförfrågningar i samband med besök hos olika myndigheter. Deändrade reglerna om underhållsbidrag och bidragsförskott samt det förhållandetalt bestämmelserna om bostadsbidrag redan är ändrade kan komma alt medföra attinga föräldrar behöver avstå från gemensam vårdnad av ekonomiska skäl. Förhoppningsviskommer alll fler att utnyttja möjligheten lill gemensam vårdnad, och inomutredningen om barnens rätt övervägs f n. om man bör införa gemensam vårdnadsom huvudregel vid äktenskapsskillnad. Medhänsyn lill detla anser utskottet alt moiionen 1977/78:995 inte bör föranledanågon ålgärd. Jag yrkar alltså avslag på den motionen. Beträffandemoiionen 1977/78:1010 bestrider inte utskottet att det kan ha förekommit attföräldrar blivit avrådda alt söka gemensam vårdnad. Del är helt säkert riktigauppgifter som uttalat här ifrån lalarslolen för en stund sedan.Anledningen kan kanske ofta ha varit all möjlighelerna all fö ekonomiskt slödhar varit helt uteslutna enligt gällande lag. Vidutskoltels besök i träffade vi företrädare för socialförvaltningen -bl. a. familjerådgivningsbyrån - och för advokatbyråer. Bland dem fanns detinte någon allmänt negaliv inställning till gemensam vårdnad. Utskottet hardärför avstyrkt bifall till motionen. I detla sammanhang är det viktigt altockså ta upp vad utskottet har skrivit på s. 84 i betänkandet: "Utskottethärvid åtskilliga tillfällen framhållit behovet av informaiion om nylagstiftning. Genom detta lagstiftningsärende införs nya beslämmelser som haringripande belydelse för makar, föräldrar och barn. Utskotlet vill därförkraftigt stryka under all del är angeläget att en bred informaiion om de nyareglerna och deras konsekvenser kommer lill stånd. emellertidatl det är svårt atl göra lagstiftarens intentioner kända. Delta illustreras avall, såsom ulskotlet ovan anfört, det fortfarande råder missuppfattning ominnebörden av institutet gemensam vårdnad, oaktat reglerna härom varit i krafti det närmaste . Del är därför av vikt att särskilt inlresse läggs ned påulformningen av den information som skall spridas till allmänheten. Utskottetvill även framhålla betydelsen av att reformen och lagstiftarens syfte med dengenom särskilda utbildningsinsatser görs väl kända hos personalen vid derättsvårdande och sociala myndigheler och organ som kommer att handlägga frågorsom har samband med lagstiftningen." Jaghoppas atl , genom vad utskottet här har skrivit, blivit förvissadom atl lagstiftningen också skall följas upp. Gemensamvårdnad betyder inte faktisk eller praktisk delad vårdnad. Det är härmissförstånd ofta har uppstått, så att föräldrar har delat upp vårdnaden ochbarnet har fått vistas än hos den ena och än hos den andra föräldem. Dennainformation är alltså väldigt vikiig. Jag yrkar härmed avslag påmotionen 1977/78:1010. Såkommer jag över lill avdrag på underhållsbidrag och bidragsförskott. Ipropositionen föreslås atl förälder som är underhållsskyldig i viss mån skallfö dra av kostnader som uppkommer när barnet vistas hos henne eller honom. Denhuvudregel som propositionen föreslår och som utskottet instämmer i innebärenligt 7 kap. 4 § atl avdrag för göras med 1/40 av det månatligaunderhållsbidraget för varje hell dygn av barnets vistelse. För alt fö detlaavdrag måsle föräldern ha barnet hos sig en sammanhängande lid av minst femhela dygn. Dygnstiden räknas lill kl. (X). Imotionerna 1978/79:31 (vpk), 34 (s) och 37 (m) yrkas att bestämmelsen i 7 kap.4 § skall ändras i tre avseenden. Motionärernavill för det första att rätt lill avdrag skall finnas om barnet vistas hos denunderhållsskyldige föräldern av under enkalendermånad, för det andra atl vistelsen räknas i 24-timmarsperioder från dentidpunkt barnet togs emot och för det tredje att avdraget skall vara 1/30 avdet månatliga underhållsbidraget. Socialutskottethar yttrat sig och anser i sitt svar till lagutskottet att förslagen ipropositionen innebär en rimlig avvägning mellan de delvis motstridigaintressena. yrkar bifall lill propositionen och avstyrkerdärmed molionerna. Lagutskottetdelar socialutskottets uppfattning, men vill också framhålla att föräldrarnanär det gäller underhållsbidrag har frihet atl avtala om att andra villkor ände som anges i huvudregeln skall tillämpas. Föreliggersärskilda skäl har domstolen också möjlighet att avvika från huvudregeln, t,ex. om barnet regelbundet besöker den bidragsskyldige föräldern än . Jag yrkar härmed avslag påmotionerna 31, 34 och 37. Underhåll till barn och frånskilda, Underhåll till barn och frånskilda, m. m. Slutligentar jag upp de motioner som väckts i frågan om rättegångskostnad iunderhållsmål. Imotionerna 1978/79:30 (vpk) och 38 (m) yrkas alt skall besluta att iföräldrabalken införa en bestämmelse av innehåll atl den som för barnets talanskall ersätta motpartens rättegångskostnad om barnet blir föriorande part. Förslagetatt vårdnadshavaren, dvs, barnels ställföreträdare, skall kunna förpliktas atlersätta den underhållsskyldige för hans rättegångskostnader innebär, såsomutskottsmajoriteten framhåller, all person som inte är part i målet skall kunnaåläggas kostnadsansvar. 1976 log lagutskottet ställning lill ett liknandemotionsyrkande, och utskottet konstaterade då atl en sådan regel var oförenligmed regler och rättshjälpssystemet. Någonanledning alt ändra sitt ställningstagande har utskottet nu inte kunnat finna,och jag yrkar därför avslag på motionerna 30 och 38. Men utskottet vill påpeka atten värdnadshavare som gör sig skyldig lill försumlig processföring genom atl t.ex. föranleda onödig rättegång kan åläggas att jämte barnet solidariskt svaraför den underhållsskyldiges rättegångskostnader enligl 18 kap. 7 §rättegångsbalken. Innanjag avslutar mitt anförande skulle jag vilja något bemöta Svenssonsmotivering för vpk-förslagen om alt 1/30 av del månatliga underhållsbidragetskall utgå och om hur dygnet skall räknas i tjugofyralim-marsperioder. Allamänniskor räknar givetvis inte dygnet i praktiken lill kl. 24.00- men jag tror ändå att utskottsförslaget är riktigt. I motsats till JörnSvensson fruktar jag nämligen all det kommer all bli oerhört svårl alt regleradagarna annars, eftersom uppgift ofta kunde komma alt stå mot uppgift i frågaom när barnet lämnades och hämtades. Vi får väl försöka avvakta hur den härreformen verkar innan vi ändrar på den. Man kanju stifta lagar, men tyvärr inlelagar om mänskligt beteende. vet ju lika väl som många av oss andraatt jusl vårdnadsfrågorna kan utlösa väldigi stor irritation och ovänskapmellan vårdnadshavarna. Det är vår förhoppning alt de reformer vi här harföreslagit skall kunna eliminera många av de onödiga konflikter som uppstår. Vadbeträffar förslaget om 1/30 av det månatliga underhållsbidraget är del kanskeändå rimligt att vårdnadshavaren får behålla en del av underhållsbidrageteller bidragsförskottet. Vi har väl som riksdagsledamöter fått mångatelefonsamtal från värdnadshavare som visar atl även om man från en del hållmotser hela den här reformen med skepsis, är del framför alll tanken alt manskulle bli av med hela underhållsbidraget närden underhållsskyldige lar hand ombarnet som man har vänt sig emot. Jag tror alt vi gör en rimlig avvägning om vihåller fast vid 1/40 och ser hur reformen verkar. Andratalare för utskoltels majoritet har tagit upp andra väsentliga förslag ipropositionen och i uiskottets belänkande. Som helhet kan väl sägas attutskottet i slora och väsentliga delar har kunnat samla majoritet förpropositionen 1978/79:12.