prot · G20961 · 1978-12-31 00:00:00 — i varvsdeballen försökte man göra gällande alt försöker genomföratrygghet för varvsarbetarna - samma trygghet som vårt parti försökte genomföraför gruvarbetarna i Malmfälten men som de borgerliga avstyrde. Men är delhär plötsligt något alldeles nytt - en förmån för en viss arbetargrupp är lillskada för en annan. Norrlandsfondentillkom efter en socialdemokratisk motion. Vi har slagit vakt om fonden underalla de här åren. Del är glädjande atl se alt nu plötsligt hyser eltsådant glödande intresse för den. Fonden är betydelsefull, och jag är denförste alt slå vakt om den. kan vara helt övertygad om atl närvi slutligen skall avgöra frågan om Norriandsfonden, då är jag positiv. Men vaddet nu gäller är atl man kommer med en motion och säger: Den härNorriandsfonden håller på alt utredas, del skall komma en proposition undervåren, men skall vi passa på all ge 20 miljoner extra för den tid som ärkvar - det måste fonden ha. Man tar inle ställning till framtiden. Ochjag kanmisslänka aU vill ge dessa 20 miljoner en gång för alla och sedan inleär så noga med hur del blir med fondens framtid. Jag tycker det är elterbarmligt skådespel. Vihar från utskottets sida sagt: Om det dyker upp några mycket stora utgifter förfonden del rör sig om, då får regeringen återkomma tillriksdagen. Det är gängse kutym efiersom frågan är under behandling. Men manförsöker här liksom göra gällande alt man är särskilt intresserad av fonden.Sådana laskspelarkonster tycker jag är erbarmliga alt se. Helahistorien hänger på att man bör handla hederligt i den här frågan. Ställ uppnär del gäller all bevara fonden och ge fonden resurser framöver som ökar! Detbörjade med 15 miljoner och harblivit 20 och sedan 30 miljoner. Var gärna medom detta när det är allvar! Men gäller det sex månader- del är någontingtillfälligt. Och låt bli att försöka blåsa upp frågan och föreställa er att niär så märkvärdiga! Ni är bara ynkliga i den här rollen. Försök all la litetkarlalag och slå för den politik ni fört tidigare och den ni kommer att föra!Och försök inte att göra något ynkligt uppvisningsnummer av all ni skulle varaliksom litet bättre än de andra! Det är bara ynkligt. BÖRJEHÖRNLUND (c): Jag skall för min del inte betygsätta seriösaanförande - det talade för sig självt. Jagvill bara konstatera alt i sakfrågan vill lydligtvis utskoltsmajoriteten sägalill Norriandsfonden: Var så god och kör, och behöver ni 30,40 eller 50miljoner är det bara för styrelsen alt arbeta vidare, och sedan skallregeringen genom en tilläggsproposition lösa in det hela. Vi kommer i etl alltmer intressant läge. Tydligtvis skall det mesta här i landet börja gå påförskott utan atl del finns några ekonomiska ramar När del gäller regionalpolitiken vill jag säga attden är utomordentligt svår att bedriva i ell krisläge-det är också IngvarSvanberg medveten om. Men det parti som talat för storsladskoncentralion ochkoncentration till primära centra skall akta sig för atl la för stora ord i sinmun i ett sådant här läge. Atl det skulle vara fråga om en erbarmlig och ynklig politik m. m. närIngvar går upp och bedömer andras sätt atl se på frågorna var inlealls förvånansvärt. Del är helt i linje med det sätt alt föra resonemanget somhan brukar använda sig av när han blir trampad på tårna. Och av allt alt dömahar han blivit trampad alldeles utomordentligt hårt den här gången. Haninleder med all säga alt plötsligt blivit intresserad avNorriandsfonden. Det är precis på det sättet som han alltid fört debatten.Sådana saker som fonden menar all han och hans parti har ensamrätt på: det finnsingen annan som har lagt ner arbete eller har försökt göra någonting i dessafrågor-del är bara som har gjort del. Jag har bara velat noteradetta. Delskulle vara intressant om han reellt kunde redovisa något enda tillfälle när viinte har slutit upp bakom framställningar som Norriandsfonden har gjort ochkrav som den har ställt, när vi inte har velat vara med om atl ge fonden deresurser vilka begärts. IngvarSvanberg säger att fondens vara nu är under utredning och atl vi under den tidenskall vänta med beslut. För oss är det självklart atl fonden skall fortsättasin verksamhet, efter ungefär samma normer som den har f n., och att dessmöjligheter alt tillgodose de företag som den hjälper definitivt inle skallbeskäras. Mot den bakgrunden finner jag att det hade varit rimligt om man idenna tilläggsbudget hade givit fonden de resurser som den absolut behöver,eftersom den i den dagsaktuella situationen är praktiskt tagel uttömd och intehar några resurser för annat än en myckel kortvarig planering. Del är del enklakravet som vi har ställt, och det kallar för en ynklig politik. INGVARSVANBERG (s): Jag vet att det är ganska meningslöst att diskutera medFilip , och jag skall inte försöka atl göra del. Jag skall bara rätlahonom på en punkt, och det är när han säger alt jag har tagit på entreprenadallting som är bra. Det var som satte i fråga om della var etlförsök alt ta död på Norrlandsfonden. Jag har inte anklagat föratlvilja la död på den, men jag har sagt alt dess agerande i del här fallet ärynkligt. Sedan kommer och säger alt jag har anklagat honom föralt inle vilja göra någonting. Fondentillkom på socialdemokratiskt initiativ och den behövs. Den som startade enutvärdering av fonden, , var den förre industriministern. Vadutvärderingen skall leda till vet inte , det får vi se när vi får tadel av utvärderingen i vår. Vadvi har sagt är kort och gott della: Vi vill inte nu provisoriskt gå in med 20miljoner och säga: Varsågod, detta får ni halvår. Om ni skall få någrapengar alls i fortsättningen är ovisst. Vihar menat, att om det uppstår ett stort behov under detta halvår, skall vi varaberedda att ge pengarna då. Låt oss i jösse namn komma överens om alt vad delgäller är att lösa problemet på lång sikl, fö någonting som gäller framöver.Det är på det sättet som vi skall föra denna fråga. Jagskall inle så mycket längre uppehålla mig vid politik. Det finns så mycket att säga om hur i regeringsställning - inte Norrbottenre presentanterna - har igångsatt en utvärdering av fonden och vad de har velal göra. Man kan också diskutera politik i hela frågan om varven och sysselsältningsgarantin. Men jag skall inle föra den debatten vidare, det skulle inte bli behagligt för . Det är inte heller detta saken gäller . 32 Vad nu är ute efter är att i ord försökabevisa atl man har gjort någonting.Men man vill inte vidta några ålgärder, utan vill bara kunna säga: Se sådukliga vi är! De andra vill inte ge Norrlandsfonden pengar. är fel,efiersom vi kort och gott säger alt pengarna får komma den normala vägen enligtriksdagens sätt att besluta. Del hela är bara elt ynkligt försök atl med ordbättra på det som man i gärning har misslyckats med. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemslällan, dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill au kammaren bifaller näringsutskoliets hemslällan i betänkandet nr 16punkten 4 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då FilipJohansson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 215 Nej - 83 Regeringenhade i proposilionen 1978/79:25 bil. 11 under punkten 4 (s. 103 f) föreslagitriksdagen atl bemyndiga regeringen att ikläda staten garanti förlån lill skogsindustrin i enlighet med vad föredragande statsrådet hadeförordat. Regeringens förslag innebar all statliga garantierskulle kunna beviljas även på samma villkor som f n. Den totalagarantiramen beräknades till oförändrat 900 milj. kr. Utskottethemställde all med bifall lill proposilionen 1978/79:25 bil. 11punkten 4 bemyndigade regeringen aU ikläda staten garanti för lånlill skogsindustrin i enlighet med vad föredragande statsrådet hade förordat. 2.av , , , , , och i (samtliga s) som ansett attutskollet bort hemställa 3 protokoll 1978/79:61 1. med bifall till proposilionen1978/79:25 bil. 11 punkten 4 bemyndiga regeringen all iklädaslaten garanti för lån till skogsindustrin i enlighet med vad föredragandestatsrådet hade förordat, 2. som sin mening ge regeringenlill känna vad reservanierna anfört rörande ytterligare ålgärder för altunderlätta skogsindustrins upplåning. RUNEJOHANSSON i (s): När frågan om lånegarantier lill skogsindustrin behandlades vid vårensriksdagssession, tillstyrkte vi della från socialdemokratiskt håll. Men vibegärde vissa kompletteringar. Eftersom företagen skulle söka tillföraverksamheterna externt riskvilligt kapital, borde samhället vidta aktivaåtgärder för all förslärka företagens egel kapital. Vi pekade på en nyemissioneller konvertibla skuldebrev, finansierade av Investeringsbanken eller avfjärde AP-fonden. Vistäilde dessutom som allmänt villkor för garantin atl företagen åtog sig atlinle lägga ned några fabriksenheler , såvida inlealternativ ny sysselsättning hade tillskapats . För all klara detföreslog vi all del s. k. 75-procentsbidragel borde kunna komma lill användningför skogsindustrin . Jagvill erinra om näringsulskottets konstaterande all det inte finns några hinderför alt det tillfälliga sysselsättningsbidraget kan utgå också lill förelaginom skogsindustrin. Del kan vara skäl alt påminna om det med anledning avgårdagens debatt, och della beslut i näringsulskotlet var praktiskt lagetenhälligt. Vårafarhågor beträffande svårigheterna inom skogsindustrin har tyvärr inte visatsig överdrivna - tvärtom. Det torde vara uteslutet atl skogsindustrins egnatillgångar skulle räcka för de nödvändiga investeringarna ochanpassningsåtgärderna under den närmaste framtiden. Delhär problemet blir så myckel mera allvarligt som företagen dels utmanats ilågkonjunkturen, dels inle har kunnat genomföra några investeringar avväsentlig betydelse , och detta i ett läge där de svårastekonkurrenterna, och , nu har ett kapacitetsutnyttjande som liggerkring och dessutom haren omfattande investeringsaktivitet. Viriskerar därmed, herr talman, alt "förlora framliden", dvs. de möjlighetertill en marknadsföring på en växande marknad - där konkurrenterna kommer atlligga väl framme - grundad på en effektiv industri förutom framför allt lägreråvarukostnader. Förregeringen måste det nu vara en av de mest angelägna uppgifterna all låtautarbeta och presentera en långsiktig strukturplan i nära kontakt med företagav skilda ägarkalegorier, de anställda och regionala företrädare. Delär bråttom och det kommer alt kosta. Men del är nödvändigt om vi inte också pådella område skall få finna oss i att bli akterseglade. Jagber, herr talman, all få yrka bifall till den reservation som vi har fogat lillbelänkandet. Givetvis gäller, om reservationen vinner, de villkor som vi fogadelill vårt förslag under vårriksdagen och som jag helt kort redovisade i börjanav milt anförande. RUNEÅNGSTRÖM (fp): beslöt bemyndiga regeringen alt iklädaslaten garantier för lån till skogsindustrin med sammanlagt högst 900 milj. kr.Det nu aktuella förslaget innebär alt statliga garantier skall kunna beviljasäven på samma villkor som f n. Den totala garantiramen beräknastill oförändrat 900 milj. kr. inkl. redan beviljade garantier. Utskottethar tillstyrkt förslaget och föreslår att det beslutade systemet meddessa statliga garantier för lån till skogsindustrin också skall gälla under delkommande året. Isin reservation på den här punkten föreslår socialdemokraterna i utskottet attytterligare ålgärder skall vidtas för alt underlätta skogsindustrins upplåning.Man återfaller lill de ståndpunkter man framförde i debatten om skogsindustrinsproblem. a. anser man att möjligheterna att göra kapitalanskaffningen motkonvertibla skuldebrev bör prövas. Vi förde en lång debatt om metodenmed konvertibla skuldebrev, men hållning lill förslaget varavvisande. Utskottsmajoriteten är fortfarande av samma mening och anser all dekonvertibla skuldebreven bl. a. öppnar en möjlighet lill förstatligande av densvenska skogsindustrin. Vi tycker inle all man på det sättet löser någraproblem. Jag skall inte förlänga debatten ulan hänvisar till den debatt som viförde på den här punkten. Den debatten täckte problemställningarna påalla punkter. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskottets hemslällan i betänkandet nr16 punkten 5 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då i begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemslälli ALFLÖVENBORG (apk): För att visa mig en smula samarbetsvillig skall jag utelämna en del avmin argumentation i det här sammanhanget. Tyngden av den argumentation som ärkvar är ändå så slor alt den knappast kan undgå att göra intryck på ,förhoppningsvis. Belänkandetinnehåller en rad sysselsällningspoliliskt vikliga frågor. Vi har i våramotioner knutit an till en del av dessa. Jagvill något stanna upp inför vårt krav på en utvidgning av ASSLsinvesteringsprogram för anläggningarna i Karisborg. Vi föreslår konkret altinvesteringsprogrammet skall innefatta även uppförande av en tidigare planeradkartongfabrik. Vi begären höjning av anslaget med ytterligare 100 milj. kr., såatl man snabbt kan påbörja förberedelserna. I övrigt biträder jag självfalletde förslag till åtgärder som har presenterats. Det är helt klart atlanläggningarna i måste rustas upp om industrin över huvud tagel skallkunna överieva. Althindra en hotande nedläggning är en sak. Men vi anser atl man måsle salsa på endjärv utbyggnad, på alt gå vidare när del gäller förädlingen. Del som nuföreslås är insatser för atl industrin skall kunna hålla näsan över vallenytan,men inte mer. Vi föreslår en utvidgning av investeringsprogrammet av tväskäl. Dels skapar del merasysselsättning - och del är inte oviktigt - dels ser viuppförandel av en karlongfabrik som en offensiv åtgärd för atl utvecklaindustrin och trygga dess framlid. Fler och fler är ju överens med oss när vitalar om Norriandsfrågorna: Den industriella utvecklingen måste bygga påförädling av den råvara som finns där uppe. Man måsle komma ifrån exporten avexempelvis massa, plank och bräder medan den mera utvecklade produktionenöverlåts åt industrier på annat håll. Utskottethar avfärdat vår motion på en rad. Man säger alt det f n. inle finnsmarknadsförutsättningar för kartongtillverkning. Man redovisar inga analyser,ingen vidare argumentation om hur situationen kan se ut efter delta "fn.". Jag är föga övertygad, och i varje fall kan man inte planera denindustriella utvecklingen på basis av konjunktursvängningar, för del äruppenbariigen del som man har gjort. Det är svårt alt tro alt det behov som manuppgav skulle finnas på världsmarknaden, när den här anläggningen planeradesför , helt och hållet skulle ha försvunnit. ekonomiska debatten för någon dag sedan talade man f ö. om att man nuväntade på en konjunkturuppgång; del sade man både på socialdemokratisk och påborgerlig sida. Tror man på en sådan, skall man rimligtvis planera för alt mötaden. Vi menar alltså att det behövs insatser av rejältformat och alt kortsiktiga bedömningar inte kan få styra näringslivetsutveckling. Ettannat argument är att vi nu i har massor av byggnadsarbetare somgår utan jobb. Ett utvidgat projekt kan ge anläggarkåren många nya ochefterlängtade jobb. Dettaär alltså bakgrunden lill vår motion 1978/79:41. Jag skall i del härsammanhanget inle yrka bifall lill denna motion, ulan jag avser atl såsmåningom komma tillbaka. Därmed spar vi nu kanske några minuten Istället skall jag ta mig friheten atl ägna mig en smula ål en annan sak i dethär betänkandet. Del gäller boardfabriken i . Utskottet säger nu ifrån attnågon nedläggning inte skall komma i fråga. Det ser jag som en seger föropinionen, men frågan om boardfabriken får mig att betvivla det goda omdömetoch samhällsansvaret hos ASSLs högsta ledning. Fabriken var välskött, och denhar gett vinst . Men likafullt vill lägga ned den ochkoncentrera produktionen till anläggningen i . alt blinkaär ASSLs ledning beredd alt sparka 200 arbetare och tjänstemän. Utan hämningarvill man alltså lägga ned en fabrik som betyder så mycket för Pileåbygden. Jagvill avslutningsvis bara säga att jag tycker all del vittnar om enhänsynslöshet som nästan närmar sig det brottsliga. I betänkandet föreslår näringsulskotlet, atl skall göra ettuttalande som innebär att skall understryka betydelsen av alt en"plan för skogsnäringen" utarbetas. Innebördenav ett sådant allmänt hållet uttalande kan emellertid leda lill olikatolkningar-självfallet beroende på vilka värderingar man kan ha för eu dyliktkrav på en "plan för skogsnäringen". Frånmoderata utgångspunkter vill vi se uttalandet som etl krav på en samladredovisning av angelägna ålgärder på det skogs- och skogsindustripolitiska området.De moderata representanterna i näringsutskottet har därför fogal etl särskiltyttrande till betänkandet, där vi närmare utvecklar våra principiellasynpunkter i frågan. Deöverhängande svårigheterna för skogsindustrin kan leda lill att privata och föreningsägdaindustrier snabbt råkar in i en akut likvidilelskris, som kan hota vissabetydelsefulla företags fortbestånd. Enliglvår mening kan politiska ställningstaganden inte uteslutas under den närmasteliden. Skogsindustrin har så central betydelse för vårt land, atl statsmakternamåsle vara beredda att snabbt vidta erforderliga ålgärder. Iyttrandet erinrar vi därför om den skrivelse som moderata samlingspartielspartiledning har avsänt till regeringen . 1 skrivelsenhemställer partiledningen att regeringen ulan dröjsmål låter tillsätta enparlamentariskt sammansatt delegation med uppgift alt värdera de tekniskekonomiskaanalyser som bl. a. den s. k. har gjort. Delegationenbör, framhålls del i skrivelsen, vara beredd alt snabbi lämna erforderligtunderlag för sådana regeringsinitiativ som kan erfordras för atl begränsakrisens skadliga följder för vårt näringsliv och vår samhällsekonomi. I del särskilda yttrandet ansluter vi oss till desynpunkter rörande skogsnäringens struktur som anförs i denna skrivelse.Sålunda avvisar vi bestämt sådana strukturförändringar inom skogsnäringen somändrar ägan-destrukluren på något avgörande sätt. Det är viktigt all bevara delförtroendekapital som samverkande skogsägare har manifesterat genomskogsägarrörelsen. Överlevnadsmöjligheler måste skapas för nuvarandeskogsindustriföretag med i största möjliga utsträckning bibehållen ägarstruktur. Ökatstatligt ägande och inflytande i skogsindustrin skulle kunna föranleda krav påplanerad och prisreglerad råvaruförsörjning och innebära etl hot mot denprivata och föreningsägda skogsindustrin. Vihar, herr talman, med dessa uttalanden gjort en myckel bestämd markering mot aUen "plan för skogsnäringen" på sikl kan förvandlas till ålgärder av"planhushållningskaraktär". Medbeaktande av vad vi anfört i det särskilda yttrandet och med hänvisning tillvad utskottet anfört i övrigt, tillstyrker vi propositionens förslag. Dellainnebär alt vi medverkar lill att sysselsättningen kan upprätthållas i Piteåoch Karisborg, på sätt som utskottet redovisar i betänkan-del. RUNEÅNGSTRÖM (fp): Vi kommer att få tillfälle alt diskutera skogsindustrin när den härsamlade planen läggs fram beträffande skogsindustrins framtid i . Del ärinnebörden av den andra punkten i utskottets hemslällan. I den första punktenföreslår utskottet att del på tilläggsbudget lill statsbudgeten för budgetåret1978/79 anvisas ett reservationsanslag på 275 milj. kr. Jag yrkarbifall till utskottets hemslällan. Överiäggningenvar härmed slutad. Utskottets hemslällan bifölls. Regeringen hade i proposilionen 1978/79:43 bil. 1under tredje punkten (s. 8-10) föreslagit au lill Medelsiillskoii lill på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 anvisa ett reserva-,\, lionsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1978/79:44avAlf Lövenborg (apk) och RolfHagel(apk), vari hemställts all skulle 1.som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om AlgotsNord AB:s och Eisers anläggningar i , 2.hos regeringen anhålla om en skyndsam utredning och förslag för all Nr 61 trygga sysselsättningenvid berörda enheter, 1978/79:63 av m.fl. (c), varihemställls alt beslutade all Algois Nord i och Lyckseleskulle beviljas statligt stöd för alt fortsätta den påbörjade verksamhetenunder ytterligare ell halvt år, 1978/79:64av andre vice talmannen m. fl. (m) och 1978/79:159 av m. fl. (s), varihemslällls att skulle 1. begäraalt regeringen förelade ell förslagom en samlad plan för tekoindustrin som syftade till att i allt väsentligt bibehållanuvarande produktionsvolym och som grundades på försörjningspoliliska samt arbets marknadspoliliska bedömningar, 2. som sin mening ge regeringentill känna att inga väsentliga personalnedskärningar inom den statligalekokoncernen fick ske innan statsmakterna fastställt en plan för den svenskatekoindustrins utveckling, 3. som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om ålgärder för alt upprätthållaproduktionen vid anläggningarna i . 1. beträffande medelsiillskoiilill atl med bifall till propositionen 1978/79:43bil. 1 tredje punkten och med avslag på motionen 1978/79:64 yrkandet 1 tillMedelsiillskoii till på tilläggsbudget I till slalsbudgelen /79 anvisade ell reservationsanslag av , 2. beiräffande en samlad plan förtekoindustrierna att med anledning av motionen 1978/79:159 yrkandet 1som sin mening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört, 3. beiräffande inriktningen av denstatliga lekokoncernens verksamhet i fråga om sysselsätlningen au medanledning av motionen 1978/ 79:159 yrkandet 2 som sin mening gav regeringenlill känna vad ulskollel anfört, 4. beträffande rikilinjer för denstatliga tekokoncernens verksamhet i Norriand atl med anledning avmotionen 1978/79:63 och motionen 1978/79:159 yrkandet 3 och med avslag påmotionen 1978/79:44 som sin mening gav regeringen till känna vad utskolletanfört, 5. beiräffande försäljning avstatliga tekoförelag all skulle avslå motionen 1978/79:64 yrkandet 2. Följandetre reservationer hade avgivils av () och (): 3. beiräffande medelsiillskott lill StatsförelagAB, vari reservanterna ansett atl ulskollets yttrande i viss del skulle ha avdem angiven lydelse. 4. beträffande riktlinjer för den statligatekokoncernens verksamhet i , vari reservanterna ansett att utskottet under 4 bort hemställa auriksdagen skulle avslå motionen 1978/79:44, motionen 1978/79:63 och motionen1978/79:159 yrkandet 3 samt som sin mening ge regeringen till känna vadreservanierna anfört, 5. beiräffande försäljning av statliga tekoföretag,vari reservanterna anseit atl utskottets yttrande i viss del skulle ha av dem angiven lydelse. - antog riktlinjer förden nya tekokoncernen inom . I enlighet med dessa direktivpåbörjade därefter berörda företag en anpassning till marknadssituationen.Denna verksamhet - i enlighet med klart uttalade intentioner- harinletts med en rad åtgärder och fortsatt anpassning pågår. Imaj begärde regeringen atl Statsföretag och AB Eiser skulle lämna offert förfortsatt drift vid koncernens anläggningar i och . Den angivnaliden bör enligl propositionen-som utskottet refererar i betänkandet - varatillräcklig för alt ge rådrum för alt få fram alternativ sysselsättning till deberörda orterna.