prot · G20953 · 1978-12-31 00:00:00 — "Motbakgrund av att vi står inför höjda anspråk på arbetsmiljön, dels genom aUriksdagen beslutar om ny arbelsmiljölag , dels genom alt ulredning omföretagshälsovård pågår samt atl försöksverksamhet med företagshälsovård försmå företag kommer atl startas. Detta visar på viklen och behovel av altlånemöjligheter finns för att ge de små företagen en reell möjlighel atl fyllakraven enligt lagstiftning, anvisningar och avtal. Det bör därför vara befogatatt än en gång föriänga liden för garantilån." I proposilionen sägerstatsrådet: "Avvad jag nu anfört framgår alt meningarna om låneformen är delade. Jag är därförinte beredd att förorda en ytteriigare föriängning av verksamheten." Jag förslår inte hurstatsrådet och även socialutskoitei har kunnat komma Garanlilänför arbetsmiljöförbältringar, m. //?. fram till denna slutsats,därför alt inget av de organ som har yttrat sig har uttryckt önskemålet altsystemet med garantilån skall upphöra. Vidaresäger statsrådet: "Arbelsmiljöproblem återfinns på många olikaarbetsställen vare sig de är stora eller små, har privata eller offentliga huvudmän.Det finns därför enligl min mening principiellt ingen anledning all särskillprioritera vissa typer av företag. Om problemen i de små och medelstoraföretagen är så stora eller deras ekonomiska läge så ansträngt att de anslälldai dessa förelag löper risken att fö en sämre arbetsmiljö än sina kolleger påandra typer av arbetsplatser kan det dock finnas skäl till en annanbedömning." Dethär är ett mycket märkligt påstående från departementschefens sida. Del varjupå grund av miljöförhållandena och de speciella problem som fanns inom mindreoch medelstora företag och förelag med dålig lönsamhet som jusl den härlåneformen kom till. Vi hade här i många diskussioner och voteringarom det. Därför vill jag påslå att del här inte är fråga om någon speciellprioritering av företag utan bara att de skulle fö möjligheter atl göraarbelsmiljöförbätlringar så atl de anställda i dessa företag också skulle hagoda miljöförhållanden. Del var det som låg lill grund för tanken atl skapadenna låneform. Sedangör statsrådet följande uttalande: "Jag har därför för avsikl alt senareinhämta regeringens bemyndigande aU tillsätta en utredning med uppgift att bl.a. se över de små och medelstora förelagens möjligheter atl inom ramen förbefintliga kreditmöjligheter klara av sina arbetsmiljöinvesteringar." Denslutsats som arbetsmarknadsministern har kommit fram till har inte stöd hosnågra av dem som har uttalat sig i den här frågan. Alt försl ta bort enfinansieringsform som visar sig vara bra och som fungerar och däreftertillsätta en ulredning sirider mol de principer som brukar tillämpas. I ställetbörden rätta vägen vara atl -som vi har föreslagit i moiionen, som följis upp ireservationen - ha låneformen kvar tills man fött ett annat system att sätta istället. Del är inle någon som har motsatt sig att låneformen försvinner såsmåningom, men vill man ha någonting annat i stället. Som framgår av den undersökning som SIND har gjort återståralltjämt många arbelsmiljöproblem inom de förelagsgrupper som del här gäller,och detta torde inte vara okänt för kammarens ledamöier. Men om vi skall kommalill rätta med dessa bör vi fö en förlängning av de nuvarande garanlilånen,såsom föreslås i vår molion. Och det förslaget har stöd ifrån nio av tioutvecklingsfonder i den undersökning som SIND har gjort och även i denskrivelse från LO som jag åberopat här och som lämnades . Jag ber alt fö yrka bifall till den reservation som är fogad tillutskoltels betänkande. Jag befinner mig i den unika situationen alt jag står som talesmanfören borgeriig regerings proposilion. Del tillhör inte vanligheterna, och jaghoppas atl det inte kommer atl göra det i fortsällningen heller. Meni det här fallet är det en logisk slutsats som de socialdemokratiskaledamöterna i utskottet har dragit. Vi har varit emol detta slöd. Viröstadeemot det i 1975. Del var väl som fällde utslaget tillde borgeriigas förmån den gången. Sedandess har man pumpat in 245 miljoner i småföretagen för förbättring av derasarbetsmiljö. Jag bestrider inle att det gjort stor nytta -det ärhelt klart. Men säger reservanierna också alt det är produktionen somskall belala kostnaderna för arbetsmiljöfrågan. Och jag hävdar med bestämdhetatt det måste vara på del sättet. Utifrånde utgångspunkterna måste man vara på det klara med att det stöd som lämnatstill de mindre industrierna inte kan fortsätta att utgå hur länge som helst.Men det är klart atl när satt i regeringen sprätte man ulmiljard efter miljard lill företagen. Delta är naturiigtvis en liten del av demiljarderna, men man måsie ändå se lill alt dra in dem. Och jag tycker attarbetsmarknadsministern gjort alldeles rätt i att nu göra tummen ner för de härlånen. Del går inte alt fortsätta hur länge som helst med alt ge ut lån av denhär arten. hänger upp sig på LO:s yttrande . Men har vi 1978, RuneGustavsson, och i LO:s nya brev till arbetsmarknadsministern uttalas all lånenbör upphöra. Del vore bra om var aktuell och läste det senastebrevet. var det kanske naturiigt att fortsätta med lånen, men harLO ansett atl de inte bör utgå. Somsagt: Jag vill underslryka vad reservanterna så klart och tydligt uttryckt, altdet är produktionen som skall betala. Det är därför som vi nu yrkar attregeringens proposition skall bifallas. Jag yrkar bifall tillutskoltels hemställan. Garanlilän för arbetsmiljöförbältringar, ni. Det kan väl vara riktigt som säger att delta är enlogisk slutsats ifrån och socialdemokraternas sida eftersom devarit emot dessa lån hela liden. Vi hade ju diskussioner och votering här, ochså blev del en utredning som ledde fram till atl vi fick dessa lån. Och de har,, visal sig vara oerhört värdefulla. Om tarkontakt med de lokala fackliga organisationerna trorjag inte att det är någonsom säger emot del. Dettaär en låneform, och lånen skall betalas tillbaka. resonemanggår nästan ul på att del är oerhört slora subveniioner som här belalas ut. Mendet är inte på del sättet, ulan lånen skall belalas tillbaka. Det är inte frågaom att sprätta ut miljarder. Jagåberopade en skrivelse som LO har lämnat 1977. omnämnde elt annat brev från LO -det omnämns också iuiskoilsbeiänkandel och i proposilionen - som inkom medanproposilionen är daglecknad . En av mina medmolionärer hade i gårkontakt med den tjänsteman på LO som skrev detla brev, som jag här har enavskrift av. Han sade då alt han, när han skrev detta brev, förutsatte att mantill dess resurserna är utnyttjade skall Garantilån för arbelsmiljöförbätlringar, 777. kunna fö fram förslag tillfungerande arbetsmiljölån. Del skiljer alltså inle mycket i uppfauning. Därförvågar jag säga alt jag är aktuell när del gäller de uppgifter som har kommitfram. Därulöverharjag inle mycket atl säga. Men kvar står all lånen behövs och att de hittillshar fyllt en stor uppgift. Vi begär inte alt lånen för lång lid framöver skallvara kvar. Vad vi begär är atl man i stället skall vända på frågeställningenoch uireda först och försöka skapa en annan form innan man tar bort lånen. Detinnebär alltså alt man, som vi har begärt i motionen, föriänger möjlighetenlill lånegarantier för arbetsmiljöförbältringar . Vad en enskild tjänsteman på LO kan ha sagt till en av undandrar sig både mitt och kammarens bedömande. Faktum är att LOanser att den här låneformen inle skall finnas kvar. Del är därför som vi nöjeross med att yrka bifall lill förslagel all inte förlänga verksamheien medgaranlilän för arbelsmiljöförbätlringar. Överiäggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen av BengtBengtsson m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom villan kammaren bifallersocialuiskotiels hemställan i betänkandet nr 20 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen av Bengl m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-proposilionen. Då RuneGustavsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resullat: Ja- 190 Nej - 119 () och () anmäldeatl de avsett all rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. 1978/79:17 med anledning av proposilionen1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetåret1978/79 såvitt proposilionen hänvisats lill kulturutskottet. Kammarenbiföll vad ulskotlet i detta betänkande hemställt. Inventeringav vissa sjöar och vattendrag §10 Inventering av vissa sjöar och vattendrag Föredrogs jordbmksutskottets betänkande 1978/79:11med anledning av motioner om vattenvård m. m. 1detta betänkande behandlades molionerna 1977/78:384av () och (), vari hemställts atl riksdagenbeslutade atl hos regeringen begära en plan, grundad på en omsorgsfullinventering av genom vallenkraftsulbyggnad torrlagda eller på annat sättmiljöskadade sjöar och vattendrag, för miljö- och landskapsvårdande insaiser, 1977/78:471av BriUa Hammarbacken (c), vari föreslagits att beslulade att hosregeringen hemställa 1. atl erforderliga åtgärder vidtogs för förhindrande avall svenskt radioaktivt avfall dumpades i havet, 2. alt iinlernationella sammanhang aktualiserade frågan om inlernalionella överenskommelsermol dumpning av radioaktivt avfall i havet, 1977/78:594av (), vari hemslällls alt beslutade 1. alt ettsamordningsorgan snarasi skulle inrällas för havsresursernas lillvarataganrieliksom för havsforskningen, 2. all frågan om kostnads-konsekvenser m. m. av enomlastningslerminal på utreddes, 1977/78:1280av m. fl. (fp), vari hemställts att hos regeringenbegärde ulredning om ett skydd av mindre sjöar mol motorbätstrafik, samt 1977/78:1399 av () och YlvaAnnersiedi (fp), vari hemställts all i enlighel med förslag imoiionen 1977/78:1398 hos regeringen begärde en översyn av ansvarfördelningen ifråga om forskning och ulveckling av teknik för bekämpning av miljöfarligautsläpp. Ulskotlet hemställde attriksdagen skulle 1. belräffande dumpning av radioaktivt avfall ansemotionen 1977/78:471 besvarad med vad utskottet anfört, 2. belräffande skyddet mol oljeskador a. ansemotionen 1977/78:594, yrkandel 2, besvarad med vad utskottet anfört, b. anse motionen1977/78:1399 besvarad med vad utskottet anfört, 3. beträffande havsresursernas tillvaratagande anse motionen 1977/ Inventeringav vissa sjöar och vattendrag 78:594, yrkandel 1,besvarad med vad utskottet anfört, 4. beträffande inventering av vissa sjöar ochvallendrag avslå motionen 1977/78:384, 5. beträffande motorbätstraflk på vissa insjöar ansemotionen 1977/ 78:1280 besvarad med vad utskottet anfön. Reservaiion hade avgivits beträffande inventeringav vissa sjöar och vattendrag av Svanie , Grelhe , , , , och Wivi-AnneRadesjö (samtliga s) som ansett atl utskoitei under 4 bort hemställa allriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört medanledning av moiionen 1977/78:384. I motion 1977/78:384 har och jag föreslagit åtgärderför att komma till rätta med miljöskador i naturen som uppstått i samband medtidiga och hårdhänta exploateringar av vattenkraften i våra älvar ochvattendrag. Vihar i motionen främst angivit en rad exempel från Ljusnans och Voxnansvattensystem. var Ljusnan en av landels viktigaste flottningsleder,där det som mest flottades närmare 20 miljoner stockar per säsong. Allteftersomkraftverksutbyggnaden ökade upphörde också flott-ningen - helt fr. o. m. år1967 - och timret transporteras numera efter våra vägar på stora lastbilar molkusten. Bergvikoch Ala, och är namnen på de storbolag somexploaterat vattenkraften inom Ljusnans och vattensystem och som harintressen i de tjugotalet byggda eller planerade kraftverken. Atlkomma underfund med vilka som döljer sig bakom de här bolagen och vilka deverkliga ägarna är lill de olika kraftverken kan vara nog så svårl, eftersombolagen äger varandra i en oregelbunden kedja. Dominant är emellertidWallenberggmppen med bl. a. ASEA och olika investmentbolag: AB Inveslor, ABProvidenlia och . Andraföretagsgrupper är Slora , KemaNord, Korsnäs-Marma, m. fl. Vidutbyggnaden av vattenkraften i våra älvar och vattendrag ställs det numeragenom den skärpta och förbätirade lagstiftningen mycket stora krav påexploatörerna närdet gäller återställandet och hänsynstagandet till natur ochmiljö. Så var del ingalunda tidigare. Det känner vi norriänningar väl lill sombor i de här berörda älvdalarna. , långt in på 1950-talel, ställdes delsom regel minimala miljökrav på intressenterna. Då kunde sådana ekonomisktstarka gmpper och förelag som jag tidigare redovisai genom olika former aversättning och exploateringsavgifter lill bl. a. mark-, strand- ochfiskerätlsägare inom ramen för gällande lagstiftning köpa sig fria från skadorpå naturen. Den svagare parten, allmänheten, saknade då ofta medvetenhet ochförutsättningar att på ett tillfredsställande sätt hävda miljö- och Vimotionärer anser att följderna av den här, på många håll i landet, hårdhäntaexploateringen förtjänar aU belysas. Jagvisar nu några bilder, av vilka det framgår hur det ser ul på flera ställenjust inom det här vallensystemel. Till atl börja med har landskapsbilden påmånga platser förfulats. Anblickenav kala avsänkningsstränder, torra älvfåror, sprängstensmassor, erosionsskadoroch strandplan överhopade med bråte, möter en i åtskilliga älvdalar och inomreglerade områden, t. o. m. inne i tätorter och samhällen. Exempel på delta harvi redovisat i vår molion, nämligen från utbyggnaden inom Ljusnans och Voxnansvattensystem som gjordes under 1950-lalet. Detta är därtill exploateringar somligger inom ett av de områden som i den fysiska riksplanen har utpekats somsärskilt värdefulla ur natur- och turislsynpunkl. Visserligenhar genom den förbättrade lagstiftningen och efter nya prövningar i valtendomarvidtagits en hel del förbättringsåtgärder, men i stort står skadorna i naturenoch miljöproblemen kvar. Laforsen var och Ljusnans största ochståtligaste , med en naturiig fallhöjd . Laforsen byggdes ut . Men myckel tidigare skaffade sig dåvarandeFosfatbolagel (nuvarande KemaNord) äganderätten till fallhöjderna. Genomdiverse åtgärder har fallhöjden senare höjts . Denna uppdämning gav elt betydande kraftlillskott, men dess negativa effekl harbl. a. blivit en både lorriagd och försumpad älvfåra nedströms dammen. Deexempel som vi anfört i vår motion illustrerar det faktum alt det på mångaplatser i landet, trots aktningsvärda insaiser också från kommuner ochmiljövårdande organ, fortfarande finns fula lämningar och problem kvar från dentid, då exploateringen av vattenkraften skedde ulan nutida omtanke om miljön.Ibland är skadorna ohjälpliga, men i andra fall kan yllerligare insatser görasför att återställa eller nyskapa väsentliga miljövärden. Vimotionärer skall inte uppfattas som speciella motståndare lill ulbyggnaden avvattenkraften. Men vi har upplevt de här problemen på nära håll. Och vi lyckeratt , när de här bolagen planerar för ytterligare kraftverks-utbyggnader,vore det motiverat atl försl slälla krav pä dem all della i åtgärder som syftartill att återställa skador i naturen, som de själva lidigare orsakat, där detlalåter sig göras. Imoiionen 384 har vi redovisai sådana här skador i naturen som uppkommit genomtidigare hänsynslös exploatering, och vi har även föreslagit en plan med inventeringaroch naturvårdsinsatser för att återställa naturvärden. Enligtvår uppfattning boren del av de önskvärda miljösaneringarna kunna göras somberedskapsarbeten i AMS-regi och med kraftintressenlerna och kommunerna sommedansvariga parter. Som underlag för insatserna bör tjäna en inventering avskadornas omfattning och art inom berörda vattensystem och dalgångar saml engenom nalurvårdsenhelen i varje län fastställd handlingsplan. Inventeringav vissa sjöar och vallendrag Inventeringav vissa sjöar och vattendrag Den borgeriiga majoriteten i jordbruksutskottet har lydligen inle delrätta intresset och förståelsen för de här angelägna miljöfrågorna och avslårdärför vår motion. Socialdemokraternai utskottet har däremoi i en reservation anslutit sig till de synpunkter ochförslag som vi framfört i motionen och jag ber därför, herr lalman, alt få yrkabifall till den socialdemokraliska reservalionen. EINARLARSSON (c): Den beskrivning här har lämnat av den situation som frånmiljövårdssynpunkt uppstått i samband med kraftutvinning och fioUning har jagingenling alls att invända emot. Jag tror den är helt korrekt. Deambitioner som har när del gäller det återställningsarbete somborde ske harjag inle heller någonling aU invända emot. Jag tror atl det ärrikliga ambitioner. Ioch med detta har jag också vederlagt påstående attutskousmajoriieten skulle ha mindre inlresse och förståelse för den härproblematiken än reservanterna. Hela den redovisning som gjorts av motionärernaär korrekt, och utskottet har också instämt i de bedömningar som gjoris. Imotionen yrkas alt man genom riksdagsbeslut skall försöka få till stånd en planför miljövårdande insatser. Vi har emellertid när vi har undersökt dettaerfarit alt del inte fordras något riksdagsbeslut för att få till stånd ensådan plan, inle heller för att åtgärderna skall vidtas. Vi har, som vi skriveri betänkandet, kommii fram lill aU detta i första hand bör ankomma påvederbörande länsstyrelse och naturvårdsenheten där. Jagmåste med visst beklagande säga att hur gärna vi än skulle vilja stödja StigAlftin och hans medmolionärer, så ärdet alltså så att det inte krävs någotriksdagsbeslut för att önskemålen skall kunna uppfyllas. Motionärerna får vändasig till sin länsstyrelse. I en hel del fall har naturvårdsmyndigheterna ilänen redan sådana planer. En hel del arbete har utförts. Så är tydligen inlefallet i del län som lalar om. Vi har då bara att säga atlmotionärerna får vända sig lill sin länsstyrelse för att få sådana åtgärdervidtagna. Jag vill än en gång starkt understryka alt jag och utskottsmajoritetenanser dem vara både angelägna och riktiga. Med detta, herr talman,yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Jag måste säga att jag inte tror att utskottsmajoriteten vill ha lillstånd några aktiva miljöinsatser när man nu försöker gömma sig bakom ryggen pålänsstyrelserna. Det är alltid lätt att vältra över initiativ och ansvar påandra om man själv inte vill göra någonting. Genomriksdagens upplysningstjänst har jag erfarit alt det inom vissa lokala områdenförekommit inventeringar punktvis över skador i naturen som uppkommit i sambandmed hårdhänta exploateringar av älvar och vattendrag. Men det finns på deltaområde inte några klara riktlinjer, ingen samlad riksinventering ochingen planering för sådana insatser som vi föreslagit länsvis genom bl. a.naturvårdsenheterna för miljöförbättringar och sysselsältningsskapande åtgärdernär det gäller skador som genom exploatering av vattenkraften uppkommit itorriagda eller försumpade älvfåror, erosionsskador osv. Dessutom berör de häräl vulbyggnaderna ofta mer än elt län och måste behandlas av mer än enlänsstyrelse. Imajoriielsskrivningen hänvisas bl. a. till våtmarksinventeringen, somnaturvårdsverket fått regeringens uppdrag atl genomföra. Men jag kan inle finnaannat än aU även detta är en undanflykt från utskottsmajoritetens sida. Jagtror inte att man utan vidare kan koppla samman det här uppdraget med den formav inventering vi föreslagit när del gäller den här typen av skador i naturen.I så fall borde väl utskottet ha gjort ett tillkännagivande med det innehållet.Nu är majoritetens skrivning lill intet förpliktande. Man säger sig vilja slåvakt om natur och miljö, men när del kommer till konkreta förslag för atlåterställa naturvärden som skövlats blir det bara en mängd tomma ord utaninnehåll. Ett bifall lill den socialdemokratiska reservationen betyder däremoisåväl inventering och planering som elt genomförande av de insatser som mycketväl behöver komma till slånd. Inventeringav vissa sjöar och vattendrag EINARLARSSON (c): beskyllningar är både orättvisaoch felaktiga. Jag är lilet förvånad över hans säll atl angripa den här frågan.När beslutar all lägga över ansvaret för dessa frågor pånaturvårdsverk och nalurvårdsenheter vid länsstyrelserna, anser jag inle atlriksdagen springer ifrån sitt ansvar. Vi har bl. pekat på att detta arbete skulle kunna utföras somAMS-arbete. F. n. är det ganska stor arbetslöshet bland byggnads- ochanläggningsarbetare- upp till 4 96. Det finns dessutom prognoser som säger attarbetslösheten kan bli högre framöver. Jag anser att det här rör sig omlämpliga AMS-arbeten, exempelvis att anlägga spegeldammar och åstadkomma enallmän uppsnyggning av tonlagda och försumpade älvfåror. Jag känner personersom lidigare har arbetat med sådant. Del innebär bl. a. schaklnings- ochgjulningsarbelen. För alt klara dessa rensningsjobb behövs också en delmaskiner. Närstorbolagen har ägnal sig åt rovdrift på naturtillgångar i Norriandoch vi har fått avstå miljövärden för alt tätorterna och städerna i de södradelarna av landet skulle fö energiförsörjningen ordnad för sina industrier, såtyckerjag att det är fel alt vi ensamma skall behöva stå för de negativaföljderna och för insatserna. Här har, som jag ser det, hela landet ettgemensamt ansvar för att återställa skador i naturen. För att vi skall få enklar och enhetlig bild av vad som kan göras i de olika älvdalarna behövs det enriksinventering. Del räcker alltså inte med de punktvisa inventeringar som hargjorts av länsstyrelserna. Sådana har även gjorts i vårt län. Det behövssåledes en riksomfattande plan över vilka åtgärder som kan sättas in. 6 proiokoll 1978/79:53 Inventeringav vissa sjöar och vattendrag Det är riktigt att vi har elt gemensamt ansvar. De insatser som StigAlftin föreslår är också rikliga. Det är lämpligt aU de utförs som AMS-arbete.Men det föreligger inga hinder från sida att sådana arbetenigångsäUes - det krävs inga nya riksdagsbeslut. Åk alltså hem och vidta deåtgärder som redan borde ha vidtagits! HANS (): hartalat om storbolagens härjningar. För historieskrivningens skull bör dettapåstående kompletteras med atl storbolagen alla tillsammans är ljusets änglarjämförda med vad har hittat på där uppe. Även det börkomma fram i debatten. Överiäggningen var härmedslutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen av SvanieLundkvist m. fi., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandel nr 11 mom. 4röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resullat: § 11 Luftvård m. m. den Föredrogs jordbmksuiskoueis betänkande 1978/79:14 med anledning av ..- , , .g_ motionerom luftvård m. m. Idetla belänkande behandlades molionerna 1977/78:783av (), vari hemställts au hos regeringen begärde I.åtgärder för atl drastiskt begränsa de luftföroreningar som nuvarandebilavgaser i storstäderna svarade för, 2. utredning och förslag till åtgärderför atl främja användningen av miljövänliga bränslen i storstäderna, 1977/78:791av OlofPalme m. fl.