prot · G209110 · 1978-12-31 00:00:00 — Dethar nu inte vare sig regeringen eller utskottet giort. I stället hänvisar manlill ett principbeslut i frågan - en länsrätt i varje län. Mankan säga att utskottets ställningstagande i detta fall är ett klassiskt exempelpä hur man låter principen vara viktigare än den praktiska verkligheten. Det ärkartan som har fått gälla i stället för verkligheten, och det tycker jag ärbeklagligt. Detanförs inle särskilt många motiveringar i utskottet för all man inte vill biträdaden decentraliserade länsrättsorganisation som föreslås i reservationen 1, ochdet gör att det är litet svårt att bemöta utskottet. Jag vill bara konstateraatt i den organisation som man har tänkt sig för skall en mycketstor del av ärendena ändå delas upp på tre enheler. Man föreslår nämligen treenheter för skatteärenden. Det borde ha varit lika angeläget att också ha treenheter för förvaltningsärenden. Det borde vara något av enrättstrygghetsprincip för kommuninvånarna alt det också fanns tre enheter förförvaltningsärenden - i vilka bl. a. ingår att pröva överklaganden avkommunala beslut - som har en god överblick över och insyn i de kommuner som deskall bevaka. Om man hade valt alt ha tre enheler också förförvaltningsärendena, hade man fåu den organisatoriska struktur som vi harföreslagit i motionen. I så fall hade bara ytteriigare en operation krävts,nämligen att placera dem parvis pä tre olika ställen i länet, förslagsvis en inorra länsdelen, en i mitten av länet och en i den . Då hade vifått en struktur på länsrätterna som påminner om förhållandena i andra län, vihade fått länsrätter med lika stora ansvarsområden som andra län och vi hadedärmed också fåll länsrätter som skulle kunna fungera lika bra och hade likagod kännedom om sina förvaltningsområden som andra län. Dettahar utskottet gått emot. Jag tycker att det är beklagligt. Det gläder mig dockatl en upplyst minoritet i utskottet har stött motionens yrkande, och jag beratl få yrka bifall till reservationen 1. ber jag ocksåatl få yrka bifall till reservationen 2. Överiäggningenvar härmed sluiad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkier hemställt. Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels ulskoitets hemställan, dels reservationen nr 1 av ÅkePolslam m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr26 punklen 3 mom. 4 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av m.fl. Lokaliseringenav länsrätterna, m. m. Vid omröslning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Denna omröstninggav följande resultat; Ja- 200 Nej - 71 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av ÅkePolslam m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition; Densom vill alt kammaren bifaller jusiitieutskottets hemställan i belänkandet nr26 punklen 3 mom. 5 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesnertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då GundeRaneskog begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionerna nr 1171 av RuneCarlstein och samt nr 1186 av m. n.,ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande Lokaliseringen av länsrätterna,m. Sedan ArnePersson begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr26 punkten 3 mom. 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 1171 av och saml nr 1186av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 9 och 10 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposiiionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avBertil och och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr26 punkten 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä HåkanWinberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat; Ja- 230 Nej - 42 1978/79:27 med anledning av proposilionen1978/79:86 om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, m.m. jämte motion Konsumentfrågor, m. m. §16 Konsumentfrågor, m. m. Föredrogs näringsulskottets belänkande 1978/79:27med anledning av propositionen 1978/79:100 i vad avser vissa anslag inom handelsdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkier.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas belräffandesamtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast de punkter, vidvilka under överiäggningen-framställts särskilda yrkanden. Punkten8 (Exportfrämjande åtgärder) Regeringenhade i propositionen 1978/79:100 bil. 14 () under punklenB 3 (s. 36-39) föreslagit alt till Exporifrämjande åtgärder /80 anvisa ett reservationsanslag av . I delta sammanhang hade behandlats motionen1978/79:1021 av m. fl. (vpk), vari hemställts atl riksdagenhemställde hos regeringen att den skulle uppta förhandlingar med övriganordiska länder för byggande av elt skandinaviskt mäss- och utslällningsfartygi enlighet med vad som anförts i moiionen. 1. atl tillExportfrämjande åtgärder för /80 anvisade ett reservationsanslagav , 2. atl som sin meninggav regeringen till känna vad utskottet anfört om dellagande i vissaexporifrämjande åtgärder, 3. att skulle avslå moiionen 1978/79:1021. Punkten 15() Regeringenhade under punkten D 1 (s. 66 f) föreslagit att tillMarknadsdomstolen för /80 anvisa ett förslagsanslag av 1 568 000kr. 7 protokoll 1978/79:110-111 Konsumentfrågor,m. 1delta sammanhang hade behandlals moiionen 1978/79:1514 av ()och (), vari hemställts alt hos regeringen skulleanhålla om översyn av organisation, varvid också införandeav möjlighet alt överklaga beslut borde prövas. 1. belräffande anslag atlriksdagen med bifall till regeringens förslag lill /80 anvisade ett förslagsanslag av , 2. beträffande möjlighet tillöverprövning av beslut atl skulle avslå motionen1978/79:1514 i ifrågavarande del, 3. beträffande översyn avmarknadsdomstolens organisation atl skulle avslå motionen1978/79:1514 i övrigi. 1.av () och () som ansett att utskottetunder 2 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1978/79:1514 i ifrågavarande del hosregeringen begärde utredning i enlighet med vad reservanterna hade anfört. Punkten18 (: Förvaltningskostnader) Regeringen hade underpunklen D 4(s. 71-74) föreslagit att till Konsumentverket:Förvaltningskostnader för /80 anvisa etl 1detta sammanhang hade behandlats motionerna 1978/79:480av m. fl. (m), vari hemställts alt hos regeringenbegärde atl en kommitté tillsattes med uppgift att utarbeta nya riktlinjer förkonsumentverkels verksamhet sä all densamma fick en inriktning som tillgodosågkonsumenternas krav pä information om varor och tjänster enligt vad som imotionen anförts, 1978/79:659 av BirgittaJohansson (s) och (), 1978/79:1499 av MarianneKarisson (c) och 1978/79:1511av (). 1. beträffande anslag allriksdagen med bifall lill regeringens förslag lill Konsumentverket:Förvaltningskostnader för /80 anvisade ett förslagsanslag av , 2. belräffande utredning ominriktningen av verksamhel att skulle avslåmotionen 1978/79:480, 3. beträffande provning avkonsumenikapitalvaror att skulle avsfå motionen 1978/79:1499, 4. beträffande produktsäkerhet påleksaksområdet att skulle avslå moiionen1978/79:1511, 5.belräffande avskaffande av och alt skulle avslåmotionen 1978/79.659. 2.av () och () som ansett atl utskottetunder 2 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1978/79:480 hos regeringen begärde ulredningi enlighet med vad reservanterna anfört. Konsumentfrågor,m. I samband med näringsutskottets behandling av budgetpropositionen inomhandelsdepartementets område har två motioner från moderata samlingspartiettagits upp. I den ena motionen aktualiseras en översyn av . andra begärs nya riktlinjer för verksamhet. Imotionen beträffande översyn av yrkar motionärerna att detäven skall införas en möjlighet all överklaga beslut.Motionärerna, och , har goda skäl för sinayrkanden. Marknadsföringslagen har utvidgats och en ny konsu-menlkreditlagträder i kraft . Successivt har fått en ökadarbetsbelastning, med bl. a. föriängda handläggningslider som följd. Dessutom,menar motionärerna, har inte domstolens utslag skapat någon ökad klarhet, ulanmänga utslag har tvärtom ökat den tidigare rådande osäkerheten. Skallnäringslivet kunna leva upp till lagstiftningens krav ärdei viktigt medkunskaper om vad som egentligen gäller. inrättades hade företrädare för de tre borgeriiga partiernagett uttryck för att man snarasi borde möjliggöra en omprövning av domstolensbeslut. I reservation nr 1 framhåller vi att erfarenheten av denhittillsvarande verksamheien bekräftar denna uppfattning. All högsta domstoleni tvä fall har medgett resning och i båda fallen undanröjt marknadsdomstolensbeslut är ett memento för . De rättssäkerhetsskäl som redan fränbörjan talade för atl en möjlighet till överprövning borde införas har såledesfått ökad styrka. Del skall dock tilläggas att resningen berodde pä formellafel i handläggning. andra moderatmolionen - där jag själv är en av motionärerna -hemställs atlriksdagen begär alt en kommitté skall tillsättas med uppgift att utarbeta nyariktlinjer för verksamhet. tid dä köpkraften minskal och kraven på kunskap, noggrannhet ochekonomisering i hushällens inköp och konsumtion ökat, har lillstörsta delen frångått politiken all tillgodose behovet av information omvaruutbudet, priser, kvalitet m. m. för att i stället satsa pä alt styraföretagen genom detaljerade riktlinjer. Det finns anledning att fråga sig omutbudet av konsumentvaror skall regleras i etl byråkratiskt nätverk av detaljeradeparagrafer. Till vilken kostnad sker detta arbete? På vilket sätt kommer detden enskilde konsumenten lill hjälp i en köpsituation? Konsumentfrågor,m. prisfår konsumenten betala i form av prishöjningar på de varor och tjänster somberörs av riktlinjer? 1 vilken utsträckning hämmas företagensproduktutveckling? Enbart dessa frågeställningar motiverar den översyn som vimotionärer har begärt. Konsumentverketshandlande har också ulatts för kriiik från många håll. Det har dessutom börjatkärva till sig i förhandlingarna med branscherna. Riktlinjer har utfärdats iprotest från t. ex. researrangörerna. Dessa har formellt reserverat sig molvissa delar av sina riktlinjer. är också i fejd med andramyndigheter. ,, framhåller bl. a. följande i elt tidningsultalande; "Del är intealltid sä att de mindre företagen är företrädda i förhandlingarna omriktlinjerna utan bara de branschledande företagen De mindre företagen utgören hälsosam konkurrens i konsumentens intresse. Det finns områden där sloraföretag är intresserade av regleringar för atl stärka sin ställning. Vi har ienskilda ärenden stött på överenskommelser om riktlinjer som påverkatkonkurrensförhällandet." Delta säger , som istället pläderar för ökad konsumentupplysning. är missnöjd med i berörda hänseenden. I ettyttrande till anför ordförandeföljande synpunkter; "Ianslutning lill behandlingen av KOVs förslag angående ändringen i instraktionenfinner det mycket angelägel alt fästa handelsdepartementetsuppmärksamhet på KOVs nuvarande sätt alt presentera riktlinjerna. Ipressmeddelande efler pressmeddelande liksom i diverse publikationer, bl. a. iKOVs lidskrift , presenteras riktlinjerna på ettför allmänhet och näringsidkare högst vilseledande sätt såsom att de skullevara bindande oaktat statsmakterna fann anledning att med särskilteftertryck framhålla riktlinjernas karaktär av enbart rekommendationer. 1anledning härav bör det enligl i instruktionen uttryckligenpåminnas om riktlinjernas rätta natur." Enfråga som brakar kopplas samman med konsumentpolitiken avser vilken ställningsom skall tillkomma allmänna reklamalionsnämnden, ett organ som ju har tilluppgift att slita vardagslivels tvister mellan konsumenter och näringsidkare.Reklamationsnämnden består av ledamöter, som lill lika delar representerarkonsumenterna och näringslivet. Konsumenternas företrädare rekryteras bl. a.från , som också formellt utser dem. I sill slutbetänkandeföreslog den är 1976 tillsatta reklamalionsutredningen att reklamalionsnämndenäven fortsättningsvis skulle vara organisatoriskt knuten till konsumentverket.En ledamot, rådmannen , reserverade sig mot denna bindning underframhållande av att det borde vara en självklarhet i en väsleriändsk rättsstatatl ett av två parter gemensamt inrättat organ för slitande av tvister dememellan icke finge stå under ena partens lydnad eller eljest vara beroende avdenna. Vi moderater instämmer självfallet i denna bedömning. agerande mot enskilda företag väcker uppseende. Enliglpressuppgifter utsattes kedjeförelaget Buketten för en inspektion av rosori sina 78 blombutiker. Inte nog med det - för varje butik skulle Bukettenbetala . för kontrollen lill ! Man kan ju fråga sig omdella är rimligt. Man upplever sig vara utsatt för förargelseväckandebyråkrati. Detär lill skada för konsumenterna, när det finns uppenbara risker - som NOpåpekat - för snedvriden konkurrens. Verkets agerande kan medföra onödigakostnader, som ytterst drabbar konsumenten, emedan dessa kostnader måstekompenseras genom motsvarande prishöjningar. Det är lill skada förnäringslivet, men speciellt är det till skada för marknadsekonomin -och det ärdel som frågan ytterst handlar om. Omall den här kritiken, som jag har refererat, speglar ett verkligt förhållande,borde den för vara ett allvariigt memento. Mänga av devärdefulla och goda inslagen i verksamheten kan ju komma i skymundan för denhär kritiken. Vad jag, herr talman, föregen del vill säga är följande. Samhälletskonsumentpolitik måste utgå från konsumentens räll lill valfrihet och rätt altutifrån sin egen situation träffa ett önskat konsumtionsval. Det ärindividernas valfrihet och vilja till oberoende som skall styra företagensutbud av varor och tjänster. skall inle uppträda som enkonsumenternas ställföreträdare. Utvecklingenmot att alltmer lagstifta och reglera konsumenternas och producenternassituation kan inte vara rimlig. Det kan även ifrågasättas om del var riksdagensavsikt, dä målet för samhällets konsumentpolitik fastställdes 1972.Konsumenternas krav på en allsidig och tillförlitlig information om varor ochtjänster har alltmer åsidosatts och därmed försvagat konsumenternas situation.Konsumentverkets verksamhel bör därför, som framhålls i moiionen, i högre gradinriktas mot hushällsekonomisk forskning, varalesler, utbildning ochinformation, varför nya regler för verkets egen verksamhel bör utarbetas. Insynsuiredningensnyss framlagda rapport går ut på alt ytteriigare förstärka konsumentverketsinriktning mot producentpåverkan. Den kan, som vi påpekar i reservationen 2,betraktas som en bekräftelse av vår uppfattning om atl den enskildekonsumentens situation inle längre står i centrum för konsumentpolitiken. Detär angeläget att man söker bryta den förhärskande tendensen attkonsumentpolitiken i första hand blir en detaljreglering av företagensproduklion och marknadsföring. I stället bör konsumentpolitiken inriktas på atlskapa ökade föratsättningar för konsumenterna all själva på egen sakliggrundval träffa sitt val på marknaden och att rätt använda och värda förvärvadevaror. Jag ber attfå yrka bifall lill reservationerna. Konsumentfrågor,m. (vpk); Näringsulskottets betänkande 1978/79:27, som bl. a. gällerexporifrämjande åtgärder, behandlar vpk-motionen 1021. Den tar upp en fråga somvi motionärer aktualiserade och återkommer till Konsumentfrågor,m. avskäl som jag i mitt anförande kommer all redogöra för. Reklamoch marknadsföring kan ha en kolossal genomslagskraft - det är bekant. Under1976 och 1977 satte de engelska TV-serierna Arvingarna och Herrskap ochtjänstefolk verkligen fart på försäljningen av engelska 1700-lalsmöbler iSverige. Dä såldes pompösa lädersoffor, öroniappsfålöljer och siriiga tebordsom aldrig . Långtradare gick i skytteltrafik lill . Då kunde enrepresentant för ett större svenskt möbelföretag meddela att man hade fyrdubblat försäljningen av engelska möbler sedan TV-serierna började. Från atttidigare ha utgjort endast 5 96 av försäljningen steg den snabbt lill 20 96.Och man menade då att för försäljningen av svenska möbler och för svensk heminredningvar visningen i svensk TV av serierna Arvingarna och Herrskap och tjänstefolknärmast en kalastrof Köparnavar framför allt att söka inom den svenska medelklassen med äldre lägenheteroch egna villor. Det var en flykt in bakom småborgeriighe-lens stängda dörrar.Bort lill andra kulturer. Del var ett som i brist på tillfredsställandeframtid exporterade sitt förflutna. Del är det som utgjort en så stor lockelsepå svensk kälkborgeriighel! ISverige fann man villiga köpare. Den smäborgeriiga eliten ville identifiera sigmed Hammonds m. fl. och den viktorianska eran, bona om sig och få det varmt ochskönt, stänga ute en jäktad och otrygg värid där utanför med krig och svält.Delta har alltid varit kälkborgarnas livsideal. Även om möblerna enligt kännarepå området var opraktiska och därtill självfallet inte gjorda på 1700-laletutan endast sentida eflerapningar, fyllde de sin uppgift för hågade svenskasmåborgare. Delär ett exempel på försåtlig indoktrinering parad med moderna reklammetoder somtacksamt anammades av en speciell målgrupp - den svenska småborgeriighelen.Importen av utländska möbler var då uppe i 530 milj. kr. Det var under en liddå den svenska möbelindustrin kämpade med slora sysselsäiiningssvårigheter. Dennostalgiska vågen var katastrofal för svensk möbelindustri. Självklartkan inte svensk möbelindustri använda exakt samma metoder som använts avEngland i det fall jag här har nämnt. Men ett svenskt mäss-ochutslällningsfartyg, som vi motionärer har föreslagit, skulle givetvis haft engod sortering av alster från svensk möbelindustri - svensk design -ombord, inteendast för orderapplagning utan för direkl försäljning. Trotsallt är den svenska möbelindustrin inle liten. Enligt siffror frän 1977 var 10500 arbetare sysselsatta i svenska möbelfabriker. Del gäller att säkra derassysselsäuning och utvidga denna del av svensk industri i av omfattandearbetslöshet. Ett svenskt mäss-och utställningsfartyg skulle här kunna spela enväsentlig roll. Meninle endasl svensk möbelindustri skulle vara representerad. Möbelindustrin ärhär endasl nämnd som elt exempel. Till produkterna från svensk mindre ochmedelstor industri hör även bl. a. den glasindustrins alster, svenskatextilier, svenska trähus. Samtliga dessa branscher harsysselsättningssvårigheter och bör därför uppmärksammas och stödjas. är ett av deländer i som har en myckel utvecklad och Konsumentfrågor, m. m. omfattande mindre ochmedelstor industri. I hela landsändar domineras Nr 110 sysselsättningen avdetta slag av industri. Företagsamtfolk finns det gott om i vårl land - kreativa och uppfinningsrika människor.Men dä det gäller försäljningen - alt kunna marknadsföra sina produkter,framför allt pä utlandet - har del varit sämre ställt. Först och främst harkostnaderna lagt hinder i vägen för dessa förelag, som saknar exporterfarenhel. Ävenom det ges betydande ekonomiska anslag till främjande av svenskutrikeshandel, förefaller del mig som om framför allt den svenska storindustrinhar kunnai utnyttja dessa fördelar och varit den gynnade parlen. Sverigesexportråd har sanneriigen inte tyngts av speciellt intresse för den svenskamindre och medelstora industrins exportbehov. Här har de storfinansiellaintressena varit avgörande. Detta framgår klart av näringsutskottetsbetänkande såväl 1977 som . Vårmotion 1976/77:160 behandlade samma problem som är aktuellt just . I sittbelänkande den gängen, 1976/77:44, sade näringsutskottet följande, som jag,hert talman, gärna vill tillföra protokollet: "Utskottet vill dockframhålla atl en effektiv modern marknadsföring förutsätter en långsiktigplanering och en noggrann analys av marknaden och av produkternasmarknadsförutsättningar. exportråd är ansvarigt för samordningen av desvenska exportansträngningama utomlands. Något förslag om ett mässfarlyg såsommotionärerna har tänkt sig har inte fört fram. Utskottet anser siginte ha skäl all föreslå alt göra någon framställning till regeringenmed anledning av motionen." Sverigesexportråds passivitet, ja, negativa inställning till landets mindre ochmedelstora industri blev avgörande, varför utskottet den gången inte hade någonegen mening. Hurär då förhållandet i är lill vår motion? I näringsutskottets betänkande1978/79:27 sägs bl. a. följande: "Exporifrämjandeåtgärder av del slag som motionärerna åsyftar har alltså inte mötts avetl positivt gensvar från företagens sida. Mot denna bakgrund finner utskottetinle anledning att föreslå atl göra någon framställning tillregeringen med anledning av motionen." Denna skrivning är i höggrad intressant. Vad döljer sig bakom en dylik skrivning? 1977 måste del enliglnäringsulskottei till "en effektiv modern marknadsföring" som"föratsätter en långsiktig planering och en noggrann analys av marknadenoch av produkternas marknadsföratsätlningar". Dä nu exportrådinte gjort detta, avstyrkte näringsulskottei vår motion. Årets motion avstyrksmed motiveringen atl de förelag som del här gäller inte har ställt sig positivalill de exportfrämjande åtgärder som vi motionärer har föreslagit. Ansvaretövervältras pä de företag som skulle hjälpas, ty exportråd- eller får man säga departementet - har varit inne på den linje som vimotionärer föreslagit. Men båda motiveringarna tycks ha något gemensamt; denobotfärdiges förhinder. Vårmotion skrevs under den allmänna motionstiden . Moiionen vardenna gäng inspirerad av ett nyhetsmeddelande i Konsumentfrågor,m. Radioatt exportråd och holländska företagare hade chartrat ett fartyg,förjan , av dess ägare för en visnings- ochförsäljningsresa lill , det rika och oljerika ,med besök i sju arabiska hamnar. Denna försäljningsresa ärju helt i linje medvad vi motionerade om i denna riksdag 1977. Vi motionärer återkommer alltså medmotionen och frågar; Om holländarna kan, varför kan inle även ? Hurgick det dä för holländarna? Jo, enligt "Araberna köperallt" och enligt handels- och sjöfartstidning , för att nu citera rubriksättningen i bådadessa tidningar. Succé blev del lydligen, ty 91,8 96 av dellagarna var bereddaatt della i en eventuell ny flytande "". Härnågra av resultaten, som de meddelades vid en presskonferens för holländskamassmedia av ordföranden för det holländska efler resans slut. Detkan låta som sagor ur , men allt såldes tydligen slut, inteens krukväxterna som var med som prydnadsföremål blev kvar. De köptes i densista hamnen av en arabisk . velat bli av med färjan, hadedet också gäll bra. Kaptenen blev erbjuden 200 milj. kr. Konsumentvarorav ganska oväntal slag hade stor åtgång. En av försäljarna sålde pommes frites,ketchup och majonnäs för .