prot · G20984 · 1978-12-31 00:00:00 — Dethar gåtl rätt lång lid sedan jag slällde min fråga, och jag förutsätter allalla ansvarskännande huvudmän tagit sig en ordenllig funderare pä hur värdenvid deras egna långvårdssjukhus fungerar. Jag delar hell statsrådetsuppfattning, atl del tragiska som hänl i inle får leda till atlförtroendet för vår sjukvård minskar. Men jag vel också atl jag inle är ensambland ledamöler om all ha fält motta ängsliga patienters ochanhörigas funderingar och frågor. De redovisningar som har gjoris i massmediaom hur anställningen har skett av den person som hela den tragiska historienhandlar om är också ägnade atl skapa oro. Om del är riktigt som relaterats, atlvederbörande på sina handlingar från tidigare anställning fäll antecknat"bör ej anställas" och ändå återanslällls, måsle del väl vara frågaom antingen ouppmärksamhel eller nonchalans i hög grad. Statsrådetpåpekar atl vår sjukvård internationellt sell slår mycket högt, och del vill viju gärna tro, men man måsle förstå alt tvivlen finns. För hur kan del varamöjligl alt så mänga människor på samma sjukhus avlider på till synes sammasätl inom så ulan all man böriar reagera? Allahoppas vi alt vad som har hänt i är en engångsföreteelse. Vi mäste förståalla dem som oroligt frågar om de gamla på våra vårdinrättningar ändå är ell slagsB-palienter som kommer i andra hand. Jag känner väl till socialstyrelsensintensiva arbele för all komma lill klarhet om vad som eventuellt har brustit,men jag delar mening, all del viktiga inte är au hitia ensyndabock. Del vikliga är atl dra lärdom av det tragiska som har hänl och vilkaålgärder vi bör vidtaga . Vad kommer t ex. statsrådet själv altvidta för åtgärder? Detvar della min fråga gällde, och jag ulgår från alt statsrådet efter så lång tidnu har en bestämd handlingslinje. Jag skall inle göra något långl inlägg ulanvill bara slälla några enkla frågor som jag hoppas atl statsrådet svarar pä. all den framlida långtidsvården måste fä ändrat innehåll och ändradinriktning? Hur skall vi få etl bällre samspel mellan olika myndigheter, t. ex.vid anställning och anvisning av personal? Anser statsrådet att överinseendetöver sjukvården måste skärpas? - Det är en myckel viklig sak. som jag ser den.Vilken roll kan debatten om dödshjälpen ha spelat i della fall? Ingenmå undra över all frågorna ställs, och frågorna måsle också få svar. Del ärvikligl all alla i beslutande slällning, inte minsl sjukvårdsministern själv,medverkar lill all vi snabbt får klarhet i hela den tragiska historien. Det somhar hänt bör vara en allvarlig tankeställare för oss allesammans. Ingen vet hursnabbi man kan bli beroende av sjukvård i nägon form, och ingen skall hellerbehöva la emot den värden med ängslan och oro. 0/7?långtidsvården Vi är i den unika situationen att när vi skall diskuterahändelserna pä i , så är inga utredningar avslutade. Polisutredningenär i sitt slutskede. Rältspsykialriska undersökningen har just påböriais.Varken rättsmedicinsk eller rällskemisk undersökning är slutförd.Socialstyrelsens utredning är inte avslutad. Men ändå är statsrådet alt besvara inlerpellation, där han begär en utförliginformalion om händelserna vid Öslra sjukhus - del är kanske en avförklaringarna lill all statsrådets svar inle innehåller så mycket konkret, meni så fall hade det kanske varit lill fördel all vänta med atl besvara interpellationentills det förelåg klarare uppgifter och alla ulredningar var färdiga. Jagoch mänga med mig har inte tillgång lill annat malerial än vad massmediernaförmedlat lill oss. De källor ur vilka de har öst för all fä fakta ochinformation förefaller inle alllid ha varit helt klara, snarare något grumligaoch vilseledande. Jag vill därför slälla etl par frågor direkl lill statsrådetLindahl. Delhar i massmedierna talals om skandalösa förhållanden, och del har antytts altvården har eftersatts på grund av det s. k. bråket mellan läkarna. Mol denbakgrunden vill jag slälla frågan: Vilken uppfattning har statsrådet fåll vidgenomläsning av utredning ellerav del malerial som statsrådetöver huvud taget haft lillgång lill? Jagvet alt personalen på avdelningen har lagil väldigl illa vid sig av vissabeskyllningar i massmedierna. Jag har fåll en skrivelse, undertecknad av 50anslällda på avdelning 26 vid långvärdskliniken på Öslra sjukhus, ivilken man bl. a. skriver: "Vivill protestera mot den svartmålning av förhållandena på avdelningen sommassmedierna excellerat i. Den stämmer dåligt medverkligheten. Vi lycker inte all vi gör ell sämre arbele än man gör på andralångvårdsavdelningar. Atl diverse yttre omständigheter skulle ha inneburil allpatienterna fåu sämre vård, är en ren spekulation. Vi harambitionenalt pä bäslasätl ta hand om våra patienter. Del är självklart i värt yrke, alt vi engageraross för dem och känner med dem. Atlden åtalade kunnai arbeta ostört så länge, har som vi upplever del inle berottpä slentrian och slapphet från vår sida. Delsom hänt skulle säkerligen kunna ha inträffat pä prakliskl taget vilkenlångvärdsklinik som helst. Detökande antalet dödsfall var en gåta för oss såväl som för övriga inblandade.Men vi var snarare mer observanta än vanligt i vår förhoppning alt komma på densjukdom som vi trodde läg bakom." Personalenvänder sig i skrivelsen också mot de uttalanden och påståenden som man menarlagts i elt ungt sjukvårdsbiträdes mun. Man skriver i det sammanhanget: "Delsäger sig ju självt, alt om någon av personalen gjorl sådana iakttagelser, atlnägon klarhet kunnat nås om den egendomligt höga dödligheten på avdelningen,dessa då genast skulle ha diskuterats och vidarerapporierals lillansvariga läkare. Om " - här nämner man flickans namn - "anat vad somvar i görningen, skulle del ha varit hennes skyldighel all anmäla delta." Brevet slutar med: "Meddetla har vi inte velal föregripa resultatet av polisens och socialstyrelsensutredningar, endasi lämna vär syn på förhållandena pä avdelningen. Fel kan habegåtts. Vi är inle mer än människor. Och om någol brustit i rutinerna eller ikommunikationerna, kommer detta utan Ivivel att klariäggas. Vi kan bara inleacceptera en smutskastning grundad på lösa påståenden." Jagvill fräga statsrådet, om hon har några kommentarer lill del brev som jag harläst upp valda delar ur och som är undertecknat av 50 anslällda på avdelning 26långvärdskliniken. Ifallet Öslra sjukhuset i frågar man sig nalurliglvis: Hur kunde dettaske? Varför log del så lång lid, innan det upptäcktes? Vad kan man göra för altförhindra etl upprepande? Delinlräffade aren unik händelse i svensk sjukhus- och kriminalhistoria. Av detsom sagls vid olika presskonferenser finns del ingenting som talar för allpojken utfört dåden under direkl inverkan av dödshjälpsdeballen. Mordenhar iscensatts på pojkensegel initiativ, och han lär själv ha uppgivit atlingen av patienterna bett om dödshjälp. När man diskuterar del sominträffat ärdet viktigt alt hela liden ha i minnet atl misstanken atl ettanlal dödsfall skall förknippas med giftmord är oerhört avlägsen. Detta gällersåväl den personal som tjänstgjorde pä kliniken som patologen-obducenten. Delär ocksä viktigt all ha i minnet all avdelningen är belagd med gravisenildemenla palienler, i de flesla fall myckel gamla patienter med kommunikations-och minnessvärigheter samt i många fall med nedsatta mentala och kroppsligafunktioner. Somalltid när del inträffar dramatiska händelser kan man i massmedierna finnadirekl motstridiga uppgifter. Del står emellertid utom allt Ivivel atlpersonalen hade konstaterat alt något onormalt var på gång.Del ökande anlalel dödsfall förbryllade alla pä avdelningen. Men för allautgjorde det uleslulande etl medicinskt problem. Ingen snuddade vid tanken allnägon tog livet av patienterna, ulan man utgick ifrån alt del varelt medicinsktproblem. Man forskade i obdukiionsproiokoll, och där flck man hela lidenbekräftelse på alt alll var i sin ordning. Redani oktober skickade man en patient med egendomliga symtom till öronkliniken, menpatienten återkom och till den akuta inflammationen fanns en lillfredsslällandeförklaring. Man hade funderingar om olika slags infektioner. a. hade den s.k. legionärsjukan förts på lal, och man hade ocksä funderat på svampinfektion. av förklaringen till att man inle kom på vad som skedde ligger ipalieniklientelets art. De som vårdas på de s. k. sjukhemsavdelningarna harofta varit myckel sjuka , . Mänga av dem är svårtmedtagna av sin sjukdom och yllersl motlagliga för exempelvis luftvägsinfektionermed bronkiter och komplicerande lunginflammationer som gras-serar . Päavdelningen blev man alltmer bekymrad, och man diskuterade olikahandlingsalternativ, bl. a. atl evakuera avdelningen och atl kontaktasjuk-hushygienikern och infektionskliniken. Detär viktigt alt konstalera att man inom avdelningen till slut själv kom på altmord och mordförsök ägde rum. Förhoppningsviskommer alla de olika ulredningar som görs atl kunna belysa de olikaaspekterna av händelserna på , och förhoppningsvis kommerdenrältspsykialriska undersökningen alt kasta ljus över de psykologiska skeendenabakom pojkens handlingssätt Jagdelar statsrådets uppfattning alt åtskilligt görs för all förbättralångtidssjukvården men atl mycket ocksä återstår. Statsrådet talade allmänt omatl långtidssjukvården borde prioriteras. Jag tror inle alt del räcker medallmänt lal, ulan man måsle komma med konkrela förslag - det är det sommänniskorna förväntar sig. Jagvill erinra om de motioner om utbyggnad av långtidssjukvården som vårt partilagt fram såväl 1977 som 1978 men som den borgerliga riksdags-majoritetenröstat ned. har vi upprepat vår molion i vilken vi föreslår ett konkrethandlingsprogram , enligt vår mening, 10 000nya platser bör byggas. Vi menar alt detta är en så viktig uppgift alt statenbör vara beredd atl ge landslingen bidrag. Jag vill ställa en 0/7?långtidsvården Nr 84 direkt fråga till statsrådet: slalsrådel beredd att siödja dennakonkrela Måndagenden tanke på hur vi underen femårsperiod skall kunna bygga ul vårlängiidssjuk- '''' Vidare harjag med stort intresse läst en inlervju med slalsrådel i tidningen 0//7lån"tidsvärden rdfackel, där slalsrådel säger all brislen päsjukvårdspersonal bara kan botas med kortarearbetstid och högre lön. Del är kanske lilet ovanligt atl ell statsråd så all sägablandar sig i löneförhandlingarna. tydligen har uppfattningenall del är med högre lön som vi skall klara brislen på sjukvårdspersonal villjag ställa ytteriigare en fråga: Har statsrådet något konkret förslag om hur manskall kunna lösa denna sak? innebära slatsbidrag lillsjukvårdspersonalens löner? Eller vad innebär eljest konkret slalsrådelsulialande på denna punkt? Herrlalman!Del jag nu kommeratl säga blir i viss män en upprepning av mill långa svar, somjag lycker läcker de flesla frågor som ställts i anförandena här . Men detskadar kanske inte alt vi fär en samlad överblick över alla dessa frågor. Mångahar här sagl alt händelserna i mäste betraktas som en synnerligen tragiskengångsföreteelse - del ordel har jag också använt i sammanhanget. Man kan t o.m. säga all del är en unik händelse i svensk kriminalhisloria. del artiklar i massmedia kan man få det intrycket alt patienterna vid våralångvårdsenheler skulle vara rättslösa och framleva sina sisla år i djupförnedring. På vissa håll har del också talals om en förtroendeklyfta mellan åena sidan paiienlerna och deras anhöriga och å andra sidan de värdansvariga.Jag vill bestämt vända mig mot en sådan beskrivning av långtidssjukvården. Ävenom del fortfarande råder en besvärande brist pä resurser inom både den öppnaoch den institutionella långtidssjukvården,görs del belydande insalser på olikahåll i landet för atl få lill slånd en bällre fungerande och mänskligarelångtidssjukvård. Mänga av talarna har också understrukit della. och jag anserdel även för min del vara angelägel all göra del. Jagsade tidigare atl ålskilligl återstår all göra och alt vi fortfarande har enbelydande brist pä värdplatser inom länglidssjukvården. Sädana öppna ochhalvöppna vårdformer som hemsjukvård och dagsjukvärd har inte byggts ultillräckligt, och den sociala servicen för äldre är på mänga håll ocksåbristfällig. Del är angeläget atl dessa brisler rättas lill. En kraftigsalsning pä åtgärder inom äldreomsorgen är viklig redan av dessa skäl. Tilldelta kommer all anlalel gamla människor kommer att öka snabbi underde kommande10-15 åren. År1975 var antalet pensionärer över 65 är 1 250 000. beräknas anlalel pensionärer vara ca 1 470 000. kommer antalet personer att öka proportionellt ännu snabbare. Efiersom vårdbehovet stiger brant med åldern kommer belydande insatser av samhällel all krävas. Regeringen är klart medvelen om detta. Regeringen förbereder därför en rad 56 åtgärder för alt skapa ell tryggt och mänskligtsamhälle för de äldre, och jag vill gärna beröra några avpunkterna i della program. Inomregeringskansliet hardel inrättats en äldreberedning. 1 beredningen deningårrepresenlanierfördedepartemenisomhandläggerfrågorbeiräffandede jfebruari 1979 äldres förhållanden,nämligen för bostadsdepartemen- tet, budgetdepartementet,ulbildningsdepartemenlel, arbetsmarknadsdepar- q läwiidsvården lementel och statsrådsberedningen.Socialministern är ordförande i äldreberedningen. Den skall behandla frågorsom gäller de äldres levnadsförhållanden. Beredningen kommer lill en börianatt ta upp frågor som gäller värd och boende. Beredningen kommer också alldiskuiera övergripande avvägningar inom äldreomsorgen. Somjag framhållit i det föregående är del nödvändigl au långtidssjukvården byggsut snabbi. Vid de pågående överläggningarna mellan regeringen ochLandsiingsförbundel diskuieras jusl frågan om ekonomiskt stöd till uibyggnad avlångvården. Jag vill för min del framhålla alt jag anser all del är vikligl allutbyggnaden i första hand sker i form av små sjukhem med hemliknande miljö. Jaganser det väsentligt både för de äldre själva och för deras anhöriga och vänneratt sjukhemmen placeras i den bygd där de äldre levat och verkat Endecenlralisering av långvården bör således eflersirä-vas. Jaghar här lalal om hemsjukvården och framhållit atl del är angeläget att få lillslånd en snabb uibyggnad även av den. Frågan om sjukförsäkringens ersättningför hemsjukvård behandlas ocksä i regeringens pågående överläggningar medLandstingsförbundet Förde äldres irygghel är del av största vikt au ell husläkarsysiem kan byggas uppinom den öppna sjukvården. Enligt mina erfarenheter är del jusl de äldre somhar särskilt slorl behov av alt vela alt de har en viss läkare ochdistriktssköterska som de känner och som de kan få hjälp av när de behöver det.Regeringen kommer senare i vår alt lägga fram etl förslag för omhusläkare. Delär ocksä önskvärt atl anhöriga som värdar gamla, sjuka eller handikappade ideras hem ges elt bällre stöd. Regeringen kommer atl lillsälla en särskildparlamentarisk utredning som skall pröva hur della stöd kan förbättras. a.skall ulredningen undersöka om del är möjligt och ändamålsenligl all införa ellsyslem med ersättning från den allmänna försäkringen för sådan hemvård.Ulredningen bör ocksä undersöka möjligheten att införa en räll lill ledighetfrån förvärvsarbete för vård av anhöriga i hemmet. Jagvill också erinra om all regeringen i sitt budgeiförslag för nästa budgetår haravsatt 3 milj. kr. för all siödja utvecklingsprojekt och försök av särskildbetydelse för omvårdnaden och aktiveringen av de äldre. Socialdepartementetsdelegation för social forskning kommer också atl la iniliativ till utökadforskning kring äldrefrågorna. Avsikten äratt försöka intressera flera forskareför della viktiga arbetsområde och entusiasmera dem lill att ta framforskningsprojeki där forskning saknas eller behöver, komplelieras. vill jag säga atl förundersökningen i ärendet kring tragedin i är myckel omfallande och kommer atl pågå . Nr 84 Bl. a. utreds om nägon bland den övriga personalen eller andrapersoner som Måndaeenden '" '"' vården eller dödsfallen au göra har gjorl sig skyldigtill någol strafföart hälls fortlöpande orienterad om utredningens gång. I övrigtvill jag inle uttala mig om della, innan resultaten av förundersök- Om långtidsvården "ingen och socialstyrelsensinspektionsrapport föreligger. Jag har alltså själv inle fält någon form avrapport ulan bara en muntlig föredragning i ' frågan. Jagvill också gå in på direkia frågor. Han var litet missbelåten,eftersom jag inte hade uttalat mig om sittronder. Jag vill säga alt jag inleser sitlronden som någon motsats lill den traditionella ronden. Bådarondsystemen har sina fördelar, och de bör enligt min mening kombineras. är givelvis vikligl för läkarna atl se paiienlerna och för patienterna allfå träffa läkarna. Sedanlalar ocksä om atl del behövs en sinnesändring i vår natur, ochdet vill jag väldigt gärna hålla med honom om. Han ville att jag skulle varalitet mer spontan i mitt svar. Det är jag nu när jag säger alt jag vänlar mignya värderingar i vårt materialistiska samhälle, där man tar vara pä människansom en helhet, bestående av kropp och själ och inte som ell paket av nerver ochmuskler. Vi bör ge vår behandling av gamla människor en ny dimension och ävenla hänsyn till del i ulbildningen. TillGöran vill jag säga - och jag framhöll del ocksä i milt förraanförande - all del ankommer pä all inom ramen för styrelsenssamlade resurser besluta om tillsynsverksamhetens omfallning och inriktning.Del är alltså och inle jag som skall göra den iniernapriorileringen. Jag vill också nämna atl fr. o. m. den 1 juli1977 tillförts en tjänst som handläggare för alt bl. a. förslärka långtidssjukvårdensbehov av tillsyn från centralt häll (prop. 1976/77:100, bil. Vidare finnssedan flera år lillbaka en hellidsljänsi som föredragande läkare ilängvärdsmedicin inrättad vid . Fr. o. m. flnnsdessutom medel beräknade för en heltidstjänst som föredragande läkare imedicinsk rehabilitering för all fä lill stånd en vidareutveckling av dellainte minst för långtidssjukvården vikliga område. Jag anser att regeringen harslälll relativt goda resurser till förfogande för rådgivningoch tillsyn inom länglidssjukvården. Jagvill harockså erinra om den översyn av arbeisuppgifter ochorganisation - som också talade om - som pågår inomsocialdepartementet I del sammanhanget ägnas frågan om resurser för tillsyn ochrådgivning särskild uppmärksamhet Vidare harpersonalpolitiken i någon mån berörts i den här deballen. Vadgäller frågan om personalpolitiken kommer all få svar på eninterpellation i della ämne av utbildningsministern . Jag anserdel inle lämpligt atl föregripa den debatten. Någolytterligare besked hinner jag inte ge , men jag får väl gåupp en gång till. PER (): Nr 84 När man hör i ,och [vlåndaeen den , kan man konstateraatt de olika personalgrupperna inom | sjukvården har vältaligaföreträdare här i kammaren - och på annal håll Självfallet har deolika poliliska instanserna vältaliga företrädare här i q långtidsvården kammaren. Denfråga jag inle kan undvika atl göra är: Vem för egentligen patienternas talan,vem för egentligen de gamlas talan? har just i dennaaffär, som är utgångspunkten för den här deballen, försökl all i någonutsträckning göra del. Förbundet har dragit slutsatsen atl man borde ha någonform av palientombudsmän och all förekomsten av sådana kanske inte hade hindratdel som inträffat men ändå inneburil en möjlighet atl fö fram patienternasaspekter bätire än som har skelt . Om statsrådet lar lill orda flergånger, skulle jag också gärna vilja fö en synpunkl på på elleffektivare sätt skall stärka patienternas rättigheter inom sjukvärden. Mankan vidga den här aspekten i fråga om de äldres talan och de äldres möjligheteratl göra sig hörda lill all omfalla samhällel som helhel. I sä fall kan mankonstatera atl de äldres status är läg och de äldres möjligheter tillmedinflytande är ytterligt bristfälliga. Sannolikt ärdet en förklaring tillmånga brister också när det gäller vården av de äldre. Molden bakgrunden vill jag gärna notera några viktiga punkter i del äldreprogramsom regeringen presenterade och där regeringen sålunda utfäsle sigalt ha överläggningar med pensionärsorganisationer, innan den fattar beslut omsaker och förhållanden och reformer som är väsentliga för de äldre i samhället. Ensak, sorn kanske kan förefalla minimal och symbolisk men vars symbolvärde ärviktigt, är all man ocksä lar med representanter för pensionärsorganisationer istatistiska centralbyråns indexnämnd, som ju fastställer hur index skallutformas och slå igenom för de äldre pä deras pensioner. Jagvill nolera della, eftersom del är etl nyll grepp, som fördelaktigt skiljer sigfrån den något sterila värdplalsexercis som socialdemokralerna har varitexperter pä . Självfallet skall vi bygga de vårdplatser som behövs,men vi måsle vara medvelna om all del är varken möjligt eller humant all lösahela vårdproblemaliken genom alt bygga jättestora institutioner. Vi mäste istället kapa köerna i den andra ändan genom all försöka hålla de äldre aklivaså länge som möjligl, genom all låla dem bo, arbeta och verka tillsammans medoss andra, genom au ge dem eu inflylande och genom au finna nya värdformer, somgör all de inte så snabbi behöver komma in i de stora inslilulionerna. Jagnoterar med lillfredsslällelse delta nya grepp i äldrepoliliken. Avslutningsvisnågra ord om del som min inlerpellation koncentrerade sig pä: vården i livets slutskede. Jag noterar med etl visst beklagande alt såsom representanl för läkarna lycks vara tillfredsställd med den situation som råder, där man saknar en klar rättssäkerhet och en klar laglig reglering av hur livsuppehållande behandling skall kunna avbrytas. Nr 84 självfallei lagliga regler, och slalsrådel har redovisai dem, men delfinns inte Måndaeen den lillräckligi klar laglig reglering av under vilka förhållanden en människas S" ''J'' '" 'n"'* beaklas - kanske en människas vilja au fä den De fakla somjag redovisai här kommer Om långtidsvården '' ulredningen om sjukvården ilivets slutskede. Del finns fler fakla därifrån som jag har redovisai iinterpellationen, l.ex. all av de 202 paiienlerna i den akluella undersökningenbara åila hade fält "adekvat smärtlindring". är utredningenseget ultryckssäu. Viss smärtlindring hade fler fäll, men adekvat smärtlindringhade endast åtta av 202 palienler fäll. Del innebär alllsä alt delta är eltlevande och akut problem. Dåär den enkla fråga som fler och fler ställer sig - och jag vill beiona att delärfleroch fler o7rf/e människor som siällersig denna fråga-om inlederas viljaskall respekteras. Del är inie alls så all del är främsi yngre människor, somkan räkna med lill i livei, ulan del är de äldre människorna,de som har en direkl närhet lill problemet och som ofta har direkl erfarenhetgenom äldre anhöriga, som ställer sig den frågan. Om de kommer lill denövertygelsen, all de inle vill all man skall uppehålla livet på dem - så längesom nu ofta sker-skall icke då den viljan respekteras? Den vilja-som kanskefinns hos de flesla -atl man iAa//upprällhålla livei sä länge som möjligl skallsjälvfallei också respekteras; man skall kunna vara trygg i sjukvärden. Menfler och fler människor ställer sig också den andra frågan,ochdelärden frägasom även jag har slälll här och som jag hoppas all ulredningen om sjukvård ilivets slulskede nu verkligen lar ilu med. Annars kommer vi atl fö anarki pådel här området, och del irorjag ingen är betjänt av. GÖRANKARLSSON (s): Nej, fru statsråd, jag har inie sagl atl man skall tillämpaministerstyre över . Jag efterlysle statsrådets synpunkter ochundrade om hon anser all tillsynen över långtidsvården är lillfredsslällandeordnad. Vill slalsrådel nästa gäng svara pä den frågan, eftersom del är den somär del väsentliga i del här sammanhanget och inle atl man har tillsatt en ellerannan tjänst på den eller den avdelningen eller den eller den byrån inomsocialslyrelsen. Det svar som slalsrådel gav i del fallet är inte allstillfredsställande. Omman exempelvis vet atl verksledningen till sill förfogande pä sill kansli har Imilj.