prot · G20991 · 1978-12-31 00:00:00 — Det har skett en väldigtillväxt av kapitalvärden av olika slag, även av fastighetsvärdena. Detla gerockså utslag i taxeringsslalistiken, som redovisas i egenstatsbudget ökade exempelvis inkomsten av kapital med 38,996 men av tjänst med bara 12,8. Därharvielt utslag av den vidgade klyftan i detsvenska samhällel mellan löntagare och kapitalägare som är ett faktum. Denandra fräga jag vill ta upp gäller vad sade om ochpartiernas ansvar för statsfinanserna. Ja, vilka är del vi skall känna ansvarinför, vi som har blivit valda lill riksdagsledamöter? Det ärju elt faktum atlantalet öppet arbelslösa och antalet människor som är föremål för arbetsmarknadspolitiskaålgärder, sysselsatta i beredskapsarbete osv. har ökat kraftigi under desenaste åren. Fjärde kvartalet 1976 var del sammanlagt 185 500 människor somhade ställts ulanför den ordinarie produkiionen, om vi räknar pä delta sätt.Fjärde kvartalet 1978 var del inle mindre än 258 000 människor - en oerhörtkraftig tillväxt under de borgerliga regeringarnas tid. Del parli jagrepresenterar lycker att vi främst måsle känna ansvar inför dessa arbetslösa och införden stora massan av arbelande människor. Det platoniska talet om ansvar iutrikesutskotten kan vi för vår del inle acceptera. Vi menar all partiernaalltid måsle känna ansvar inför väljarna, men ansvarel måste gälla att skaffajobb ål människorna, atl se lill au alla kan få elt meningsfullt arbete, allalla kan få trygghet och en hygglig levnadsstandard. Del är detla vi måstekänna ansvar för och ingenling annal. STAFFANBURENSTAM () kort genmäle: Myckel av del som budgetminislern hade all säga tyckerjag var bra, ochjag har ingen anledning atl la avstånd från det. Jag lycker alt del ärväsentligt all man här understryker hur oroande det äratt del f n. i etl anlalutskott läggs fram förslag som innebär ylleriigare höjningar av sialsutgif terna.Vi avser frän moderat sida att arbeta för alt åstadkomma besparingar i ställetJag tror alt del är myckel vikligl alt man inriktar sig åt det hållet, eftersomdel är nödvändigt för all på räll sätt - på det enda möjliga sältel -åstadkommaen minskning av del enorma budgetunderskott som vi har. Detär här som jag saknar någonting i budgelministerns anförande. Jag saknar endiskussion om karaktären på detla underskott Del är sant, som budgetminislernsade, att del har uppstått på grund av atl vi vill slå vakl om sysselsättningoch social trygghet. Men jag tror alt del är viktigt all verkligen slå fast,herr lalman, att bakom del ligger konstaterandet all del har uppståttekonomiska problem i . Och jag gör gällande att en väsentlig anledninglill det är de skyhöga skatlerna, som gör att del behövs sådana enormabrandkårsutryckningar i form av statsutgifter för alt försöka garanierasysselsättning och slå vakl om den sociala tryggheten. Slulsalsen av detla, herr talman, är atl del är elthot mol svensk ekonomi, mot välfärden för de mänga människorna ochsysselsättningsmöjligheterna för de många företagen, atl belaslningen är säoerhörd i form av skyhöga pålagor. Det ärdärförsom jag vill höraom intebudgetminislern möjligen kan instämma i all de skyhöga skattesatserna harblivit etl hot mol svensk välståndsutveckling och alt högskatlepoliliken -alldeles särskilt om den skulle innebära ytterligareskattesalshöjningar-innebär atl ta elt steg i asocial rikining genom altytterligare underminera de välståndsbildande krafterna och möjligheterna altklara av alla de olika utfästelser och äiaganden som vi gärna vill göra. Budgel-och ekonomiministern : , Herr talman! Jag lyssnar gärna pä olikaförslag frän de poliliska partierna. Jag har också lyssnal på de förslag somKjell-Olof har fört fram. Somliga har varit ointressanta, harjag tycktSomliga har varit olämpliga, och dem har vi inle följt Somliga har varittänkvärda, och några av dem har ju också följts. Densvenska politiken är faktiskt inle så originell alt våra poliliska partier äralldeles ensamma om alla tankar. Rätt många av de förslag som har berörts i denpolitiska debatten har diskuterats i alla eller nästan alla poliliska partier.Några av de förslag som kallar socialdemokratiska och säger all vi nu är beredda allfölja kommer från slalliga ulredningar, och vi tycker alt det är en rimligpraxis alt elt utredningsförslag skall remissbehandlas och alt vi skall lyssnapå vad myndigheier och organisationer tycker om olika fcJrslag innan vi tarslutgiltig ställning til) dem. har några av de förslagen jusl varit ute påremissbehandling, och de kommer också i propositioner som framläggs för riksdageni mars månad. Delfinns en del skatter som har olämpliga effekter. Annons- och reklamskatten ärelt exempel på en sådan skatt. Därför vore det bra om vi kunde utmönstra den urvärt skattesystem. Jagvill däremot inle sä generellt kritisera våra skatter som gjorde och säga all de är ett hot mot vår välfärdsutveckling. Jag ärstarkt kritisk mot vårt inkomstskattesystem och mot de höga marginaleffektersom finns i det systemet, och därför anser jag alt del är en av vårriksdagens mestangelägna uppgifter atl kunna besluta om en fortsatt sänkning av våramarginalskatter för alt därmed något minska de problem som de skaiterna skaparför vår ekonomi. Men eljest är det nog så att om vi vill ha en hög ambition förvälfärd, social trygghet och sysselsällning måste vi ha rätt belydande skatteri della land, och det är vi beredda alt betala. Vi kommer alt arbeta inlensivtför att fä en så bra ulformning som möjligt av våra skatter. Men vi är bereddaatt ta på oss betydande skatter också för framtiden för att kunna fortsätta,fullfölja och vidareutveckla etl ambitiöst socialt reformarbete. Jagvill inte flytta över etl ansvar på . Vi har tillsammans ett ansvarlorden svenska samhällsekonomin. Vi har lagt fram ett budgetförslag präglat avdet ansvarel, och självfallet måsle alla regeringar vara beredda på atlriksdagen kan ändra elt budgetförslag. Del har hänt under 1950-, 1960- och1970-lalen dä vi har hafl olika typer av regeringar - under någon kortare tidmajoritetsregering och i allmänhet minoritetsregeringar, men med väsentligtstörre underlag i än vad denna har. Men ändringar kan på eneller annan punkt finna motiverade. Vad jag med skärpa betonar är detla, altskall riksdagspartier få tilltro lill talet om betydelsen av restriktivitel ochom ansvar för statsfinanserna, så är det nödvändigl all i del prakliskariksdagsarbeiel leva upp till de uttalandena och inte väsentligt höja nivån pådel budgetunderskott som vi har all arbeta med. Därför harjag känt en oro förde rapporter som har kommit under den senaste liden om atl del i en rad olikariksdagsutskott finns en viss aptit pä atl öka budgetunderskottet. Det finnerjag väldigl svårl atl förena med det tal som ibland förs från denna talarstolom oron för ett budgetunderskott. Jag berörde faktiskt i mitt inlägg vid etl partillfällen arbetsmarknadsläget, arbetsmarknadspolitiken och näringspolitiken.Jag uttryckte en oro för situationen pä vår arbetsmarknad och nämnde atl en avanledningarna lill att vi arbetar med sä betydande budgetunderskott är densatsning som sker på arbetsmarknads- och näringspolitikens områden. Vi serförvisso med allvar på arbetsmarknadsläget, och vi har liksom tidigare enhög beredskap för att möta eventuella tendenser till försämring iarbetsmarknadsläget Men då vi talar om problemen och om svårigheterna. låt oss också ha med ibilden atl sysselsätlningen faktiskt har ökat underde gångna åren. Underperioden frän börian av 1977 lill börian av 1979 har antalet sysselsatta ökatmed drygl 60 000 personer, och del har skett under en av de besvärligasteomslällningsperioderna i den svenska ekonomin . Låloss ocksä ha den bilden med i minnet, och lål oss vara överens om alt vi skallsatsa vad vi kan för att klara sysselsätlningen, som ju är en av de mestväsentliga framlidsuppgiflerna. I vart fall kommer vi frän regeringens sida atlintensivt arbeta för all klara sysselsättningen framöver. STAFFANBURENSTAM () kort genmäle; säger att om vi vill ha en hög ambition, då måsle vi habelydande skaller. Del låter bra, och del är helt riktigt Men uttalandetinnebär inle alls nägon bedömning av del som frågan faktiskt just nu gäller,nämligen atl skattetrycket har blivit så hårt alt del försvårar våra möjligheteratt ha de höga ambitioner som både budget- och ekonomiministern ochjag villha. Del ärju detta som myckel av diskussionen har gälll, eller i variefall borde gälla. Del borde den gälla även om är ensamma här ihuset om alt framföra dessa uppfattningar - atl så är fallet är alldelesuppenbart - för vi är alls inte ensamma om att göra dessa bedömningar ute ilandet. Det framgår ju bl. a. av atl del läggs fram den ena rapporten efter denandra där sådana uppfattningar framförs. svar på min fråga - om vi vill ha högambition, så måsle vi ha belydande skatter - är därför inget svar, herr talman.Del är i stället ell lecken på alt budgel-och ekonomiministern icke riktigthargjort klart försig hur man egentligen skall ställa frågorna här i landel förall fä fram rätt svar. Del rikliga svaret är, alt nu har skattesatserna blivitsä höga all de är elt hot mol våra möjligheler all fullfölja de stora åtagandensom vi har gjort. Del är också därför som regeringens aviserade skatteförslagicke tillfredsställer de krav som man mäste ställa. De innehåller visserligenförslag till marginalskattesänkningar, och del är i och för sig bra, men detär små sänkningar, och de ingår inte som etl led i en plan atl verkligen sänkamarginalskatterna sä all del lönar sig alt arbeta, att salsa på framliden, altutbilda sig, att starta förelag osv. Dessutom föreslår regeringenskattesalshöjningar på andra områden i samband med au man lalar om enlolalfinansiering, medan del i själva verkei är sä atl möjlighelerna all överhuvud taget klara de framlida åtagandena i hänger pä atl vi mera byggerupp de välständsbildande krafterna genom alt sänka skattesatserna. Del är såman faktiskt måste se skaitepro-blematiken f n., herr budgel- och ekonomiminister. () kortgenmäle: Vad innebar budgetminislerns svepande ulmönstring av desocialdemokraliska budgetalternativen, när dessa nu ställdes emot hans egenpolitik? Jo, hell enkelt all de förslag som 1978 skulle ha störtat landet iolycka nu är helt acceptabla och användbara. Och det kan inte bero på remissbehandlingenav dessa förslag, . Lätmig sedan säga i anslutning lill försök all försvara denborgerliga regeringens fördelningspolitik alt när budgetminislern säger atlsubventioner och stöd lill förelagen inte behöver gynna nägon viss grupp, såkan det vara riktigt Men del beror pä hur dessa stöd utformas. Lål mig ta tvåexempel! Fördet försia: När man sänkte arbetsgivaravgifterna för bankerna med 40 miljoner,vem gynnade det? Gynnade del sysselsättningen eller landet? Nej, det gynnadeaffärsbankernas vinstutveckling. Del är lält alt avläsa detla. Fördel andra, vem gynnade det när den borgerliga regeringen avskaffadeföretagarnas avgifter för samhällels kosinader för barnomsorgen? Varför villherr Mundebo införa avgiften pä nytt, om del var bra för produktion ochsysselsättning? Naturiigtvis är svarel atl man trots allt uppläckte att detinle kunde försvaras fördelningspoliliskt, eftersom löntagarna måsle betalaavgiften. Slutligen yiteriigare en sak på den här punkten. Har funderat över vilken förmögenhelsomfördelning som skapas när statenvarie år lånar upp ? JagSlällde lidigare elt par frågor om budgelunderskoltel /80. säger herrMundebo alt han inle vet hur stort underskottet blir och hänvisar lill denekonomiska utvecklingen. Del är naturiigtvis etl ganska självklart konstaterande.Men jag vill på ell par punkter få veta egen bedömning. Är delrealistiskt all nu räkna ned kosinaderna för arbetsmarknads- ochnäringspolitiken med och på del viset presentera ettbättre budgetsaldo? Är det realistiskt atl anta atl myndigheterna näsla årförbrukar bara 1 miljard av totalt 17 miljarder, som de faktiskt förfogar över?Det är den typen av bedömningar som det åligger en budgeiminister atl göra. Tillslut: uttrycker ju sin stora oro för situationen päarbetsmarknaden, men vad är det han säger? Jo, han säger all regeringen har enhög beredskap för atl möla tendenser lill försämring av arbetsmarknadsläget.Jag vill, herr talman, påslå all arbetsmarknadsläget redan nu är så alarmerandeatl och hans regering inte borde ha en lugn slund, utan verkligenförsöka göra någonting åt den situalion som redan är elt faklum. () kortgenmäle: Med ett Mundeboskt understalemenl svarar budgetu.och ekonomiministernpå min fräga om annonsskatien. sade att annonsskalten harolämpliga effekter. Ja, jag kan hålla med om aU del inte är någon idealiskskalteform. Även om herr innovalören själv, , sitter i kammaren,måslejag faktiskt kosta på mig del omdömet. Men vi har infört annonsskatien,och det finns politisk enighet om den. Tar man bort annonsskatien skapas del juell ganska betydande hål i budgelen, vilket måsle medföra behov av andrainkomstförstärkningar eller eU accepterande av en ökning av underbalanseringen.När statsministern gick ul med sill besked undergrävde del självfallet, om jagså får säga, moralen i utskott. Jag log delta som exempel på atlregeringen med sina inlenlioner, sill 5 protokoll 1978/79:91-92 sätl alt föra deballen ochsitt sätt atl sköta frågornas vidare öden fram lill bord juegentligen avgör hur pass stark känslan för ansvaret skall vara i riksdagensutskott Jagvel inte hur jag nu skall falla svaret 1 själva verket var kanskestatsministerns löfte någol förhastat var kanske alt annonsskallenvisserligen harolämpliga elTekter men all man ännu inte är beredd all la bortden. Del hade varit bra med ell klarläggande från budgel- och ekonomiministern.Inle heller fickjag något svar på min fråga, om har någrakommentarer beträffande den fortsatta finansieringen av den skattereform somregeringen vill genomföra. (vpk) kort genmäle: försökte prata bort del dåliga sysselsättningsläget medalt hänvisa till att sysselsätlningen trots allt har ökat. Men även om 26 000fler var sysselsatta än förra årel är det ett faktumatl mer än hela denna ökning ligger på de dellidssysselsatta. De har undersamma tid ökal med 35 000, dvs. folk har övergått från heltidssysselsättningtill deltid,och många av dem harantagligen tvingats till del. Det kan man intese som något särskilt slorl framsteg. Eltfaklum som aldrig kan komma förbi är all anlalel öppet arbelslösavar väsentligt slörre än . Räknar man in alladem som är på beredskapsarbete och i arbetsmarknadsutbildning finner man atl vihar en utomordentligt kraftig ökning av den stora grupp människor som harställts ulanför den ordinarie produktionen. har skett under de borgerligaregeringarna. Därför lycker jag atl del helt avgörande, somjag har framhållit itidigare anföranden, är jusl kampen mot arbetslösheten och för en annansysselsättningspolitik. Jagvill fortsätta diskussionen om ansvar lilet grand. offentliggjordesen oerhört skrämmande uppgift, som visade att antalet långlidssjukskrivna hadeökal myckel starki i del svenska samhällel. Del gällde inte gamla människorulan gruppen . Där hade vi 38 000 långlidssjukskrivna år1970. hade vi 65 000 människor i denna åldersgrupp som tvingats blilånglidssjukskrivna. Del är, som sysselsäti-ningsutredningen framhåller, börianlill en definitiv utslagning ur arbetslivet Deltareser en rad problem. Del reser frågan om en förkortning av arbetstiden, somvårt parli tycker är utomordentligt angelägen. Vi menaratt man i försia handomedelbart måste få elt beslut om en sänkning av arbetstiden till 7 timmar.Senast 1985 vill vi haen sänkning av arbetstiden till 6 limmar. Del kan ocksåvara elt bidrag i kampen mot den höga arbetslösheten, men framför alll är delmotiverat av omsorgen om människornas hälsa. Del är mot de arbelslösa, deutslagna, de sjukskrivna, de lågavlönade, barnfamiljerna och pensionärerna somvi mäste känna ansvar. Folkpartiregeringen känner ansvar inför företagen ochde stora kapitalägarna. Det tyder dess politik på. Nej, det är ansvaret för alla människorna i det här landel, ansvaretför den sociala tryggheten och för sysselsätlningen som ligger bakom helapolitiken och bakom budgetförslaget Det är det ansvarel som har gjort alt vihar varit beredda atl ta pä oss etl belydande budgetunderskoU - för attdärigenom få mer resurser lill en aktiv sysselsättningspolitik. Vi har varitberedda att betala del priset. Jag tror att kammarens ledamöter - om defunderar över hur många beslut jusl om arbetsmarknadspoliliska insatser som harfattats och också under den här våren - är medvetna om atlarbetsmarknadspolitiken har belydande resurser, har en hög beredskap, kommeralt ha del också framöver. Någrakommentarer Jag tror inle alt alla förslagen från och hanskolleger skulle störta landet i någon olycka. Somliga förslag skulle medförabelydande problem för landel, och del är därför vi har avvisat dem. Framföralll är del kanske mängden och slorieken av skaltehöjningsförslagen som utgören svårighet, vid en lidpunkl dä den svenska ekonomins huvudproblem är alt vårakostnader är så höga, att vi inte kunnai sälja våra varor ute pävärldsmarknaden. har i denna situalion varit beredd attytterligare höja kostnadsläget genom en rad skatteskärpningar Jagbrukar inle använda sä starka ord, och jag skall därför inte säga all ettgenomförande av dessa förslag skulle störta landel i olycka. Lål mig med mittegel ordval säga, all del skulle ha medfört väsentligt större problem för vårtland än vad vi har fått arbeta med och all del skulle habetyll alt väsentligt flera människor skulle ha varit utan jobb. Nupåverkar väl inle remissutfallet tidpunkten för genomförandet av nya skaller.Däremot vill man ha en hygglig leknisk konstruktion av de föreslagna skallerna,och därför gör man klokt i att lyssna på vad remissinstanserna säger. Därtillkommer alt man bör ta hänsyn till det akluella konjunkturläget Vissaskallenivåer och skatletyper kan passa i en viss konjunktursituation men inle ien annan. Lålmig härulöver bara nämna en detalj, nämligen att vi aldrig avskaffat avgiftenför barnomsorgen. Det var i stället sä alt vi inle införde den. Vi är däremoinu beredda att göra del. Jagsade beiräffande annonsskalten i mitt förra inlägg alt den aren olämpligskaUeform, som bör avskaffas. Det är inle bara statsministerns utan helaregeringens och syn på den skatten. Del är en skatt som harskadeverkningar på dagspressen. Den medför betydande administrativa problem. Demiljoner - och de är inte så många - som den skatten inbringar kundestatsverket enligl min uppfattning mycket väl avslå frän. Delär väl vidare sä atl generella skatteregler har belydande fördelar i olikasammanhang. Man kan inle ha en skattesats för en viss näringsgren, en annan fören annan näringsgren, en iredje för en iredje näringsgren osv. -exempelvissädana speciella regler för banker som antydde. Därtill kommerdet faklum atl solida banker är lill nytta för näringslivet och därmed för densvenska ekonomin. Såvitt vi nu kan bedöma ärprognoserna i statsbudget och finansplan hållbara, men än en gångvill jag säga, all den internationella utvecklingen och utvecklingen i vårtland näsla budgetär är svära alt förutse detla budgetår ensböriat Det är därför som jag gång på gäng har betonat atl vi har en högberedskap för nya och/eller förändrade insalser från samhället. Jagvill vidare inle formulera mig sä all skaiterna skulle vara ett hot församhällsekonomin och för samhällsutvecklingen. Jag betraktar inkomstskatterna- både den slarki progressiva statliga inkomstskatten och de högakommunalskatterna - som elt problem för stabiliteten i samhällsekonomin, förlönerörelserna osv. Delär därför som jag så starkt vill satsa på atl både begränsa de kommunalaskallenivåerna och minska de slalliga marginalskatterna. Jag tror det skullevara till slor fördel för hela vår samhällsekonomi och föralla människorom vikunde uppnå det. Däremotställer jag inte upp på allmänna omdömen alt alla våra skatter och våra totalaskattenivåer skulle vara etl hot mot samhällsekonomi och samhällsstabililet Jagskulle ha slörre respekt för ell inlägg av del slaget, om det kombinerades medetl klargörande av vilka delar av samhällels insalser som man är beredd alt tabort eller avsevärt reducera, om man vill väsentligt sänka våra skattenivåer. Självfalletkan jag, och jag tror många andra, instämma i alt vi måste begränsa de samladeskaiterna och att det på många sätt är bra för både samhällsekonomin i desshelhel och för människorna i ett samhälle, om man kan bevara måttfullaskallenivåer. Men om vi vill ha en hög ambition när det gäller samhälletsinsatser på det sociala området, pä utbildning, på kommunikationer, på försvarosv., är det hederiigi om vi säger lill människorna: Del här kostar pengar ochde pengarna mäste ni betala om ni ställer så höga krav på samhällel. Vad vi sompolitiker måsle göra är atl sländigt lala om för människorna: Alla de reformersom ni vill ha kostar myckel pengar, och ni kan inle fö alla era önskemåltillgodosedda på en gång. Därför måste vi stundom säga nej lill en del saker -den och den reformen måste vänta ytteriigare ett tag. Villvi ha elt samhälle på en hög nivå, kostar del pengar, och därför skall vi inlegenerellt säga atl alla skatter skapar problem, för del gör de faktiskt inte.Inkomstskatten gör det i hög grad. Jag ställer upp pä alla varningar omfortsatta och för snabba skattehöjningar, men jag ställer inle upp på alltförgenerella omdömen om skattesystemets fördärvlighet. Åsling frågade om finansieringen av fortsatta skattereformer. Vi har ikorthet nämnt om detta i en information . Den meraulföriiga redovisningen kommer om ett tiotal dagar till i form av någraproposilioner. Deskalleomläggningar som vi föreslår kommer i alll väsentligt atl finansieras.Det är innebörden i de förslag som kommer till . Förstevice talmannen anmälde all anhållit att tillprotokollet fö antecknat alt han inle ägde rält lill ytterligare replik. Jag skall i milt anförande försöka begränsa mig till de renaskattefrågorna, som behandlas i skaiieutskotlels belänkande 1978/79:29, även omdel vore nog så frestande att också lägga sig i den övriga deballen, som islutet kommit att handla om skatter. Någol kanjag inle heller låla bli atl bemöta.Jag kan inte underlåta aU bemöta etl par påståenden som gjorde i sitt lidigare anförande. Delförsia gäller när finner del fastslaget-i någol slagav - atl arbetsgivaravgifterna vältras över pä priserna, sä attdel är prisnivån som för la hela den stöten. Jag vill då bara omtala för herrBurenslam alt experter som förelagsskalleberedningen anlitade -expertersom är allmänt erkända såväl av som av andra -fann del myckeltroligt alt arbetsgivaravgifterna i slällel på , i varie fallinom en myckel nära framlid, vältrades över helt och hällel pä lönerna. Det varalltså presumtiva löneförhöjningar som arbetsgivarna log ul. Det var vadförelagsskalleberedningen med sina experter kom fram till. StaffanBurenstam envisas fortfarande med alt påstå au det går atl sänkaskatlerna. Han gör etl stort utfall mot skattesystemel i dess helhel och molskatter i allmänhet. Han menar alt det fortfarande gär att sänka skallerna,bara viljan finns. Han framhärdar i sill gamla irollerilrick, all om man sänkerskallerna, sä ökar del allmännas inkomsler pä kuppen. Men han glömmerfortfarande bort att del parti han tillhör under tvä år har varit med i enregering och haft ekonomiminislerposten i den regeringen. Då hade man verkligenhaft chansen att ulföra del här trolleritricket ifall viljan hade funnits. Jagvet inle om viljan har funnits eller inle, men man kan ju konslaiera all viunder de tvä år dä vi hade en moderat ekonomiminister fick det högsta lolalaskattetrycket i landet som vi någonsin haft i förhållande tillbruttonationalprodukten. Det går inte atl -som här gör -bara försöka krypa bakom ryggen pä kommunerna och säga atl del är deras fel.Faktum är all när man hade möjligheten all göra någonting ål del här och altgenomföra sina teorier, då lyckades man inte genomföra dem.