prot · G20981 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:81 §1 Fyllnadsval till utskott TALMANNEN:Folkpartiels partigrupp har som suppleant i finans- och näringsutskotten underRune ledighet anmält hans ersättare . Talmannenförklarade därefter vald lill suppleant i finansutskottet () suppleant I näringsulskoltetUlla Orring (fp) § 2 Justeradesprotokollet förden 29januari. § 3 Meddelande omändring i den preliminära tidsplanen Dåinga interpellations- och frågesvar anmälts till böriarbordläggningsplenum nämnda dag i stället för . §4 Upplästes följande till kammaren inkomna skrivelse: Sedanjag utsetts lill landshövding får jag härmed anhålla om entledigande såsomriksdagsledamot för med verkan frän februari månads utgång. Dennaframställning bifölls av kammaren. §5 Talmannen meddelade att lill kammaren inkommit läkarintyg för var sjukskriven ytterligare . 0/77delegationen JÖr civil verksamhet vid den militära flygindusirin Talmannenanmälde all {m) även skulle tjiinstgöra somersättare för . §6 Upplästes följande lill kammaren inkomna ansökan: Medhänvisning lill insänt läkarintyg anhåller jag härmed om ledighet frånriksdagsarbeiel den 12 februari-den 12 mars 1979. Slockholni den 6februari 1979 Talmannen anmälde all () fr. o. m.den 12 februari skulle iniriida som ersättare för under hansledighet från riksdagsmannauppdraget § 7 Omdelegationen för civil verksamhet vid den militära flygindustrin IndustriministernERIK erhöll ordet för all besvara (vpk) den 25 januarianmälda fråga, 1978/79:305, och anförde: Regeringen har bemyndigat mig all tillkalla endelegation för beredning av frågor om civilt utnyttjande av flygindustriellaresurser. har frågal mig vilka direktiv och vilken sammansättningsom denna delegation avses atl få. Direktivför delegalionen är f n. under tryckning och kommer atl distribueras tillriksdagen . I direktiven konstaleras all anskaff ningen av näslaallackflygssyslem kommer all kräva minskade insatser av främstutvecklingspersonal i flygindusirin. Därför uppdras del ål en särskilddelegation atl i samverkan med berörda förelag och fackliga organisationerundersöka möjlighelerna för berörd personal till civil sysselsättning både inomoch utom flygindustrins ram. Delegationen skall därvid i första hand undersökavilka möjligheler lill civil sysselsättning som finns inom flygindustrins ramoch i vilken mån statliga insatser är nödvändiga för alt sådan sysselsättningskall komma till stånd. Därulöver skall delegationen tillsammans med berördamyndigheter och organisationer undersöka möjlighelerna lill utvecklingsprojektinom andra områden, som bedöms vara angelägna för samhället. Särskilt nämns attdelegationen bör undersöka möjligheterna att via den offentliga upphandlingenmöjliggöra större projekt med betydande inslag av leknisk utveckling. Beslutom sammansättning av delegationen har fallats av mig. Delegationen kommer atlledas av generaldirektören för , och i delegalionen ingåri övrigt generaldirektören för styrelsen for teknisk utveckling , två företagsledare, nämligen bankdirektör ,, och direktör , AB , samtombudsman melallinduslriar-beiareförbundei, tekn. drMartin Fehrm, , och ingenjör ,kommer all lill kommiilén knytas somsakkunniga eller experter representanter för bl. a. berörda lokala intressentersamt vissa departement och myndigheter. NILSBERNDTSON (vpk): Försummelserna i fräga om planering för civil produktion förmilitärindustrin har framträtt tydligt i diskussionerna om den framtidaflygplanslillverkningen - B3LA-debatien har i det avseendei varit belysande.För dessa försummelser bär både statsmakterna och företagsledningen vidSaab-Scania ansvar. Det är skrämmande alt det enda alternativ till fortsattlillverkning av mililära flygplan som man ställl upp är arbetslöshet förarbetare och riänsiemän. Problemenhar naturligtvis inte kommil som en blixt från klar himmel. Under hela1970-talel har man kunnai förulse alt behov av annan produktion skulle uppstå.Tyvärr har inga verkliga ansträngningar gjorts för atl främja civil produktionvid . Varjesteg i rält riktning - även om del är litet - skall naturiigtvis noteras. a. konstaterandena i regeringens kommuniké , därdet sägs alt "oavsett val av inriktning av attackflygan-skaffning uppslåromställningsproblem för den mililära flygindusirin" och vidare atl"det är viktigt all ingen lid förioras vad avser förberedelserna försådana åtgärder". Mendet har dröjt med beskeden om vilka direktiv och vilken sammansättning denaviserade kommittén skulle fä. Delta har skapat oro bland de anslällda. Det ärmot den bakgrunden jag har ställt min fråga lill industriministern, och jagvill nu tacka för svaret. Tyvärrmåslejag säga att svaret andas en alltför passiv hållning med tanke pä att delhär handlar om ett myckel stort problem. Industriministern använderformuleringar som "i vilken mån slalliga insalser är nödvändiga för atlsådan sysselsällning skall komma till stånd". Men statliga insalser ärnödvändiga, ! Och när del gäller delegationens sammansättning måsteman beklaga au de lokala iniressena, särskilt de fackliga, lydligen kommer attengageras endasi indirekl. Enligt min mening måste della arbete bedrivas sånära ritbordet och verkstadsgolvet som det över huvud tagel är möjligt, ochdärför anser jag del naluriigl att de fackliga organisationerna på förelagelfår representation i kommittén. Anser inte industriministern att del är befogatmed representanter för de lokala fackliga organisationerna i en sådan härutredning? Jaghar pekat på försummelserna i fråga om planeringen för civil produktion, ochockså regeringen säger atl del är viktigt att ingen tid förloras. Mol denbakgrunden ärdet nödvändigl au utredningsarbetet nu bedrivs med stor snabbhetJag vill därför fråga: Vilken tidsram anser industriministern Omdelegationen för civil verksamhel vid den militära flygindusirin 0/77delegationen för civil verksamhet vid de/t militära flygindustrin bör gälla för deua arbete? Medtanke på denna frågas stora betydelse vill jag slutligen fråga, om regeringenär beredd att gå vidare - utöver åtgärden att tillsätta denna kommiiié-ochmedverka lill all etl program och ell planeringsarbete för civilalternalivproduktion i slörre skala, som kan la över resurser frän militärindustrin,kommer lill stånd. Enligl min mening är det initiativ som tagits tillräckligt inuvarande läge. Jagvill vidare bestrida påstående atl regeringen lar läll pä dessaproblem och att vi inte är på det klara med om statliga insalser behövs. Vi ärpå del klara med delta, men i vilken ulsträckning insatserna behövs kommer jualt framgå genom delegationens arbete. Vadbeträffar frågan om representation för lokala intressenter, särskilt de lokalafacken, förhåller del sig så att vi har talat med de tre berördaorganisationerna Metall, SIF och och en av dessahar fått välja hurde vill låta sig representeras. Del har på det sättet bliviten ganska stor delegation med sju personer. Jag tror inle det vore lyckligt förarbetet, om man skulle myckel utvidga representationen. Vi har emellertidangivit att lokala intressenter bör anlitas som experter och sakkunniga, ochjag syftar då både på de berörda kommunerna , på deberörda facken och naturiiglvis på de berörda företagen. Jag tror delta är ettsmidigt sätt att lösa frågan om representationen, så att man bevarararbetsdugligheten inom delegationen som man säkrar de behövligalokala kontakterna och informationerna. (vpk): Jag tror att del ändå är klokt om regeringen försöker sätta sig in itotalsituationen för en kommun som , där av .sysselsättningenoch av industrisysselsättningen baseras på militär verksamhet. Där behövsrejäla satsningar på civil produktion. Man måsle ändå anse all staten bör habåde skyldighet och intresse när del gäller all gå in aktivt, skyldighel molarbetare och tjänstemän som har gjort sina arbetsinsatser för au förverkligastatliga beslut och också mot en kommun vars planering i hög grad dikterats avstatliga intressen och beslut Staten bör ocksä ha intresse av atl gä in för alllillvarala de väldiga resurser som är bundna till mililära uppgifter. Idessa avseenden tyckerjag att regeringens ålgärder är för passiva. Man försökerau nödtorftigt sä att säga fylla upp med civila alternativ, men enligl minmening bör man haen framförhållning och en god planering på det här området. Industriministern.sade ingenling om lidsramen, och här vill jag upprepa min fråga. Förordasen direkt representation för de vid anställda, behöver ju detlainte innebära ett underkännande av den sakkunskap som finns i delegationen. Detär viktigt att man tillvaratar de erfarenheter och kunskapersom finns hos dem som direkt arbelar i etl sådant företag. En Nr 81 lärdom av Lucasarbetarnas verksamhet i var just au arbetarna själva den kom med de viktiga uppslagen om alternativ produktion. Jag kan inte på nuvarande stadium bestämt ange någon tidsram, eftersomdenna blir beroende av delegationens analyser och dess arbete. Men jag villframhålla att del inle är fråga om en sä alt säga absolut tidsram, utan idirektiven, som kommer från trycket, anges att delegationens förslagbör redovisas fortlöpande. Man kan alltså snabbi komma med delförslag. Omtidpunkten för proposition med anledning av personvals- och valkretsutredningensbetänkande Överläggningenvar härmed slulad. § 8 Om tidpunktenför proposition med anledning av personvals-och valkretsutredningens betänkande JustitieministernSVEN erhöll ordel för alt besvara () den 24 januarianmälda fråga, 1978/79:300, och anförde: har frågat mig om jag avser att avlämna någon proposilionrörande personalval och valkretsindelning till vårriksdagen. Ijanuari 1978 avlämnades betänkandet (SOU 1977:94) Personval ochvalkretsindelning. Belänkandet innehåller förslag lill olika ändringar ivallagen. Ändringarna innebär ett förstärkt inslag av personval i vårtvalsystem och dessulom en ny valkretsindelning för riksdagsvalen. Remisstiden gick ut . Beträffanderemissutfallet kan för dagen ges följande mycket kortfattade redovisning. Förslagelom ökal inslag av personval har bemötts avvaktande, från en del håll kritiskt.En majoritet av dem som har uttalat sig anser att några förändringar inte kanföretas utan ytterligare utredning. Frågor som anses kräva närmare belysning ärt. ex. konsekvenserna för de kommunala valen samt effekten på arbetet undervalrörelsen. Nägra instanser kritiserar också förslaget från mer tekniskautgångspunkter. Närdet gäller valkretsindelningen uttalas från mänga håll en allmän sympati förutredningens ståndpunkt alt valkretsarna inte skall vara för stora. När mankommer till utredningens konkreta förslag om hur man skall åstadkomma mindrevalkretsar i de olika områdena visar det sig emellertid att meningarna är merdelade. De länsstyrelser och kommuner som berörs direkt av ändringarnabeiräffande och Göleborg är övervägande tveksamma elleravvisande till utredningens förslag. Reaktionen på förslaget rörande Malmöhuslän är mer positiv. Men också på den punkten förekommer ullalanden som gär ulpå att ytterligare överväganden måste 3 protokoll 1978/79:80-82 0//7tidpunkten för proposition med anledning av personvals- och valkretsutredningensbetänkande föregå beslut i frågan. Delär ännu för tidigt att uttala sig om vilka beslut den fortsatta beredningeninom kan föranleda. Frågan bör också bli föremål föröveriäggningar mellan partierna. KNUTWACHTMEISTER (m): Jag skall be alt fä tacka jusiiiieministern för svaret på min fråga.Jag är inle särskilt förvånad över del relativt negativa beskedet Denpreliminära propositionsförteckningen innehöll visserligen en proposilion omändring av vallagen, men den gällde andra, mindre betydelsefulla reformer. Avde två reformer som personvals- och valkretsulredningen arbetat med under åren1974-1977 är enligl min uppfattning ändringen av valkretsarna den viktigasteoch också den lättasle all genomföra. Inte minsl betydelsefullt är del altavskaffa Fyrsiadskretsen i . Redanför , när konstitutionsutskoitet behandlade en motion omvalkreisändring i , förutsatte utskottet i sitt av riksdagengodkända belänkande att en sådan ändring skulle kunna ske redan lill 1976 årsval. Som bekant blev del inte sä, och inle heller till årets val blir det någonändring. Läggsdet inte någon proposilion lill vårriksdagen finns det en lilen men dock riskall del blir en socialdemokratisk regering som kommer med förslag om en nyvalkretsindelning. kan medföra att vi får en modell medfemmannavalkretsar som riktmärke, vilkel för med sig två stora nackdelar. I sä fall räcker inte denuvarande 39 utjämningsmandaten till. För att öka antalet utjämningsmandatfordras grundlagsändring. Då uppskjuts reformen ytteriigare . Femmandatsallernalivet med 54valkretsar i slällel för nuvarande 28 eller utredningsförslagets 34 medför altnägra av de mindre partierna inte kommer alt bli representerade i allavalkretsar. Delta är definilivi inte tillfredsställande ur demokratisksynpunkt. Jagkonstaterar alltså atl svarel på min fräga blev undvikande. Jag kan till nödsha förståelse för atl regeringen tvekar när det gäller personvalsreformenefiersom remissinstansernas yttranden varit ganska motsägelsefulla. Men manmåste väl ändå ha klart för sig om det skall bli någonproposition senast , så all vårriksdagen kan fatta beslut i frågan. Minföljdfråga måste dä bli om regeringen och justitieministern kan länka sig attlägga en proposition om enbart valkretsindelningen. Och om jag inte kan fä svarpå den frågan heller vore jag lacksam all få vela när justitieministern räknarmed att kunna la slällning lill om det blir en proposilion i vår eller ej. Det är naturligtvis så att de båda frågor som behandlas i del framlagdabelänkandel harelt vissl samband. Frågan om personval kan sägas vara överordnad, eftersometl ökal inslag därav fär följder ocksä för hur valkretsindelningen bör göras.Del är därför det i försia hand fordras elt övervägande beträffande belänkandeli dess helhel. Och ställning måste tas till om det skall föranleda yiteriigareulredning. Menjag är medvelen om att valkretsindelningen i från vissautgångspunkter är mindre ändamålsenlig, och del är ocksä klart, som jag nämndei mitt svar, atl pä den punkien fick utredningsförslaget det mest posilivamottagandet under remissbehandlingen. Vadjag för dagen kan säga är all del inie är osannolikt att man i den ena ellerden andra formen relativt snart bör gå vidare med den frågan. Del är emellertidviktigt atl en sådan lösning blir godtagbar för de lokala organisationerna ochde myndigheter som berörs, och delta kommer atl beaktas vid ärendets fortsattabehandling inom . Så myckel äremellerlid klart atl det inte ärmöjligl atl framlägga någon proposition lill vårriksdagen. 0/77tidpunkten för proposition med anledning av personvals- och valkretsutredningensbetänkande Jag tycker inle alt sambandet mellan personvalsreformen ochvalkretsindelningen är av så hög dignitet atl man inte skulle kunna föreslåenbart en reform av valkretsindelningen, alltså ulan atl del också läggs frametl förslag om ökal inslag av personval. Delär beklagligt atl regeringen uppenbarligen inle har ambitionen och kanske inleheller kraften att genomföra en hel del av de reformer som säkeriigen hadekommil lill stånd, om ireparliregeringen hade kunnai sitta kvar. Jag tänker dåinte bara på valkretsindelningen ulan ocksä på frågor som läroplanen förgrundskolan och förtroendemannalagen. I det senare fallet förefaller tveksamhetråda om huruvida man hinner lägga fram en proposition, trols alt den i stortsetl var klar . Jag tänker vidare pä lagen om enskilda skolor ochpå sophämtningslagen. Propositionen i det sistnämnda ärendet, som är ellviktigt steg bort från en växande byråkrati, har aviserats till april-maj.Under sådana förhållanden mäste naturligtvis stora ansträngningar göras för atlett beslut i frågan skall kunna fattas av . Justitieministerngav nu det klara beskedet atl det, även om han tyckte att en ändring relativtsnart kunde ske i , under inga förhållanden skulle kunna fattasnågol beslut av . Jag beklagar denna inställning myckeloch hoppas att justitieministern tänker om på denna punkt. I så fall skulle vikanske ändå kunna få en sådan reform i som vi har väntal på imänga år. Överläggningenvar härmed slutad. 0//7den s. k. skrivarverksiaden vid Hinseberg § 9 Om den s. k.skrivarverksiaden vid Hinseberg Jusiiiieministern erhöll ordet för allbesvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:297, ochanförde: Mot bakgrund av alt stoppat en s. k.skrivarverkstad, som två stipendiater har bedrivit päkriminalvärdsanslallen i Hinseberg, har frågat mig om jag ämnarse lill att denna verksamhet får fortsätta. Enliglgällande bestämmelser beslutar vid riksanslali styresmannen om de besök avutomstående som ulgör en förutsättning för en verksamhel av förevarande slag.Av 29 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt framgår atl intagen får taemot besök i den utsträckning del lämpligen kan ske. Det ankommer således påstyresmannen atl med beaktande bl. a. av ansialtens personella och lokalmässigaresurser bedöma om och i vilken omfattning besök till viss intagen eller gruppav intagna kan komma lill stånd. har emellertid enallmän befogenhet att ändra vad Ijänsleman inom kriminalvärden har beslutat medstöd av lagen om kriminalvård i anstalt. Beslutav kan överklagas till kammarrätt eller i vissa fallregeringen. Det ingårdäremot inle i mina befogenheter som ledamot av regeringenalt i annal fall ompröva ett enskilt beslut som har fattats av kriminalvårdsstyrelseneller tjänsteman inom kriminalvården. (vpk): Jag lackar för svaret pä min fräga. Det var emellertid ett klent svar,såsom det rimligtvis måsle bli när man försöker försvara en i grunden dåligsak. Varförförbjöds denna skrivarverkstad pä Hinseberg? Såvitt jag förslår stämmer inledetta förbud med av givna riktlinjer för kriminalpolitiken ochkulturpolitiken. Fördet första: Del är ytterst viktigt, att grupper av socialt och kulturelltutslagna kan återvinna rätten till sitt språk. Det är viktigt som studieiräningoch som led i en känslomässig rehabilitering och nydaning liksom det ocksädirekt stärker människans möjligheter att praktiskt ta sig fram i samhällel. Avvilken anledning godtar då regeringen att man berövar de intagna vid Hinsebergen sådan möjlighet? Fördel andra: Klienten mäste i all terapeutisk verksamhet kunna uttrycka sig i enrak kommunikation också beträffande kontroversiella och smärtsammaförhållanden och erfarenheter. Alt sä att säga få skriva av sig kan därvid varaav slort värde. Rehabilitering och terapi blir ju verkningslösa, om man skullebegränsa alla uttrycksmedel till harmlösa eller intetsägande former, som enbartavgörs av disciplinära synpunkler. Fördet tredje: Att skriva är au dokumentera - att delge andra sina subjektivaerfarenheter. För ovanlighetens skull hade den här skrivarverksiaden gettinternerna möjlighel all själva beskriva, inte bara bli beskrivna och analyseradeav andra människor. Varie förnuftig människa inser all en sådan dokumentation hadekunnat vara av stort intresse för behandlings- och rehabiliteringsarbetet inomkriminalvårdssektorn. Man frågar sig: Vad är det egentligenkriminalvårdsstyrelsen vill uppnå genom att stänga skrivarverksiaden? Är detlaen signal till en ny sorts kriminalpolitik? Justitieministernsöker nu liksom undvika sakfrågan genom alt angripa den från en striktformalistisk synpunkl. Jag känner mycket väl lill att justitieministern inte ärformell överprövningsinstans för beslut av denna art, så undervisningengentemot mig i det avseendet är i och för sig obehövlig. Men vi skall integlömma atl en medlem av regeringen inom sitt ämnesområde har konstitutionelltansvar för att se till alt ärenden inom den seklorn handläggs av ämbetsverkenpä etl sådant sätl att det slår i överensstämmelse med av givnariktlinjer. Jagskulle därför vilja slälla en rent politisk - icke en juridisk och formell-fräga: 1 vilket avseende slår förbud mot skrivarverksiadenpä Hinseberg i överensstämmelse med de kriminalpolitiska och kulturpolitiskariktlinjer som har givit? Var i dessa riktlinjer kan man finna stödför atl det är rikligt att utfärda etl sådant här förbud? Omden s. k. skri-vaiyerkstaden vid Hinseberg Jag har från inhämtat att beslutet att avbrytaverksamhelen på skrivarverksiaden vid Hinseberg grundade sig på delförhällandet att verksamheten enligt ochanslallsledningens uppfattning kommil att få alltför stor omfattning tidsmässigtoch alt den koncentrerats till en allt mindre grupp intagna. Verksamhetensomfallning och inriktning medförde enligl styrelsen atl anstaltsledningen inteansåg sig ha möjlighet atl följa verksamheten i den ulslräckning som man ansernödvändig med hänsyn till ordning och säkerhet inom anstalten. Självanser jag att fritidsverksamheten utgör ell myckel viktigt led i arbetet pä atli möjlig mån utforma kriminalvärden i anstalt pä elt sådant sätt alt deintagnas anpassning i samhällel främjas och alt skadliga följder avfrihets-berövandet motverkas. Del är därför av stort värde om verksamhelen kanunderstödjas även av organ och enskilda ulanför anstalten i den män praktiskaförulsältningar föreligger. Det var också sä alt denna verksamhet frän börianunderstöddes av liksom av BRÅ. Men somjag redan harframhållit fick verksamheten en hell annan omfattning i liden och en annaninriktning än vad som ursprungligen hade överenskommits mellankriminalvårdsstyrelsen, anslaltsledningen och stipendiaterna, och den blevalllför resurskrävande för anstaltens del. Det är denna bedömning somanslaltsledningen liksom har alt göra enligl lagen omkriminalvård i anstalt Jaganser alltså alt den bedömning som har gjorts av ärtäckt av de befogenheter styrelsen har enligl lag. Jag har inle ansett att detsom förevarit utgör någon anledning att utfärda ändrade föreskrifter. Omden s. k. skrivarverksiaden vid Hinseberg (vpk): Del är lilel svårl med den här skillnaden mellan juridik och politik.Vi diskuterar här politiskt och från en parlamentarisk grundval. Vi diskuterarinle från en formaljuridisk grundval. Del är skillnaden. Tillatt böria med fäste jag mig vid att justitieministern uleslulande åberoparanstaltsledningens bedömning. Men om en minister skall avgöra huruvida ettämbetsverk handlar i enlighet med givna politiska föreskrifterskulle jag knappast tro att del räcker med alt inhämta uppfattningar från deninstans som så alt säga kan ifrågasättas här ha handlat felaktigt, ulan då börman själv skaffa sig en närmare bild av vad som faktiskt har skett Frågangäller ju inte huruvida de speciella former i vilka verksamheten bedrivs kundeleda till vissa problem, utan frågan gäller: Var verksamheten som sådannågonting gynnsamt och bra som man borde understödja eller var den del inle? Omverksamheten var någonting bra borde man ju ha sett lill atl den kunde bedrivasunder former som var förenliga med de disciplinära krav och ordningskrav som avolika skäl måste ställas när det gäller den här typen av institutioner. Dessulomvilljag säga att man kanske kunde ha kommil lill resultatet att det här inlebara var fråga om någon sorts allmän fritidsverksamhet, utan det kanske varnågol som hade kunnai infogals i vissa delar av den ordinarie verksamhelen,exempelvis med en terapeutisk motivering, därför atl det verkade irehabiliterande riktning och stod i överensstämmelse med den anda förrehabiliteringen som normall skall gälla. Detverkar som om justitieministern här, liksom över huvud taget, inte ställer denpoliliska frågan, om della var rikligt och någonling som var bra och iöverensstämmelse med de riktlinjer som har beslutat om förkriminalvårdspolitiken och kulturpolitiken. Jag vill återigen fråga: Stämmerverksamhelen vid skrivarverksiaden överens med dessa riktlinjer, eller gör dendet inte? Jag har redan antytt att jag lycker atl i och för sig var delta ett braförslag, om det höll sig inom rimliga gränser. frågade om det som har hänt stämmer med vad som är förutsättningen förkriminalpolitiken. Då vill jag i min tur fråga : Vad är det somgör att det inte stämmer? Stipendiaterna har fält bidrag och tillåtils att varamed.