prot · G209150 · 1978-12-31 00:00:00 — Del kanske är naturligt, för Jag tror alt definner hela affären med ganska pinsam för . Menhur som helst, herr talman - folkpartiregeringen och industriminister fårnu sin välförtjänta bakläxa av när del gäller ochföriustavialen. Det är viktigt atl del noteras på ett klart och entydigt sätt. Viupplever ju också så gott som nederiag i . Detär påtagliga och konkreta bevis för hur svag regeringens ställning är och hurriksdagen och dess utskott mer och mer lar över del som egentligen ärelt regeringsarbele, om det sköts på rätt sätt. Menpå ett område - del måste vi väl erkänna - har varje regering, hur svag ochdålig den än är, etl övertag över . Det gäller de förhandlingsuppgörelsermed utomstående som regeringen - den exekutiva maklen -träffar. Det är fråga omtvå eller flera parter som är inblandade, det är fråga om paketuppgörelser, ochdet är därför svårt för atl riva upp preliminära avtal, hurdåligadeänär. Det finns ofta saker i avtalen som man från sida eller frånenskilda partier i inte vill äventyra -exempelvis sysselsättning,regionala fördelar eller anställningstrygghet. Alltdet här gör alt vi ifrån socialdemokratiskt håll i har föll sväljaavtal med storförelag och privata kapitalägare som lagts fram av de borgeriiga Nr 150 regeringarna och som inneburit, som vi sett det, myckel dåligauppgörelser ur Jag kan påminna om de avtal som träffades i JO j Qyo sambandmed bildandet av Svenskt Stål och i samband med bildandet av det halvsiatliga Daiasaab samt om avtalen i anslutning lill stödet till NCB och Förvärvav Kock- Skogsägarna. um<; varvsrörelse Vimenarait underde årsom borgerligheten har suttit vid makten har det i m. m. olika former skeuöverbetalningar till fördel för de företag som det träffals avtal med. Och vifinner också, när vi ser på del hela närmare, atl avtalen ofta inneburit att debanker som haft stora engagemang i olika krisföretag och krisbranscher kommitundan väldigt billigt trots atl del heter att också de är till för alt larisker. Detfinns faktiskt statistik som belyser detta. Det är myckel förvånande att dethos bankerna, i en lid då många av deras kundförelag haft det besvärligt, inteegentligen i någon större utsträckning blivit en utökning av kreditförlusternajämfört . Som vi ser del är det ett tecken på att det frånstatens sida träffats uppgörelser som varit överdrivet generösa i olikaavseenden och inle på bästa sätt hanterat skattebetalarnas pengar. Mennu har vi alltså kommit fram lill behandlingen av . Ochman kan väl säga atl i del fallet har de skaiteflykts- och spekulationsmöjlighelersomvarit inbyggda i avtalet blivit förstärka t. o. m. för de partier som i andrasammanhang haft lätt att ställa upp bakom de andra affärsuppgörelser somträffats från regeringarnas sida. Och det har kommit en enhällig bakläxafrån skalle- och näringsulskotten i , där samtliga inblandade partierställt upp och sagt alt avtalet inle är bra. Samtidigtvisar de många turerna kring del föreliggande Kockumsavialei hur svårt det ändåär all från sida få till stånd t. o. m. som vi tycker heltsjälvklara ändringar i preliminära regeringsavlal - detla trots del enhälligakrav på förändringar som ställs från de olika partier som är representeradei . Jagvill också säga alt vi har märkt hur industriminister och ledningi olika avseenden försökt driva ell spel kring Kockumsavialei för all förmåriksdagen alt inte säga ifrån beträffande föriusiavdragsmöjligheterna. Man harinte dragit sig för att medvetet misstolka skatte- och näringsutskot-lensyttranden genom tal om konkurs och liknande. Tanken har tydligen varit attförsöka utnyttja de anställdas oro för sina jobb. Men,herr lalman, jag måste här slå fast att beslul innebär au det inte finns några sådana risker för anställningstryggheten för de anställda hos när del gäller konkurs och liknande. Utskottet säger visserligen att man bör omförhandla avtalet men också - och här citerar Jag direkt föratt det inte skall uppstå några missförstånd: "Det bör ståregeringen fritt att, sedan förhandlingarna återupptagits, godkänna avtalet även om en klausul med den angivna innebörden" -dvs. som eliminerar föriustavdragen - "inle inflyter i detla. Utskottet vill emellertid hänvisa till vadskatteutskot tet anfört angående denna situation, nämligen att skatteutskottet är berett alt i det läget pröva frågan om lagstiftning rörande sådana begränsningar i 102 avdragsräiien atl de kritiserade effekterna avnuvarande skalleregler i del aktuella fallet eliminerasfr. Detär alltså hell klart. De anställda löper inga risker; under alla förhållandenär sysselsättningen tryggad. På etl eller annat sätt kommer ändå isista hand att kunna agera. Men ansiällningslryggheien är säkrad, ochkonkurshotet finns inle. Slutligenen sak som jag måste ta upp. Del har nämligen framskymtat i pressen atlregeringen och industriministern skulle försöka fortsätta alt obstruerariksdagens krav, även sedan beslul har fattats. Jag kan då hänvisatill en intervju - med industriministerns informationssekreterare i tidningenArbetet - som jag finner myckel märklig. Rubriken lyder: "i protestmot ." Det slår vidare: "Nästavecka väntas ge regeringen i uppdrag att förhandla fram ett nyttavtal med , så all företagets möjligheter lill föriusiavdrag i100-milJonersklassen stoppas. Menindustridepartementet och industriministern protesterar (liksomKockums) och vill inle alls förhandla om avtalet!" Sedanciterar man informalionssekreleraren i industridepartementet, , somskulle ha sagt: "Mankan inte förhandla bort gällande lagstiftning. Det ser konstigt ut närriksdagsmän tar beslut som ställer sig över lagen! Industridepartementets,och då också , strategi är att godkänner Kockumsavialei iden ursprungliga formen. Och alt frågan om förlustavdragen hänskjuts tilllagutskottet för en noggrann prövning. -Sedan, kanske inle , får frågan tas upp på nytt, säger ,-- ." Detär faktiskt ganska häpnadsväckande all man får läsa sådana uttalanden i entidning mot bakgrund av del beslul som går all falla i den härfrågan. Jag skulle därför på del bestämdaste vilja varna statsrådet ochindustridepartementet föratt fullfölja dessa tankegångar. Regeringsmaktensförfall kan väl inte ha gått så långt all man från folkpartiregeringens sida nuvägrar att fullfölja beslut. Jag kan inle tro det. Jag kan endasttro att det måste ha varit någon form av olycksfall i arbetet. Meddetta, herr lalman, ber Jag alt fö yrka bifall lill näringsutskoltetshemställan. Förvärvav varvsrörelse, m. m. Arbetsbördan i och det slora antalet propositioner undervåren har inneburit atl vi ledamöter har fött ägna huvudintresset åt våra egnautskott. Jagvill gärna deklarera alt som en följd av nämnda arbetsbelastning gledpropositionen om statens förvärv av Kockumskoncernen obemärkt förbi osss-ledamöter på Värmlandsbänken, trots atl vi i vårt län har anläggningar, bl.a. i , som berörs i proposiiionen. Därför väckte vi inte någon motion -och därför har jag efteranmält mig på talarlistan. Vidgenomläsning av propositionen fann vi atl regeringen föreslog att Kockumsinduslridel, omfattande bl. a. Filipslad, och Slensele, Förvärvav varvsrörelse, m. m. skulle överlåtas lillStatsförelag. Denfråga som vi ansett vara aktuell för oss all ta upp vid behandlingav nu föreliggande utskottsbetänkande gäller ansiällningsgaranlin fördeanställda inom induslridel på skogsmaskinsidan och med verksamhet iFilipslad, och Slensele. Alla tre berörda orter ligger inom områdenmed en mycket svag arbetsmarknad. Iulskoltsbelänkandels avsnitt angående tillverkning av skogsbruksmaskiner sägersig utskottet ha förståelse för den omstrukturering som måste ske och som harsalts i gång genom överiäggningar mellan olika tillverkare i landet, samt föratl Statsföretag skall medverka i en pågående utredning om lämplig strukturinom branschen. Vadsom är viktigt för oss, som representerar de län därskogsmaskinstill-verkningen inom ligger, är att en kommandeomstrukturering inle får genomföras i andra former än sådana som är socialtacceptabla. I detta lägger vi då också Statsföretags ansvar för att medverkatill ersättningssys-selsäiining för de arbetstillfällen som kan komma attförsvinna vid en eventuell omstrukturering. Vadbeträffar ansiällningsgaranlin har utskottet skrivit fast denna för de varvsanställda, medan man inle nämner ansiällningsgaranlin för skogsma- skinsdelen. Enligt vad som har framgått av den tidigare debatten här i kammaren verkar det som om skulle vara bara varv och ingenting annat, men så är det nu inte. Vi som kommer från län som inte har någon varvsdel av har givelvis i sak ingenting emot all en sådan ansiällningsgaranti ges de varvsanställda. Men vi anser nog alt utskottet på något sätt, och framför allt starkare än vad som framgår av betänkandet, bör markera sin viljeinriktning även för de anställda inom skogsma- skinsindustri. Därför vill Jag rikta en fråga till ulskotlslalesmännen. behöver inte svara - han har redan tidigare deklarerat alt han inle vill ha någon ansiällningsgaranti - men och kan kanske ge mig ett besked. ' Hurhar ni resonerat när del gäller möjligheten till anställningstrygghet för deanställda inom skogsmaskinsdelen i ? Jag förutsätter atl ni är medvetnaom det ytterst prekära sysselsättningsläge som råder på berörda orter. Atlskogsmaskinsdelen överförs lill Statsföretag är i och för sig ingen egentligsysselsäitningsgaranli; del har vi tidigare erfarenhet av, bl. a. i Filipslad.Men med beaktande av atl ingen av de här orterna har råd au mista elt enda jobbanser vi all ulskotlslalesmännen bör ge mig och andra uppgift om vad man harfåll för besked från Statsföretag om fortsatt verksamhet i nuvarande ellerandra former på de aktuella orterna , och Slensele. kommer enligt vad Jag förstår att efter mig ytteriigarebekräfta behovet av upplysning till oss som kommer från de här berörda orterna,och jag hoppas all också ulskotlslalesmännen ställer upp och ger oss sådanabesked. Idetta anförande instämde (). Jag vill lillfullo instämma med föregående talare. Detär riktigt atl del mellan de tre stora företagen i skogsmaskinsbranschen pågårdiskussioner, som syftar lill någon form av samordning av verksamheten understatlig ledning. De diskussionerna förs under ledning av Statsföretag. Närman försöker åstadkomma en tillfredsställande lösning är det naturligtvisviktigt atl man tar hänsyn till vad de fackliga organisationerna har sagt. Defackliga organisationerna har i del här sammanhanget klart sagt ifrån alt demotsätter sig en splittring och en förödande inbördes konkurrens i en branschsom redan är drabbad av slora svårigheter. Del har ju varit en förödandekonkurrens inom den här branschen, och det ärdet fortfarande. De fackligaföreträdarna är naturligtvis medvetna om au en ytterligare reducering avantalet jobb i skogsmaskinsiillverkningen kommer att bli nödvändig. Menman vill också - och del hävdar man med skärpa - atl en nödvändig anpassning avkapaciteten skall ske planerat och på ett sådant sätt alt man för möjligheteratt skapa alternativ sysselsättning på de här orterna. Det är riktigt som SuneJohansson säger atl tillverkningen av skogsmaskiner ligger på regionalpolilisktmycket känsliga orter. Då får del naturligtvis inte gå till på del här viset.De anställda som berörs av samordningen har nämligen fött veta av pressen atlbesked har lämnats vid om att en nödvändigsamordning av de tre slora maskintillverkarna inom branschen kommer all krävaen minskning av antalet anställda med omkring 500, ifrån 1 400 anställda lillomkring 900. Del förde anställda läsa om i pressen, men så får del naturligtvisinle gå till. Det minsta man kan begära av etl statligt förelag är att detåtminstone följer de lagar och regler som härvidlag gäller på arbetsmarknaden,nämligen all del är nödvändigt atl informera och förhandla med de anställda,innan del ges offentlighet åt sådana här saker. Facket inser också att möjligheterna att hävda branschen på deninternationella exportmarknaden äventyras, om man inle kan samordnaansträngningarna. Eftersom skogsmaskinstillverkning omfattar två områden, delstillverkning av skogsbruksmaskiner, dels tillverkning av skogsindustrimaskiner,dvs. sågverk, är del viktigt atl man behåller sambandet mellanskogsbruksmaskinstillverkningen och skogsindustrimaskinstillverk-ningen, så inte bryter ut de två tillverkningarna och skiljer dem från varandra. Likaviktigt är atl man behåller samordningen när det gäller forskningen ochutvecklingen. Och lika viktigt är det atl också behålla samordningenbeträffande marknadsföringen. Jag tror atl detta är en förutsättning för altden här branschen skall kunna överieva. Det har rått stor ovisshet om den här branschens framtid underåtminstone ell par år. Två borgerliga regeringar har under åtminstone två årundvikit att ge klart besked om hur man skall kunna bryta den nuvarandeförlamningen inom skogsmaskinsindusirin. De anställda har drabbats av ovisshet.Utvecklingsarbete och framlidsoptimism har i mycket Förvärvav varvsrörelse, m. m. Förvärvav varvsrörelse, m. m. hög grad försvunnit.Därför vilar det nu etl stort ansvar på regeringen och på Statsföretag attförsöka åstadkomma den samordning inom branschen som är en absolutförutsättning för atl den skall kunna satsa offensivt . Branschen har en framtid men bara under en förutsättning, nämligen denatl det sker en samordning av verksamheten inom skogsmaskinsbranschen. Idetta anförande instämde (). HUGOBENGTSSON (s): Jag förslår all de som är anställda vid industrigrupp kan kännaoro för framtiden. Vi vet alt del råder en överkapacitet på skogsmaskinssidan,och vi känner också till sysselsättningsförhållandena på de orter som här harnämnts. Närdel nu i propositionen talas om att industrigruppen vid skall övergåtill Statsförelag, tycker jag atl del vittnar gott om den nya arbetsgivarenStatsföretag att Statsföretag redan innan har fattat beslul harbörjat att intressera sig för de här frågorna. Det ärju känt all del med hänsynlill den betydande överkapaciteten måste bli någon form av samordning inombranschen. på detta sätt har gått ut och gjort vissa uttalanden -jagkände också till dem. Jag läste om det bl. a. i tidningen - vittnar det om inom Statsföretag vill försöka lösa dessa frågor. Jag är också övertygad omatt med de resurser Statsföretag har så kommer man fram till positivalösningar. Det är uppenbart atl när Statsföretag efter dagens beslut kommer ini bilden, och när förhandlingarna med de privata företagen utanför dennuvarande Kockumsgmppen är färdiga, så kommer förhandlingar all tas upp med deanställda och de anställdas företrädare. Del är alldeles självklart. Jag räknaralltså med att Statsföretag kommer all lösa dessa frågor. FRITZBÖRJESSON (c): Det är klart atl det inle har ingått i vårt uppdrag att tala om hur enfråga skall lösas som inte direkt finns med i handlingarna. säger alt de inte har läst proposiiionen och atl de inte har väckt någramotioner, men ändå fordrar han att vi skall lämna svar på slående fot omförslag som inle finns i handlingarna. Här finns etl förslag, och det är ikommunisimotionen av m. fl. Man talar där om sysselsättningsgarantin,men endast vad beträffar varven. Man säger inte alt den skall gälla endast förvarven, men man talar bara om varven. Bland alla de motioner som behandlas iutskottsbetänkandel finns det ingen som talar om sysselsäiiningsgaraniin pådetta område. Jag har inget mer alt tillägga. måste ha lyssnat dåligt på mig. Jag sade inte att viinte hade läst proposiiionen, utan jag sade att vi har gjort del. också alt vi inte hadehunnit motionera. Närvi nu tar upp frågan om en eventuell sysselsäitningsgaranli, eller om man inomutskottet över huvud laget har övervägt detta, så menar vi atl utskottet intekan ha undgått au beröra skogsmaskinsindusirins framlid. Jag vet alt man idetla betänkande berör frågan om en nödvändig omstrukturering och en nödvändigsamordning. Men frågan är då vad man har sagi från utskottets sida om undervilka fömlsättningar denna samordning skall ske vad beträffar deskogsmaskinsindustriansiällda inom . Jag trodde att FritzBörjesson hade haft anledning atl något länka över denna fråga, för den berör Juorter som hans partikamrater i andra utskott säger att de är angelägna alt slåvakt om, bl. a. i regionalpoliliska sammanhang. Därför trodde jag inle altFritz stod helt och hållet barfota i denna fråga. TillHugo vill jag säga ungefär samma sak. Jag förutsätter all ni hartänkt något på vad ni eventuellt skulle kräva av Statsföretag och alt Kockumsinte bara har blivit en varvsfråga för er i utskottet. är detju så inte ser skogen för bara träd, och frågan är väl om inte varvsrörelsen härhar varit skogen i rätt stor utsträckning. Vi har en känsla av alt de här småföretagsenheterna - små i förhållande lill den stora varvsrörelsen - har kommitlitet grand i bakvattnet när man har haft funderingar kring framtid. Jagvill ha någon form av deklaration om det . Är man beredd alt ställa uppför alt en eventuell samordning inom skogsmaskinsindusirin skall ske under vadvi kallar socialt acceptabla former? Med detta menar jag atl Statsförelag ocksåskall ha i uppdrag att se till att skapa ersältningssyssel-sätining i den månarbetstillfällena försvinner på dessa orter. Några sådana besked harjag intefåll i anförandena . Förvärvav varvsrörelse, m. m. (vpk): Upplysningsvis och med rättelse av vad utskottstalesmannen sade, så vill Jag påpeka atl yrkandet 2 i motionen 2286 från vpkavser sysselsäitningsgaranli för anställda, dvs. oavsett i vilkenverksamhetsgren inom den av staten övertagna delen av Kockumskoncernen som dearbetar. Överiäggningenvar härmed sluiad. Propositionergavspå bifall till dels utskottels hemställan, dels motionen nr 2286 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Förvärvav varvsrörelse, m. m. Den som vill atl kammarenbifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 47 mom. 2 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2286 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 267 Nej - 14 Mom. 3 och 4 ' Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslälll. Propositionergavs på bifall till dels utskotlels hemställan, dels motionerna nr 2286 och1642 av m. fl. i motsvarande delar, och förklarades den förraproposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr47 mom. 5 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 2286 och 1642 av m. fl. i motsvarande delar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 267 Nej - 14 Kammarenbiföll vad ulskotlei i dessa moment hemställt. Propositionergavspå bifall lill dels utskotlels hemställan, dels reservaiio-nenav , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill au kammarenbifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 47 mom. 8 röstar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen av och , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ErikHovhammar begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ökatinflytande för de anställda i företagen Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1527 av , fl,, och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill au kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 47mom. 9 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallilmotionen nr 1527 av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 265 Nej - 16 §15 Ökat inflytande för de anställda i företagen betänkande 1978/79:38 med anledning av motioner omökat inflytande för de anställda i företagen. Idelta betänkande behandlades de med anledning av propositionen 1978/79:123 omriktlinjer för industripolitiken, m. m. väckta motionerna 1978/79:2216av () såvitt nu vari fråga (yrkandet 4)-denna motion haderemitterats till näringsutskotlet och sedermera överlämnats tillarbeismarknadsutskollet - samt Ökatinflytande för de anställda t företagen 1978/79:2427av OlofPalme m. (s), vari såvitt nu vari fråga (yrkandet 8) hemställts att beslutade att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande löntagarkonsulter, innebärande att frågan om de anställdas rätt atl utnyttja sig av löntagarkonsulter, om den inte kunde på etl tillfredsställande sätt lösas avialsvägen, borde bli föremål för lagstiftning. ] beträffandestyrelserepresentation för anställda att skulle avslå motionen1978/79:2216, yrkandet 4, beträffande lagstiftning omlöntagarkonsulter att skulle avslå motionen 1978/79:2427, yrkandet 8. ! Reservation hade avgivits beträffande lagstiftningom löntagarkonsulter av , , , ErikJohansson i , , och (samtliga s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa ; attriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:2427, yrkandet 8, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande beträffande styrelserepresentationför anställda av , , , ErikJohansson i , , och (samtliga s). här betänkandet, arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 38,behandlas frågan om de anställdas möjligheter till ökat inflytande i företagen. Såsomanges i betänkandet har de anställda haft rätt alt utsestyrelseledamöter i företag med minst 25 anställda. Härigenom har i varje fallinsyn i företagets skötsel garanterats. Men det inflytandet har varit någotformellt - inte reellt. Skälet till atl det har varit formellt är all man intehar gett löntagarrepresentanterna likvärdiga arbelsmöjligheiei; med övrigastyrelseledamöter. Om man skall verka i en styrelse skall man också kunnaverka fullt ut. Titlar vi på övriga ledamöter i våra företagsstyrelser finnervi att de som regel - en regel som säkert nästan är ulan undantag - harmöjligheter atl syssla med sitt uppdrag på ett hell annat sätt än de som kommerfrån löntagarna har. Det är av avgörande betydelse att löntagarrepresentanterna-för atl kunna bedöma frågorna - också för samma möjligheter som andrastyrelseledamöter. Dethar funnits elt avtal mellan å ena sidan LO och PTK, och å andra sidan SAF, medrekommendation till företagen alt träffa avtal om inrättande avlöntagarkonsulter, men del har inle gett några som helst resultat. Meningen varatt förhållandena skulle förbättras genom MBL, rnen vi vet alla att MBLuttunnades väldigt hårt genom riksdagsbeslutet. På den statliga och koope- rativa sidan har manklarat ut de här frågorna, men inte pä den privata sidan. MBL-förhandlingarnamellan LO, PTK och SAF, som man nu också har drivit, går väldigt trögt. Skäletlill del är naturligtvis att SAF inte känner något som helst tryck när detgäller alt klara ut de här frågorna. Det trycket skall givetvis komma från denhär församlingen - - och även från regeringen. Jag tror atl vi intekan förvänta något som helst avtal som resultat av dessa förhandlingar. Därförär det nödvändigt alt gör något.