prot · G20942 · 1978-12-31 00:00:00 — Men skulle inle ett land som vårt, med möjlighet att låna uppinternationellt kapital, kunna satsa på en samhällsekonomiskt lönsaminvestering .som skulle - inte minst för - vara elt lyckatbeslut? Jagnämner därför att situationen där är rent ut sagt besvärande. Omfärjetrafiken i fortsättningen skall ta hand om tågen måste nya färjelägenbyggas vid den s. k. Hucken där nu ligger. Det blir fråga om nyaspåranslutningar, slationsutrymmen, terminalanläggningar och naturiigtvisombyggnader i hamnen. Fråganär hur länge de som har ansvaret i och - inte minst-skattebetalarna skall behöva vänta föratt fä klart för sig nären förbindelsekan komma till stånd. Jag begär inte att kommunikationsministern skall ge ettdefinitivt besked. Men har kommunikationsministern möjlighet att göra enprioritering, och har kommunikationsministern en uppfattning om i vilketdecennium vi kan räkna med en förbindelse? När det gäller frågan om jag kan uttala mig om en prioritering avHelsingborg-Helsingörförbindelsen vill jag bara nämna alt remisstiden utgår den15 . Den har blivit utsträckt för ett par remissinstanser lillden . Men alla möjligheter står öppna, och därmed finns det inteheller något hinder för en prioritering av en sådan förbindelse omremissutfallet blir sådant. På frågan hur detkan ta kan jag bara svara au från den tidpunkt överläggningarna logs uppbeträffande det tidigare avtalet, frän 1973, dröjde det innanpropositionen var framlagd för . INGRIDSUNDBERG (m): Jag skulle också vilja höra om kommunikationsministern anser dettänkbart atl man åstadkommer en fast förbindelse mellan ochHelsingör som en rent svensk satsning. Det finns, som jag redan sagt, ett lönsamtprojekt, del råder arbetslöshet och det är därför relalivi läu all fåarbetskraft, och vi har med all sannolikhet möjlighet att låna uppinternationellt kapital. Med tanke på de danska förhållandena trorjag att deltaär den enda realistiska utvägen. Självfallet blir kommunikationsministern ocksåi fråga om det alternativet bunden av vad remissinstanserna säger, men lika välsom man gör påtryckningar från kommuns sida för att man där genom enskildsatsning skall kunna få till slånd en fast förbindelse med tycker jagatt man bör kunna verka för att den betydligt mer angelägna förbindelsen mellanHelsingborg och bliren rent svensk satsning. ömåtgärderför att trygga sysselsättningen i kommun KommunikationsministernANITHA : Herr talman! Atl svara på den senast av frågan vore att föregripa överläggningarna. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om åtgärder föratt trygga sysselsättningen i kommun ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för atl i ell sammanhang besvara dels (vpk) anmälda fråga, 1978/79:131, dels () den 22november anmälda fråga, 1978/79:164, och anförde: har frågat mig vad regeringen avser att göra i anledningav den akuta sysselsättningskrisen i . BoLundgren har frågat mig om vilka åtgärder regeringen tänker vidta för all åstadkommaen tillfredsställande arbetsmarknadssituation i kommun. Jag besvarar frågorna ielt sammanhang. Delsom hänt är att , som är beläget i kommun, harbegärts i konkurs. Sonderingar pågår om möjligheterna till en rekonstmktion.Jag är i avvaklan på en eventuell rekonslmktion inle beredd alt uttala mig omvad regeringen avser alt göra i anledning av den uppkomna krisen i BrobyIndustrier. Enliglvad jag erfaril har i län tillsatt en särskildarbetsgrupp för atl försöka lösa sysselsättningsproblemen i . I arbetsgmppen ingår representanter för , länsarbets- ömåtgärderför att trygga sysselsättningen i östra kommun nämnden, utvecklingsfondenoch kommunen. Det kommer alt utses en tjänsteman inom somgruppen kan hålla kontakt med. BOLUNDGREN (m): Jag ber först alt få tacka arbetsmarknadsministern för svarei. Somjag har framhållit i min fråga är arbetsmarknadssituationen i bekymmersam. Sådan var situationen också , när förreindustriministern på en fråga av mig gav svaret alt regeringen självfallel ärberedd "atl vidtaga de särskilda åtgärder som kan komma alt behövas föratl förbättra sysselsättningslägel i ". Redandä var det problem som sedermera har blivit akut i fråga om enskugga vid horisonten. har en hel del inträffat som ytterligareförsämrat bilden. Det pågår förhandlingar om nedläggning av Pappersbrukmed drygt 150 anställda. har, som arbetsmarknadsministernsjälv nämnde, gått i konkurs. Det har i sin tur lett fram lill attSkåneskog har begärts i konkurs. Även det, faslän imindre omfattning, påverkar arbetsmarknadssituationen i kommunen. Man fick iförra veckan besked om att ett förelag som heter planerar atlflytta sin tillverkning från kommunen, vilket skulle beröra ett 50-talmänniskor i . 1 frågedebalten sade förre industriministernatt den av regeringen tillsatta arbetsgruppen under landshövding skulle vara oförhindrad att pröva även frågor hur man skullekunna siödja Skåneskog och Indusirier, vilket självfallet skulle hakunnat påverka arbetsmarknaden i . Jag tycker alt det är någotförvånande alt regeringen nu inte har varit beredd att genom slöd lill Skåneskogoch Indusirier fö tillräckligt med tid för att avvakta Lemnegruppensutredning för att på så vis ha tillfredsställande underlag för ell definitivtställningslagande. har man fölt en situation med konkurs vid båda enheterna. Detär självfallet risk för atl en kommun som är belägen i en större region därarbetsmarknadsläget i stort relativi sett kanske är bättre än i andra regioneri landet, inte minst i Norriand, glöms bort och blir en ö som man inte direktser till. Jag tror atl det är väsentligt aU regeringen i del här sammanhangetär beredd alt även se lill små kommuner som . ÖstraGöinge kommun har tillsammans med hemställt hos regeringen delsatl få representation i den arbetsgrupp som arbetsmarknadsministern talade omoch som man alltså har sett posilivt på från regeringens sida, dels aU kommunenför ingå i den s. k. grå zonen eller - när det gäller lokaliseringsstöd -behandlas som om den ingick i det områdei. Jagvill ställa ytteriigare en fråga till arbetsmarknadsministern: detberedskap hos regeringen atl i del här sammanhanget vidta ytterligarestödåtgärder för kommun? Regeringen har inte glömt bort kommun och de problem somfinns där, som förvfsso är riktigt skildrade av . Men som framgår avsvarei pågår del aktiviteter, och vi hoppas väl båda atl de skallleda lill resultat. Just nu kanjag inle bedöma utgången av den eventuellarekonstruktion som kan bli aktuell. Helafrågan om den grå zonen är under behandling efter sysselsättnings-utredningensförslag om en ny indelning av landet i stödområden. F. ö. är det så att om speciellaskäl lalar för en bygd kan man även pröva den vägen - men därmed harjag integivit några löften. Jag tror också att väl känner lill aU detförhåller sig så. Omåtgärderför att trygga sysselsättningen i kommun BO (); Även om det väl är allas vår förhoppning att man , efter den konkurssom har ägt rum, skall kunna genomföra en vettig rekonstruktion av såväl Indusiriersom Skåneskogkoncernens övriga aktiviteter, är det klart alt man intedefinitivt kan uttala sig om hur det kommer att bli och vilka konsekvenser delkommer atl få för sysselsättningen. Men som jag sade är det även andra företagsom är berörda; pappersbruk, , och en hel delandra företag där varsel är utfärdat. Detta förvärrar ytteriigare densituation som råder i . Jagtror alt del för invånarna i kommunen - med tanke pä den oro de känner för sinsysselsättning, de svårigheter de skulle ha vid en flyttning från orten att bl.a. till rimliga priser avyttra sina fastigheter och myckel annat som kommer ini bilden för de enskilda människorna - är väsentligt all regeringen, bortsettfrån alt den nu är beredd att la kontakt med den här arbetsgruppen, åtminstonevidimerar att den är beredd alt gå in med speciella stödåtgärder i de fall därsådana behövs och det finns vettiga projekt från kommunen. Kommunen har i sinhemställan bl. pekat på möjligheten alt efterskänka ett lån som belastar enfastighet som företaget tidigare hade föratt kunna utnyttja den somkommunal industrifastighet. Detla är elt exempel på förslag från kommunen somregeringen skulle kunna gå in och stödja, och jag hoppas atl arbetsmarknadsministernoch regeringen är beredda all positivt pröva sådana här framställningar frånÖstra Göinge kommun. I och med att regeringen kommer all utse en person som skall följaarbetet i är det därmed sagt att vi kommer atl göra vad vi kaninom de ramar som har givit oss möjlighet att agera. Överläggningenvar härmed slutad. Omökad effektivitet vid arbetsförmedlingarna § 8 Om ökadeffektivitet vid arbetsförmedlingarna Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga, 1978/79:134,och anförde: har frågat mig vilka åtgärder som övervägs för att ökaeffektiviteten inom olika organ som har atl verka för att hålla arbelslöshetennere. Ulvecklingenpå arbetsmarknaden har inneburit ökade svårigheter atl fä krav och önskemål frånarbetsgivare resp. arbetstagare alt sammanfalla. Delvis beror delta på enbristande överensstämmelse mellan utbud och efterfrågan på olika typer avarbeten i olika orter. Men del kan också bero på de särskilda krav somarbetsgivare ställer eller de begränsningar som många arbetssökande har i sittarbetsutbud. Detta gäller inte minst i fråga om ungdomar som många gångersaknar arbetslivserfarenhet, är osäkra i sitt yrkesval och därför ofta kräveromfattande förmedlingsinsatser innan en anställning kan komma till stånd. Attförsöka få utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden atl mötas är denhuvudsakliga arbetsuppgiften för arbetsförmedlingen. Insikten om de svårighetersom härvid finns utgör bakgrunden lill den belydande upprustning somarbetsförmedlingen genomgåii . Således har arbetsförmedlingenenbart tillförts ca 1 800 nya tjänster. ADB-platslislor finnsi dag i hela landet. Försöksverksamhei med allmän plalsanmälan och sökning ochbevakning av lediga platser i datalagrad plaisinformation bedrivs på mångaplatser inom landei. Försök med s. k. fasta arbetsformer för individuellplatsförmedling görs på flera förmedlingar. Jagvill i detta sammanhang också framhålla att upprustningen av arbetsförmedlingenkommer alt fortsätta. Emellertid ärjag medvelen om att utvecklingen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna, t. ex. den kraftiga expansionen avarbetsmarknadsutbildningen och insaiser för all hålla arbetskraft kvar iförelagen, har inneburit all utrymmet för den platsförmed-lande verksamheteninom arbetsförmedlingarna blivit mindre. Förau just se över hur förmedlingens resurser används kommer AMS autillsätta en utredning som skall lägga fram förslag rörande platsförmedlingensorganisation. Representanter för arbetsmarknadens parter i haranslutit sig lill en sådan utredning. Jag tackararbetsmarknadsministern för svaret. Närman läser redovisningarna från länsarbetsnämnderna kan man inte undgå allibland förvåna sig över hur stort antal obesatta lediga platser som finns vidvarje rapportperiods slut trots att tillströmningen av nya platser ärförhållandevis låg. a. i har visat alt de arbetssökande ungdomarna är kritiska molden hjälp de för vid arbetsförmedlingarna. De säger att de inte klarar av attmed hjälp av den s. k. platsjournalen finna ut vilka möjligheter de har altsöka de olika jobben. ex. finns också vissa yrkesgrupper, där lediga platser är större än antalet arbetssökande, som detfinns andra branscher med stort överskott arbelssökande. Jag menar atl de arbelsförmedlandetjänstemännen där naturligtvis måste hjälpa lill att försöka slussa över folkfrån del ena området till det andra. Delsägs i svaret alt kraven från arbetsgivarna är så stora all det är svårt atlsvara upp mol dem. Jag skulle nog våga hävda atl det också är de arbetssökandesom ibland har alldeles för stora och beslämda krav på de jobb de skall ha.Kraven är hell enkelt orealistiska och inte förankrade i verkligheten. Därmåste naturligtvis tjänstemännen också hjälpa till. Jagvill i all hast referera vad som stod i GT efter det all jag ställdeden här frågan, nämligen . Två kommunaltjänstemän iKungsbacka hade satt i gång all ragga jobb, och de hade klarat av att plockaihop ell 40-tal jobb på . Man erkände på arbetsförmedlingen var förbluffad över hur lätl del gick att få fram så många jobb. Men detvar kanske bara detta att de satte i gång att ringa runt och höra med förelagoch andra hur det stod till. Jagvälkomnar den utredning som arbetsmarknadsministern lalar om. Jag skulle baravilja sluta del här inlägget med att fråga om inte arbetsmarknadsministernlycker att del är alt arbetsförmedlingarna och ävenarbetsmarknadsverket omfördelar sina resurser, sätter in mer folk på direklarbetsförmedling än på alt syssla med långsikliga uiredningar. Silualionenär sådan att många ungdomar inte hittar ul. Jag har träffat andra, som sägeratt det inle är någon idé alt gå till arbetsförmedlingen - de har skaffat sigjobb pä egen hand. Dä måste det finnas brister i arbetsförmedlingarnas sällatt ta hand om ungdomarna. Och jag tror atl den största brislen äralt det ärför litel folk pä arbetsförmedlingarna som sysslar med direktarbetsförmedling och för mänga som sysslar med atl utreda framåtsyftandeprojekt. Det tror jag är ett misstag när det finns länga köer av arbelssökande. Omökad effektivitet vid arbetsförmedlingarna nämnde de problem vi har atl fö dem som står ulanförarbetsmarknaden all komma till de jobb som ändå finns på marknaden. Det ärlyckligtvis så atl vi har ett ökande antal arbelslillfällen atl bjuda ul - det ären klar förbättring som har inträffat på den punkten. Mendet är inle fullt så lätl avhjälpt som tycks tro. Jag kan refereraen undersökning som gjoris på , eftersom själv nämnde dettaförelag. Av520 personer som sökte fick 293 arbete, dvs. Del är inget unikt meddet-del är ungefär vad man kan uppnå; det finns alltid flera sökande än delfinns jobb, så del tyckerjag inte är så anmärkningsvärt. Men om man går djuparein i den här statistiken, finner man au bara 4 96 av de anslällda var 40 åreller äldre och all 83 96 var . 44 96 av de arbetslösa i länet ärkvinnor. Men endasl 7 96 av dem som anställdes vid var kvinnor. ömökad effektivitet vid arbetsförmedlingarna Dennasiffersammanställning kan kanske vara svär atl följa när den läses upp så härhastigt, men den visar ändå vilka problem förmedlarna står inför. Den som skallanställas skall alltså helst vara under , och den skall absolut inle varakvinna - då passar det inte riktigt ihop. Jagär också beredd att ändra på diskussionen, som aorde, och erkännaatl de sökande också har för slora förväntningar på de jobb som finns.Därför har förmedlarna också svårigheter att förmå en sökande aU ta deljobb somerbjuds. Liksom tyckerjag det är mycket viktigt alt man tar tillvara de tillfällen som bjuds - del gäller särskill ungdomarna - eftersom allarbetslivserfarenhet är av värde längre fram liksom den utbildning man kan fågenom arbelsmarknadspolitiska insatser. Jag skall också gärna kommentera vad man kan göra åt personalresursernavid förmedlingarna, men min repliktid är slut för den här gången. Jag lackar för den här kompletteringen -jag tycker den var positiv. Delär tyvärr så att många lediga platser inle fär någon sökande. Jag har talat medsådana arbetsgivare, och de har sagt alt det gälll vanliga enkla jobb,exempelvis sommarjobb, av sådan karaktär att de normalt borde locka sökande. Jaghar också frågat en del ungdomar varför de inte tog ett vissl jobb. Jag har dåfått till svar; Jaså, var det sådanl. När jag läste om det i platsjournalenförstod jag inte atl det var del del innebar. Tyvärr- det vill jag gärna säga, eftersom jag själv är f)ersonalchef tillprofessionen - finns del många arbetsgivare som har en missriktad ambition attutmåla jobben som krävande så stora kvalifikationer att del avskräcker mångasökande, som i och för sig vore kvalificerade att söka. En rutineradarbetsförmedlare skulle kunna hjälpa dem som läser plalsjournalerna alt förslåalt de i alla fall kan söka sådana jobb. Han kan själv ta kontakt medarbetsgivare och säga; Jag har en pojke eller flicka här som jag skulle viljarekommendera. Jag tror atl det är en sådan personlig kontakt som kan behövas istörre omfattning. Jagvet au arbetsförmedlarna har så mycket över sig all de inte kan göra detta - deär för få; det harjag kontrollerat. Men jag tror alltså att man genom attförslärka den sidan skulle kunna få en förbättring lill stånd, till fördel förbåde arbetsgivarsidan och de arbetssökande. Även arbetsgivarna gör sina misslaggenom atl, som sagt, lämna en alltför kvalificerad beskrivning av elt i och försig ganska enkelt jobb. Del avskräcker ungdomarna från att ens söka sådanajobb. Jag hoppas pä ytterligarekompletteringar. De som är ömtåligast på arbetsmarknaden är de längtidssö-kande. Avandra undersökningar, exempelvis frän , vet vi att de ställer störrekrav pä förmedlaren. Det tar betydligt alt hjälpa en sådan personalt få elt arbete än en som kommer och som har varitarbetslös . Den långtidssökande kräver kanske fem gånger så mycketav arbetsförmedlingen. Vivet att vår arbetslöshetskö tenderar att omfatta alll fler långtidssökande, somär svåra för förmedlarna alt klara av. Det är i ett sådanl läge givet atlpersonalresurserna blir ansträngda. Delta förhållande har motiverat attregeringen så hårt satsat på förstärkningar till förmedlingarna. Jagvill erinra om alt jag i mitl svar avslutningsvis nämnde attarbetsmarknadsstyrelsen avser alt gå igenom sina resurser, såväl personellasom tekniska, för atl utröna hur man skall kunna utnyttja dem på bästa sätt. Omman från samhällets sida ställer alll större krav på arbetsmarknadsverket föratt få fram beredskapsjobb och fler praktikjobb och för atl utökaarbetsmarknadsutbildningen osv., är det givet alt förmedlingsjobbet kan kommalitet i kläm. Men del framgår klart av direkliven lill utredningen alt man justavser att undersöka hur man bäst kan ge utrymme åt förmedlings-arbetet och hurman skall omfördela sina styrkor för alt kunna ge de arbetssökande bästamöjliga hjälp. Del gäller också atl ta hänsyn lill den fortgåendeteknikförbältringen på dataområdet och atl se til! an konlorsnätet är sä välutbyggt som möjligt. Omökad effektivitet vid arbetsförmedlingarna Det är naturiigtvis rikligt atl de långtidssökande är de mesttidskrävande för arbetsförmedlingarna. Men risken finns också att de som ställkort tid i arbetskön och som kanske egentligen vore lämpade för väldigt mångajobb blir långlidssökande, därför all de aldrig vågar söka några jobb. Till dembrukar jag säga; Ta vilket jobb som helst hur korl lid det än varar, för detkorta jobbet är ofta inkörsporten lill ett fast jobb. Detvisar sig mycket ofta att ett vikariat på två ä resulterar i enfast anställning för den arbelssökande sedan denne väl kommit innanförförelagets väggar och bjudit till och varil positiv. Men ungdomarna är oftatrots alll litet rädda för atl söka den lypen av jobb. Jaganser det vara posilivt all arbetsmarknadsministern betonar atl utredningenskall la upp dessa aspekter, och jag hoppas att det skall kunna leda lill altvi framöver får ökade resurser och bättre effektivitet inom arbetsförmedlingen. Överläggningenvar härmed slutad. Omåtgärderför att hindra samgående mellan i § 9Omåtgärderföratthindrasamgåendemellan och i Arbetsmarknadsministern erhöll ordet föratl besvara () anmälda fråga, 1978/79:138,lill statsministern, och anförde; har ställt följande fråga till statsministern:"Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att förhindra ett samgåendemellan BM och i ?" Frågan haröverlämnals till migför besvarande. Den15 november offentliggjorde BM och det finska förelaget Valmet atlde hade kommit överens om atl ta upp förhandlingar som syftar lill samarbete i frågaom projektering, produktutveckling, tillverkning och marknadsföring avtraktorer. Regeringenkommer alt följa utvecklingen av de inledda förhandlingarna genometableringsdelegalionen i industridepartementet. Enliglde uppgifter som jag har inhämtat i ärendet spelar en mycket lilen rolli BM;s iraktortillverkning. BM sysselsätter i landei ca 5 000personer, och ca en iredjedel av företagets omsättning avser traktorer. IArvika har Volvokoncernen ca 1 400 anställda, varav endasl 20 personer arbeiarmed produkiion för traktorer. Omde presenterade planerna på elt samarbeie mellan BM och Valmetefter förhandlingar med berörda parter leder fram lill ett konkret förslag, ärdel möjligl alt ett beslut av den enligt lagangående vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m. m. kankomma alt erfordras för att de skall kunna förverkligas. Jag har i dagslägetinga möjligheter alt föregripa regeringens eventuella slällningslagande i dennafråga, som naturligtvis måste bedömas utifrån föreliggande omständigheter, omden skulle komma att aktualiseras. Jag ber atl fä tacka arbetsmarknadsministern för svaret pä min fråga. Manvet ju aldrig vart elt sådanl här samarbete kan leda hän - vi har haft exempelpå atl arbetstillfällen har försvunnit ur landet - och sä snart jag läste omdel i pressen log jag därför upp saken; jag tänkte atl man kanske på ett lidigistadium borde uppmärksamma den. Enligt de uppgifter jag har fått är nämligen deförhandlingar som har påbörjats avsedda alt slutföras . VolvoBM:s genomsnittliga årsproduktion här i landei är ca 7 000 enheter. Valmettillverkar traktorer både i och i , där förelaget harSydamerikas näst största iraklorfabrik och där verksamheten skall fortsättaoberoende av del planerade samarbeiei i . Dess årsproduktion uppgår tillca 15 000 traktorer, och marknadsandelen i är ca 30 96. Detbrasilianska förelagets produkiion är alltså gott och väl dubbelt så stor somdet svenska företagets. Manmeddelar att man nu har genomgångar och förhandlingar med de anställdasorganisationer för att närmare utreda konsekvenserna för personalen, och detär klart atl personalen känner en viss oro. Arbeismarknadsminisiernsäger i sitt svar atl för del spelar iraktorlillverkningen en mycketliten roll, eftersom den berör endast ca 20 personer, och det är riktigt. Menvi känner inte till följdverkningarna inom andra delar av landet, där hartillverkning föriagd. Kanhända kommer man att flytta över tillverkningen tillBrasilien, så atl vi sedan får importera traktorer därifrån. Vi vet ingenlingom delta. Närman säger all iraktorlillverkningen spelar en mycket liten roll vill jag ändåprotestera. Vi i upplever snart sagt atl näringslivel inomlänet får problem i alltmer ökande omfattning. Senast har en storkoncern, som också gått samman, aviserat svårigheter, och vi har en krympandesysselsättning. Arbetslösheten växer och beredskapsarbetena blir allt fler.Därför har vi inte råd alt mista ens 20 arbeten, ulan vi behövde hellre fä 20nya. Tyvärr är utvecklingen negativ, och därför tyckerjag atl man - även om denhär tillverkningen spelar en lilen roll - skall vara på sin vakt just mot attdet ständigt sker en åderiåtning av arbetstillfällena i . Jaghoppas all regeringen, som arbetsmarknadsministern säger, skall hauppmärksamheien riktad på den här frågan och att den då skall bedömas uiifrånföreliggande omständigheter. De omständigheterna är naturiigtvis flera, men enav dem borde vara sysselsättningsläget i landei och även i . Omny sysselsättning för de anställda vid iLandskrona Jag vill bara än en gäng konstatera att den här frågan är av stor vikt,om man ser den ur rikssynpunkt. Regeringen kommer därför att följa den myckelingående i fortsättningen pådet sätt somjag framhöll i miu svar. Jag har nämntsiffrorna för i mera för att slälla in Arvikadelen i helhetsbilden,och då är den naturligtvis en mindre del. Den här tillverkningen är meralokaliserad till andra områden i , där sysselsätlningssiluationenskulle bli betydligt allvariigare, om del hände något i den riktning som AllanGustafsson här länker på. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Om nysysselsättning för de anställda vid iLandskrona ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för alt besvara () den 16 novemberanmälda fråga, 1978/79:143, och anförde: har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att bereda så många som möjligl av de anställdavid i ny sysselsättning.