prot · G209142 · 1978-12-31 00:00:00 — delsde med anledning av proposilionen väckta molionema 1978/79:2224 av AlfLövenborg(apk) och RolfHagel (apk), vari yrkats au beslutade att begära attregeringen tog initiativ i syfte att genom ekonomiska stödåtgärder hjälpalandstinget och kommunerna i Nortbotten all lidigarelägga projekt som fanns ideras längtidsplaner (yrkandet 4), 1978/79:2251av Per m. fl. (m) såvitt nu vari fråga (yrkandena 3, 6 och 9), 1978/79:2268av m. fl. (vpk), vari yrkals att uttalade att en särskildservicecentral för statsverket borde inrättas i Kimna eller och attmedel härför borde anvisas (yrkandel 4), 1978/79:2290 av m. (s, c, fp, m) och 1978/79:2293 av m. fl. (s), vari yrkats aUriksdagen beslutade au ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovav och riktlinjer för omedelbara förhandlingar mellan regeringen ochNorrbottens läns landsting rörande statlig medverkan i utbyggnaden av offentligverksamhet i (yrkandel 2). 1.att lade lill handlingarna vad i proposilionen anförts om åtgärderför att främja sysselsättningen i Nortbotten, 2. beiräffandeNortbottendelegationens utredningsresurser all motionen 1978/79:2251, yrkandet9, inle föranledde någon åtgärd, 3. beträffande den s. k.offertprincipen aU motionen 1978/79:2251, yrkandet 3, inle föranledde någonriksdagens åtgärd, 4. beträffande användningen avmedel för särskilda glesbygdsinsatser i att molionen 1978/79:2290inle föranledde någon ålgärd, 5. att lill Bidrag tillsysselsättningsfrämjande ålgärder i för /80under fiortonde huvudtiteln anvisade etl reservafionsanslag pä , 6. beträffande beredskapsarbeteninom att motionerna 1978/ 79:1659 och 1978/79:2022, yrkandet 3, inleföranledde någon åtgärd, 7. beträffande flygfält iArvidsjaur att molionen 1978/79:2251, yrkandet 6, inte föranledde någonriksdagens åtgärd, 8. beträffande reakliverings- ochluristcenter i att molionen 1978/79:1047 inle föranledde någonriksdagens ålgärd, 9. beträffande servicecentral iNorrbottens inland för statsverket att moiionerna 1978/79:1048 och1978/79:2268, yrkandet 4, inle föranledde någon åtgärd, 10. att - med ändring avtidigare beslut (AU 1978/79:21, hemsl. mom. 52, rskr 1978/79:202) - tillSysselsältningsskapande åtgärder för /80 under tolftehuvudtiteln anvisade ett i förhållande till propositionen 1978/79:100 med 175000000 kt höjt reservationsanslag av 1 708 000 000 kt, 11. beiräffande förhandlingar medNortbotlens läns landsling rörande statlig medverkan i utbyggnaden av offentligverksamhet i Nortbotten att med anledning av motionerna 1978/79:2293,yrkandet 2, och 1978/79:2224, yrkandet 4, som sin mening gav regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 12. beträffande utvecklingsplan förNorrbotten att molionen 1978/79:212 inle föranledde någon åtgärd, 13. beträffande åtgärdsprogram förNonbotten all motionen 1978/79:1548 inte föranledde någon åtgärd. Ipropositionen 1978/79:127 bil. 5 Oordbruksdeparlementet) hade regeringen delsberett tillfälle att ta del av vad i propositionen anförts ominsatser inom område för alt främja sysselsättningen iNortbotten, delsföreslagit att till Särskill stöd lill jordbruk och skogsbmk m. m, iNortbottens län för /80 under tionde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlals de med anledningav proposilionen väckta motionerna 1978/79:2251av Per m, fl, (m), vari såviu nu var i fråga (yrkandena 1, 7 och 8)hemställts att som sin mening gav regeringen till känna att 1.regeringen genom offertprincipen borde intressera domänverket för ökadeskogsultag och ökad skogsförnyelse i inland vid den s. k.skogsodlingsgränsen, 7. ett pilotprojekt borde genomföras för markavvattning avåkermark, 8. forskning och försök borde göras för alt öka användningen avsiklöja till mat, och 1978/79:2268av m. fl. (vpk), vari såviii nu var i fråga (yrkandet 8)föreslagits att hos regeringen hemställde om förslag till åtgärderför uppmstning av det norrbottniska jordbruket. Utskottet hemställde altriksdagen skulle 1. som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört om de i propositionen förordade insatserna inomjordbruksdepartementets område för alt främja sysselsättningen i , 2. beträffande skogsultag m. m.vid den s. k. skogsodlingsgränsen lämna motionen 1978/79:2251, yrkandet 1, ulanvidare åtgärd, 3. till Särskilt stöd tilljordbruk och skogsbmk m. m. i för /80 underfionde huvudtiteln anvisa ett reservalionsanslag av 30 000 000 kt, 4. beträflande det norrbottniskajordbruket lämna motionen 1978/ 79:2268, yrkandet 8, utan vidare ålgärd, 5. beträffande markavvattning avåkermark anse motionen 1978/79:2251, yrkandet 7, besvarad med vad utskottetanfört, 6. beträffande forskning ochförsök rörande siklöja lämna motionen 1978/79:2251, yrkandet 8, utan åtgärd. Reservation hade avgivits av ,i och (samtliga m) som ansett att ulskoltelunder 2 bort hemställa attriksdagen skulle beträffande skogsuttag m. m. vid den s. k. skogsodlingsgränsenmed anledning av motionen 1978/79:2251, yrkandet 1, som sin mening geregeringen lill känna vad reservanterna anfört. Iproposilionen 1978/79:100 bil. 17 (industridepartementet) hade under punkten B18 (s. 73 f) föreslagits att till MedelstillskoU till Nortlandsfondenför /80 anvisade ett reservationsanslag av . I proposilionen 1978/79:127 bil. 1(industridepartementet) hade under punkten 2 (s. 18) såvitt här var i frågaföreslagits alt skulle 1. godkänna vad föredragandestatsrådet hade anfört beträffande Norrlandsfondens verksamhet , 2. till Medelstillskott lillNorriandsfonden för budgelårel 1979/80 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett iförhållande lill regeringens förslag i propositionen 1978/79:100 med 9 000 000kr. höjt reservationsanslag av 39 000 000 kt, 3.till MedelslillskoU lill för finansiering av Regioninvesl iNort AB för /80 under fiortonde huvudtiteln anvisa eltreservationsanslag av 75 000 000 kt, 4.till Medelstillskott till för vissa marknadsföringsåtgärderför /80 under fiortonde huvudtiteln anvisa elt reservationsanslagav . Genompropositionen 1978/79:127 bil. 6 () hade regeringen berettriksdagen tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet hade anfört ominsatser inom område för all främja sysselsättningen iNorrbotten. I detta sammanhang hadebehandlats dels de med anledning avproposilionen 1978/79:127 väckta motionerna 1978/79:2268 av LarsWerner m. fl. (vpk) såvitl avsåg hemställan att hos regeringenskulle anhålla om att i direktiven för det i proposilionen föreslagna marknadsföringsbolaget införa uppgiften att utveckla handeln med desocialistiska länderna och utvecklingsländerna, 1978/79:2292 av KerstinNilsson (s), 1978/79:2293 av . (s) såviu nu var i fråga (yrkandet 1), 1978/79:2294 av () och (), vari hemställts att som sin mening gavregeringen lill känna vad som i motionen anförts om en med föriängdverksamhet för Nortlandsfonden, dels den under allmänna molionsiiden vid 1978/79års väckta motionen 1978/79:1516 av m. fl. (s) såviiinu var i fråga -denna motion hade remitterats lill arbeismarknadsutskollet ochsedermera överiämnals till näringsulskoltel. 1. beiräffandeNorriandsfonden all skulle a) med bifall till propositionen1978/79:127 bil. 1 punklen 2 mom. I och med avslag på motionen 1978/79:2294 iifrågavarande del godkänna vad föredragande statsrådet hade anförl beträffandeNorriandsfondens verksamhet , b)med anledning av motionen1978/79:2294 i ifrågavarande del som sin mening ge regeringen lill känna vadutskottet hade anfört om utredningsarbete rörande formerna för främjande avnäringslivet i Norriand, c) med anledning av proposifionen1978/79:100 bil. 17 punkten B 18 och medbifall fill propositionen 1978/79:127 bil. 1 punklen 2 mom. 2 lillMedelstillskott till Norriandsfonden för /80 under fiortondehuvudtiteln anvisa elt reservalionsanslag av , 2. beträffande vissa marknadsföringsåtgärderall skulle a) med bifall lill proposilionen1978/79:127 bil. 1 punkten 2 mom. 4 lill MedelstillskoU lill Statsföretag ABför vissa marknadsföringsåtgärder för /80 under fiortondehuvudtiteln anvisa ell reservalionsanslag av 20 000 000 kt, b) avslå motionen 1978/79:2268yrkandel 1, 3. beiräffandeRegioninvesl i all med bifall lill propositionen 1978/79:127 bil. 1 punkten 2 mom. 3 lill MedelstillskoU lill för finansiering av Regioninvesl i för /80 under fiortonde huvudtiteln anvisade ell reservationsanslag av 75 000 000 kt, 4. beträffandemarknadsföringen av turism all med anledning av vad som iproposilionen 1978/79:127 bil. 6 anförts om insalser inom handelsdepartementetsområde för alt främja sysselsättningen i som sin mening gavregeringen lill känna vad utskottet anförl, 5. beiräffande slöd till visshemslöjdsverksamhel all skulle avslå molionen 1978/79:2292, 6. beiräffande samordnad ochenhetlig fiällförvallning att skulle avslå molionen 1978/79:1516 iifrågavarande del, 7. beträffande riktlinjer förutveckling av gmvhanleringen, stålindustrin och skogsnäringen att riksdagenskulle avslå motionen 1978/79:2293, yrkandet I. Tillbelänkandet hade fogats etl särskilt yttrande beträffande riktlinjer förutveckling av gmvhanleringen, stålindustrin och skogsnäringen av IngvarSvanberg, , , , ,och i (samtliga s). FRIDABERGLUND (s): I mill inlägg tar jag upp arbetsmarknadsutskottets betänkande1978/79:33. Låt mig börja med att konstatera aU samhällsförändringarna skeddesnabbt efter regeringsskiftet . Nortbottenär det län som drabbals hårdast av brisl på handlingsförmåga hos de borgeriigaregeringarna. 4 i ulskoltsbelänkandet redovisas befolkningsförändringarna i länet 1971-1978.Kurvan går näsian rakt ner . Det betyder en snabbi ökande utflyttningfrån länet. Denstagnation som drabbat Nortbotten innebär slora påfrestningar för alla somlever och verkar i länet. Del är mänga människor som far illa både fysiskt ochpsykiskt av undersysselsättningen, osäkerheten och oron för framu-den. kunde vi iNortbotten skönja en positiv utveckling. utflyttningarhade hejdats genom den socialdemokratiska regeringens energiska insatser påmänga olika områden. Vi hade visseriigeninte nätt upp till den sysselsättningsgrad som man hade i andra delar avlandet, och arbetslöshelen var forlfarande siörre än på andra häll, men trotsdel såg många människor fram emot ökade sysselsättningsmöjligheter och kändeoptimism inför framliden, Trepartiregeringenhade emellertid inle sullil länge i kanslihuset förrän det började kommaillavarslande budskap och orosmoln. Den borgeriiga riksdagsmajorilelenkonstaterade att orter som inte hade varil i behov avregionalpolitiskl slöd hade fltt det - underförstått , I massmedia talademan om den stora överhettningen i och visade bilder från lerigabyggarbetsplatser - "det nya ", Det var ett led iopinionsbildningen mot de beslutade insatserna för länet. Denborgeriiga trepartiregeringens industriminister lalade om all det skulle flförödande konsekvenser för om man investerade iStålverk 80. Jag citerar från debatten : "Vi måste islällel styra över de resurser som skulle ha satsats på 80 lill andrautvecklingsprojekt i Norrbollen, lill verkstadsindustrin och till andra delarav näringslivet - det finns bälire sätt att säkra sysselsättningen i Nortbottenunder ," Resultatet av "del bälire sätlel" all säkra sysselsättningenredovisas på s. 5 och 6 i betänkandei. Där framgår au arbetslösheten är tregånger så hög som i riket i dess helhel. Behovet av arbetsmarknadspolitiskainsatser har ökal och utflyttningen har kommit i gång. Vid ärsskiftei varanlalel arbetslösa 16 per ledig plats. Byggarbelslöshelen medförde att det var40 sökande lill varje ledig plats inom byggnadsverksamheten. Mänga gångerlidigare har vi hört, när socialdemokraterna har lagt fram förslag, att de intevar bra utan all de borgeriiga hade bättre säll alt klara sysselsäUningen på.Men när man i regeringsställning skulle förverkliga sina förslag och"säkra sysselsättningen" visade det sig att det var bara ord ulaninnehåll. Inte blev del några miljarder till verkstadsindustrins investeringari . Inte blev del långsiktiga investeringar för de utlovade 10miljarderna, trols att ca 30 miljarder styrdes över lill näringslivet underIrepartiregeringen och 20 miljarder under folkpartiregeringen. Underde år som gått har den socialdemokratiska riksdagsgruppen vid upprepadetillfällen presenterat förslag som skulle ha inneburil en förbättradsysselsättning i Nortbotten och utvecklingsmöjligheter för länet, baserade påutveckling av länets basindustri, som måste vara gmnden för tryggad försörjningi vårt län. Men den borgeriiga riksdagsmajoritelen har röstat ner alla våraförslag, med konsekvenser som klart framgår av utskottsbetänkandet och som jagnämnt tidigare - 5 000 fier sysselsatta i olika former avarbelsmarknadspolitiska åtgärder och ökade anslag till beredskapsarbeten. Detär inte enbart i det här huset som socialdemokraterna har försökt påverka deborgeriiga regeringarna. I har en stor del av befolkningen varitmycket akliv och deltagit i diskussioner och debatter om hurman skall lösa länets sysselsättningsproblem på både kort och lång sikt. BådeLO och TCO har lagl fram förslag som lämnals lill regeringen. Inte heller dessahar resulleral i åtgärder. Man har varit lomhörd på båda öronen. Nuhar vi hamnat i den situauonen att folkpartiregeringen lägger fram ett s. k.krispaket. Statsrådet konstaterar att "sysselsättningsläget iNorrbotten inger oro". Från socialdemokratiskt håll har vi känt denna oroända sedan höslen 1976 och i olika sammanhang här i försökt fl bådetrepartiregeringen och folkpartiregeringen att lyssna på oss. Men det har varilförgäves. Vårt län hade inte behövt "köras ner i botten" - det hadekunnat undvikas. kommer det att ta år innan skadorna är reparerade. Dettakonstaterande gör jag fylld av vemod. Utskottsbetänkandetär ett facit på vad som händer när de fria marknadskrafterna flr verka utanatt den politiska ledningen värnarom människomas trygghet. Jag vill säga altdet är positivt all statsrådet lagt fram detta förslag. Alt komma sålångt alt man inser att sysselsätlningssituationen inger oro är ett steg i rättriktning. Krispaketet skall enligt regeringen ge 2 000 nya arbetstillfällen.Jag kommer inte att diskutera om bedömningen är rätt eller inte och inte hellerom det är kortsiktiga eller långsiktiga arbeten. Jag anser att Nortbotten harhamnat i det läget att varje arbetstillfälle är värdefullt. Detta förslagkommer inte alt lösa våra sysselsättningsproblem även om det skulle ge 2 000nya arbetstillfällen. Del flr slällas i relation till att ca 21 500 personer ärulanför den ordinarie arbetsmarknaden. Dessutom finns del en mycket stor doldarbetslöshet, speciellt bland kvinnorna, som icke anser sig ha några chanseratt fl arbete och därför inle går till arbetsförmedlingen. Frånsocialdemokratiskt håll biträder vi regeringens förslag om ökadeberedskapsmedel. Vår motion nr 2293, som behandlas i detta sammanhang,redovisar dels vilka förslag vi har lagt fram , dels hur viser på framliden. Motionen har delvis behandlals i elt annat utskott och kommerockså att kommenteras av mina partikamrater där. Frånvårt parti framhåller vi att vårt sammanhållna program för långsiktigförstärkning av näringar och sysselsättningar i Nortbotten flr effekt förstefter . Det gäller i hög grad de förslag som folkpartiregeringen lagtfram vid sidan av de regionala arbelsmarknadspolitiska åtgärder som förs fram.Dessa ålgärder är, som jag lidigare framhållit, av en omfattning som inte kanbryta den aktuella sysselsättningskrisen i vårt län. Det gäller i särskilt höggrad by ggsektorn, där en stor del av byggnadsarbetarkåren är arbetslös. Manmåste ha kompletterande insatser som flr en omedelbar effekt päarbetsmarknaden, och därför har vi socialdemokrater tagit upp den offentligasektorn och dess roll i sysselsättningspolitiken. Detla gäller speciellt landstingetsinvesteringar. Vi har ställt krav på att regeringen upptarförhandlingar med rörande statens medverkan iutbyggnaden av den offenlliga verksamhelen i NorrboUen. Vårt förslag innebär irealiteten att man lidigarelägger planerade sjukhusinrätlningar, att de utförssom bered- skapsarbetenoch alt staten går in med stöd till driften från den dag då anläggningen tas ibruk lill den ursprungligen planerade driftstarten. Jag konstaterar medtillfredsställelse att del blivit enighet kring vårl förslag. Förslaget innebäratt både byggnadsarbetena och de permanenta arbetstillfällena sprids överstora delar av länet, och det är en stor fördel. Jag tolkar enigheten så, atiockså de borgeriiga delar vår oro för framliden och att de kommer att ipraktisk handling visa det i de kommande voteringarna . De flr dåstora möjligheter att visa sin vilja. Jagförutsätter att förhandlingarna kommer i gång snabbi - fömlsatt att kammarenföljer det enhälliga utskottets förslag. Jag vill något kommentera flerparlimolionen 2290 frånNortbotlensbänken. Regeringen har föreslagit medel för olika former avkombinationssysselsättningar i länets mest utpräglade glesbygder, t. ex. stödtill småindustri och hantverk. Vi har föreslagit att medlen skulle utgå eftersamma principer som vattenregleringsmedlen. Glesbygdsinsatserna är oftast avsådan karaktär att de måste skräddarsys i varje enskilt fall, och ofta är detfråga om blygsamma belopp. Därför är det vikiigi att man har variationsmöjligheteroch en enkel handläggning av ärendena. Ulskoltel anser alt man bör undvikadetaljreglering för dessa medel, och bör ha stor frihet ianvändandet av medlen. Jag vill understryka att del är vikiigi att dessa medelkan ulnytijas effektivt för att bidra till sysselsätlning för de värst drabbadedelarna av vårt land. Detverkar som en paradox, att som man diskuterar krispakel förNortbotten i så kan man läsa i en av våra största dagliga tidningaratt de marknadsmässiga säkerhetema i finns i . Värt län ärrikt; det finns råvaror, malm, skog, energi och arbetskraft. Delär samhället som har ansvaret för att resurserna utnyttjas på ell sådant sättatt de ger människorna framtidstro och social irygghel. Det är oförsvarbart avpolitikerna att sitta handlingsföriamade medan tiden rinner i väg ochmänniskorna utsätts för stora lidanden. Med detta yrkar jag bifall till arbetsmarknadsutskottets hemställan ibetänkandet nr 33. (vpk): skalli dag diskutera regeringens s. k. förslag om åtgärder för att främjasysselsättningen i Nortbotten. Av praktiska skäl har behandlingen avproposilionen delals upp i olika delar, som hänskjulits till tre olika utskott.Lät mig därför i detta mill första inlägg kommentera regeringens förslagi stort och i de senare inläggen behandla enbart de då aktuella delförslagen. IndustriministerHuss har varit uppe hos oss i och hälsat på. På en fråga som han dåfick, om har någon industriell framlid, svarade han enligttidningsuppgifter: Jag hoppas det! Delär en träffande recension av regeringens egen Nortbottenspolitik. Den visar,lyckerjag, att regeringens förhoppningar står till andra än till de egna krafterna,ett förhållande som i och för sig är sådanl all ocksä jag och vårt parti kan sedel som positivt. Regeringenföreslår ingenling som i grunden kommerall ändra situationen och villkoren förNorrbotten. Regeringen fortsätter därmed en virrig och planlös polilik, när deli stället skulle behövas en offensiv och målmedveten satsning och planering förett bättre framlida . Ocksä arbetsmarknadsutskottet gör ellkonstaterande i samma rikining i sill betänkande nr 33. Utskollel skriver allde grundläggande problemen med alt öka induslriali-seringsgraden och förbättranäringsslmkluren i länet kvarstår. Del har de gjorl länge , och de kommer attfortsätta att göra det också sedan har behandlat della belänkande.Jag beklagar alt socialdemokraterna har skrivit ihop sig med de borgerliga iutskottet på den här punklen, särskilt som man - det framgick av FridaBerglunds inlägg liksom det gjort vid socialdemokraternas agerande i länet- ofta, med rälla, kritiserar innehållet i den folkpartistiskaNorrbottenspolitiken. Nortbottenhar länge - alltför länge - varil utsatt för ett kolonialt utnyttjande.Människor har tvingats att flytta från sina hem, sin hembygd, sina anhöriga ochsina vänner. Nortbotten har försett andra landsändar med arbetskraft och medrikedomar. I finns ju, som nysskonstaterade,storarikedomar i form av malm, skog och olika mineraler. Detta hardock sedan lång lid lagits från och använts lill alt ulveckla andradelar av landei. De smulor som blivit över till Nortbotten har inte räcklsärskilt långl, och därför finns där en utbredd arbetslöshet, därförfinns norrbottningar spridda över hela landei och därför har enmycket ensidig industristmktur. Nortbottenskulle behöva ordentliga satsningar för alt bekämpa arbetslösheten och för attbygga upp en allsidig industristmktur. De finns i mängdet De har utarbetats av politiska organisaiioneroch fackföreningar,av arbetare och fiänsleman. De har funnits , och dethar varil en lång kamp för rättvisa ål Nortbotten. Den kampen fortsätter också,även efter beslut . Den skall vi fortsätta ända tills debefogade kraven vinner gehör. Vänsterpartietkommunisterna häri molionen 212 sammanställt sina krav när del gäller enpositiv utveckling i Nortbotten till en utvecklingsplan för de kommande femåren. Den utvecklingsplanen innefattar statliga satsningar och investeringarför 6 000 nya jobb, som i sin tur skulle ge ylleriigare jobb inom områden somservice och kommunikationer, i kommuner och landsting. Det sammantagna antalelJobb skulle därför kunna bli mångdubbelt större än det som motsvaras av de 6000 arbetstillfällen som vi direkt anvisar i planen. Vårutvecklingsplan för Nortbotten innebär alt del statliga skall satsaoffensivt för framliden. Del innebär kraftfulla salsningar pä gruvdriften ochnya verksamheter som kemisk industri, elektronisk industri ochverkstadsindustri. Vi har föreslagil all skall göras lill ett slålcentmm.Däri ingår ell valsverk. Den nuvarande ensidiga räämnesproduktionen bryts, ochråämnena förädlas i stället föratt bara exporteras. Bara den här delen i vårutvecklingsplan skulle, om den genomfördes., förbättra och radikalt förändravillkoren för . Den skulle skapa en framlidsinriktad induslri i länet,och den skulle skaffa fler jobb till Norrbollen. Värutvecklingsplan innehåller också kravet att en konstgödselfabrik skall byggas iNortbotten. Vi har framhållit alt alla nödvändiga råvaror finns i länet och attdet finns elt slort behov av miljövänligare handelsgödsel. En sådan fabrikskulle innebära sammanlagt 800 nya Jobb, och ylleriigare Jobb skulle tillkomma. Förslagenfinns, som sagt, för all komma ät Norrbollens grundläggande problem. Regeringenoch den borgerliga riksdagsmajoriteten vill dock av olika skäl inle utnyttjadem och därmed kvarstår också alla problemen olösta. Del verkar ibland som omregeringen hoppas all de privalkapitalisliska ägarinlressena skall ta fasta påde många konkreta och realistiska förslag som vi i Nortbotten utarbetat. Detverkar som om man vägrar att förverkliga våra förslag bara därför att man i såfall skulle frånta kapitalel möjligheten all göra vinster. Det är i varje falloförståeligt all man så envist vägrar all göra de salsningar som människorna iNonbotlen föreslär-om det inte ärjust därför alt man vill ge de kapitalistiskaintressena fria händer att sköta länets och hela landets induslri- ocharbetsmarknadspolitik. Detfinns således andra alternativ än dem som regeringen och den borgeriigariksdagsmajoritelen företräder. Men sammansättning omöjliggör derasförverkligande. Arbetsmarknadsutskottethänskjuter vår motion 212 med utvecklingsplanen för Nortbotten till elt annalbelänkande och en annan dag, och därför får väl fortsättningen av den debaitenanslå lill dess. I del betänkande frän arbetsmarknadsutskottet som vi behandlari dag finns medtaget vårl förslag i molionen 1978/79:2268 om en servicecentrali Kimna eller . Utskottet föreslår dock ingen åtgärd; del avstyrkerinte ens förslaget. I stället hänvisas till arbetsmarknadsministerns vagaullalande i proposilionen att han närmare vill låta utreda fömtsältningarnaföratt inrälla en sådan central, lokaliserad lill malmfallen i Nortbotten.