prot · G20924 · 1978-12-31 00:00:00 — Slutligen har regeringen också konstaterat att sädanaförhållanden som behandlas i anvisningarna till 1 § upphandlingskungörelsen omde fall då ell upphandlingsärende kan komma att ställas under regeringensprövning inie föreligger i delta upphandlingsärende. Regeringen har därförlämnat skrivelserna ulan åtgärd. (vpk): Jag kan bara konstatera att den förra regeringen, som handlade det härärendet, alltså inle har sett något anmärkningsvärt i all svensk statligföretagsamhet beblandar sig med imperialistiska multijätlar av typ ITT. Men dåtalar i varje fall den förra regeringen med dubbla lungor. Den förrekommunikationsministern har offentligt uttalat sig om denna affäroch beklagat all den har kommii lill slånd. Det uttalandet finns återgivet iHallandsposten . Jagvet inte hur den nya regeringen och speciellt den nya kommunikationsministernser på saken - om man också beklagar att man har samröre med en sådanmultinationell jätte som ITT. Vi vet att företaget har ett stort inflytande påsvensk leknik, särskilt när del gäller telefon, radio och annan tekniskutrustning som har ganska stor anknytning till försvaret. Del är naturiigtvisväldigt viktigt all man, när man har kunskap om denna koncerns agerande i andraländer, verkligen håller ell öga pä vad den sysslar med. Kan man över huvudtaget ha kontroll över försvarshemligheler när ell sådant företaghar de tjänster och den tillverkning som del har genom de svenskägd; KommunikationsministernANITHA : Herr talman! Jag vill bara sluta med alt säga atl regeringenhar följt de beslämmelser som gäller. KARLHALLGREN (vpk): Statsrådet menar alltså att om regeringen har följt de beslämmelser somfinns är det inget anmärkningsvärt atl ett sådanl multiförelag som ITT för ettstarkt grepp över teknisk tillverkning också av försvarsviktig produktion här ilandei. Del tycker jag är anmärkningsvärt. Man tar inte heller hänsyn lill atlelt sådant här förelag slår ul ett svenskl företag som har sysslat medexempelvis den fråga vi nu diskuterar, nämligen annonsanskaffning tilltelefonkatalogen. Jaganser att det är anmärkningsvärt att man lar så lätt på frågan. Man har följtgällande bestämmelser, säger statsrådet. Men tycker inte statsrådet alt man iså fall borde göra en översyn av de beslämmelser som reglerarhandelsförhållanden mellan utländska förelag och svensk företagsamhet? Överiäggningen varhärmed slutad. § 8 Omstatsbidragsgivningen till vägbyggen Kommunikationsministern erhöllordet för att besvara (vpk) den 18 oklober anmälda fråga,1978/79:38, och anförde: har frågat mig om regeringen är beredd alt utfärdasådana beslämmelser för statsbidragsgivningen lill vägbyggen att kommunernasmöjligheter att hävda miljöintressena tryggas. Statsbidraglill kommuner för byggande av vägar och gator utgår enligt bestämmelserna ikungörelsen om statsbidrag lill väg- och gatuhållning i vissa kommuner. Devillkor som i kungörelsen uppställs för bidrag grundar sig på riktlinjer somhar godkänts av . Statsbidrag utgår enligt fastställd fördelningsplan.I fördelningsplan upptas i princip endast väg- och gatuobjekl som ingår somviktiga delar i irafikledsplaner, vilka antagits av resp. kommuner. Genom dennapraxis säkras att berörda objekt kan ges en riklig utformning med hänsyn tillkommunens övriga planering. Resp.kommun utarbetar sedan arbetsplan för väg- och gatuobjekl som är upptagna ifördelningsplan. Innan detta sker läggs normalt stadsplan för områdei enliglbestämmelserna i byggnadslagen. Som bekant har kommunerna planmonopol enligtbyggnadslagen. Moldenna bakgrund kan jag inte finna att gällande bestämmelser omstatsbidragsgivningen lill vägbyggen skulle hindra kommunerna atl hävda miljöintressena. (vpk): Listan börjar bli lång över kommuner som har mötts av besked om att statsbidragtill vägbyggen förutsätter trafiklösningar som varit uppenbartotillfredsställande ur miljösynpunkt. Trafikleder har dragits genombostadsområden, känsliga fritidsområden osv. Denomedelbara anledningen lill min fråga lill kommunikationsministern ärhandläggningen av den s. k. Vallaledsfrågan i . Under trycket från enbred opinion mol planerna på en trafikled genom elt värdefullt fritidsområdebeslöt kommunfullmäktige atl söka en annan lösning för att räddaVallaskogen. Närman sedan kommer lill för alt diskutera siatsbidragsfrågan visar detsig att verket förbinder statsbidrag med att Vallaleden byggs. På så sättframtvingar en irafiklösning som sirider mot kommunfullmäktigesbeslut och mot en mycket bred folkopinion. Det måsle vara otillfredsställandeatt statsbidragsgivningen tillämpas på ell sådant sätt. Motdenna bakgmnd harjag ställt frågan lill kommunikationsministern om regeringenär beredd atl utfärda sädana beslämmelser för statsbidragsgivningen lillvägbyggen alt kommunernas möjligheter alt hävda miljöintressena tryggas. Jaglackar kommunikationsminister för svaret på min fråga, även omdet är undvikande. Jag tycker inle del räcker all hänvisa lill kungörelser ochbestämmelser för statsbidragsgivningen. Det är inle rätt alt säga atl denpraxis som tillämpas har en riktig utformning i förhållande till kommunernasövriga planering. Kommunikationsministernsäger att hon mot denna bakgrund inle finner atl bestämmelserna skulle hindrakommunerna alt hävda miljöintressena. Men del är ju vad som har skett i delfall jag åberopade och i en rad andra liknande fall. Jag medger all det ärsvårl all i de beslämmelser som reglerar verksamhet finna slöd förell agerande som strider mol miljöintressena. Men del är också svårt att finnabestämmelser som klart säger alt miljöintressena skall beaktas. Det är därförjag har ställt min fråga till kommunikationsministern. Jagskulle vilja råda kommunikationsministern alt ta fram några av de omtvistadeärendena och studera dem. Ta gärna en särskild lill på vägverkels agerande iden s. k. Vallaledsfrågan i . Motbakgrund av vad jag här anfön vill jag ställa frågan: Visar inle del inträffadealt använt statsbidragsgivningen på ett sätt som strider motmiljöintressena? Visar inte detta att det behövs bestämmelser förstatsbidragsgivningen sä alt miljöintressena kan tryggas? har ställt en principiell fråga lill mig som jag harbesvarat. begär han atl jag skall yttra mig om ett specielll vägobjekt somär föremål för prövning i samband med det pågående arbetet med att upprätta nyfördelningsplan. Som bekant ärvägplaneringen i stor utsträckning decentraliserad. Även om del är vägverketsom formellt upprättar och fastställer fördelningsplan sker del reellaplanerandet pä den kommunala och regionala nivån. Således är det kommuner ochlänsstyrelser som avger förslag på vilka väg-och gatuobjekl som bör ingå iplanen. Efter det att denna upprättats skall dessutom ge kommuner ochlänsstyrelser möjlighet atl yttra sig över upprättad plan innan den fastställs.Det hör lill undantagen alt frångår den prioritering som gjorts päden kommunala och regionala nivån. Endasti del fall alt länsstyrelse och vägverk inle är överens om fördelningsplanprövas frågan av regeringen. Meddenna uppläggning av vägplaneringen vore det direkt felaktigt av mig atl här gåin och yttra mig över ett speciellt vägobjekt. (vpk): Regeringar och kommunikationsministrar växlar, men svaren är desamma.Ungefär så här svarade på en liknande fråga som gällde dennya högbron i Slockholm. Jag tror inte det vore så dumt om de nya ministrarnasvai-ade ulan att titta i företrädarens pärmar och skrivbordslådor. Minfråga är principiell. Det är naturiigtvis inte nödvändigl att kommunikationsministernkommenterar del enskilda fallet. Jag har redovisat det för att illustrerarådande förhållanden. kan mycket väl ta ställning principielltutan att beröra det enskilda fallet. Jaghar frågat: Är regeringen beredd att utfärda bestämmelser förstatsbidragsgivningen som är sådana att kommunerna inte tvingas tilltrafiklösningar som strider mot miljöintressena? Den frågan måste också kunnabesvaras principiellt, Överiäggningenvar härmed slutad, §9 Föredrogs och hänvisades 1978/79:27 och 28 tillutbildningsutskottet §10 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1978/79:54-57 §11 På hemställan av förste vice talmannen beslöt kammaren kl. 09,45 attajournera sina förhandlingar till , då de till dagens bordläggninganmälda utskottsbeiänkandena väntades föreligga. §12 Förhandlingarna återupptogs kl, 14,00 under ledning av förste vicelalmannen. Nr 24 § 13 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Fredagenden -j-j,| kammare 2/ Undertecknadanhåller om ledighet från riksdagsgöromålen under liden fr, o. m. den 7november fram till juluppehållet för att ingå i den svenska FN-delegationen iNew . den 27 oklober 1978 Kammarenbiföll denna ansökan. Förste vice talmannen anmälde atl () skulle inträda som ersättare för under hans ledighetfrån riksdagsmannauppdraget. §14 Anmäldes och bordlades Propositioner 1978/79:23 om övertagandeav aktierna i . 1978/79:29 om fortsalt giltighet avlagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall . 1978/79:32om åtgärder inom bryggeribranschen §15 Anmäldes och bordlades betänkande 1978/79:4 med anledning av motioner om principernaför det ekonomiska . systemet, m. m. 1978/79:4 med anledning av motion om politiskinformation vid de militära förbanden 1978/79:10 med anledningav molioner om bevarandet av militärmusikens notmaterialoch om en kartläggning av svenskt musikmaterial m, m, 1978/79:11 med anledningav molion om vården av offentligt ägd konst 1978/79:13 med anledning avmotioner om barnkulturpoliliken, m. m. 1978/79:3 med anledning av molion om likakonkurrensvillkor vid special-transporter 1978/79:6med anledning av motion om ändrad sammansättning av marknadsdomstolen1978/79:7 med anledning av motioner om domänverkets markpolitik 118 1978/79:8 med anledning avmotioner om ledighet från anställning 1978/79:9 med anledning av motioner omsystematisering av den arbetsrättsliga lagstiftningen §16 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits lill kammarkansliet 1978/79:58 av UllaTilländer (c) till kommunikationsministern om vidgad försöksverksamhet medträdbussar: Den växande privatbilismen har medfört allt svårareproblem i de stora tätorterna. I storstadsområdena har trafikutvecklingen föllsärskilt negativa konsekvenser för invånarna. För atl lösa dessa problem måstedet ske en ökad satsning på kollektivtrafiken. En ökad andel kollektivtrafikaccentuerar emellertid önskvärdheten av miljövänligare fordon än dagens.Dieselbussen har visserligen förbättrats , men det är sannoliktatt den icke kan utvecklas atl motsvara framtida krav på avgas- ochbullerfrihet. Enligttrafikbullemiredningens förslag skall bullernivån för stadsbussar fr. o, m,1984 sänkas till (A) vid mätningar enligt . Ingen av de busstypersom finns pä marknaden uppfyller nämnda krav, ocH del är tveksamt ombussfabrikanterna kan hinna fö fram så lysta dieselbussar, I stället för manstudera andra fordonstyper, som kan motsvara dessa krav. Eldrivna fordon utgör,enligt vad som kan överblickas , ell av de bästa sätten att lösa trafikensmiljöproblem. Dels elimineras avgaserna, dels reduceras bullret kraftigt isynnerhet vid start och acceleration. Mindreberoende av brännolja är en egenskap hos ett irafikmedel som särskilt iframtiden kan bli mycket betydelsefull. Oljekrisen har visat att ävenkollektivtrafiken kan drabbas av störningar. En stor fördel -och den på siklkanske viktigaste - är atl en trådbuss är energisnål och billigare i drift ändieselbussen. Trotsuppenbara fördelar med eldrivna fordon har dessa inle fått den spridning som ärönskvärd från miljösynpunkt. Ett fordon med kombinerad tråd- och batteridriftskulle skapa helt andra förutsättningar att utveckla en miljövänligkollektivtrafik. I provas en sådan kombination, som också är utrustadmed automatiska slrömavtagare. För atl stimulera utvecklingen av nya ochmodifierade typer av eldrivna fordon bör slalligl stöd utgå för detta ändamål. Ennackdel frän ekonomisk synpunkt torde vara alt tråd- och balteridrivna bussarkräver relativt omfattande investeringar i initialskedet. De högainitialkostnaderna har sannolikt verkat avskräckande på de kommuner där fråganom trådbusstrafik aktualiserats. Elbussen, med tråd- och/eller batteridrift,torde vara det enda realistiskaalternativet till dieselbussen. Med hänsyn till della och till eldrivna fordonsfördelar från såväl miljö- som energisynpunkt är del angeläget att statsmakternastimulerar tillkomsten av dylika syslem. Enligt min uppfattning börstatsbidraget för della ändamål utgå till försöksverksamhet i fier kommuner äni , Jagvill särskilt omnämna i det här sammanhanget att i kommun har entrafiksanering i centrala staden med ett system av gågator införts med enförbättring av miljön som följd. Dieselbussarna, som måste trafikerainnerstaden, utgör emellertid alltjämt ett stort problem genom sina avgaser. Härskulle elt statligt bidrag för försöksverksamhet utgöra en tilltalandemöjlighel lill sanering, och det skulle förvåna om inle de kommunalamyndigheterna utnyttjade den möjligheten. Tilldel kommer del positiva inlresse från industrins sida som ägnas trådbussen.För alt svensk induslri här skall kunna inta en täiplais krävs frånstatsmaktens sida mer än en allmän välvilja. Även om den tekniska utvecklingenav en trådbuss rimligen tar sin tid så är ingalunda denna tekniska processopåverkad av en politisk viljeyttring. Del är alltså vad som krävs jusl . Jagvill erinra om den positiva inställning som förre kommunikationsministernTuresson gav uttryck ål här i som svar på en fråga ställd av mig, Sammapositiva inställning har trafikutskottet givit uttryck åt i yttranden övermotioner om statsbidrag till trådbussar, såväl vid /76 som vidriksmötet /78, beredd alt ge uttryck åt samma positiva inställning som jag härrefererat? i så fall beredd atl manifestera denna vilja genom att initieraförsöksverksamhet med trådbussar i andra kommuner på samma sätt som redan harskett i ? 1978/79:59 av HansGustafsson (s) till kommunikationsministern om bemanningen av fyrplatser: Alltsedan slutet av 1950-talel, då det fans ett60-tal bemannade fyrplatser vid våra kuster, har en successiv nedläggning ochavbemanning skett, återstår endast ca ett dussin bemannade fyrplalser. Pådessa sker en fortlöpande personalreducering eller avbemanning i samband medautoma-lisering. har i sina petita för /79 framlagt ensuccessiv avbemanningsplan, som innebär atl aulomaliseringen skall varafullbordad fram lill 1982. Påsyd- och östkusten kommer bl. a. Hanö fyr och att avbemannas1980. Dessa planer har bemötts med stort missnöje från myndigheter ochlokalbefolkning i de berörda områdena, eftersom de båda fyrplatsernaär en vikiig länk i sjöräddnings- och övervakningstjänsten. Närdel gäller Hanö fyr har länsstyrelse vid regionalekonomiskaenheten gjort en kartläggning, som visar på fullständig enighet när det gällerbehovet av fortsatt bemanning vid fyrplatsen. För att belysa situationen skalljag beröra några av de synpunkter som har framkommit. Lotsdirektöreni del södra lotsdislriktet framhåller att en avbemanning skulle vara olycklignär det gäller bl. a. , och anför atl "om andra myndighetert. ex. öriogsbasen, finner skäl för bibehållen bemanning och är bereddaall belala sin andel i kostnaderna härför, torde saken komma i annatläge". I alla händelser anser lotsdirektören det välbetänkt alt avvaktaresultatet av den tillsalla ulredningen rörande samordning och ledning avövervakning och räddningstjänst till sjöss, innan någon avbemanning av Hanö fyraktualiseras. Blekingekustartilleriförsvar har anfört all Hanö är en viktig utpost för försvaret avvästra , främst från underrättelsesynpunkt. Den fortlöpandeaulomaliseringen av fyrar har väsentligt minskat möjlighelerna all bevaka vårainre och territorialhav, menar man. Varieytteriigare personalminskning i kustområdena har negativa effekter. Liknandesynpunkter framförs av sydkustens örlogsbas, som även starkt framhållerfyrpersonalens betydelse för sjöbevakningen när det gäller att tillse atltillträdes- och skyddsområdeskungörelser efterlevs, atl förhindra sjöolyckor,atl upptäcka oljeutsläpp samt att bevaka och följa upp t. ex, miljöfarligatransporter. anser att en avbemanning av Hanö fyr innebär enförsämrad bevakning och sjöräddning och pekar på fyrens betydelseförsydkustfisket. Samma farhågor framförs från båtsportens organisationer. SMHIanserait Hanö fyr även bör vara bemannad. Vid Hanö har observationerutförts , vilket innebär att klimalserien där är en av de äldsta ilandei. har hos länsstyrelse framhållit att besluten omfyrplatsernas avbemanning bör omprövas i sin helhet, som enövergripande ulredning kommer till stånd. Sammantagetvisar dessa exempel av synpunkter alt frågan om bemanningen vid våra fyrplalseri dag handläggs på ett otillfredsställande säu. Mankan naturligtvis inte förmena att rationalisera sin drift avfyrarna. Verket arbetar i samma ansträngda resursläge som andra förvaltningar.Genom atl avbemanna fyrarna kan man sänka kostnaderna. Fyrarnas uppgifter isjöfartens tjänst med automatisering och fjärrkontroll. Problemetär emellertid atl fyrvakiarna på flertalet håll kommit att fylla viktigafunktioner förändra uppdragsgivare än . , naturvården,vädertjänsien, polisväsendet och försvaret anlitar således regelmässigtfyrpersonalen vid våra bemannade fyrar. Utifrån samhällets synpunkt är deldärför angeläget att synpunkter inte för vara allenarådandenär det gäller den framlida bemanningen vid våra fyrplatser. Enviss omsvängning i tänkesättet har också skett under de senasle åren. Påsju fyrar har andra myndigheler(, och domänverket) tagitöver huvudmannaskapet. Enarbetsgrupp har också bildats mellan , och an siudera eventuell fortsatt bemanning av vissa uisjöplai-ser. Idetta sammanhang kan också pekas på ett direkt ingripande från den förrekommunikationsministern när del gällde atl rädda kvar besättningen på . Fråganom den framtida bemanningen av våra fyrplatser utefter våra kuster äremellertid så angelägen att del enligt min mening krävs eu kraftfulltregeringsinitiativ, som tar sikte på atl bevara den nuvarande bemanningen ocheventuellt ålerbemanna fyrar där nackdelarna av avbemanningen redan visat sig.Om delta skall vara möjligt krävs emellertid en förändrad syn pä frågan omkostnadsfördelningen mellan olika myndigheter och eventuellt ocksåhuvudmannaskapet för våra bemannade fyrar. Enförsta åtgärd bör emellertid vara atl man från regeringens sida uppskjuter allavidare avbemanningar av fyrar och atl man därmed kan lugna de lokala opinionersom uppställ omkring Hanö fyr, och på andra håll. Mol denna bakgrund villjag fråga kommunikationsministern: Är kommunikationsministernberedd att genom ell regeringsinitiativ avbryta nu aktuellaavbemanningsplaner avseende Hanö fyr, och andra berördafyrplatser? Är kommunikationsministernberedd all snabbi låta uireda hur bemanningarna vid våra fyrar skallgaranteras för framtiden genom en annan kostnadsfördelning resp. elt eventuelltförändrat huvudmannaskap? 1918/19:60 av AllanHernelius(m)U\\ utrikesministern om Bai Bang-projeklet i Vielnam; stalsverksproposilion omnämndes förförsta gången för planerna på en skogsprojekt i dåvarandeNordvietnam, Bai . Delta skulle finansieras av , och kostnaderna fördetsamma beräknades då till omkring 500 milj. kr. senare samma ärslöts mellan vederbörande regeringar ett avtal - ulan hörande - omprojektet, vars kostnader då beräknades till 770 milj. kr. 150 milj. kr. avdessa beräknades som en fullt tillräcklig reserv. senaste prognosen för projektet slutar kostnaderna på 1 600 milj. kr. Denminst sagt avsevärda fördyringen har förklarats med alt förseningar uppståttoch med prisstegringar. En väsentlig faktor torde emellertid också varainnehållet i det avtal som slöts 1974 och som från svensk synpunkt var ytterstolyckligt. Enligl detta skulle stå för all finansiering lill dess anläggningen färdigställtsför drift, men motsvarande beslutanderätt rörande projektet tillkom ickeSverige. Vietnambefinner sig f n. i krig med en grannstat. Slora arméer står mot varandra,ochbåda parter beskyller varandra förgrymhet och terror och för all vara orsaktill krigsätgärderna. En stormakt står bakom den ena parten, en annan bakom denandra. Krigsansträngningarna är uppenbarligen belydande inom båda länderna. Självfalletkan icke dessa stridshandlingar undgå att inverka på Bai Bang-projeklet. Riskfinns alltså för ytterligare förseningar och kostnadshöjningar. En förnyadprognos rörande dagens läge bör därför lämnas . Dethar sagts all fördyringarna icke påverkar det svenska biståndet, eftersombeloppen täcks med övriga anslag till Vielnam. Man förbiser dä atl dessa,fömlom övriga ändamål, måste bli så stora att de täcker även BaiBang-utgifterna. I sina föreslär nu SIDA en höjning av anslaget tillVietnam med 30 milj. kr. till 410 milj. kr. är därmed fortfarandeSveriges största motlagariand. Som jämförelse kan nämnas alt föreslås fö300 milj. kr. Avsamma framgår atl "diskussioner har inletts om svenskl stöd avolika slag lill driften av projektet". I uppgav en ledamot avSIDA:s styrelse att "för alt satsningen inte skall varaförgäves måsle vi även hjälpa: till med driften åtminstone till mitten av1980-ialet". Av detta kan man dra den slutsatsen all nya förpliktelserrörande driften av industrierna förbereds för en läng period även efter del attanläggningen färdigställts. Medhänvisning lill del anförda vill jag till utrikesministern, tillikabiståndsministern, framställa följande frågor: Vilken är dagens prognos försvenska kostnader i samband med Bai Bang-projeklet enligt nu gällande avtal ochförpliktelser? I vad mån påverkas framlida kostnaderav rådande krigsförhållanden i regionen? Är det regeringens avsikt att, även sedan den av svenska gåvomedelfinansierade anläggningen slutförts och kan vara i drift, skall pålagasig finansiellt ansvar för driften under ? 1978/79:61 av GretheLundblad {s) U\\ socialministern om den kommunala barnomsorgen: I regeringsförklaringen sägs atl del finns storabrister på det sociala områdei. Del exemplifieras bl. a. med alt vi ännu ickehar hunnit bygga ut en tillfredsställande barnomsorg. Ensnabb utbyggnad av barnomsorgen och en ständig uppföljning av atl kvalitetenoch barnomsorgens innehåll svarar mot den målsättning skisserat ärnågot som majoriteten av riksdagspartierna stöder. Därförär del anmärkningsvärt att ett konstaterande av brister på detta område inte iregeringsförklaringen följs upp med förslag eller löften om prioriterandeinsatser. Motbakgmnd av del anförda vill jag ställa följande frågor: Vilkaåtgärder tänker regeringen förorda för all den planerade utbygg naden av barnomsorgen fram lill 1981 inte skall fördröjas ute i kommunerna av ekonomiska skäl? Tänker regeringen förhindra enplanerad nedbanining av utbildningen av förskollärare och i stället göraförstärkta utbildningsinsatser? Vilka kvalitetsförbättringar tänkerregeringen förorda i förebyggande barnavård och barnomsorgen inför detinternationella barnärei 1979? §17 Meddelande om frågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1978/79:85av () lill arbetsmarknadsministern om föriängd tid för beviljandeav arbetsmiljögarantilån: Garanlilän för finansiering avarbetsmiljöförbättringar utgår enligt beslut av 1977/riksdag fram tillutgången av . Länen utgår till mindre förelag och handlägges avutvecklingsfonderna. Lån kan erhållas på högst . för varje låntagareoch löper med ränte- och amorteringsfrihet de två första åren.Älerbetalningstiden är . Arbeismiljögarantilånenhar utnyttjats i allt större utsträckning, och angelägna förbättringar avarbetsmiljön har kommit lill stånd eller tidigarelagls genom denna låneform.Såväl från förelag som från fackets sida ser man positivt på denna möjligheloch anser alt AG-låneformen bör finnas kvar även i fortsättningen. Åtgärdernaför arbelsmiljöförbätlringar bidrar även lill ökad sysselsättning. Jagvill därför fråga arbetsmarknadsministern om han är beredd föreslå riksdagenall arbetsmiljögarantilån även kan utgå efter innevarande års utgång. 1978/79:86av () till statsrådet om hanteringen av uran vidAsea-Atoms bränslefabrik i :