prot · G209158 · 1978-12-31 00:00:00 — har de gångna åren med praktiskttaget obegränsade tillgångar på billig energi utnytljats till uppbyggnad avenergislukande industriella processer, och energibesparande åtgärder inomindustrin har åsidosatts. Etlområde som delvis sammanhänger med energiforskningen är forskningen förutveckling av alternativ produktion, dvs. framtagning av produkter som fyllerett samhälleligt behov och som samlidigl fyller uppgifterna att skapa nya jobb,vara energisnåla och lillgodose högt ställda krav både vad gäller arbetsmiljöoch påverkan av den yttre miljön. Det är uppenbart att i det svenskanäringslivet med dess vikande sysselsättning måsle den stora betydelsen avproduktionen av råvaror och halvfabrikat och beroendet av den kapitalistiskaväslväridens ständiga konjunktursvängningar brytas. Det bör vara en högtprioriterad forskningsuppgift atl la fram förslag som kan åstadkomma detta.Uppgiften kan inte lämnas till det privata kapitalet, eftersom målsättningenmåste vara au åstadkomma långsiktiga samhällsekonomiska förändringar och inleföretagsekonomiska vinster på kort sikt. Forskaremed tekniska specialiteter och beleendeforskare har under hundratalet år varitsysselsatta med alt effektivisera arbetsprocessen på uppdrag av de privataföretagen. Det innebär att del primära syftet med deras verksamhet har varitall sänka förelagens utgifter för arbetslöner. Konsekvenserna för lönarbetarnahar varit ökad arbetshets och utslagning. Samlidigl sominduslrisysselsätlningen har minskat i de utvecklade kapitalistiska ländernahar produktionen stigit. Allt färre arbetare framställer allt fler produkter. Denhittillsvarande arbeislivsforskningen har varit helt företagsstyrd. Aktuellaförsök att bedriva en forskning som tar upp förhållandena ur de anställdassynpunkt har effektivt stoppats av förelagen genom all de helt enkelt vägratsläppa in forskarna på arbetsplatserna och nekat dem tillgång till väsentligtmaterial. Närdet gäller forskning kring arbelsmiljörisker finns exempel på hurforskningsresultat har undanhållits offentlighet och rapporter friserats föratt dölja verkligheten. Resurserna lill arbelsmiljöforskning har hållits på enorimligt låg nivå. Enaktuell diskussion rör datoriseringen av arbetslivet. Det handlar härom ytteriigareelt steg i den utveckling som har gått genom hela industrialismens historia ochsom syftar till att beröva de anställda kontrollen över sitt arbete och därmedöppna ytteriigare möjligheter att pressa ut mer arbete ur varje anställd ochdessulom försvaga de anställdas ställning i arbetsprocessen och göra dem merutbytbara. Yrkesskicklighet behöver dä inte längre vara en egenskap hosarbetaren, utan abstraheras i ett numeriskt system och programmeras. Trots alldenna utveckling redan har kommit långt på väg, så Forskningoch forskarutbildning m. m. Forskningoch fölskarutbildning m. m. har praktiskt taget ingenforskning ägnats ät vad datoriseringen kan komma atl innebära för framliden,inle bara för den enskilde arbetaren och tjänstemannen ulan ocksä för samhälleli och med atl breda yrkeskunskaper försvinner hos dem som utför arbetet ochsamlas i händerna pä ell minskande antal specialister på hög nivå -specialister som dessutom bara behärskar yrkesarbetet teoretiskt och knappastskulle klara av att ulföra en operation. Ispåren på den industriella utvecklingen följer en ökande utslagning, både avarbetare och tjänstemän som inte förmält hänga med i produktivitetsutvecklingenoch av ungdomar som aldrig kommit in på arbetsmarknaden. Mycket litet hargjorts i forskningshänseende för atl bearbeta de problemen. Exemplen på eftersatta forskningsområden kan mångfaldigas. Jag villbara ytteriigare nämna trafiken med dess ensidiga inriktning på bilismen. Jagvill också nämna miljöforskningen i vidare mening liksom fredsforskningen. Föratl åstadkomma en forskning för samhällsförändring krävs en rad ålgärder. Jagskall här bara nämna de huvudförslag som vpk lagt fram i sin motion.Utgångspunkten måste dä vara all forskningspolitik är en maktfråga. Företagenhar alltså inle bara den avgörande maklen över den forskning de självafinansierar ulan ocksä ett stort inflytande över huvuddelen av den offentligaforskningen, finansierad över statsbudgeten. RolandSundgren log lidigare här i debatten upp de förslag som man fränsocialdemokratiskt håll hade ställt om all förbättra företagensforskningsmöj-ligheler, och han framhöll också all arbetarrörelsen arbetar päelt forskningspolitiskl program. Om del skulle innebära allsocialdemokraternas forskningspoliliska program bortser från maktfrågorna voredet beklämmande. Atlnäringslivet har en så viktig roll som finansieringskälla och på utförandenivåfår myckel stora återverkningar också på själva forskningsstrukturen. Detprivata kapitalel satsar relativt litet pengar på grundforskning liksom pätillämpad forskning. Utvecklingsarbetet däremot prioriteras högt. Av destatliga medlen satsas över en femtedel pä försvarsforskning gentemot en dryghundradel på fysisk miljö- och naturvård. Också här finns det alltså en mycketgrov snedfördelning. Tidigareförekom över huvud taget knappast någon styrning av den statliga forskningspolitiken- nu har man gåu in för en viss styrning genom sekioriseringsprincipen, enmodell ursprungligen hämtad frän militärväsendet. En modell som inneburit altforskningen fragmentiseras och prioriteringar omöjliggörs. En modell sominneburit alt kortsiktiga s. k. samhälls-relevanla projekt fäll gä förekvalitativa krav - flit gä före en i sann bemärkelse relevant grundforskning.En modell som inneburit all fackföreningsrörelsens möjligheter att påverkablivit allt mindre. Visstbehövs sektorsforskningen, men den får inle, framhåller vi, dominera som i dag.Vi kräver i stället en maktförskjutning till arbetarklassens förmån, och vikräver att forskningspolitiken demokratiseras. Men samtliga våra förslagavvisas av etl så gott som enhälligt utskott. mig la några exempel. Vihar krävt all de fackliga organisationerna skall ges representation i samtligade FoU-organ de bedömer som väsentliga. Utskottet avvisar vårt krav medhänvisning lill atl ell utökat arbetstagarinflytande kan skapa obalans. Som omobalansen inte redan finns där! Man bortser frän eller blundar hell för delfaktum all arbetstagarnas inflytande är helt marginellt. Vihar vidare, som jag framhöll inledningsvis, återupprepat vårt krav om allforskare lagstiftningsvägen bör fl tillträde lill arbetsplatserna. Del är i dagmer vanligt än ovanligt alt forskare i arbelslivsfrägor motarbetas avförelagen. Också här avvisar etl enhälligt utskott värt krav. Man hänvisar lillMBL och tror sig därigenom kunna smila undan problemet att allt fler förarbetslagarna viktiga projekt måste läggas ned. Vihar krävt all privat uppdragsforskning lill förmån för kommersiella inlressenskall förklaras oförenlig med offentlig forskaranställning, när den utgör annatän en mindre del av forskarens totala arbetsinsats under elt är. saknas istort sett all kontroll över uppdragsforskningen. Del är ell ogenomträngligttöcken, och del finns ingen möjlighet alt fä något grepp om del hela. Sammanställningaröver vilken forskning som bedrivs saknas med några få undantag. Därför kan, somvi fick exempel pä , forskning t. o. m. bedrivas för främmandemilitärmakts räkning. Utskottet framhåller som svar pä vår motion hell vagt attsamarbete med näringslivet, någol som man i grunden ställer sig positiv till,inle få la överhanden. Och detta, hert lalman, skall kallas en medvetenforskningspolitik! Endemokratisering av forskningen kräver också förbättrade möjligheler förriksdagen atl påverka, och del kräver en demokratisering av den auktoritärastruktur som råder vid universiteten. Forskarna måsle fl bättreanställningsvillkor, fier tjänster måste tillskapas och utbildningsbidrageninle bara utökas ulan också höjas. Anställningstryggheten för forskarna måsteförbättras. Vi har i vår motion fört fram mycket konkreta förslag i denriktningen, förslag som delvis återkommer också i motioner från andra partier.Det gäller t. ex. värt krav om all del syslem som gäller vid forskaresbarnsbörd och sjukdom skall ersättas av samma princip som gäller för vanligalöntagare. ifrågasätter jag inle utskoitsledamöternas kunskap atl läsainnantill -jag förutsätter att de har den förmågan. Men om Jag utgår frän attde lärt sig läsa innantill, kan jag inte uppfatta deras avfärdande av våra kravpå denna punkt som annat än endera rent slarv eller medvetet förtigande. Varförbehandlas vpk:s motion om tjänsteorganisationen inte, liksom övriga motionersom föreslår förbättringar i detta avseende för forskarna, under rubrikenSludiefinansiering? Men denna slarviga behandling av för forskarna väsentligakrav är en sak. En annan och betydligt allvariigare är all det endaställningstagande utskottet gör är all hänvisa dem lill lärartjänslutredningenulan annat än myckel vaga markeringar i etl (llal fall. Inte minst gäller detvårt väsentliga krav med avseende på de kvinnliga forskarnas silualion.Kvinnorna utgör en försvinnande liten del av forskarna i värt land,vilket får förödande konsekvenser såväl för forskarmiljön som helhet som förämnesvalen. Det är som vi framhåller i vår motion ingen slump all vi vet så Forskningoch forskarutbildning m. m. Forskningoch forskarutbildning m. m. litet om kvinnorshistoria, arbetssituation, kultur, språk, psykologiska ideniiteisutveckling,osv. Det är ingen slump au forskningen utgår ifrån mannens värid som dennormgivande, vare sig det gäller samhällsvetenskap -1, ex. klassanalys ochmaklproblem -, beleendevetenskap eller humaniora och alt kvinnorna, när mankommer ihåg dem, tas med som en avvikande grupp. Förkvinnorna är del av särskild vikt atl just basorganisaiionen stärks och atl flertjänster inrättas. Några av de förslag vi har ställt beträffandetjänsteorganisationen är av stor betydelse för just denna diskriminerade gmpp.Men utskottet avstyrker inte bara dessa förslag ulan ocksä värt krav på alt gesärskilda medel lill de fora för kvinnliga forskare som har bildats runt om ilandet. skall jämställdheten diskuteras här i kammaren.Många vackra ord kommer sannolikt att sägas, men i praktiken visar del sig vaddessa ord är värda. Slutligen några ord om en speciell fråga, nämligen PEG-utbildningen. Depsykologistuderandes situation är ohållbar, vilket ocksä framhållits i enmotion till årets riksdag. Jag förutsätter alt den skyndsamma utredning somutskottet aviserar verkligen löser de problem dessa studerande har ochall man når en tillfredsställande lösning med en sammanhållen ulbildning. Därmed, herr lalman, villjag yrka bifall lill moiionen 2237. Innan jag går in på atl kommentera de reservationer som finns fogadetill utskottets betänkande, vill jag göra elt par allmänna kommentarer. Delfinns först anledning atl med tillfredsställelse notera den vilja som finnsatl skapa goda möjligheter för svensk forskning. Vi har fått ettforskningsvänligl klimat. Satsningen på högre utbildning och forskning i åretsbudgetproposition är betydande med bl. a. rejäla höjningar av anslagen lillforskningsråden, ett tjugotal nya professurer och ell särskilt anslag lilldyrbar vetenskaplig ulrusining. Forskningspropositionen,som nu skall ta ställning lill, mynnar ut i en satsning på närmare 19milj. 75 nya utbildningsbidrag lill doktorander, förstärkningtill högskolans forskningsorganisation och, inte minst glädjande, särskildamedel för all skapa bälire möjligheler för universitetslektorer att ägna sig ålforskning. RolandSundgren menade att ökningen innevarande budgetår inle var särskilt stor. Hanpekade pä den procentuella andelen av den totala statsbudgeten och menade auden faktiskt sjunkit frän 1977/78 till 1978/79. Del är riktigt, men medstatistik kan man ju som bekant bevisa det mesta. Den relativa minskningenbetingas helt av osedvanligt kraftiga satsningar på andra områden, bl. a. påsysselsättningsätgärder. Ökningen av FoU-anslagen, för det var faktiskt enökning, uppgick i själva verket lill 13,6 96, och det är inte dåligt. Men denverkligt stora satsningen gäller ju nästkommande budgetår, 1979/80. Delviktigaste i dagens beslul innebär alt vi i kommer att fl etl instmmenlför atl föra en mera medveten, samlad och långsiktig forskningspolitik. Delfinns visserligen ännu ingen färdig administrativ apparat som kan startaomedelbart. Snarare är del en process som kan börja verka, men det är viktigtnog. Jag kan inte rikiigl förstå den besvikelse som man pä socialdemokratiskthäll säger sig känna. Detär ju från den gamla oppositionens sida som kraven pä en samladforskningspolitik har drivits. Omvändelsen verkar litet väl kraftig, lyckerjag.Nog finns del sakliga skäl all nu gå lill väga med en viss försiktighet ochpröva sig fram. Vibör vidare notera all beslutet om formerna för en statlig FoU-polilik nu kommeratt fallas i slor enighet. De särmeningar som redovisats i form avreservationer gäller enbart detaljer av myckel perifer betydelse. Dethar lämnats elva reservationer. Några av dem gäller högskolans relationer lillomvärlden, några berör interna högskolefrägor och ell par gäller sekretariatetför framtidsstudier. Förenkelhetens skull lar jag reservalionerna i den ordning de fogats lillbelänkandet. Jag vill då börja med alt yrka bifall lill ulskollets hemställanunder samtliga punkler. Reservationen1 gäller ell förslag frän om all UHÄ med förtur skall utredafrågan om regional anknytning av forskningsinsatser och därvid särskilt beaktalänsmuseernas roll i det sammanhanget. Utskottet har ställt sig avvisande särskild utredning med hänvisning till museernas självständiga ställning. I1974 års riksdagsbeslut betonades de regionala museernas frihet atl användasina resurser pä del sätt som bäst passade den region där de verkade. regionala museernas arbetsuppgifter ingår också vetenskapligt arbete, ochmed de staisbidragsbestämmelser och förordningar i övrigt som gäller harmuseerna stor frihet atl bestämma sin egen verksamhet. Det är värdefullt. Utskottetframhåller emellertid all museerna självfallel är resurser som bör utnyttjas,och detsamma gäller f ö. ocksä t. ex. länsbibliotek och landsarkiv. skriver: "Olika former av samverkan mellan museerna ochhögskolan flr utvecklas efler de lokala förutsättningarna ulan centralaföreskrifter om hur detta skall ske." Reservationerna2 och 3 gäller framtidsstudiesekreiarialet. Utgångspunkten för alla deresonemang om sekretariatels statsrällsliga ställning och administrativa platsi det svenska förvaltningssystemet som förts ända tillkomst 1973 ärdetförhållandel alt sekretariatet aren främmande flgel i såväl del politiska,administrativa som vetenskapliga systemet. Dess huvuduppgift är inte allbedriva forskning, men dess verksamhet inkluderar i hög grad forskning, ochsekretariatet initierar forskning. De anställda är forskare, och de verkar i enforskningsmiljö. Sekretariatetär politiskt-organisatoriski knutet lill regeringen och medstatus som kommitté. har emellertid visat ett påtagligt intresse för sekretariatet och lyckais få det överfört från Forskningoch forskarutbildning m. m. Forskningoch forskarutbildning m. m. Dessulom har det försetts med en pariamenlarisklsammansatt styrelse. Genomriksdagens benägna bistånd har sålunda sekretariatet förvandlats till denbesynneriiga hybrid som del nu utgör: en statlig kommitté med en parlamentariskstyrelse. Dädet inle anses rimligt alt statliga kommittéer förblir permanentade fickforskningsrädsulredningen (FRU) i uppdrag att finna en form som är mer naturligför svensk förvaltning och som ger fömlsättningar för den verksamhetsom vi alla finner värdefull. Det var ingen lätt uppgift. FRU fann efter ensystematisk prövning av olika alternativ tre länkbara lösningar: anknytninglill forskningrådsnämnden (FRN), ombildning lill en delegation med en styrelsei spetsen och slutligen en särskild myndighet. Majoritetenförordade delegalionsmodellen, medan en minoritet ansåg all det vore bättre atlskapa en särskild myndighet. Remissopinionenvar starkt delad. Det kan anföras goda skäl för de olika alternativen. Delväsentliga är atl verksamheten kan bedrivas pä det sätt som del råder slorenighet om - med slor självständighet men också med lyhördhet för tidens krav,ien intellektuell miljö som äröppen och vital, i god kontakt med bådeforskarvärlden och samhället och ulan en onödig och betungande byråkrati.Forskningsrädsnämnden med dess företrädare för de politiska partierna, defackliga organisationerna och forskningsråden och med dess verksamhet pänärbesläktade områden kommer hell visst all kunna bli en stimulerande miljö ävenför framtidssiudieverksamhelen. Reservationen4 gäller kvaliteten i utbildning och forskning. Det är naturligtvis en mycketviktig sak. Svårare är emellertid hur man skall uppräuhålla dettakvalitetskrav. Den metod som föreslås i motion 2222 och reservationen 4,nämligen atl skall göra etl uttalande, tillhör inte de mermeningsfulla. Del behövs enligt utskoltsmajoritetens mening inget sådaniuttalande av , då del, som del heter i betänkandet "både lidigareoch är en självklarhet att skolväsendet och lärarutbildningen skall byggapä kvalitet". Reservationen5 gäller etl samlat ålgärdsprogram för alt stimulera intresset förnaturvetenskap och teknik bland barn och ungdom. Det är inget nytt problem sommotionärerna har tagit upp. Det har också uppmärksammats i flera olikasammanhang. På skolans område har det också hänt en hel del på senare är. Igymnasiet pågår nu försöksverksamhet med olika varianter inom naturvetenskapliglinje, t. ex. miljövärdsteknisk, dataleknisk, kommunikationsteknisk ochenergiteknisk variant. Ocksåi den nya läroplanen för gmndskolan, som kommer all behandlas ,beaktas behovet av förändringar i teknik och naturvetenskap. Ämnet teknikkommer ju alt finnas som ett obligatoriskt ämne på högstadiet. Också FRN harfått i uppgift alt i sin informationsverksamhet särskilt tänka pä barn ochungdom, och det finns bl. a. vidare ett förslag om all pröva om del finnsutsikter atl utge en populärvetenskaplig tidskrift. Del har alltså gjorts enhel del, och åtskilligt görs. Det är, enligt vad utskoltsmajoriteten menar,inte nödvändigt med någolsamlat åtgärdsprogram i del läge som vi nu befinner oss i. Reservationen6 gäller frågan om medel till forskningsändamål urarbeiarskyddsfonden. Jagvill först fästa uppmärksamheten på del förhållandet att del inle ärskattemedel som tillförs löntagarorganisationerna i delta sammanhang ulanmedel urarbeiarskyddsfonden,som redan nu disponeras av dessa organisationer.Vad skall då dessa medel användas till? Jo, enligt föredragande statsrådet börde kunna användas för utarbetande av forskningsprogram, kunskapsöversikter,kursverksamhet, remissarbete inom områden som rör vetenskapliga frågor och stödlill förberedelser för ställningstaganden i FoU-organ - alltså inle baraegentliga forskningsprojekt. Styrelsen för arbetarskyddsfonden flr överväga hurmedlen skall fördelas och disponeras och hur redovisningen av medlensanvändning skall ske. Reservationen7 gäller behörigheten till forskarutbildning. Bakgrunden är bl. a. den atl nyautbildningar har förts till högskoleutbildningen. Det är viktigt atlstuderandena flr möjlighet lill forskarutbildning. Med en breddad rekryteringfår vi möjlighet alt fä in forskarbegävningar, som inle annars skulle fåchansen. Det kan faktiskt leda till en kvalitativ förbättring av rekryteringen,och en sådan förbättring är viktig. Delsägs i reservationen 7 all skillnaden mellan den i proposiiionen föreslagnaallmänna behörigheten och den föreslagna särskilda behörigheten i mänga fallskulle bli så stor, all begreppet allmän behörighet skulle bli meningslöst ochvilseledande. Jag måsle säga att Jag inte förstår det resonemanget. Varförskulle begreppet allmän behörighet bli meningslöst? Deltalas vidare om den föreslagna särskilda behörigheten, men del finns ingensådan föreslagen särskild behörighet. Den särskilda behörigheten skallfastställas av berörd fakulletsnämnd. Det finns däremol i proposiiionen någraallmänna synpunkter som utskottet har anslutit sig lill. Statsrådet säger där,atl del är viktigt atl behörighetskraven uiformas så all kvalitet i forskarutbildningengaranteras. Han menar att de särskilda behörighetskraven därvid kommer altspela en slor roll. Han anser ocksä atl man skall undvika formalism vidpreciseringen av de särskilda behörighetskraven och alt man skall ta reca påvilka krav som faktiskt behöver ställas. Ireservationen 8 ställs krav på en särskild utredning av frågan om enmellanexamen. Tanken äri och för sig intressant. Det ärelt stort steg mellan engrundutbildning och en doktorsexamen, och alltför många avbryter sina studier.Det är otvivelaktigt ell problem som måsle beaktas, men del kan bli väl mänganyheter på en gäng. Ulskotlei tillstyrker ju atl ell system med etappavgångarskall utvecklas, och del är nog del allra angelägnaste. Detbör ocksä, skriver utskottet, prövas om särskilda examensbesiämmel-ser skallknytas lill dessa elappavgångar. Del ligger allt bra nära tanken på enmellanexamen. Dessutom förordar utskottet alt s. k. påbyggnadsutbildningarinförs. Ulskotlei drar slutsatsen atl det inle har underiag föratt kunnaavgöra om det vid sidan av elappavgångar och päbyggnadsutbildningar behövs ensådan särskild forskarutbildning som motionärerna här avser. Forskningoch forskarutbildning m. m. Forskningoch forskarutbildning m. m. Reservationen9 gäller kontaktsekretariaten. Regeringen har i den frågan följt en hellöverväldigande opinion för alt kontaktsekretariaten flyttas tillhögskoleenheterna. Motivet är alt de skall verka så nära forskningen sommöjligt. Men det innebär inte atl de skall vara fjärmade frän avnämarna. Jagkan hänvisa till vad som sägs i propositionen, att det är väsentligt atlkontaktsekretariaten har till uppgift au koppla samman de resurser som flnnsinom högskolan med de behov som finns inom näringslivet och andraavnämarkategorier. Det sägs vidare att kontaktsekretariaten även i fortsättningenbeträffande teknisk och matematisk-naturvelenskaplig fakultet skall hålla närakontakt med STU och de regionala utvecklingsfonderna när det gäller planeringoch verksamhet samt kontakter med förelag. Del finns ingen risk för attsekretariaten kommer att arbeta i en isolerad högskolemiljö. Reservationen 10 gäller sammansättningen av fakultets- eller sektionsnämnd.Den frågan har behandlats ulföriigt i både proposiiionen ochUlskotlsbetänkandet. Jag skall därför fatta mig myckel kort. Frågan gäller inteom sammansättningen skall ändras, utan om möjligheter skall öppnas fördenfakultetsnämnd som önskar en s. k. allmänrepresentant som ledamot.Högskolestyrelsen bör, heter det i proposiiionen, efter förslag avfakultels-eller sektionsnämnd, kunna besluta att företrädare för allmännainlressen skall ingå i nämnden. Jag vill fästa uppmärksamhelpå alt del inte är fråga om uteslutande politiker, ulan det kan vara fråga omföreträdare för alla andra samhällsintressen - företrädare för arbetslivet,sekiorsmyndigheler och liknande. Densista reservationen gäller de vetenskapliga nämnderna. I det fallet harutskottet ställt sig avvisande av tvä skäl, dels för att det inle lär finnasnågra hinder att inrätta en sådan här nämnd om det finns intresse för en sådan,dels för den tveksamhet som finns när del gäller all inrätta nya organ inomhögskoleorganisationen. Byråkratin är nog utvecklad som den redan nu är. Tillsist ett par ord om vpk:s motioner. Tiden rinner i väg ochjag får lov alt fallamig mycket kort. Jag vill peka pä etl par saker som inle tog uppi sill anförande, men som jag gärna skulle vilja ha litet klarare besked om. Detsägs att forskningsanslagen inte skall knytas till den enskilde forskaren ulantill forskningsenheten, så att forskarkollektivei självt kan avgöra vem somskall utföra vilken uppgift. Innebär detla att det kommer atl bli slut på denenskilde forskarens möjligheter atl välja forskningsuppgift? Vad som här kallasför en progressiv åtgärd är alltså en total kollektivisering av forskningen. Detsägs att den nationella forskningspolitiken skall övervakas av ett centraltkollegium.