prot · G209165 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:165 Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen. Förbudmot investeringar i och § 1 Förbud mot investeringar i ochNamibia (forts.) Fortsattes överläggningen om utrikesulskottets betänkande1978/79:33. OSWALDSÖDERQVIST (vpk) kort genmäle: Bara en stillsam fråga lill med anledning av det engageradeanförande han höll strax före middagspausen: Varför tog inte densocialdemokratiska ledningen och riksdagsgruppen något mera konkret initiativ iSydafrikafrägan ? lill 1973 fanns det en säkersocialistisk majoritet här i kammaren. Det hade funnits möjligheter att då gåul med en lagstiftning av det slag vi nu diskuterar. Det fanns då ocksä förslagfrån vpk i den riktningen. Men dä logs inga initiativ. CariLidbom sade att det nu är pä tiden att griper in och ser till att dethänder någonting i Sydafrikafrågan. Den var lika akut i bönan av 1970-lalel somden är . Som vi har konstaterat tidigare i debatten var förtrycket likastort då som det är . Deltaär etl tecken på ett lilet väl kort socialdemokratiskt perspektiv, som jaglycker inte är särdeles renommerande. Därför skulle jag gärna vilja veta varfördet inte hände någonting . ALLANHERNELIUS (m) kort genmäle: haren vana att i debatterna slunga ut påståenden - om delsedan finns täckning för dem eller inle spelar mindre roll. När vi senastdiskuterade Sydafrikafrågorna i kammaren i den här formen -det var den 4 Juni1977 - slungade han ut diverse påståenden om innebörden av utskottetsbetänkande, vilka alla hade det felet all de icke överensstämde med texten. har han slungat ut andra påståenden. Han har påställ atl min inställning aren annan än 1977. Jag vet inle vad han stöder del pä. Jag kan inte finnanågot stöd för det i någon text. CarlLidbom har ocksä anmärkt på några synpunkter i motionen, där del förfäktas attdet naturiiga for vårt land vore atl på alla sätt försöka bidra till enförbätlring av förhållandena för de svarta. åstadkommer man bäst genomalt försöka påverka de svenska företag som är verksamma i , så alt deytterligare anstränger sig för alt försöka erbjuda rättvisa anställningsvillkor,etc,etc. Den väg som regeringen enligt propositionen slår in på, heter del imotionen, kommer att försämra eller helt omintetgöra de svenskadotterföretagens möjligheter alt arbeta för gynnsammare förhållanden för Förbudmot investeringar i och sina svarta anställda. Delligger väl mycket i det, ? Det ligger väl mycket i att de svenskaförelagen, om inte står i särklass sä dock har spelat en särskild roll när detgäller all förbättra villkoren för de svarta. Om nu de svenska företagen strypsblir det i vane fall inte lill fördel för den svarta arbetskraften. Dearbetsgivare som övertar de svenska företagen kommer säkeriigen inle all varaså noggranna som de svenska har varil med atl förbättra arbetsförhållandenaför de anställda. MenCarl vill ha konfrontation. Det är enligt hans åsikt det allenasaliggörande. Del finns emellertid ulrymme ocksä för andra åsikter, som sägeralt man bör söka atl successivt förbättra förhållandena inom landei och därmedskapa bättre förhållanden för de svarta. Det kan hända att det är omöjligt, delkan hända alt det är orealistiska förhoppningar, och dä må det i så fall varadet, men det är i alla fall ett försök. Jagtyckte att nådde kulmen när han talade och talade om denformella tolkning av som vi moderaler gör när vi vill altsäkerhetsrådet skall beslula om sanktioner och inte generalförsamlingen. Jag erinrar mig då hur i föredrag efterföredrag, i riksdagsdebatt efter riksdagsdebatt, i pressartiklar kämpat för attfå gehör för sin åsikt atl kardinalpunkten för värt medlemskap i är att säkerhetsrådet och ingen annan institution bestämmer omsanklioner. Detlakallar en formell lolkning. Då slog mig tanken att det ändå mätteligga ljusår mellan och som uttolkare av FN-sladgan. () kort genmäle: Ja, del är egentligen inle sä fariigt medkonfrontationen, i varje fall inle här i riksdag. Alla partier utommoderaterna har skäligen lätt att tala utrikespolitik med varandra, menm.oderaterna har utmärkt sig föratt ha sin alldeles egen utrikespolitiskaprofil. ogillar isoleringsstrategin ochsanktions-politiken -del framgår av deras inställning när det gäller , ochdet framgår av deras reservation till utrikesuiskotteis belänkande. De vill straffa genom att dra ner biståndet. Det gällerflygplansfrågor och säkerhetspolitik, som vi hörde i utrikesdebatten.Del gäller EG, där rätt framträdande moderater är ute efler medlemskap även omherr förskräckt har flytt undan och läxat upp vederbörandeinflytelserika kamrater. Men det är en sak. Nutill detla ärende och . vill inle ha någonkonfronlalionspolilik. Han vill atl man skall försöka samförståndets linje,försöka atl via uppmuntran av de progressiva krafterna i fä lillstånd förbättringar för de svarta. Ja,det är den linje som , harrekommenderats av väslväridens förespråkare. Men under senare lid har vi inleupplevt någol annal än en ständig skärpning av förhållandena i med dramatiskt upptrappademotsättningar-efter och efter - och med etl alltmerbrutalt förtryck från den sydafrikanska regimens sida. Vadsom nu har hänt är atl FN-maJorilelen ända sagl alt del inte finnsnågonting att hoppas pä i fråga om en samförständslinje. Här är det nödvändigtmed isolering, härda påtryckningar och sanktioner mol . Vad .som hänti är att vi anslutit oss till denna polilik, och vi har förespråkat deni FN. Vi har som framgår av detla ärende tyckt alt borde kunna på egenhand visa sin beredskap att bidra lill isoleringen av . HerrHernelius har sällskap med andra utanför gränser, vilka fortfarandetror på samförståndspoliliken, men här i denna kammare står isolerad. HerrHernelius säger att han inte har ändrat ståndpunkt . Men hur kundemoderata samlingspartiet, som ingick i trepartiregeringen, stå bakom etlriksdagsbeslut som innebar alt beställde en lagstiftning innebärandeförbud mot kapitalexport till såsom en ensidig svensk åtgärd, om herrHernelius och hans parti redan då hade uppfattningen att ensidiga åtgärderutanför ram är av ondo? Han måste självfallet också haftuppfattningen att del i varje fall inte stred emot alt vidlaensidiga sådana åtgärder, för annars är det hell obegripligt atl hans parti kundebiträda den uppfattningen. Förbudmot investeringar i och ALLANHERNELIUS (m) kort genmäle: tog bestämt munnen för full. Lät mig böna med någrasaker. Vadbeslutet innebar var alt vi beställde en lagstiftning mot kapitalexport,beställd i den meningen alt vi senare skulle pröva lagstiftningen i sambandmed den ulredning som skulle undersöka följderna för av en sådanensidig åtgärd. Det var det vi gjorde. Det var två saker, inle en sak. Detglömde redan dä, och det sade han i debatten efteråt, trots atl hansjälv varit med om atl ulforma den text som ulskoilel lade fram. Fördet andra fattade inte riktigt au vad vill i dettasammanhang är att vi skall följa FN:s regel, att sanktioner skall bestämmas isäkerhetsrådet och icke av generalförsamlingen. Vad konfrontationen beträffar,så tror vi atl man på arbetsplatserna mår bättre av alt försöka gå fram medolika reformer. Ett progressivt svenskt företag - jag använder gärna deluttrycket i detta sammanhang - kan ge förbättrade möjligheter för sinaanställda i förhållande till andra företag. Del lycker vi är enframsiegspolitik. Om det sedan leder lill resultat pä arbetsmarknaden vet viinte. Del är det jag lalar om. Fördet tredje noterade jag också atl drog in i debatten. Jagskall myckel gärna ta en debatt om med , men jag är intesäker på att talmannen tillåter det. Det hör kanske inte direkt till ämnet. 13 protokoll 1978/79:164-165 Förbudmot investeringar i och Detförefaller mig litet underligt alt vill att skall vidtaensidiga sanktioner mol förtryck i ell land men vill vara med och gebidrag lill ett land som förtrycker andra länder och företar krig mol andraländer. Hur hänger det ihop? CARLLIDBOM (s) kort genmäle: anser att man skall försöka arbeta för förbättringar avde svarta anställdas förhållanden på fabriker och andra arbetsplatser iSydafrika. Vad det här gäller är om vi skall driva en polilik för ökade svenskainvesteringar i , vilket har varit fallel underen rad år, eller om viskall för.söka sätta stopp för denna utveckling, begränsa invesleringarna ochtrappa ner dem. Del sista skulle utgöra ell led i ansträngningarna all isoleraSydafrika, en hjälp och ett stöd lill de svarta i och ell stöd föransträngningarna i FN att få säkerhetsrådet att äntligen agera. Dellamed förbättringar för de anställda är svepskäl av dålig kvalitet. Förelagen iSydafrika är tvungna att lyda sydafrikansk lag. Arbetar man i för mantillämpa förlryckarlagsiiftning i även om man är svensk föielagare.Del är bedrövligt. Och det borde vara elt skäl för svenska företagare attuppleva det som ganska obehagligt atl vara installerad i . FN-sladganinnebär inte något hinder för staterna alt vidta vissa pälryck-ningsålgärderäven om de inle har anbefallts av säkerhetsrådet. När har någonsin dentolkningen sanktionerats? Och om den tolkningen var den riktiga, hur kunde dåmoderaterna över huvud taget gå med beslut? Trots del herrHernelius påpekar , så beställde 1977 etl förslag lill lag omkapitalexporiförbud. Del beställde man därför atl man ansåg att det inte gickatl vänta pä säkerhetsrådets beslut om sanktioner. Det skulle ha tagit för långlid. Del var för ovisst om det skulle bli någonting av. Viborde tvärtom gå fram med ensidiga åtgärder för alt på del sättet öka trycketbåde pä och pä säkerhetsrådet. Me,n helt ogenerat vänder moderaternahelt om på klacken. Del må ni väl göra - ni har egentligen bara återvänt tillera ursprungliga fällor. Detär ganska typiskt att slutar sin replik med att än en gängdemonstrera alt inle kan skilja på förtryck och förtryck. Förerärdel ingen skillnad på förtrycket i den ena staten och den andra, och ni älskaratt la in kommuniststater i sammanhanget. För er är del inle någol specielltmärkvärdigt att man tvingar människor att vara utlänningar i sitt eget land,med detaljerade föreskrifter om var man får vistas och inte, vem man får giftasig med och vem man fär umgås med, hur man skall leva över huvud laget. För erär det inget märkvärdigt att människor brännmärks från födseln. Del finns ingetsom skiljer förtrycket i från förtrycket i några andra länder. Mendet gör del för oss. Och del gör del för en förkrossande majoritet avvärldsopinionen, i vane fall om FN i någon liten mån speglar denna FN harbehandlat fallet som unikt. Vi anser att det är unikt. anser inte atl del är unikt. All right -det är er rättighet. vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. KARINSÖDER (c): Aparlheidpolitiken är kanske mänsklighetens mörkaste skamfläck i dag.Talet om alla människors lika värde och rättigheter är ett tomt hån för mångamänniskor på vår Jord. Ingenstans är det hånet sä uttalat som för de många ickevita som lever i . ISverige betraktar vi apartheidpolitiken i som ett hot mot deninternationella freden och säkerheten. Sä uppfattas apartheidpolitiken också aven bred majoritet av väridens länder. Apartheidpolitiken fortgår dock, lillsynes oberörd av omvärldens fördömanden. De förändringar som har ägt rum ärobetydliga. I vissa fall kan man tala om allvarliga bakslag för dem som iapartheidpolitikens länder kämpar för lika värde och rättigheter för människornaoberoende av hudfärg. Bantustanpoliliken är ell avskräckande exempel.Förtrycket finns där i många former. Deraslagar som gäller i infördes sä sent som 1948, bara ell parår efler del all vi hade bevittnat det folkmord som judarna utsattes för iEuropa. Del finns anledning al! erinra om delta, eftersom aparlheidpolitiken äretl ulslag av samma kusliga föreställning, nämligen all människans värde skullevara beroende av etnisk tillhörighet eller ras. Det visar atl det fortfarande finnsstora grupper vita som anser atl den egna rasen är den överlägsna, att denskall vara mänsklighetens härskare. Ingentingskulle vara mer förnedrande för oss än att ogenerat spela med i detla. Det ärdärför som det är sä angeläget atl antar del förslag som liggerpå bord. Det innebär atl vi i vidtar åtgärder som begränsarvårt ekonomiska engagemang i , som visar all vi vill vara med och delaansvaret i kampen mol rasförtrycket. Jag ber alt få yrka bifall till hemställan i utrikesulskoltelsbetänkande nr 33. Detsägs i reservation lill betänkandel att vi genom den föreslagnalagstiftningen stöder de krafter som vill ha en konfrontation i . Låtoss då komma ihåg att de svarta och färgade i under många årtiondensökte att utan våld och konfrontation få rättvisa. Man sökte genom olikasammanslutningaroch påtryckningsgrupper inom de egna leden påverka dehärskande. In i det sista har man sökt utvägar för att på fredlig väg nä ensituation, där de mänskliga rältigheterna gäller alla. Men vad hände? Denfredliga demonstrationen i Sharpeville mot passlagarna möttes med våld, ochpolisen sköt ihjäl 69 människor, mest kvinnor och barn. När skolungdomaropponerade sig mol raslagarna i , dödade polisen hundratals barn ochungdomar, och sårade tusentals. inträffar händelser liknande dessa.Det fär vi aldrig vela särskilt mycket om. Förbudmot investeringar i och Förbudmot investeringar i och så underligt all de ickevila anser att konfrontation och våld kan bli den enda utvägen? Menvi har från vårt håll en möjlighet att utifrån arbeta för aU de svarta ochfärgade invånarna i inte skall behöva la lill ytterligare våld. Vihar etl gemensami instrument, FN, som vi kan använda i del syftet. Sverigehar varit aktivt för att åstadkomma gemensamma internationellaaktioner mot . exempel på della är förbudet mot vapenleveransertill . tog initiativ i resolution, i vilken uppfordrades all överväga åtgärderför att hindra utländska nyinvesteringar i . De nordiska ländernasamverkade med andra länder för att få igenom del här förslagel, och det antogsmed stor majoritet vid det tillfället. Vid efterföljande generalförsamlingarhar motsvarande resolutioner antagits. Som påpekas i utskottsbetänkandel hardessa resolutioner senare utvidgats till att ocksä gälla finansiella lån tillSydafrika. har, som vi har hört , ännu intevidtagit några åtgärder med den inriktning som ställtsig bakom. Del ar mot denna bakgrund man skall se det svenska initiativet allensidigt besluta om åtgärder för atl förbjuda investeringar i ochNamibia. Det är inle fråga om, som del påstås i reservationen, atl vi därmedskulle bryta mot eller mot folkrättsliga regler. Förslagel är hellförenligt med dessa internationella åtaganden och är etl led i vår strävan attmarkera alt vi inte bara med ord stöder aparlheidpolilikens offer utan också ärberedda atl göra vissa uppoffringar, om så är nödvändigt. Det är en fråga omsolidaritet med förtryckta människor. Det är givetvis vår förhoppning att andra länder skall följa vårtexempel. Del är på det sättet som man åstadkommer en internationell opinion. Vivet all del tog lång lid innan vi åstadkom framsleg i kampen för ettvapenembargo mot . Det är vår förhoppning atl det inte skall ta likalång tid föratt uppnå internationell enighet i det här fallet. Man kan ha ellvisst hopp efler en omröstning som ägde rum i FN i går. Vi vill ju ändå lillsist atl FN skall bli det effektiva instrumentet i det här arbetet. Deåtgärder som vi diskuterar här kan också ses som ell stöd för de vita. Vikan och vill hjälpa dem atl inse att de i sitt eget land måste verkatillsammans med majoriteten, om de vill undvika en konfrontation och en ökadanvändning av våld för all majoriteten skall uppnå rättvisa. De västligademokratierna har här, som sade , ett stort ansvaratl i handling visa solidaritet med de förtryckta. Vi kan här visa atldemokratierna verkligen står pä de förtrycktas sida och därmed stärka respektenför det samhällssystem som vi bekänner oss till. Ireservationen finns en läng rad argument som vill belysa alla de svårigheter,tekniska och formella, som är förknippade med denna lag. Jag tycker atl dessainvändningar ofta har karaktären av den obotfärdiges förhinder. Del finns jusituationer där solidariteten kräver atl vi lar steg, som kan leda till vissakomplikationer för vårt eget land. Om man ser svårigheterna i del sloraperspektivet är de trots alll myckel marginella. övertygad om all delbeslut som vi här går atl fatta kommer att bidra lill atl stärka respekten förSverige och agerande i internationella sammanhang, en respekt sombygger på att vi inle bara uttalar vackra fraser utan på att vi ocksä ärberedda att handla. Jagär också övertygad om alt de svenska företag som är berörda av förslaget intefår sin verksamhet försvårad i övriga delar av väriden, som i vissa sammanhangpåstålls. Tvärtom kommer de säkert all finna alt della beslut kommer attförbättra deras ställning pä andra häll, framförallt i . Jag vill gärnaunderstryka atl svenska företags goda renommé, byggt på stort kunnande,pålitlighet och kvalitet, alltfort kommer att vara verksamt, och företagenkommer att pä den här grunden kunna agera som . Dethar också sagts i debatten att det här förslaget kan leda till osäkerhet,därför att man tror att kommer att vidta liknande åtgärder i andraländer. Del är en ihålig argumentation. Del finns inte nägot annat lagfästapartheidsyslem i världen än det sydafrikanska. Det är apartheidpolitiken,lagfösl rasförtryck, som vi vänder oss emot pä detla sätt, därför att den äretl unikt fenomen i väriden . Det har ocksä i vissa sammanhang rests krav på handelsbojkott motSydafrika. I det avseendet är det nödvändigt med en bred internationelluppslutning för atl man skall kunna uppnå effekt, dvs. sanklionsbeslut av FN:ssäkerhetsråd. Däremot har var och en av oss bäde en möjlighet och en skyldighetatt i vår vardag visa solidaritet med apartheidpolitikens offer genom atl självabojkotta sydafrikanska varor. Det har vi all anledning alt påminna om nu ochdä. så alt vi på del sättet som enskilda individer kan hjälpa lill i dettaarbete. Närdet gäller de svenska investeringarna i mäste man se på dem med ettsärskilt stort allvar, eftersom det inte bara är fråga om ett ekonomiskl utbytemed i fråga om handel, ulan om en verksamhei i landet -såsom del harpåpekats tidigare här - på den sydafrikanska regimens villkor. Svenskaförelag tvingas följa apartheidsysiemel. Det kan inte vara vad vi skallmedverka till. Situationen i södra visar alt ett ökat internationellt tryck ärnödvändigt för att nå framsteg. Här, som i andra internationella sammanhang, ärde insaiser kan göra begränsade. Men detla faktum fär inte hindra ossfrån alt ta vårt ansvar. Lät oss hoppas atl beslut blir ettled i en hårdare attityd mot från omvärldens sida! Så länge eltsystem som det i tilläts existera i världssamfundet har vi alla enskuld till den befolkning som lider. Förbudmot investeringar i och Jag vill uttala en glädje över att tar etl beslut omförbud mot investeringar i . Vi är många i denna kammare som tyckeratl detta är både en nödvändig åtgärd visavi och ett angeläget bidraglill stärkandet av den internationella opinionen mol apartheidsystemet. Därmedtillgodoses del syfte som hade när den beslöt atl hemställa hosregeringen om en ulredning och ett lagförslag i denna fråga. Förbudmot investeringar i och grund för beslutet iriksdagen låg som bekant motioner frän socialdeniokratin och - denfolkpartistiska moiionen anvisade Just vägen via en utredning, och detla blevriksdagens beslul. HerrLidbom har redan sagt alt vi i Sydafrikauiredningen hade föredragit en annan,mindre byråkratisk lösning. Vi tycker all del är beklagligt alt den avriksdagen och regeringen önskade begränsningen av svensk näringsverksam-hel iSydafrika inle kunde äsladkommas genom ett kapitalexportförbud i kombinationmed frivilliga överenskommelser med de berörda företagen. gick inte detta -trols upprepade ansträngningar, inte minst från folkpartiregeringens sida -och därmed måsle vi välja vägen all uppnå samma syfte genom en tvingandelagsiiftning. Grundläggandeär naturiigtvis atl vi erkänner karaktären av förtrycket i . Här harvi den första dispyten med , dispyten om huruvida situationen iSydafrika är unik eller inle. Man kan fråga sig vilket intresse harav att säga att sådani som förekommer i också förekommer i andraländer, när man vet att inget annat land så systematiskt bygger sitt samhällepä ras och hudfärg. Är det bara för att fä ett argument mot en lag, riktad motsvenska företag, så är det väl etl dåligt skäl, ? Låtmig citera en av de bannlysta ledarna för i , TheoKolze. som i ett anförande vid i om situationen iSydafrika sade sä här: "Ingenär fri i detta samhälle. Lagen beslutar vart du kan resa, med vem du kan färdaspå bussellertäg, var du skall bo, med vem du får leva, med vem du får gifta digmed, var du fär gå i skola, vem som får bli din lärare, vilken undervisning duhar räll lill, vad du är tillålen att läsa, vad du får i lön och var du fårbegravas." Delfinns en obönhörlighet i förtrycket som är unik. En medborgare som är svarteller färgad slår obönhörligt pannan mol barriärer som är oöverstigliga. Hanfär inte sitta i parlamentet, han är utestängd frän de vilas universitet, fränen rad ledande befallningar - oavsett hur bra han är, vilka kunskaper ellervilken politisk uppfattning han än skulle ha. Det är ell obönhöriigl stopp. Låtmig också la upp några av andra motargument. Man har sagl attdenna lag inte kommer att få någon betydelse, eftersom ingen av de Slorahandelspartnerna, enligt uttolkning, kommer att följa efter. Vitror alt det är av politisk och psykologisk betydelse alt ett land som Sverigelar delta inliaiiv. Del kan fö betydelse för andra länder, som ligger osspolitiskt nära. Vi vet atl länderna i tänker i liknande termer. Vi vetalt vad vi gör har betydelse för debatten i både och , där det ändåfinns opinionsbildande grupper och även vissa politiker som av samma skäl somvi vill begränsa de ekonomiska förbindelserna med . Etlannat motargument är att lagförslaget har stor betydelse för oss själva,eftersom vi i fortsättningen inte kan hänvisa lill att vi principiellt avvisarensidiga sanktionsålgärder, när vi en gäng har antagit denna lag. Vi skulledärmed bli ett lätt byte för andra pålryckare. Självfallel kan vi även ifortsättningen hänvisa lill atl vi i Sydafrikafallet gjorde etl undantag pägrund av alldeles speciellaskäl. Inle medför detta att denna riksdag eller värt lands regering kan drivastill ställningstaganden som man inte vill göra. Del är, , ettformalistiskt betraktelsesätt som ni driver i denna fråga, ell betraktelsesättsom inte är verklighelsbetonat. Entredje punkt är frågan om ersättning lill förelag som lider förluster på grundav lagen. erinrade om atl del på den punkten fanns en Irepartireservationtill förslaget till sanktionslag - och del är rikligt. Men har vi antagitsanktionslagen, och finns de regler som beslulade om. en gång i framliden beslutar om sanklioner mol , kommersanklionslagen all la över från den lag som vi fattar beslut om. Det ärdärför helt logiski atl nu knyta an lill bestämmelserna i sanktionslagen. Jagvill också erinra om atl skadelidande kan vända sig till statsmakterna -detstår klart och tydligt. I vane enskilt fall får man då pröva om det är rimligtmed ersättning. Sedanförra riksdagsbehandlingen har vall all hell disasso-ciera sig fräntanken alt nu gä vidare och överväga ensidiga åtgärder. Man gör det i svepandetermer, som avslöjar en djup klyfta mellan moderata samlingspartiet och övrigapartier. varnar för alt förslaget är etl stöd för krafter somsiktar pä en konfrontation. I stället lalar man om försoning mellanrasgrupperna och en utjämning av motsättningarna. Hur vill man åstadkommadetta? Och med vilka grupper vill man samarbeta? Tydligen vill man göra detgenom en dialog med de vita makthavarna, utan att ta lill maktmedel. Förföretagens del vill man inte ha några inskränkningar, tvärtom hävdar man ireservalionen att en expansion av verksamheten behövs för att förbättraförhållandena för den svarta arbetskraften. Kravet är alltså status quo!