prot · G20935 · 1978-12-31 00:00:00 — Del gäller ju inte bara atl sälja försäkringar- men även viddel tillfället slår försäkringstagaren som åsnan mellan tvä hötappar - ulan delgäller också atl uppfylla de åtaganden som man gör när man säljerförsäkringarna, så atl vi försäkringstagare kan lila på försäkringsbolagen. Närdel sedan gäller informationen, somjag har kritiserat starkt, torde huvudpartenav informationen alltjämt komma frän försäkringsbolagen och frånförsäkringsbolagens upplysningstjänsl. De ger bl. a. ut en försäkringstidning,men den går inle ul till allmänhelen, utan den når bara dem som har speciellaintressen på områdei. Del är beklagligt alt så är fallet. En del läromedel producerasvisserligen för undervisningen i både och gymnasieskolan, men ävendärvidlag harjag en känsla av all del har skett en viss inskränkning. Delta ärockså tråkigt. Förmodligen är resurserna på del här området alldeles för små.Jag tror atl en jämförelse mellan de olika nordiska länderna skulle visa atlSverige i della avseende ligger ganska långt efter de övriga. har t.ex. myckel slörre resurser på området. Delfinns alltså en mängd frågor som försäkringstagarna väntar pä atl få besvarade.Jag vet inte vad som är orsaken till atl man på ett par tre punkier, som jagpekat på här, har låtit denna fråga förhalas - ända sedan år1974, då den också ingående diskuterades i kammaren. hoppas jag verkligenatl vi försäkringstagare i fortsättningen kan la våra försäkringar på eltrikligare sätt och att vi dessutom kan känna oss säkra på alt vi får rättersättning, om vi råkar i olycka pä elt eller annat sätt. 0//7lidpunklen för proposilion med anledning av försäkringsrätlskommiiiénsförslag, m. m. Med anledning av senasle anförande kan jag säga följandeom de olika punkierna. 0//7tidpunkten för proposition med anledning av JÖrsäkringsrälls-kommillénsförslag, m. m. Utredningenom en representation utifrån i slyrelsen faller, som jag nämnde, under budget-och ekonomiminislern. Jag kan inte uttala mig närmare om de direktiv som därkommer alt skrivas. Jag kan som min personliga mening säga att jag inte kan senågot hinder föratt bryta ul den här frågan och behandla den ulan alt vänla påalt utredningen i slorl föreligger. Jag tror inte alt på denpunkten behöver hysa någon oro. Påfrågan om del lilljuslitiedepartemeniet kommit mänga anmälningar där man klagaröver alt ärendet inle handlagts rikligt i skaderegleringshänseende måste jagför min del svara att jag inte har kännedom om huruvida del förekommit någotsådanl fall . Det hör inte heller lilljustitiedepartementet, utan det hör hemma under budget- ochekonomide-partemenien, och vad som där har förekommit kan jag inte säga. Menman kan ju inte anmäla konkreta skadefall lill regeringen för atl få prövningdär. De möjligheter regeringen har är att få till slånd ändrade beslämmelser,om del skulle föreligga sådana omständigheter all detta krävs. Jagkan väl som en allmän uppfattning säga lill att del f n. pågåreller skall igångsättas utredningar på del här området i väsentligt störreutsträckning än som varil fallet. Jag delar förhoppningall delta skall leda till att försäkringslagarna och de som råkai ut förförsäkringsfall verkligen skall få lill stånd en riktig prövning av sinaärenden. Eftersom jag barett vissl förflutet närdet gällerden här typen avfrågor tillåter jag mig alt blanda mig i debatlen. Den handlar om tvä ling,såvitt jag förstår. Del ena är belänkandel orn konsumentförsäkringslag, somligger i - lillbaka ungefär.Del andra är frågan om hur försäkringslagstiftningen över huvud taget fungerari förhållande lill försäkringstagarna. Vadbeträffar förslaget till konsumentförsäkringslag tyckerjag alt interpellantenhar anledning all vara något litel missnöjd med svaret i så måtto altjustitieministern, trots en ganska lång betänketid, inte för dagen är bereddatl egentligen säga någonting om innehållet, ingenting om huruvida belänkandelskall genomföras i stora drag. Han refererar att flertalet remissinstanser ärpositiva men en del kritiska, framför allt på försäkringsgivarsidan. Någon somhelst indikation om var justitieministern står eller hur vittgåendekonsekvenser han drar av kritiken får man inte. Närdel gäller tidsschemat är del också konstaterat atl man tar det ganska trankilimed det här ärendet i . Remissyttrandena har varil innesedan i somras, och proposilion kan icke ullovas i sådan lid allriksmötet kan fatta beslut. Men säger justitieministern atl en proposilion ivarje fall skall lämnas . All righl - del kan väl i och försig medges all det inte är hela världen om en konsumentförsäkringslag iräder ikraft eller . Huvudsaken är väl att del kommeren lag, och att den blir bra. Vi far se. Men den andra frågan ärkanske värd litel slörre uppmärksamhel. sett har vi Hit ganska bralagar på försäkringsområdet. Inle minst tänker jag då på den trafikskadelag somkom och alltså är alldeles färsk. I stort sett har vi ettganska bra system för skaderegleringsförfarandei, trorjag, med möjlighel förförsäkringstagarna atl kostnadsfritt vända sig lill opartiska nämnder. Mentyvärr tycks det inte fungera riktigt väl. Det har man i och för sig variluppmärksam pä ganska länge, även om del har blivit betydligt mera klart genomden senare lidens tidningsskriverier än vad del var . Redan1972 kom ett belänkande om konsumentupplysning, där del påpekades av enenhällig kommitté alt della med försäkringsbolagen och tillsynen över demfungerar dåligt. Tydligen är det ofta på del viset alt försäkringsbolagen integer försäkringstagarna ordentliga underrättelser om vilka rälligheter de haroch vad de skall göra för att ulnyltja dem, om vilka möjligheter de har atlvända sig till nämnder för prövning av fallen osv. Det är naturligtvis intetillfredsställande. Då ligger det väl i första hand på försäkringsinspektionenatl se lill alt det fungerar bältre, men där fungerar det tydligen inle heller.Försäkringsinspekiionen är främst intresserad av premiesällning och sådanafrågor och struntar i ganska stor utsträckning i att lillvaralakonsumentskyddet i ston, trots alt man rimligen borde göra det. Försäkringsinspekiionenbrukar skylla på brislande resurser i sammanhanget. Ärdet så måste man någongång skaffa de tillräckliga resurserna, man måste sälla fart pådenna försäkringsinspektion. har praktiskt taget ingenting hänt,trots all det därefter har kommii flera påpekanden. Påsommaren 1977, alltså för , riktade i enrapport ganska stark kritik mot försäkringsinspektionen. Som interpellantenredan påpekat har vi också via massmedia fåll reda på alt systemet i praktikenfungerarså pass uselt atl det i rätt många trafikskadefall inle går till somdel skall, att trafikförsäkringsanslalternas nämnd över huvud tagel inletillfrågas, alt försäkringstagarna inte vet vem de skall vända sig lill ochvilka rättigheter de har. Så kan del inte få fortgå i det oändliga. Vikan inte längre nöja oss med tanken alt det bara skall utredas vidare. Det ärbra om budgel- och ekonomiminislern tillsätter en utredning omlillsynslagsliftningen. Kanske finns det en del saker som man kan ordnabra mycket bältre. Det finns väl frågor om hur tillsynen skall vara organiseradatt ta upp liksom frågor om ansvarsfördelningen mellan försäkringsinspekiionenoch , frågan om man skall ha lekmannaslyrelse i försäkringsinspektioneneller inte och sådana ling. Men , innan detla är utrett, måsle manbörja fundera över att göra något. Man får väl göra någonling provisoriskt, såalt det inte fortsätter som förut, alt försäkringstagare blir utan ersättning ellerflr för dyra pengar anlita advokater för all hitta fram lill vilkarättigheter de har. Man måste äntligen göra en kraftansträngning för all ryckaupp försäkringsinspektionen. Jag vore tacksam om juslilieminislern skulle kunnauttala att han delar den uppfattningen och att han är beredd alt framföra dentill budget- och ekonomiminislern, som väl är närmast ansvarig på områdei. öm tidpunkten Jörproposition med anledning av försäkringsrätts-kommitténs förslag, m. m. Omlidpunklen för proposition med anledning av försäkringsrälts-kommiiiénsförslag, m. m. Som svar på den sista frågan som ställde vill jag gärnasäga alt jag är helt ense med om atl del behövs en utredning omutformningen av försäkringsinspekiionen. Delta hör emellertid inle tilljustitiedepartementets ämbetsområde. Jag har vidarebefordrat det svar jag fåttfrån budget- och ekonomiministern, och som framgår av interpellationssvaretskall denna ulredning tillsäiias , alltså inom en myckel näraframlid. Jag tycker inte atl man behöver ultala att flera åtgärder omedelbarlmåsle vidlas på della område, eftersom en ulredning ju kommer att sällas igång. Iövrigt villjag gärna framhålla all lagutskottet i sitt betänkande i det ärendeom rådgivning till försäkringstagare som diskuterades i kammaren harupplyst atl ", försäkringsinspekiionen och branschennyligen tillsatt en gemensam arbetsgrupp rned uppgift atl utarbeta förslag lillorganisation för en rådgivningsbyrå för försäkringsfrågor. Gruppens arbeleväntas vara avslutat ." Delpågår alliså även här en utredning, och förslag väntas under den allra närmastetiden. Jag tycker inie atl man kan säga atl del just nu råder passivitet elleratl regeringen tar del här med lätthet, för här försiggår ju saker. Och jagvill gärna säga att när det gäller del slutliga målet trorjag inte atl det ärså stor skillnad i uppfattning mellan och mig. Nej, jag tror inte heller all del är någon skillnad mellan justitieministernoch mig i vår allmänna inställning och vår önskan all komma lill rätta medmissförhållandena. Men det var inte det jag sade. Jag sade atl del är liietfariigt att på del här området avvakta utredningar alltför . Missförhållandenahar delvis varil kända för oss . I viss mån kunde juslilieminislernha reiurnerat med alt även den socialdemokraliska regeringen var någotsenfärdig att la itu med della. All righl, men del gör inle saken bältre nu drar ut på liden i del oändliga när vi ständigt får nya upplysningar omatl del är enskilda människor som blir lidande av alt försäkringsbolagen inlesköter sig och av att försäkringsinspekiionen inle utövar den tillsyn överförsäkringsbolagen som den borde göra. Låt vara atl vi tillsälleren Ulredningkring de härfrågorna-deträckeremellertid inte. Vi har ingen aning om huruvidaden utredningen kan värka fram något resultat om eu, två eller eller vaddet blir för riksdagsbeslut. Jagrespekterar ansvarsfördelningen mellan justitieministern och budgel-ochekonomiministern. Vad jag bad om var att justitieministern lill regeringenskulle ta med sig önskemålet från ett par riksdagsledamöter all man äntligenbörjar försöka skaka liv i försäkringsinspekiionen. Redan innan något är utrettkan man faktiskt stöta på inspektionen och tala om för den att den skallfullgöra sin inspektionsskyldighel och att den skall intressera sig för att deskadade försäkringstagarna skall få sina rättigheter. Man kan faktiskt slällaåtminstone blygsamma resurser till förfogande, om den nu skyller på att den inle har personal föralt sköta vad den skall sköta. Det önskemålet kvarstår, som delnaturligtvis är som justitieministern säger, atl vi i sak inle har någongrundläggande åsiktsskillnad. Det är bara del alt vi vill trycka på litet, allvi tycker an det är dags atl göra något. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om översyn av bestämmelserna om utbildningsbidrag, m. m. 0//7översyn av bestämmelserna om utbildningsbidrag, m. m. ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för all besvara (apk) anmäldainterpellation, 1978/79:43, och anförde; har med hänvisning lill en studie av effekterna av den s. k.25-kronan frågat mig dels om jag avser all se över bestämmelserna för bidrageti syfte att förhindra missbruk, dels om utredningsresultaten föranleder eneftergranskning för atl återkräva redan utbetalade medel. Tvåekonomer vid Lunds universiiet har fån medel från arbetsmarknadsdepartementetför atl genomföra en studie om lönesubveniioner som ett medel att bekämpaarbetslöshet. ventilerades en preliminär delrapport om den s. k.25-kronan i expertgruppen för utredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor(EFA). Lösryckta och misstolkade delresultat från denna preliminära rapport gavi somras upphov till en osaklig skendebatt i massmedia. Jag vill därför lalilllallel i akt att myckel kortfattat summera utredningsresultaten. 1rapporten bekräftas alt utbildningsbidraget för permiiieringsholad personal ärväl lämpat som eu sysselsällningsbevarande medel vid tillfälliga efterfrågedämpningpr.Dessulom pekas på atl utbildningen genom den förbättrade yrkesskicklighet denkan leda till kan hjälpa förelagen an komma över en slmkiurkris. Utredarnaframhåller atl bidraget fungerat utmärkt när det gäller all mycket snabbierhålla effekt vid akuta sysselsättningsproblem. Man framhåller att snabbiinsatta och selektivt inriktade åtgärder av den typ 25-kronan representerar äreffektivare än andra alternativ atl upprätthålla sysselsättning inom förelagen. Jagvill också framhålla all utbildningsbidraget är ett förhållandevis billigtmedel att åstadkomma tillfällig sysselsällning. För statskassan representerarvarje dag som en person sysselsätts med hjälp av utbildningsbidraget i ställetför att gå arbetslös en ren besparing. Utredarnahar emellertid också kommii lill den slutsatsen att kontrollen av bidragetvarit mindre effekiiv. Man har genom all i efterhand fråga företagen om hurmånga personer som skulle blivit uppsagda eller permitterade om inte bidragetutgått kommit till slutsatsen all endast knappt hälften (46 9é) av de personersom genomgått utbildning skulle ha berörts av driftinskränkningar. Utanalt gå in på några utredningstekniska detaljer vill jag här understryka denslora osäkerhet som vidlåder detta resultat. Den enda och hypotetiska 0/77översyn av bestämmelserna om utbildningsbidrag, m. m. enkätfråga som resultatetbygger på tillåter inte atl man drar någon bestämd slutsals om den absolutanivån på överuinytijandet av bidraget. Uppgifterna får närmasl ses som enindikation på atl del i delta fall, liksom i fråga om andra stödåtgärder,förekommer ett visst sådant överutnyttjande, Dellaöverutnyttjande beror enligt utredarna i första hand på svårigheterna för bådade kontrollerande organen, arbetsmarknadsmyndigheterna och facket, atl påförhand bedöma del verkliga behovet av drifiinskränkning. Utredarna framhålleremellertid också att stödåtgärden i övrigt handlagts på elt smidigt sätt. Omman med hjälp av administrativa kontroller skall kunna förhindra varjeöverutnyttjande av bidraget måste man dra på sig en omständlig byråkratiskapparat som i sig innebär avsevärda kosinader. Jagvill här understryka all de resultat som rapporten anger i fråga om stödetssysselsättningseffekt inle kan tolkas så alt drygt hälften av stödet betalas uti onödan. Ingen kalkyl har kunnal göras över vilken sysselsättningseffekt somskulle ha uppnåtts om endast hälften av de nu använda pengarna hade betalatsul. Utredarna har heller inle sagt alt förelagen i gemen har missbrukat stödeleller uppsåtligt brutit mot bidragsreglerna. Det överutnyttjande somutredningsresultaten pekar på kan snarare ses som en följd a v alt det verkligabehovet i sig är flytande och mycket svårl att fastställa. Reglerna måstedärför medge ett vissl mått av flexibilitet. Deljag nu har sagt hindrar emellertid inle alt det är i hög grad angelägel altminska överutnyttjande av denna och andra bidragsformer. Del är naturiigtvis idetla fall, liksom i fråga om alla andra stödåtgärder, angeläget atl få utstörsta möjliga sysselsättningseffekt för varje satsad krona. Inom arbetsmarknadsdepartementethåller man därför nu på atl se över bestämmelserna i syfte atl motverkaöverutnyttjande. Påinierpellantens första fråga kanjag alltså svara ja. Vi håller redan på all seöver bestämmelserna. Päden andra frågan blir svaret nej. Utredningsresultaten ger inte belägg för attutbildningsbidraget missbrukats i en sådan omfattning atl det bör föranleda enallmän eftergranskning. Låt mig avslutningsvis peka på utvecklingen avstödformen. Antalet berörda har under de senasle månaderna minskal kraftigtoch ligger f n. på endasl en iredjedel av den nivå som registrerades för ett årsedan. Detta visar ju klart aU användningen av bidraget automatiskt sjunker närdet verkliga behovet av bidraget minskar. Och detta visar i sin tur atlbidragsformen verkligen är under kontroll. (apk); Fördelhär interpellationssvaret finns del inte bara en formell utan i högsia grad enreell anledning alt tacka. Minförsta fråga, som jag för sammanhangels skull skall upprepa, löd så här:"Avser statsrådet all se över bestämmelserna för utbildningsbidrag i syfteall förhindra missbruk?" Och svarei från statsrådet värja - visserligenefter ett väldigt krumbuklande, men del var ändå ett ja. här interpellationssvaret uppträder även som språkförnyare -men knappast som språkförbätirare. Jaganvände som sagt ordet "missbruk" i min interpellation. Jag användedet om företagens sätt att utnyttja 25-kronan för egen skull. Jag vardärvid något mildare i mitt språkbruk än exempelvis , som den31 juli återgav de båda ekonomernas undersökning under rubriken . Menäven mitt "missbruk" är uppenbariigen för starkt för . Detsom utanför det här huset brukar kallas för bedrägeri har statsrådet kallat för"överutnyttjande" - inte bara en utan sex gånger iinterpellationssvaret. Omavsikten med detta är att introducera ett lika menlöst begrepp som exempelvis"friställd" är slalsrådel ulan tvivel ute i ogjort väder. Folk gårinle längre lika lätt på omskrivningar och skönmålningar, vilket bäst bevisasav all vi inte talar om antalet friställda utan om antalet arbetslösa. Företagengör oväntade vinsier tack vare 25-kronan, skrev Svenska arbetsgivareföreningensoberoende . Del är tidningens tolkning av kontentan avPeterssons och Vlachos undersökning. EnligtRolf kan man inte dra någon bestämd slutsats om den absoluta nivån på"överuinytijandet av bidragen", som del heter. Del är till att varakonungsligare än konungen själv! Och ändå säger själv i svarei auenligt utredningen av dem som 25-kronan utgått för direkt skulle haberörts av driftinskränkningar. Del är alltså "överutnyttjande"- för all fortsätta atl använda denna vokabulär - som det här handlar om.Eftersom del är ca 700 miljoner som betalats ut till företagen skulle detenligt enkel matematik här röra sig om 378 miljoner. Irelation till de miljarder som från kanslihuset slussats ut till förelagen ärdelta naturiigtvis småpotatis. Men det är det frikostiga hanterandet avmiljoner som resulterat i alt de statliga bidragen lill företagen under denborgeriiga regeringens tid har överskridit industriinvesteringarna i landei. Jagnoterar emellertid atl arbetsmarknadsministern uppenbarligen tänker bli merrestriktiv . Det framgår såväl av svaret som av proposilion 50. Därföreslås alt 25-kronan skall bli . "Del bör ankomma på regeringen attvidta de åtgärder som behövs för att hindra att bidrag utgår när del inle kananses nödvändigt för all det avsedda syftet skall näs", heter det. Deltaär alltid något, och det tackar jag för. Pämin andra fråga, om utredningsresultatet kan föranleda en eftergranskning ochåterbetalning till statskassan, svarar statsrädel mycket klart nej.Utredningsresultatet ger inte belägg för att utbildningsbidraget har missbrukatsi sådan omfattning som anges i interpellationen, heter del. Hurbedömer man missbruk? Uppenbariigen bedömer man' det med utgångspunkt i vem delär som gör sig skyldig till det. Närexempel vis en hyresgäst som får eller fått bostadsbidrag kolliderat med någotkrångliga bestämmelser och därmed enligl gällande regler inte skulle anses varaberättigad lill bidraget, blir det tal om bedrägligt förfarande ochåterbetalning. Det betecknas inte som "missbruk" eller"överutnyttjande" av bidragssystemet. Men när del gäller företag somplussar på sina vinster med statliga bidrag för utbildning genom alt de somskulle utbildas står i den löpande produklionen, visar arbetsmarknadsminis- 0/77översyn av bestämmelserna om utbildningsbidrag, m. m. 2 protokoll 1978/79:35-36 Omöversyn av bestämmelserna orn utbildningsbidrag, m. m. tern en förståelse överalla gränser. Det är uppmuntrande och hoppingivande för företagen, men det ärmyckel nedslående för skattebetalarna. Jagvill avsluta med alt säga au jag tror alt om tänker fortsätta medsin språkförnyelse, så kommer regeringen säkert alt få behov av en språkligersättning för ordet "rättskänsla". Låt mig först med anledning av språkliga kommentarer sägaatl del i den utredning som ligger lill grund för interpellationen inte talasvare sig om något missbruk eller om någon bluff Som också kännertill innehåller r,itredningen tvärtom i grunden en positiv värdering av dettastöd i så måtto att del i slorl har fungerat på elt riktigt och effektivt sätt. Sedanvilljag la upp resonemang om procentsatser i samband medberäkningen av hur många som skulle ha blivit friställda, om sysiemei med25-kronan inte hade införts. Det torde vara sä alt den procentsats pä somanges såväl i utredningen som i interpellationssvaret ulgör en underskattningav den verkliga effekten. Det är nämligen den totala volymen när del gällerbehovet av friställning som är avgörande för del antal timmar för vilkautbildningsbidrag beviljas. Anlalel limmar kan därvid i besluiel fördelas päfier personer än som molsvaras av det antal som skulle ha friställts, om intebidrag utgått. Ett företag kan alltså i samråd med facket ocharbetsförmedlingen komma överens om att ett totalt permitleringsbehov påexempelvis skall fördelas pä tio personer med 40 limmar vardera,även om förelaget alternativt skulle kunna permittera fyra personer med 100timmar vardera. med ell sådant utgångsläge på undersökningsfrågan om hur mångapersoner som skulle ha behövt permilteras om inte bidrag utgått sanningsenligtsvarat fyra personer, sä verkar det av ett sådant svar vid en jämförelse med detantal personer som faktiskt beviljats utbildning - del var tio i mitl exempel -som om av utbildningsbidraget varit motiverat. I del fall jag nuexemplifierai med blir resultatet detsamma, oberoende av vilket alternaliv manutgår ifrån vid svarei, trots atl permitte-ringsbehovel är delsamma i bådafallen, dvs. I undersökningen har inte gjoris något försök allöversälta antalet personer till antalet limmar, vilket gör attundersökningsresultatet på denna punkt är mycket osäkert. Vidareär del så, herr lalman, atl man med den uppläggning undersökningen har när delgäller uppdelningen på två bidragsnivåer riskerar atl systematiskt underskattasysselsättningseffekten i de fall företagen väljer all fördela utbildningen påannat sätt än enbart med hänsyn lill de hotande uppsägningarna. Det blirnämligen "lönsamt" för förelagen alt välja kortare utbildningar perperson, eftersom man därvid för elt bidrag med . i slällel förendasl . som gäller för längre utbildning. Företagen väljer mol denbakgrunden naturligt nog och enligl reglerna hellre att utbilda fler personerpå kortare lid än färre personer på längre lid. Hela liden är del fråga om atlundvika friställningar inom den ram man kommii överens om med fack ocharbetsförmedling. Låimig också la upp frågan om alt förelagen skulle kunna göra vinsier genom deltabidragssystem. Jag noterar nämligen atl i det sammanhangetformulerat sig sä i sin interpellation, alt bidraget har utgått "tillövervägande del för att öka företagens vinster". Jag tror också deltakräver en liten redovisning av bakgrunden. Föratl bidrag skall kunna utgå skall det föreligga en siluation där företaget ialiernativfallei måste varsla om permitteringar eller uppsägningar. Del är somjag lidigare sagt mycket svårt all pä objektiva grunder fastställa det exaktabehovet av driftinskränkningar. Det är alltså i det närmaste omöjligt för såvälarbetsmarknadsmyndigheterna som facket atl ställa upp en millimetergräns förantalet befogade utbildningstimmar. Men vi kan nog vara övertygade om attbidraget inte utgår lill företag med lysande affärer, .