prot · G20957 · 1978-12-31 00:00:00 — Ansvarsområdet för denna sektion har växt i lakl med atltunnelbanan utökats och omfattar nu bandelar även i angränsande polisdistrikt.Sektionen har 92 fasta polismanstjänster. Härtill kommer vikariats- ochförslärkningspersonal. Denna uppgår vanligen lill av ordinariepersonalstyrka: har emellertid prioriteratlunnelbaneövervakningen så att den extra personalen uppgår lill 75 polismän istället för normalt 18. Härigenom kommer 167 polismän alt ingå i sektionen.Därtill kommer mellan 30 och 50 alternerare. utökaslunnelbanepolisen dessutom tillfälligt för särskilda aktioner. Deförhållanden som har redovisals nu ger vid handen att polisledningen iStockholm har ägnal problemen belräffande tunnelbanan uppmärksamhet och ävenprioriterat verksamheien där. Föratl molverka bristen på ordning i tunnelbanan har polisdistriktsedan några år ett medgivande av regeringen atl utnyttja 40 ABAB-vakier församtidig tjänstgöring vid tunnelbanestationer. Enligt vad jag har erfarilulnyltjas della medgivande inte i full utsträckning. Enligl min uppfattningskulle läget förbättras om polisledningen, med anledning av den föreliggandesilualionen, i fortsällningen utnyttjar medgivandel fullt ul. Detär från både principiella och praktiska synpunkler vikligl att rent polisiärauppgifter sköts av polismän och inte av ordningsvakter. Det bör därförexempelvis inle komma i fråga alt ordningsvakter följer med tågen i syfte attingripa om ordningsslörningar förekommer där. Del finns emellertid mångasituaiioner där det under rådande förhållanden bör kunna godtas att ingripandengörs av personer med mindre kvalificerad utbildning än polismännens. Redannärvaron av ordningsvakterna i tunnelbanan torde f ö. vara ägnad atl förbättraordningen och all lugna allmänheten. vidare hålla i minnet atlordningsvakterna under sin tjänstgöring är underställda polisledningen och ävenpolisman på platsen. Del är också polisens ledningsorgan som beslämmer hurtjänstgöringen skall utformas och var ordningsvakterna företrädesvis bör varaplacerade. F.n. tjänstgör ordningsvakterna på en del av tunnelbanestationerna. De skall iförsta hand uppehålla sig vid biljeltspärrarna. Jag anser mig kunna utgå frånall föreskrifterna för tjänstgöringen är så utformade alt de kommer attmotsvara vad som i allmänhet ankommer på ordningsvakter. Det har upplysts frånpolisledningen att ordningsvakterna visserligen i första hand skall uppehållasig kring spärrarna men all de skall ingripa exempelvis om en ordningsslörandehändelse inträffar uie på perrongen. Somjag redan har angett är silualionen i tunnelbanan icke godtagbar frånordningssynpunkl. Del måsle särskilt beaklas atl den mera slutna miljön där ärägnad alt inge både personal och allmänhel särskild oro vid ordningsslörningar.Jag anser därför att bemyndigandet för all t. v.utnyttja ordningsvakter bör vidgas avsevärt. Jag undersöker f n. vilkamöjligheter som finns atl i praktiken åstadkomma en sådan ökad insats. Så snartsom den svåraste polisbristen har hävts eller ordningslägel så medger börfrågan om ordningsvakter i tunnelbanan övervägas på nytt. Bemyndigandet bördärför tidsbegränsas och prövas i samband med att regleringsbrev utfärdas. Utöverförstärkningen av ordningsvakisbemyndigandet överväger jag också atl föreslåregeringen atl förslärka den yttre ledningsfunktionen på inspektörsnivå inomordningspolisen i . Detta är bl. a. av värde med lanke på det sloraanlalel unga poliser i . mån situationen kan underiätias genom all maleriel som ärpersonalbesparande, tilldelas polisen bör det också prövas. Jagvill också erinra om alt det är av betydelse för den enskilde polismannensarbetsglädje, och därmed hans effektivitet alt känna alt han har statsmakternasoch medborgarnas stöd i sitt svåra och otacksamma arbele. Avslutningsvisvilljag underslryka atl regeringen är bestämt inriktad på alt öka insaisernaför att motverka våld och vandalisering. Jag kommer all noggrant följautvecklingen. De frågor som här är aktuella måsle också ständigt stå iblickpunklen för de regionala och lokala polismyndigheterna. Jag ulgår från altockså irafikföretaget känner sitl ansvar och sirävar efter atl göra vad på detankommer för atl ge sin personal en så god arbetsmiljö som möjligt. Omåtgärder för att förbättra ordningen i Jag ber alt få tacka justitieministern för svaret på mininterpellation. Del är innehållsrikt och jag tror att det kommer alt väckaförväntningar hos allmänhet och SL-personal - förväntningar om atlslalsmaklerna nu äntligen blivit varse problemels allvaroch kommeraii vidtaåtgärder för atl komma till rätta med oacceptabla förhållanden kring StockholmsT-bana. 0/7?åtgärderför att förbättra ordningen i Justitieministernsäger visseriigen all "våldet mot passagerare i tunnelbanan i Slockholmminskal någoipå senare tid". Enligl de uppgifter jag fått var antaletpolisanmälda övergrepp på trafikanter 41 mol 50förra året - en svag minskning! steg antalet polisanmälda övergrepppå SL-personal från 93 undersamma period förra årel till 139 - en ökningmed 46 stycken! Delgår inte ulan att nya incidenter i T-banan rapporteras i tidningarna.Förra veckan i samband med kunde man läsa atl T-baneslaliondelvis förstördes av ett ungdomsgäng. Spärr-vaklen tvingades fiy från platsen.Incidenter inlräffade på T-baneslation. SkärholmensT-banestation vandaliserades också och den kvinnliga spärrvakten tvingades fiy.Tumult var det på busslinje 503 som passerar Backlura i . Jagskulle vilja citera en kvinnlig SL-anslälld som kört låg .' Hon uttalarföljande i : "Våldethar ökat år för år. Enligl reglementena måste vi vid varje ändstation gå igenomtåget för atl se alt inget är kvarglömt. Del är svårl. Vad kan man som ensamtjej göra om del sitter ett gäng berusade i en vagn och dummar sig? Närman går hem efter helgtjänstgöringen andas man ul: Jag klarade mig den härgången. Jag fick inle slry k igen. Ofta när kommer vill manslula." Justitieministernpåpekar alt polisutredningen i Slockholm trots svår personalbrist haruppmärksammat problemen i tunnelbanan och även prioriterat verksamheten där.Och vissl ärdet så, men vi kan konstatera all med de knappa personalresursersom polisen förfogar över så har delta inte räckt och inte hjälpt. SLberäknar själv all om varje station skulle bevakas av två polismän skulle delbehövas 200 poliser. Därtill kommer SL:s önskemål om bevakning på tågen. Delär i denna situation som frågan om fler ordningsvakter återigen blir brännande.Ordningsvakter kan inle ersätta poliser, och rent polisiära uppgifter bör somjustitieministern betonar skötas av kunniga polismän. Men från allmänhetenssynpunkt och från SL-personalens synpunkt är det betydligt bättre att haABAB-vakier än att inle ha någon övervakning alls. Delär i en situation ulan någon övervakning över huvud taget som vi nu tyvärralltför ofta befinner oss. Jag är därför lacksam över justitieministernsuttalande här alt bemyndigandet för atl t. v.utnyttja ordningsvakter kommer atl vidgas avsevärt. Jag tror också attjustitieministerns besked atl odningsvaklerna även skall fö röra sig påperrongerna kommer att hälsas med tillfredsställelse av SL-personal ochallmänhet. Fler poliser och vakter löser inle problemen i samband med sprit- ochnarkotikamissbruket, som ofta är orsak lill våldet och vandaliseringen i ochkring tunnelbanan, men fler vakter kan minska våldet och vandaliseringen genom altverka avhållande på dem som vill utöva del och genom att skydda allmänhetenfrån våldet. Fler vakter tar också bort en del av den känsla av otrygghet ochobehag som allmänhelen och SL-personalen högst påtagligt upplever. Jagmenar att det är hög lid att ta allmänhetens och SL-personalens situation påallvar. Det är inle rimligt att stockholmarna skall avslå från atl utnyttjakollektivtrafiken av rädsla för våld eller all SL-personalen skall ha enarbeismiljö som är riskablare än de flestas. Måletför samhällets insatser på delta område måste vara alt alla skall kunna kännapersonlig trygghet i T-banan och på allmänna platser, oavsett lid . Herrtalman!Vislårnu införjulhelgen, och det är många som undrarom de skall våga användatunnelbanan på kvällstid för att hälsa på släktingar och bekanta. Harjustitieministern något råd lill dem? 0/7?åtgärder för alt förbättra ordningen i Det är självfallel inte någon nyhet för mig alt ordningsläget iStockholm är otillfredsställande. Det ärju därför som vi under den gångna tidenhar satsat så hårt på att utbilda fler poliser. Men effekterna av dennautbildning ger sig inte till känna , utan först sedan den utbildningstidsom krävs har avverkats. Denrätta vägen att gå, om man skall kunna förbättra ordningsläget, är attse till atl tillräckligt antal poliser utbildas. Övervakningen är nämligen enpolisfunklion, och ordningsläget skall skötas av polisen. All utnyttjaordningsvakter är något som man nu måste tillgripa i väntan på atl utbildningenav fler poliser skall ge resultat. Somjag nämnde i slutet av mitl interpellationssvar förutsätter jag att irafikföretagetkänner sill ansvar och gör vad på det ankommer för att ge personalen en så godarbetsmiljö som möjligt. Trafikföretaget har här ett självsländigl ansvar.Precis som exempelvis postverket och bankerna har vidtagit en rad åtgärder föratt skydda sin personal måsle också SL sträva efter atl lillgodosearbetarskyddskraven när del gäller dess personal. Också irationaliseringsarbetet,exempelvis när man överväger olikarationaliserings-åtgärder, är det viktigt all beakta skyddsaspekterna. Detlagäller för både personal- och materialsidan. Ianslutning till vad sade i slutet av sitt inlägg omsituationen för personalen på tunnelbanan vill jag nämna atl statistiken övervåld mot trafikanter i tunnelbanan faktiskt redovisar en liten nedgång underdet senaste årel. Däremot är det rikligl alt våld mol personalen har ökat i enoroväckande omfattning. Tillslut frågade mig vad jag kan ge för råd lill passagerarepå tunnelbanan. Trols atl läget är oefterrättligt, är del faktiskt så, alt detvåld som förekommer på tunnelbanan dock är av mindre omfattning än t. ex. denrisk som människorna löper i trafiken. Omtryggande av sysselsättningen vid Junesco i Jag är väl medveten om att den svåra situationen på rättstrygghetensområde i inte kan avhjälpas genom annat än mycket omfallande insatser.Det kan gälla skola, bekämpningen av narkoiikabroiislighelen m. m. Menallmänhelen och SL-personalen kan naturligtvis inte accepiera den här typen avsvar från statsmakterna. Det är helt naturligt alt SL-personalen ochallmänhelen kräver åtgärder här och . Jag är också medveten om att, somjustitieministern sade, våldsbrott förövas på andra ställen i och altde kan vara av grövre slag. Jag har en statistik som säger atl våldsbrotten iSlockholm ökade i antal med 24 96 från till den 1september 1978. Elt hundratal våldsbrott mol handikappade och pensionärer harinträffat hillills . Jagär medveten om all situationen är sådan och att T-banan är en del av den svåraproblematiken i storstaden . Men man för också komma ihåg atl delfinns någonling som heter psykisk otrygghet. Jag tror att den verkligen ärtillslädes när det gäller T-banan, och jag lycker atl det är en orimligsituation alt många människor måste avslå från att använda de kollektivaIrafikmedlen på gmnd av denna otrygghet. Jag kan naturligtvis inle ge något direkl råd av det slag somMargaretha begär. Men jag kan säga så myckel att statsmakterna ärmedvetna om lägel och all de gör vad som är möjligl. Vi har också en polis iStockholm som arbeiar effektivt i syfte alt skydda alla medborgare. Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Om tryggandeav sysselsättningen vid Junesco i ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för all besvara Lennan Bladhs {s) den 6 decemberanmälda fråga, 1978/79:215, lill industriministern, och anförde: har frågat vilka åtgärder industriministern länker vidtaför atl Irygga sysselsättningen för de anslällda vid i . Arbetetinom regeringen är så fördelat atl det är jag som skall svara på frågan. Bolagetär som bekant tillbaka försalt i konkurs, men verksamheten harhittills kunnat upprätthållas av konkursförvaltaren. Enligt vad jag harinhämtat är konkursförvaltningen beredd atl driva verksamheten vidare underytterligare med hjälp av del statliga stödet för tidsbegränsadfortsatt drift av nedläggningshoiade företag. Beslut om sådanl stöd har fattalsav regeringen för någon vecka sedan. Samlidigt fortsätteransträngningarna att finna en sådan köpare av förelaget,som är beredd och har föruisänningar alt mera långsiktigt trygga Nr 57 sysselsättningen för i vart fall flertalet av de anställda i . Del ärmin den förhoppning all dessa ansträngningar skall leda lill resultat. ]g(jecgniber 1978 Jag ber atl få lacka statsrådet för svarei på min fråga. Bakgrundenlill denna ärdet prekära läge som råder för många anslällda inom Lönsbodatätort. , där sysselsättningen för ca 200 anslällda berörs avföretagets konkurs. Men härutöver är fler nedläggelser inom orten aktuella.Nämnas kan Gjuleri med vid full sysselsältning omkring 25 anslällda.För dessa kom nedläggningsvarslet efter semestern. logöver, och håller man på atl julstäda för nedläggning lagom till jul. Arbelepågår för all rädda silualionen, men lägel är oklart och ovissheten är svår förde berörda. Dennainduslri är eller var tillsammans med Junesco ortens basindustri. Vad ennedläggning betyder för denna ort och för hela bygden förslår var och en, dåden lill granne har , där företagen ,båda i , gått i konkurs och där det också har förekommii fleranedläggningar i Knisslinge. Omkringliggande kommuner har alltså liknandebekymmer och kan inte erbjuda några arbetstillfällen. Heladenna bygd i norra har länge haft sysselsätlningsbekymmer men har, trotsinbjudningar lill berörda statsråd för studium härav på ort och ställe, ännuinte fått något sådant besök. Tillfälle härtill finns fortfarande. är, som nämnts, personalstyrkan omkring 200 personer, de allrafiesta kvinnor. Junesco har växt upp i , och industrin har samlat tillsig en kunnig arbetarkår, med god yrkesutbildning. Äldre kunniga yrkesarbetarehar utgjort grunden, och ungdomen har selt Junesco som ett fast och tryggtunderlag för sin tillvaro. De har trott på en framlid, bildat familj och rotatsig i bygden. Föralla dessa anslällda blev konkursen den första förvarningen om enotrygg framlid, men man trodde likväl påen lösning. Man hade en modernindustri, en yrkeskunnig personal och en produkt som gick atl sälja. Det bordevara möjligl att fö en fortsalt tryggad framtid. Uiredningarkom lill genom bidrag från , konkursboet och industriverket. Manutredde hela Schlasbergsföretagets förutsättningar. Utredningen gav enbelysning av dagsläget men inget besked om framtiden. Deanslällda har själva gjort uiredningar. Man har uppvaktat alla berördamyndigheler, såsom industrideparlementet, ,industriverket och AMS, och man har försökt fö lill slånd en samordnadhandläggning, alll för att trygga framtiden för de anställda. Nuhar konkursförvaltarna, som också verifierats av statsrådet, fött enförlängning av löneslödet lill . Detla är emellertid otillräckligt.Man måste ha slöd för en fortsatt verksamhel, så att man kan sälja ochtillverka höstkolleklionen och dessutom kunna betyga kundkretsen alt 0/7?tiyggande av sysselsättningen vid Junesco i Omtiyggande av sysselsättningen vid Junesco i förelaget skall levavidare för fortsalla leveranser. Jagvill ställa en följdfråga lill slalsrådel: Är statsrådet beredd till enförlängning av det ekonomiska slödel? Kanske borde frågan ställas på elt annatsätt: Kan man lägga ned en industri som är grunden för hela ortens tillvaro -har samhället råd med detta? Under detla anförande överlog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. Del är rikligl atl del gjorts ansträngningar från olika håll för atlklara ifrågavarande företagsenhet. Den kan nog bedömas ha bältreförutsättningar än en del andra inom samma koncern -jag vill gärna säga det. Vihar också inom departementet varit lyhörda för de ansträngningar som gjorts föratt klara lägel och försökt medverka lill dessa. Del viktigaste är naturiigtvisbidragen från anslaget för slöd lill nedläggningshoiade företag, vilket ocksånämndes av . Jagfick ett par frågor, bl. a. om jag hade för avsikt all komma och studeraföretaget och de sysselsättningsproblem som föreligger i området. Låt mig, herrtalman, säga atl jag haft en stor vilja alt fara ut och sätta mig in i frågorpå platsen. Jag känner väl lill atl del föreligger en inbjudan också frånLönsboda, och om det senare kommer atl kännas meningsfullt alt göra ett besökdär, är jag självfallet beredd alt genomföra ett sådant, om liden räcker tillför det. Jaghar emellertid inte varit ulan kontakter med facket. Jag har fortlöpande föttinformationerom hur man där ser på problemen, och jag hade så sent som ett telefonsamtal med fackets ordförande för alt diskutera dessa frågor.Del visar väl ambitionen på vårt håll all följa utvecklingen så nära som delgår. Denandra frågan som ställde var om jag var beredd att ge någotbesked om en förlängning av det utgående stödet. Det är för tidigt atl nu geett definitivt besked på den här punkten. Skall det vara meningsfullt attfortsätta med stödet så måste man också fö viss bekräftelse på att det finnsförutsättningar för en fortsättning av verksamheten. Det är inte rekommendabeltatt bara fortsälla med stödet om man inle ser alt del leder lill positivtresultat. Jagär medveten om de problem som nämnde belräffande det långsiktigatidsprogram man har för alt lägga upp sin produktion osv. Men likväl kan jaginle för dagen ge något definitivt besked på den här punkten. Fårjag sedan, herr lalman, göra det tillägget atl jag självfallet kommer att görasamma välvilliga prövning av en framställning som jag gjort , om detfinns förutsättningar för del. Jag förstår att statsrådet inle kan ge ett svar belräffandefortsatt stöd till driften. Men jag tycker likväl all jag kan skönja en positiv tanke bakom det hela. Ochjag tycker kanske att just och Junesco är lilet annorlunda än mångaandra fall. Statsrådet säger också all man gjort den bedömningen atl det finnsbättre förutsättningar -det var väl så det sades - än i andra fall för atlkunna arbeta vidare. Och det skulle också vara meningsfullt. Jagtycker nog att det meningsfulla måsle vara alt se positivi på små orter som förbekymmer. Det är ofta så att om man räknar i procent så slår en nedläggning somberör 200 anslällda myckel hårdare i en liten ort än i en slörre kommun. Jagtolkar likväl beskedet - med all försiktighet som statsrådet gett ullryckför - att man inte skall kasta yxan i sjön i utan bör arbeta vidare. Fårjag också betyga-del har också sagts från fackels sida - att man håller på altse på kommande arbetsmöjligheter. En springande punkl där är att om man säljeren produkt så måste köparen också ha klarl för sig att förelaget lever vidare.Ingen köper en vara om man vet att detaljerna lill den försvinner efter korttid. Och det är kanske en springande punkl när del gäller alt se på fortsaltdrift i . Jagvill sedan fråga; Anser statsrådet att det f n. fungerar bra vid konkurser o.d.? Jag menar: Förekommer del någon samordning på bästa sätt medkonkursföreläggande, berörda parter av olika slag, departement osv.? Har samlat grepp vid bedömning av företagens fortsatta drift? Har man denkontakten med kommunerna? Tycker slalsrådel att det fungerar bra på olika hålli landet när det gäller alt göra en gemensam bedömning och samordningbeträffande fortsatta arbetstillfällen? för nu in en annan fråga som gäller min syn på hur det fungerarvid en konkurs, om del är en tillfredsställande ordning vid överlagande av ellkonkursbo och hur man försöker finna en fortsättning av verksamheten vidkonkursdrabbade företag. Det är ett spörsmål som inte går att ta upp lilldebatt i en sådan här frågediskussion, utan det får väl anslå lill ell senaretillfälle. Låtmig ändå svara atl den här frågan varit föremål för intressesedan lång tid lillbaka och all det pågår elt utredningsarbete för atl delsbelysa problemen, dels eventuellt komma med förslag för att förbättramöjlighelerna atl la över konkursdrabbade företag. LENNARTBLADH (s): Jag ställde frågan med som bakgrund. Jag vet nämligen alt delvarit många intressenter inblandade. Och man har från olika håll, kanskesärskilt från de anställdas sida, menat att det varit litet för många olikaintressenter utan den samordning som man kanske skulle ha önskat sig. Statsrådetsade alt man inle kan besöka alla orter med nedläggningshot -och detförstårjag. Men jag skulle likväl rekommendera elt besök i bygden omkringLönsboda, i . Där finns del myckel intressant atl se 0/7?tryggande av sysselsättningen vid Junesco i Omtidpunkten för förslag lill om en allmän arbetslöshetsförsäkring Junescohar växt upp i . Man harbyggl upp ell förelag som, enligt vad jagförstår och som andra kan verifiera, har fungerat bra. Det har samlat lill sigbygdens ungdom, som har selt sin anställning vid Junesco som en tryggadframlid, och del har verkligen också fungerat fint. Fakium är, herr lalman, atten nedläggning av Junesco slår oerhört hårt mol de människor som bor och leveri . Det finns nämligen inte några ersättningsindustrier på nära håll.Ulan all göra några jämförelser i övrigi -alla försvunna arbetstillfällen slårju hårt mot dem som drabbas - vill jag lillägga alt för sömmerskorna i Lönsbodaheter "varvet" Junesco. Överläggningenvar härmed slulad. §16 Om tidpunkten för förslag till om en allmänarbetslöshetsförsäkring Arbeismarknadsminisiern erhöll ordetför att besvara (vpk) anmälda fråga,1978/79:213, och anförde: har frågat mig när regeringen kommeratt föreläggariksdagen förslag på grundval av ulredning om en allmänarbetslöshetsförsäkring. Utredningens förslag innebär stora ekonomiskaåiaganden från samhällets sida, och utrymme härför lär inle finnas inom denärmaste åren. Förslagel innehåller också många svårlösta frågor.Remissbehandlingen av utredningens förslag har avslutats. Del ärofrånkomligt atl de överväganden som måsle göras tar en viss lid i anspråk.Jag räknar med atl regeringen kan lägga fram sitt förslag så atl det kanbehandlas under höslriksdagen . (vpk): Jag framför milt tack till arbetsmarknadsministern för svarei på minfråga. Dettasvar är dock inte särskilt uppmuntrande, framför alll inte för de mångaungdomar det här gäller. Fråganom en allmän arbetslöshetsförsäkring har varil aktuell i i många, mångaår. Jag vet alt första gången den aktualiserades gjordes delta av mitt parti1946 i en molion om allmän socialförsäkring, där även arbetslöshetsförsäkringenvar inbakad. Jag minns också atl frågan diskuterades mycket ingående iinrikesutskoltet . Häri ställdes kravet också från de borgerliga partierna, atl nu måsle viabsolut ha en allmän arbetslöshetsförsäkring, och man ville fatta ellprincipbeslut, som dock var till intet förpliktande. LOoch TCO krävde likaså en allmän arbetslöshetsförsäkring. Slutligen kom 1974 årsulredning till stånd. När vi alltså för svareihär måste jag emellertid säga all jag blev litel konfunderad därför attfrågan enligt arbetsmarknadsministern skjuts långt in - del lärinle kunna göras någonling åt den , då ekonomin är sådanatl samhällel inle kan bära dessa åtaganden enligl . Ändå är det så,atl det är företagarna som skulle betala denna arbetslöshetsförsäkring. Men,herr lalman, den ungdom som lever vid olika AMU-cenlrer i landet och somundergår arbetsmarknadsutbildning är enligt nu gällande lag i stor utsträckninginle berättigad till de förmåner som gäller andra som drabbas av arbetslöshet.Deras krav har också varil införande av en allmänarbetslöshetsförsäkring. Vid debattmöten ute i landei, anordnade av elever viddessa s. k. AMU-cenlrer, ställs frågan gång på gång om lidpunklen för ellregeringsförslag om allmän arbetslöshetsförsäkring. Förkort lid sedan var jag med på ett dylikt större möte i med elever frånAMU-ceniret i delta område, och jag lovade dem då alt ställa frågan lillarbetsmarknadsministern. Jag har härmed uppfyllt mitt löfte, ocharbetsmarknadsministern har avgelt sitt svar.