prot · G20966 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag skulle vilja slälla en molfråga till löner anser vara rimliga för alt staten skall få deskickliga tjänstemän som jag hoppas atl vi är överens om atl vi bör ha för atlkunna leda den statliga förvaltningen? Atl göra jämförelser med 1. ex.fångarnas situalion förefaller mig faktiskt vara litet svårt i del härsammanhanget. Parternahar som sagt gemensamt gjort den här löneuppgörelsen. Jag kan endast hänvisalill all man efter hårda förhandlingar har kommit fram till vad regeringen nuhar beslutat. KARINNORDLANDER (vpk): Del ärju inte lönerna i sig som är jämförbara, utan det gäller hur detgår till vid lönehöjningar, hur svårt det är i det ena fallet där man sittermånad efter månad och diskuterar tiondelar av procent. Men när det gällermänniskor som redan förut har höga löner tycks det vara väldigt enkelt. Vadvi måste utgå från är ändå de levnadsomkostnader som man har, vad man behöverför att över huvud tagel kunna leva. Detta borde vara någonting som är rimligtför alla. Del kan ju inte vara nödvändigt atl vissa människor skall ha löner som skiljersig väldigt mycket från lönerna för människor som Nr 66 står i elt vanligt jobbåtta limmar och som bara klarar det allra Tisdaeen den nödvändigastemed sin lön. Överiäggningen var härmedslutad. §6 Om omhändertagande av miljöfarligt avfall Omomhändertagande av miljöfarligt avfall JordbruksministernERIC erhöll ordet för all besvara (vpk) den 1december anmälda inlerpellation, 1978/79:106, och anförde: har frågat mig dels om jag anser alt verkningarna avredan pågående verksamhet i Kvarntorpsområdet i Kumla kommun har undersökts ochåtgärdats på ett från miljösynpunkt tillfredsställande sätl, dels om jag kangarantera alt den av () planeradeanläggningen för omhändertagande av miljöfarligt avfall inle kommeratl medföraytteriigare belastning på miljön i Kvarntorpsområdet, dels om jag vill vidtaålgärder som löser problemen. InomKvarntorpsområdel har pågått miljöstörande industriell verksamhet.Gamla skifferbrolt och den stora askhögen bär tydliga vittnesbörd om denkraftiga miljöpåverkan som gångna liders verksamhet har åstadkommil inomområdet. Som bekant ryker del fortfarande från askhögen. F. n. pågår i samrådmed försök med atl minska rökutvecklingen. Försök att anläggaåker eller park i gamla skifferbrolt planeras av en arbetsgrupp med företrädareför bl. a. berörda kommuner och . Isamband med den fysiska riksplaneringen har i län förtfram Kvarntorpsområdet som elt intresseområde för indusiriulveckling. Den planför en sådan utveckling som Kumla kommun har låtit upprätta förutsätterbl. a. att successiv restaurering av skadade landskapspar-lier skall ske. Föratt klariägga vilka ytteriigare miljövårdsinsatser som behöver genomföras harkommunen och påbörjat en utredning om och en utvärdering avmiljöstörningarna i området. Utsläppenfrån de befintliga industriella verksamheterna inom industriområdehar minskals till följd av föreskrifter som har meddelats isamband med prövning enligl miljöskyddslagen. Ytterligare minskning avutsläppen kan förväntas komma alt ske, sedan miljöskyddsprövningen harslutförts av de verksamheter som ännu inte har prövats. Ävenom sålunda mycket har gjorts för atl förbättra miljösituationen iKvarntorpsområdel är det enligl min mening angeläget alt ytteriigare ålgärdervidtas. Jag förutsätter därvid alt berörda organ genomför de miljövårdsinsatsersom behövs. verksamhet för behandling av miljöfarligt avfall har prövatsenligl miljöskyddslagen. lämnade sålunda ibeslut tillstånd till Omomhändertagande av miljöfarligt avfall Enliglmin mening är del elt starkt iniljöpolitiskt riksini.resse all en centralbehandlingsanläggning för miljöfariigt avfall kommer till stånd så snart sommöjligt i vårt land. Del lorde vara oundvikligt att verksamheten vid en sådananläggning i likhet med praktiskt taget all annan industriell verksamhet medfören viss belastning på miljön. Den prövning av en miljöfarlig verksamhet somsker enligt miljöskyddslagen syftar lill atl förhindra all olägenheterna frånverksamheten blir slörre än vad som kan godtas. har bedömtatl planerade verksamhet i kan tillåtas. Koncessionsnämndensbeslut har överklagats. Regeringen kommer sålunda all la ställning till den planeradeverksamhetert i samband med besvärsärendels avgörande. (vpk): Jag lackar jordbruksministern för svarel på min interpellation. Jagnoterar atl jordbruksministern är överens med mig om att Kvarntorpsområdet ären hårt belastad region när del gäller miljöförstörande verksamhet. Det ärsynneriigen angeläget all ytterligare åtgärder vidtas för atl förbättrasituationen. råder det förhållandet atl ingen med säkerhet kan sägavad som verkligen händer med miljön i del här området. Säkerheten ochkontrollen lämnar också myckel övrigt atl önska. Sedan jag skrev mininterpellation har detta bekräftats på etl mycket påtagligt säll. Iinterpellationen påtalade jag den verksamhet som pågår med alt avfallsoljor avolika slag pumpas upp på Kvarntorpshögen, där de sedan får söka sig väg ulanall någon med säkerhet vel var de hamnar. Under de gångna helgerna har detinträffat atl avfallsdammarna brustit, och inängder av avfallsvatlen harströmmat ut i del redan hårt ansträngda vattensystemet. kan det ju sägas atldel kanske inte spelar så stor roll om föroreningarna strömmar ul på en gångeller sipprar fram , men det inträffade visar vilka risker somredan finns och som de ansvariga företagen tydligen inle har varit särskiltintresserade av att bemästra. Det räcker således inte med atl, somjordbruksministern gör, förutsätta alt berörda organ och företag genomför deålgärder som behövs - det fordras ålägganden. Vadbeträffar huvudfrågan, planerade anläggning i , är del så från denna anläggning skall släppa ut det avfall som återstår efter deolika processerna i del nämnda vattensystemet. Även om del naturiigtvisförutsätts alt alla möjliga reningssteg och säkerhetsanordningar skall utbyggasblir det en ökad belastning. Vi vet också av erfarenhet all när en anläggningväl etablerats och driften har kommit i gång är del lätt att miljöhänsyn fårvika för framför allt ekonomiska överväganden. Risk för fel i reningssyslemeneller utsläpp av misstag kommer också alllid atl finnas. Delär självklart atl vi måste ta hand om miljöfariigt avfall någonstans, och detär också självklart att del måste ske under samhällets kontroll i centralaanläggningar. Men det är inle självklart all dessa anläggningar skall placerasi områden där riskerna för förstörelse av miljön redan är stora. professor i ,har ifrågasatt om inte sådana här anläggningar alllid bör placeras vid kustenjusl för alt en tillräckligt stor recipieni skall finnas. Detär inle någon tillfredsställande tanke alt bidra till nedsmutsningen av havet,men av två onda ting väljer man ju helst del minst onda. Jag har ingen somhelst anledning aU lägga mig i den dragkamp om som pågårmellan och , men ur miljösynpunkt förefaller det senarealternativet mer rimligt. Jordbruksministernhänvisar till koncessionsnämndens beslut. Andra myndigheter, som statensplanverk och , är starkt kritiska, och den kritiken har ökatunder . Med hänvisning lill detta och till denforskarrapport som jag nämnde vill jag fråga jordbruksministern ytteriigare engång om han anser att Kvarntorpsområdet är det mest lämpade för . Har inte de senaste månadernas debatt och det utsläpp somskedde i visat atl det som behövs i det området är storasatsningar för alt komma lill rätta med redan befintliga problem, inte atlskapa nya? Omomhändertagande av miljöfarligt avfall Del är förklariigt om planerade destruklionsan-läggning iKvarntorpsområdel skapar oro hos den berörda befolkningen. När det sedan iexpertuttalanden i ortstidningar påpekas alt del vid en sådan här anläggningkan bildas gift av samma slag som vid Seveso och Teckomalorp underbyggs dennaoro ännu mer. har i sitt yttrande över koncessionsansökan sagl: Lokaliseringenav en central förbränningsanläggning bör ske till etl område med en större ochi övrigt mindre känslig vatlenrecipient. Frommeslabäcken,som avvatlnar det här området, betecknas som länels störstaavloppsdike. Därifrån rinner vattnet genom till ochvidare genom till . Allmänheten tycker alt det ärväsentligt atl få svar på frågan: Är vi säkra på att avloppet fråndestruklionsanläggningen inle påverkar det som skall betjäna allmänhetenpå olika sätt i ett av landets folkrikaste områden? FrånKvismare kanal sker torra somrar bevattning av grödan i . Dennabevattning sker delvis i form av s. k. underifrånbevattning, dvs. man pumpar invatten från kanalen i dräneringssyslemel. Frågan är då: Hur kommer grödor ochgrundvatten atl påverkas av etl utsläpp från en deslruktionsanläggningav den här typen? Hjälmarenär lill ytan fjärde största insjö. Den är myckel starkt utnyttjad förfritidsaktiviteter: bad, fritidsfiske och båtspori. Yrkesfiskarna i Hjälmarenproducerar i medeltal högvärdig fisk . Dessa yrkesfiskare velav erfarenhet vad endast en antydan om giflutsläpp betyder i form avköpmolstånd. De är starkt oroade över vad en deslruktionsanläggning i innebära för deras räkning. Uttagsker i för vattenförsörjning av och kommuner.Enligl vallendom har rätt att bruka en vattenmängd Omomhändertagande av miljöfarligt avfall av i medeltal 35 000m'/dygn och 6 000 m/dygn. Hur påverkas på sikl dessa vattenuttag avavlopp från en deslruktionsanläggning? Mig veteriigl har inga undersökningar iden vägen förekommit. Delär alldeles klart, som jordbruksministern säger, att vi behöver endeslruktionsanläggning av den här typen i landet. Det äretl miljökrav, ochjagtror alt det är fullt klart alt alla ställer sig bakom elt sådant förslag. Menenligt saknas alternativa lokaliseringsmöjligheler förbedömning av den lämpligaste platsen för en sådan destmktionsanläggning. Jagvill därför fråga jordbruksministern: regeringen beredd atl i den fortsattabehandlingen av denna fråga undersöka alternativa möjligheler tilllokalisering, i varje fall för den deslruklionsverksamhel som kan innebära riskför giftiga utsläpp i luft och vatten? Vi tycks vara överens om all det är utomordentligt angelägel alt enanläggning för behandling av miljöfarligt avfall kommer till stånd så fort sommöjligl. Och vi är väl också överens om att vi bör vidta alla tänkbararestaureringsåtgärder i fråga om de skador som redan skett på miljön iKvarntorpsområdet. Beträffandehandläggningen av Norrtorpsallernativet kan jag bara hänvisa till altregeringen kommeratl ta ställning till delta i samband med prövningen av debesvär som är inlämnade. Ifråga om alternativa förläggningar, som tar upp, kan jag barasäga att det pågår förhandlingar mellan och Cementa angående den tekniskalösningen, som skulle gå ul på en föriäggning i . När resultatet avde överläggningarna redovisats för regeringen blir det naturiigtvis i sistahand regering och riksdag som kommer att ta ställning till de här frågorna. (vpk): Det låter ju bra, men vad som är sorgligt i del här sammanhanget är attaffären fått pågå så länge innan över huvud tagel några undersökningar ellerutredningar om alternativa lokaliseringar kommit till stånd. Jagtalade förut om statens planverk, som avstyrkt den här lokaliseringen. Verkethar mig veteriigl för länge sedan -jag tror det var - begärl enutredning jusl om alternativa förläggningsorter för den här verksamheten. Dennabegäran om utredning avslog regeringen . Och det är ju atlvara litet sent ute om man nu inför etl pressat lidsschema skall börjaundersöka bättre alternativ än Norrlorpsområdet. Jag känner inte lill någontingom exempelvis , men vad man kunnai begära är alt regeringen hade gåttpå planverkets förslag och startat en utredning . Dåhade man ändå varit en bit på väg . I stället verkar man ha godtagit om alt anläggningen skall ligga i . Men företaget eller institutionensom sådan har inle heller redovisat några alternativ eller framlagt några andramöjligheter som man skulle kunna ta ställning och hänsyn lill.Och del vikliga i den här frågan är att det dragit ut på Nr 66 Jag noterar medtillfredsställelse atl regeringen överväger frågan och att [g förhandlingar salts i gångmed Cementa. Jag vill upprepa atl jag inte har några som helst intressen närdetgäller eller ur den synpunkten att q omhänderta-jag på något sätt skulle vilja förorda ocharbeta för en lokalisering hit eller dit, gande av miliöfar-utan jag ser dethela ur ren miljösynpunkt. Det gäller var man kan lägga jjgj QfQU denna,som jordbruksministern säger, av oss alla som nödvändig ansedda anläggningen såatt minsta skadeverkningar uppkommer. Jagskulle vilja fråga jordbruksministern ytteriigare: Om det visar sig att detblir bättre resultat i eller på någon annan plats, är regeringen dåvillig atl ta sakskälen under övervägande och inte låta som förelag ellerstatligt verk styra etableringarna? ERIKLARSSON (c): Huvudsaken ärju här, som också var inne på, att viverkligen kommer fram till bästa möjliga placeringsort för denna destruktion urmiljösynpunkt. Vi behöver en destmktionsanläggning för atl klara miljökrav. Menelt krav i det sammanhanget bör ju också vara atl destruklionsanläggningen intei och för sig är miljöslörande mer än nödvändigt, och där är placeringsortenavgörande. Nusäger jordbruksministern att vissa förhandlingar pågår med exempelvis StoraVika. Det är bra. Eftersom regeringen nu skall ytteriigare pröva den här fråganvill jag i detta sammanhang säga atl det som enligt utspädningsfilosofinär ofariigt utsläpp kan betraktas som oacceptabelt. Den trenden harvi haft i miljöfrågorna . Ingen tror väl altforskningen på detta område skulle innebära att vi står vid slutpunktenpå den utvecklingen. I de fortsatta undersökningarna kommer ytteriigare riskeratl komma . Jag önskar bara att regeringen vid den fortsattabehandlingen av denna fråga tar i beaktande denna utveckling på området ochkommer med förslag om bästa möjliga placeringsort. Under delta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Enligt statsmakternas beslut har fått i uppdrag alt uppföra ochdriva en anläggning för tillvaratagande av miljöfariigt avfall. Vad regeringennu kommer att göra är atl pröva de besvär som kommer alt inlämnas med anledningav koncessionsnämndens beslut beträffande Norrlorp. Näröveriäggningarna som f n. för med Cementa är slutförda kommer de ocksåatl redovisas för regeringen. Del är först då som vi kan ta ställning tillförslagen. Överiäggningenvar härmed slutad. Ommöjlighet för enskilda skogsägare attförväiya skog från § 7 Om möjlighet förenskilda skogsägare att förvärva skog från Jordbruksministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation,1978/79:108, och anförde: har frågat mig om jag, i likhet med förrejordbruksministern , är beredd atl medverka lill att enskildaskogsägare får möjligheteratt förvärva lillskoltsskog från Billerud-UddeholmAB:s skogsinnehav samt omjag är beredd alt slälla medel lill förfogande förfinansieringen av köpen. Dåvaranderegeringen uppdrog ål lanibruksslyrelsen alt inom en ram av 200milj. la upp överiäggningar om förvärv av mark som av olika skogsföretagbjuds ut till försäljning. Den förvärvade marken skall i första hand tillförasbestående lantbruk eller användas för byte med andra skogsägare. Regeringenhar gett lanibruksslyrelsen elt begärt bemyndigande atlinom en ram av 200 milj. kr. teckna bindande avtal med skogsförelag om förvärvi enlighet med nyssnämnda uppdrag. Regeringenhar vidare i propositionen med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgetenför /79 föreslagit att för ändamålet 200 milj. kr. ställs tilllanlbruksslyrelsens förfogande som en rörlig kredit i riksgäldskon-lorel intillutgången av . har iräffat avtal som innebär att styrelsenköper ca 15 000 ha åker- och skogsmark. Köpesumman är 56 milj. kr.Försäljningen omfattar s. k. arronderingsskiften och berör ca 350 fastigheter. Lantbruksstyrelsenavser att uppdra ål lantbruksnämnderna i de fyra län som berörs atl vidtaerforderliga åtgärder för att den förvärvade marken skall kunna försäljas såsnart fattat beslut om den rörliga krediten. KARL-ERICNORRBY (c): Jag ber att fålacka jordbraksminislern för svaret på interpellationen. Svaretinnehåller såvitt jag har kunnat se inga nyheter utöver vad man kunnat läsa itidningarna om ärendets utveckling. Jag tänker då på regeringsbeslutet av den14 december samt på den framlagda tilläggsbudgeten. Men jagvill uttrycka min tillfredsställelse över att jordbruksministern helt harföljt upp den föregående regeringens ålgärder i frågan. Enav anledningarna till min inlerpellation var den reaktion, bl. a. från fackligthåll, som den här saken väckle. Elt överförande av skogsmark frånBillerud-Uddeholms skogsinnehav lill enskilda ägare kunde, enligt vad defackliga organisationerna befarade, medföra arbetslöshet för deras medlemmar.En bidragande orsak till dessa farhågor var kanske de stora ekonomiskasvårigheter som senare har hamnat i. skogsförsäljningar av enhelt annan storieksordning än vad som var aktuellt i första omgången. Jaghar, herr talman, svårt alt förslå invändningarna mot den här affären, somenligt träffad överenskommelse omfattar ca 15 000 ha. Fördet första rör det sig endast om någon procent av bolagets skogsinnehav, ochde skogsskiften som är aktuella är i de fiesta fall sådana som har dåligarrondering och som därför bedöms ge svag lönsamhel. En försäljning eller ensammanläggning kan, som jag ser det, ge gynnsamma resultat och tillför dessutombolaget elt värdefullt kapitaltillskott. Fördel andra har jag svårt atl tro atl elt överförande av någon procent skogsmarkfrån elt bolag till enskilda ägare skall komma atl medföra arbetslöshet blandskogsarbetarna. Under förutsättning atl de olika ägarna sköter sina skogar såsom skogsvårdslagen föreskriver kan det väl inle vara någon skillnad påarbetsålgång mellan olika ägarkalegorier. Om del skulle vara någon skillnad,borde det vara till bolagens nackdel, då deras högme-kaniserade skogsbrukmedför minskad arbetsålgång. Avca i skogsbruket utfördes ca hälften av enskildaskogsägare i egen skog. Dessa enskilda skogsägare, bosatta och verksamma ibygden, är en tillgång som man bör slå vakt om. Del bör därför ligga isamhällets intresse att ge dem tillgång lill arbete och inkomst genom atl gedem möjligheler all förstärka brukningsdelarna med lillskoltsskog. Ytteriigareskäl, t. ex. skatteskal, skulle kunna anföras för alt överföra skogsmark ienskild ägo. Jaglycker att allt talar för att del är en riklig åtgärd som jordbruksministernhär har föreslagit. Jag vill fråga jordbruksministern om han avser altåterkomma med förslag till ytterligare åtgärder om så skulle visa signödvändigt. Jag tänker då i första hand på köparnas möjligheter all finansieraköpen. Möjligheterna att bl. a. erhålla garaniilån behöver, som jag ser det,ses över. Det är svårt med finansieringen av investeringarna inomjordbruket. I övrigt ber jag all få tacka för svaret. Ommöjlighet för enskilda skogsägare att föiyärva skog från Det är riktigt som påpekar att det förslag som här harframlagts inte innebär någon förändring i förhållande till del uppdrag som isomras gavs av trepartiregeringen till lanibruksslyrelsen. Fråganom beloppets storlek kommer självfallet att behandlas här i i sambandmed atl tilläggsbudget II behandlas. Så myckel är emellertid klart alt för denaffär som vi här diskuterar har lanlbmksstyrelsen medel tillgängliga. Överiäggningenvar härmed slutad. §8 Om värmeisolering av fritidshus Bosladsminisiern erhöll ordet föratl besvara () anmälda fråga, 1978/79:247, ochanförde: har frågat mig omjag ärberedd att medverka till all sådana normer för isolering av fritidshusutarbetas alt de motsvarar kraven på nyproducerade permanentbostäder. Denfråga som har väckt har betydelse för energihushållningen i vårbebyggelse, även om denna betydelse inte skall överdrivas. På regeringensuppdrag har siatens planverk utrett behovet av särskilda föreskrifter för energihushållningi fritidshus. Resultatet av utredningen har redovisats i rapportenEnergihushållning i fritidshus, som planverket överlämnade till regeringen islutet av . Närrapporten har remissbehandlals kommer regeringen alt ta ställning till fråganom energihushållning i fritidshus. Jag är inte beredd atl nu föregripa deltaställningslagande. Herrlalman!Jag vill tacka statsrådet försvaret på frågan, som jag verkligenbeklagar atl statsrådet endast givit ett till intet förpliktande svar. Enslörre del av de fritidshus som uppförs i fjällområdena används större delen avåret, framför allt . Då anser jag att krav måsle ställaspå isolering som av permanentbostad. Jag menar att det är mycket angeläget ochnaturiigt att alla byggnader skall utföras så, att de möjliggör en godvärmehushållning. 1statens planverks , som statsrådethänvisar lill, anges som exempel på slag av byggnader som bör omfattas av dehögre energihushållningskraven "fritidshus som byggs - ofta i grupp - föruthyrning och därmed även kommer att utnyttjas under en stor del av året".Nu tycker jag atl man bättre borde klariägga det här och höja kraven genom attkräva atl hus som uppförs inom område, där uthyrning i större omfattningförekommer eller kan väntas förekomma, liksom hus som kan förväntas användasunder eldningssäsongen skall värmeisoleras som permanenlbo-slad. Vidbedömning av vilka krav som skall ställas på värmeisolering bör läget iförhållande till aktivitelsområden - skidliftar, badplatser, fiskevatten etc.-beaktas. Vidare bör den sanitära standarden vara vägledande, eftersom man kanförvänta sig etl mera intensivt utnyttjande om den sanitära standarden är högoch vice versa. framgår att elförbrukningen i samtliga fritidshus i södraNorrland och norra skulle uppgå till 1,9 MWh per hus och år igenomsnitt. Enligt en uppgift från elverk skulle förbrukningen förfritidshus i de södra fjällområdena, dvs. , vara 12 MWh per hus ochår, och noteringar på 40 MWh per hus och år förekommer. 20 MWh per hus och årär vanligt i hus som uppförts och inom områden med hög standard. Medde här siffrorna som bakgrund kan det inte vara något tvivel om att det ärnationalekonomiskt rikligt att ställa krav på atl också fritidshus skall varaordentligt isolerade. Därför bör man kunna fråga statsrådet, om hon är bereddatl medverka lill alt lokala initiativ som las av byggnadsnämnderna i avvaktanpå alt ytterligare centrala direktiv kommer kan få sanktion, om de överklagas. Överiäggningenvar härmed slutad. Omrätten att äga lägenhet i flerfamiljshus § 9 Om rätten attäga lägenhet i flerfamiljshus BosladsminisiernBIRGIT erhöll ordet för all besvara () den5 december anmälda interpellation, 1978/79:107, och anförde: StaffanBurenstam har frågat mig 1. om snara initiativ syftande lill atl möjliggöradirekt ägande även av lägenheter i flerbostadshus kan väntas, 2. i vilka former det utredningsarbete somcivilutskottet talade om har bedrivits och hur jag avser att geparlamentarisk insyn i arbetet, 3. när utredningsarbetet beräknas vara slutfört och ivilken form resultatet av utredningsarbetet skall offentliggöras och remissbehandlas. StaffanBurenstam har i sin interpellation åberopat ett uttalande (CU 1977/78:34s. 2) från av civilutskotiet om atl den dåvarande regeringen,enligt vad utskottet hade erfarit, avsåg att inom regeringens kansli låta utarbetaen kunskapsöversikt över frågan om äganderätt lill enskilda lägenheter iflerbostadshus. Översikten avsågs innehålla: 1. en genomgång av de fastighelsrättsliga problem somhänger samman med institutet äganderätt i flerbostadshus, 2. en bedömning av de samhällsekonomiska ochprivatekonomiska effekterna av etl äganderättsinstilut i flerbostadshus varvideventuella effekter för drift- och underhållskostnader som kan följa avförändrade besillningsformer skulle uppmärksammas, 3. en belysning av de bostadssociala effekterna avinstitutet äganderätt, 4. en bedömning av i vilken utsträckning den nuvarandekombinationen av låne- och skatteregler ger en tillfredsställande neutralitetmellan de olika besillningsformerna i vad gäller kapitalutgifterna i boendetoch eventuell värdestegring, 5. en redovisning av erfarenheter från länder som har institutet äganderätt i flerbostadshus.