prot · G209105 · 1978-12-31 00:00:00 — av de medel som tillföll statsverket genomvuxenulbildningsavgiften och de influtna skattemedlen från de beskattadevuxenstudiesiöden för /80 tillfördes anslaget Bidrag lilluppsökande verksamhel pä arbetsplatser, m. m. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden 1.beträffande vuxenulbildningsnämndernas sammansättning av , , , och (samtliga c). 2. beträffande studiestöd till deltagare istudieplansbundna universitets-cirklar av (), () och (c). I sju reservationer vid socialförsäkringsutskottels betänkande nr 16föreslär den socialdemokraliska utskottsgruppen förbättringar utöverregeringens proposition. Reservation3 lar upp limstudiestöd och dagstudiestöd. Vår utgångspunkt är, för att citeraden socialdemokraliska motionen med som första namn, atl del"är viktigt att de stöd som tilldelas sökande är av sådan storieksordningatl inte slora grupper av ekonomiska skäl utestängs frän all utnyttja stödformerna".Mot den bakgranden föreslår vi all timstudiesiödel höjs lill . i limmenoch inkomsibidraget inom dagsludieslödet lill . per dag och attiniernalbidraget sätts lill , . Våra förslag pä den här punktenligger i linje med de fackliga organisationernas krav och önskemål. Regeringenföreslåren uppräkning av timstudiesiödel frän 25 lill . , medanCSN har förordat en höjning till . CSN:s förslag till höjning är grundatpä den genomsnittliga timförtjänsten på LO-SAF-omrädel. Närdel gäller vuxenulbildningsavgiften las den frågan upp i reservationerna 8 och9. Denna avgift betalas enbari på löntagarnas medel, medan egenförelagarna intebetalar någon avgift. Socialdemokraterna i utskottet kan därför inle accepteraatt företagarorganisationerna skall få medel via vuxenulbildningsavgiften förinformation om vuxenstudiestöd och för uppsökande verksamhet på arbetsplatser.De borgeriiga partiernas uppfattning innebär att löntagarnas medel förbrakasför förelagarnas ändamål. Jagvill i del här sammanhanget nämna att LO och TCO i ett brev tilltrepartiregeringen har tagit upp frågan om vuxenulbildningsavgiftenskonstraktion. Där säger löntagarorganisationerna bl. "atlfinansieringen av vuxenutbildningsinsatser för andra grupper än löntagareordnas sä alt den inle endast drabbar löntagare". Noteras bör attregeringen inle tagit hänsyn till CSN;s ulredning om timsludieslöd tillegenförelagare och införande av en särskild avgift för denna grapp. Reservation2 behandlar fribelopp mot egen inkomst. medger studiemedelssystemet atten studerande under ett kalenderhalvår kan utanatt studiemedlen reduceras. Inkomsten motsvarar av basbeloppet. CSN harförslagit en höjning av denna procentsats lill , elt förslag som defackliga representanterna i CSN;s styrelse givit hög prioritet. Vi föreslår nuen höjning av fribeloppet föregen inkomst till 60 96 av basbeloppet perkalenderhalvår för heltidsstuderande och lill ett häremot svarande belopp förden som heltidsstuderar och för deltidsstuderande. Värt förslagfår stor betydelse för deltidsstuderande och ger möjligheter lill feriearbele,ulan atl arbetsinkomsten i så fall normalt medför reducering av studiemedlenstotalbelopp. Ireservation 4 föresläs alt de som fått förskott pä studiemedel och i god trohar förbrakat dessa lill sitt uppehälle under studierna, och sedan fåll avslagpä sin studiemedelsansökan, skall få förskottet omvandlat lillälerbetalnings-pliktiga studiemedel. Delta förslag har administrativa fördelaroch är gynnsamt för studenterna. Reservation1 lar upp det inkomstprövade tillägget inom sludiehjälpssys-temei. Jag noteraratt regeringens förslag lill höjning av det inkomstprövade tillägget och av denövre reduktionsgränsen för tillägget överensstämmer med tidigaresocialdemokraliska förslag. För att inte effekten av förbättringarna av delinkomstprövade tillägget skall reduceras betydligt, finner socialdemokraterna delnödvändigt all också höja inkomstgränsen för oreduceral tillägg frän 38 000 kr.lill . Jag noterar att folkpartiregeringen , som i andra sammanhanggärna talar om marginaleffekter, låter dessa slå igenom just beträffande detinkomstprövade tillägget. Två borgerliga regeringar har lagt fram tre propositioner på delsludiesociala områdei ulan att och lyckals infria sinavallöften. Jag tänker bl. a. pä makeprövningen, maximibeloppet och höjningen avbidragsdelen. Ambitionerna tonades ned när partierna tog plats i kanslihuset.Men sedan befriats frän regeringsansvaret föreslår partiet enkostnadsökning i storieksordningen 600 milj. kr. för dem som har studiemedel.Jag är övertygad om all både studenterna och allmänheten inser del dubbelspelsom fört. Tydligare kan inle etl taktiskt spel bedrivas. Jag ber att få yrka bifall lill reservationerna 1,2,4,5,7,8 och 9 avherr Aspling m. fl. vid socialförsäkringsutskottets betänkande nr 16. Regeringens förslag på del studiesociala området i åretsbudgetproposition kännetecknas av tvä saker. Den ena är en väntan pä ett meralångsiktigt förslag från studieslödsutredningen. Den andra är den kärvaekonomiska situationen. Ettav de viktigaste syftena med det nuvarande studiestödssystemet när det infördesvar att göra det möjligl för studerande från familjer med svag ekonomi attbedriva högskolestudier. Studiemedelssystemet skulle på det sättet främja enjämnare rekrytering lill högre utbildning för olika socialgrap-per. Vissutjämning skedde också och i början av 1970-talet.Det råder inget tvivel om att del fortfarande finns en stor social 12 protokoll 1978/79:104-105 Dettamärks redan i gymnasieskolan. Därför är det nödvändigt attstudiestödsutredningen nu arbelar snabbi och all man lägger fram ett förslagsom på etl helt annat sätt än som är fallet underlättar för elever frånekonomiskt svaga hem all bedriva studier både i gymnasieskolan och vidhögskolan. Närdel gäller budgetpropositionens förslag i fråga om studiehjälp och studiemedelsä delar regeringens inställning. De uppräkningar som har gjortskompenserar i stort sett kostnadsutvecklingen. Några genomgripandeförändringar har inte gjorts. Vi anser att detta är rimligt med hänsyn till detekonomiska lägel och i väntan pä ett mera långsiktigt förslag frånstudieslödsutredningen. Därtill kommer att den fråga som drev särskilthårt , nämligen frågan om studiestöd lill 18-19-åringarna, nu hartagils upp av regeringen i en särskild proposition. kommer attbehandla frågan något senare i vår. Del är enligl vår mening positivt alt dennu kommer fram till ett avgörande. Ireservationen 6 begär vi från sida i utskottet etl förslag frånregeringen om limstudiestöd och dagsiudiestöd för icke arbetstagare. Det häraren fråga som har diskuterats . finns det förslag frän CSN om hur ettdag- och timsludieslöd för icke arbetstagare skulle se ul. Del finns dessutomett förslag lill hur en sådan reform skulle finansieras. beklagar altregeringen inte har lagt fram något förslag . Vimenar alt det finns stora grupper som på det här sättet är uteslutna frånrätten till timsludieslöd och inkomstbidrag inom dagsludieslödet. Mänga av demhar ett stort behov av fortsatt utbildning. Dit hör många småföretagare,lanlbrakare, fiskare och hemarbetande. Vi menar atl det är mycket angeläget altäven de här grupperna får en möjlighet all genom elt studiestöd påbörjautbildning. Jag yrkar alltså bifall till reservationen 6. Fråganom vilka organisationer som skall få bidrag till administration, information omvuxenstudieslöd och uppsökande verksamhel på arbetsplatser har varit elt kärtdiskussionsämne i kammaren i många är. har hävdat alt det ärrimligt att , , Sverigeshantverks- och induslriorganisation också bör ha tillgång lill de här medlenoch all bidragen bör utgå enligl samma grunder för dessa organisationer som förandra fackliga organisaiioner. Avsiktenmed bidraget till uppsökande verksamhel pä arbetsplatserna var atl ökamöjlighelerna all den vägen nå människor med kort och bristfällig utbildningoch alt stimulera dem till studier. Det finns bland lantbrukare, fiskare,hantverkare och hemarbetande många som har kort utbildning och som behöver enpuff för att komma i gång med studier precis som när det gäller många andragrapper. Beträffandefinansieringsfrågan vill jag bara säga atl del ijordbruksförhandlingarna görs en viss reglering för sociala avgifter, därintern egenavgift för företagare utgår. Av förhandlarna värderas f n. de delarav vuxenstudiestödet som LRF;s medlemmar kommer i åtnjutande av till ca 3 milj.kr. Del utrymmet avstår alltså jordbrakarna från i avtalet medhänvisning till vuxenstudiereformen. I praktiken innebär detta att priset päjordbruksprodukter reduceras i motsvarande män, vilket kommer konsu- menterna lill godo. Jagvill också lillägga all LRF i en skrivelse har förklarat sig villigt aU höjaavräkningsprocenten,om man kom i åtnjutande även av resterande delar avvuxensiudiestödet. Dit hör bl. a. timstudiesiödel och inkomstdelen avdagsludieslödet. Tillsist, herr talman, vill jag med några ord beröra det särskilda yttrandet avcenterpartisterna i utskottet angående vuxenutbildningsnämndernas sammansättning.Vid riksdagsbehandlingen av proposilionen om den vidgade vuxenutbildningenoch studiestöd för vuxna föreslog de tre partierna , ochmoderaterna i en gemensam reservation alt vuxen-ulbildningsnämnden i sin helhetskulle utses av . Reservanterna ansåg all nämnden dä skulle få densammansättning som rätt speglade regionens befolkningsstruktur ochutbildningsbehov. skulle sammansättningen tillgodose de skiftandeintressen som fanns inom fackliga organisaiioner, folkrörelser, näringsliv m. m.Riksdagen beslutade i enlighet med den dåvarande socialdemokratiska regeringensförslag om atl fem ledamöter i nämnderna skulle utses av regeringen ochrepresentera de fackliga organisationerna och återstående fyra av landstingen. F.n. arbetar CSN med att se över vuxenutbildningsnämndernas sammansättning.Arbetet beräknas vara fårdigl . I en centermotion lar vi nu uppkravet på all vuxenuibildningsnämnderna skall utses av landstingen fr. o. m.nästa mandatperiod. Lål mig markera all vi har ståu fast vid den härprincipiella uppfaUningen. Med hänsyn till alt CSN;s utredningsarbete snart äravslutat är vi beredda alt avvakta del förslaget. Vi får med anledning av delförslaget möjlighet all återkomma till frågan om hur nämnderna skall vara sammansattai fortsättningen. Meddetta, herr lalman, ber jag alt få yrka bifall till reservationen 6 och iövrigt till utskottets förslag. 1 föreliggande betänkande avseende studiestöd under nästkommandebudgetär har vi från moderata samlingspartiets sida i huvudsak anslutit osslill utskoltsmajoritelens bedömningar. Men på några punkter har vi avvikandeuppfattningar, och jag vill här något redovisa dem. Detgäller först nivån på och konstruktionen av del framtida studiestödet som vitagit upp i reservationen 3. Studiemedlens lolala belopp har inte följt denallmänna siandardulvecklingen i samhället. Lönerna för yngre människor harökat snabbi under de senasie åren. lillsammans med ett skattesystem medhöga marginalskatter gör att del inle blir särskilt lockande atl med storauppoffringar genomgå en högre utbildning för atl få enhögre lön. 1moderata samlingspartiets parlimotion understryks också i den här frågan atl omman skall förstärka rekryteringen till sammanhållna utbildningar avtraditionell lyp sä är det ofrånkomligt atl höja studiemedlens totalbelopp.Därför menar vi alt bör fastställa en plan för ökning av totalbeloppet.Studieslödsutredningen har räknat fram att om man skall återställastudiemedlens köpkraft till den nivå som de hade när studiemedelssystemet infördes sä skulledet krävas en höjning av totalbeloppet från nuvarande nivå, 140 96 avbasbeloppet, lill av basbeloppet. Om systemet skulle anpassas till denallmänna standardutvecklingen i samhället som systemet funnitsskulle en höjning lill 200 96 av basbeloppet vara motiverad. Viföreslär nu i reservationen 3 med bifall lill motion 1225 all begärförslag från regeringen till en plan för höjning av studiemedlens totalbelopp,sä aU det uppgår lill 180 96 av basbeloppet. sade all det skulle bli så slora kostnader för moderatförslaget. skulle ju inte genomföras utan successivt enligten plan. Vitror att det är viktigt atl snart få en förbättring till stånd. Del ärglädjande atl ulskottsmajoriteten också tycks inse problemet. Visseriigenavstyrker man bl. a. moderatmolionen med alt hänvisa lillsludiestödsutredningens arbete, men man uttalar att utredningensarbete bör bedrivas skyndsamt, och det ärju ett erkännande av frågans vikt. Vianser ändå den här frågan sä angelägen att vi menaralt redan nu börbegära förslag från regeringen. Vianser också att det är glädjande all inkomslgränsen förmakeprövningenplanenligl höjs från 300 till 350 96 av basbeloppet. Jag yrkar bifall tillreservation 3. Underanslaget Bidrag lill uppsökande verksamhet på arbetsplatser m. m. föresläs iproposilionen atl anslaget tillförs 30 milj. kr. av vuxenutbildningsavgiftenoch de influtna skattemedlen från de beskattade vuxenstudiesiöden under nästabudgetår. I en motion av Hans Nyhage m. fl. yrkas alt anslaget endasl skalltillföras 25 miljoner, alltså oförändrat anslag jämfört med innevarandebudgetär. Motiveringen är alt anslaget höjdes mycket kraftigt ochatt vi i ett ansträngt budgetläge måsle vara återhållsamma med utgifterna. Videlar motionärernas uppfatining, och har i reservation 10 föreslagit bifalltill moiionen. Viföreslår alt de 5 milj. kr. sorn därigenom skulle sparas skall innehållas ochreserveras. Vi kan alltså inte godta utskottsmajoritetens mening alt dessamedel automatiskt måste användas på något annat anslag. Vi menar atl del inteskall vara någol tvång att använda varje krona lill sista öret. Här begär vidärför i det här läget en inbesparing av 5 milj. kr. Vianför också i reservationen att del finns anledning att överväga om man kaninordna vuxenstudiestödet och dess administration i det konventionella studiestödssystemet.Detta för atl skillnaderna i stödförmåner skall kunna utjämnas och garantierför .en så långt möjligt objektiv och rättvis fördelning skapas. Jag yrkarbifall också lill reservation 10. Demoderata ledamöterna står bakom det särskilda yttrandet nr 2 angåendestudieplansbundna universiletscirklar. Bakgrunden är alt ochOve Nordstrandh har motionerat om alt studiemedel skall kunna utgå tillstuderande som deltar i undervisning som bedrivs av de erkända studieförbundeni form av sludieplansbundna universiletscirklar med av universitet anvisadekrav och efter fastställt examinalionsförfarande. anledningen är atljuridikstuderande vid Kursverksamheten vid inle fårstudiemedel. Vihar med det särskilda yttrandet velat framhålla viklen av att frågan omstudiesocialt stöd till deltagare i dessa cirklar måsle få sin lösning inomfolkbildningsutredningens arbete. Tillsist vill jag bara säga några ord om den förändring i förhållande tillproposilionen som utskottet föreslär när det gäller vuxensiudiestödet.Utskottet föreslår i enlighet med motioner från socialdemokraterna och centernall sådant studiestöd skall kunna utgå per dag samt utider julferier. Jag villklart deklarera alt vi moderater inte har känt den minsta entusiasm för del härförslaget, främst därför alt del enligt vår uppfattning kommer atl leda tillmer krångel. Enda anledningen till atl vi inte direkl har reserverat oss mot detär alt, enligl del föreliggande förslaget, en omfördelning gjorts så allkostnaderna inte skall bli högre genom ändringen ulan oförändrade. Med del anförda yrkar jag bifall till reservationerna 3 och 10, bådaundertecknade av de moderata representanterna i ulskollel. CHRISTERNILSSON (s) kort genmäle; Jag framhöll i mitt förra inlägg atl del finns elt taktiskt drag imoderaternas polilik på della område. krävde attstudiemedlens bidragsdel skulle vara av basbeloppet och atl prövningen motmakes inkomst och förmögenhet helt skulle slopas. Trots atl var endominerande kraft i regeringen infriades inte dessa vallöften. närmoderaterna på nytt är i opposition lovar parti en kostnadskrävandereform, som man i andra sammanhang kräver skattesänkningar. Om GöstaBohman och studerar sitt partis turer i den sludiesociala'debatten,kommer de atl finna alt det ganila knappast är regeringsdugligt. ALLANÅKERLIND (m) kort genmäle; En förbättring kommer lill stånd genom utskotlels förslag beträffandeäktamakeprövningen. Förbättringen sker enligl de riktlinjer soin lidigaregivits. Fribeloppet höjs nu från 300 96 till 350 96 av basbeloppet. Det är enklar förbättring i enlighet med lidigare planer. Hur myckel man kan höja på det ena eller andraområdet beror på en ekonomisk bedömning lill år. Vi har frarnlagl våraförslag. Vi villha en planenlig höjning av studiemedlen. Den höjningen skallgenomföras under etl anlal är. Höjningens storlek får varje är bedömas medhänsyn lill rådande ekonomiska situation. Att det är nödvändigt all lägga framen sådan plan med det snaraste om studiemedlen skall kunna följa med i denallmänna kostnadsutvecklingen måste väl även erkänna. () kortgenmäle: För talesman i denna debatt, , återstår allförklara varför hans parti visar stor återhållsamhet i regeringsställning menlovar reformer utan ekonomisk täckning i opposition. Någon förklaring kommer vinog inte atl få. All ägnar sig åt taklik och bedriver dubbelspel villnog inte erkänna. Faktum kvarstår; de frikostiga vallöftena ärännu inte infriade. ALLANÅKERLIND (m) kort genmäle: Om tänker efter, skall han nog komma ihåg denekonomiska situation som den borgeriiga trepartiregeringen fick överta eftersocialdemokraterna 1976.1 det läget gällde det att få på fötter, få igång produktionen och kunna öka exporten. Man måste inrikta sig pä della föratt få ekonomiska resurser till förbättringar på andra områden. Man kunde inlegöra allt på en gång. Det gällde att städa av det s. k. dukade bord som vardukat på ett sätt som inle var särskilt trevligt utan innebar ekonomiskabekymmer av myckel stora måu. Det fanns vid det tillfället inle pengar tillalltför stora reformer. Det vet även . INGA (vpk): Det finns inget så krångligt som det studiesociala systemet medprocenisatser, fribelopp, övre och nedre inkomsigränser, återbetalnings-reglerm. Bara från denna synpunkt vore det bra att införa ett enhetligtlältadminislrerat sludielönssystem som vpk föreslår. är förstås inte för den administrativa förenklingens skull som vpk vill hastudielön för alla studerande . Det är av sociala och ekonomiskarättviseskäl. Trotsall allt fier människor, framför allt unga människor, nu hav formell räu till ökadutbildning är den sociala snedrekryteringen till den högre utbildningen ochsärskilt den längre,sammanhållna utbildningen stor. Delta visar undersökningargång pä gång, t. ex. den av , där mankonstaterar: Av samtliga akademikerbarn födda under andra hälften av 1940-taletpåbörjade uppskauningsvis ca 80 96 studier vid universitet och högskolor (avtraditionell typ). Motsvarande siffra för arbetarbarn är ca 10 96. Isamma undersökning visar man på den sociala snedrekryteringen lill olika typerav utbildning: Olika studieinriktningar har olika social rekrytering. Denstörsta förändringen av den sociala rekryteringen har skell vid de filosofiskafakulteterna, medan rekryteringen till många spärrade utbild-nmgar har varit relativtoförändrad. Utbildningarmed stor andel av barn lill akademiker och högre tjänstemän är bl. a.medicinska och tekniska utbildningar. Andelen arbetarbarn är störst vidsocialhögskola och ämneslärarutbildning. Tillviss del beror denna snedrekrytering på utslagningen i den grandläggandeutbildningen - förskola, grundskola och gymnasieskola -, dels beror den pä attbarn med akademiskt utbildade föräldrar i sin hemmiljö stimuleras till studierpä ett annat sätt än arbetarbarn. Föratl ge barnen från arbetarklassen en "andra chans" till universitets-och högskoleutbildning har bestämmelserna om vidgat tillträde tillkommit. Menockså denna möjlighet till högre studier har framför allt utnyttjats av andraskikt än arbetarklassen: av dem som fält sådan behörighet lill högre studier kommer fränarbetarklassen, och bland samtliga vuxenstuderande är endast några få procentarbetare. Alltdelta visar alt den sociala snedrekryteringen är kraftig och atlmålsättningarna med det nuvarande studiemedelssystemet inte alls har uppfyllts. Dagenslånesystem innebär inte enbart all den studerande drar pä sig stora skulder.Under studietiden måste den studerande leva på en standard som ligger långtunder genomsnillet. Dagens maximala studielån, inkl. bidragsdelen, motsvararen lön pä . Sludiemedelsbeloppel utgör avbasbeloppet. Det skulle i dagens läge krävas en höjning av studiemedlen till200 96 av basbeloppet för att de studerande skulle få del av sammaslandardökning som låginkomsttagare fåu under del årtionde som studiestödetvarit i funktion. Vii vpk menar alt studiemedlen måste konstraeras pä elt sådant sätt att de följersiandardulvecklingen. Bidragsdelen, som aldrig varit fixerad i förhållandetill totalbeloppet, har gradvis, trots en del uppjusteringar, minskal från 25 %lill 11,8 96 av totalbeloppet. Denna minskning innebär ökad skuldsättning förde studerande. En omedelbar höjning till av totalbeloppet skulleåterställa standarden till den nivå som var avsedd från början. Del är delminsta man kan begära. Rädslanför skuldsättning utgör för många människor etl stort och kanske iblandavgörande hinder för all skaffa sig högre utbildning. Del visar sig atlkvinnliga studerande är mera oroade än manliga för en studieskuld och attstuderande frän socialgrupp 3 är mer oroade än de från socialgrapp 1. Ettsätt atl minska skuldbördan är alt höja bidragsdelen lill avtotalbeloppet. Eltannat sätt atl minska skuldbördan är alt kraftigt förbättraälerbelal-ningsreglerna. Delta kan göras dels genom atl införa studielön föralla studerande över 16 är, dels genom atl förändra ålerbetalningsreglerna. Studiemedlenhar varit föremål fören i slorl sett obruten utredningsverksamhet sedan deinfördes och man har också genomfört vissa förändringar. En av de viktigastevar alt 1976 beslutade att successivt avskaffa den s. k.äktamakeprövningen. Avvecklingen skulle ske . I åretsbudgetproposition har avvecklingen ytterligare förhalats, någol som vpk anseroacceptabelt. Äktamakeprövningen hindrar särskilt kvinnorna att börja studerasom ett första steg pä väg lill yrkesverksamhet. Vi menar i vpk att rätlen atlstudera inte skall vara avhängig av makes eller makas benägenhet alt ekonomisktmedverka till studier. Vpk kräver att äktamakeprövningen avskaffas. Enannan stor orättvisa i del nuvarande systemet är all barniilläggen äråierbelalningsplikiiga och behovsprövade. Enligl den allmänna synen alt statenbör la ett växande ansvar för kostnaden för barnets uppehälle måste barniilläggsom icke är återbetalningspliktiga höjas lill 50 96 av basbeloppet. Samtligaformer av studiehjälp måste, menar vi i vpk, åriigen justeras för altkompensera kostnadsökningar som orsakas av inflationen. Samtligaförslag lill förbättringar av det studiesociala systemet, som vpk föreslår,avvisas av utskottet bl. a. med hänsyn till det statsfinansiella läget. Detinnebär alt regering och riksdag accepterar den uruselt låga standard som mängastuderande lever under. Hur skall man som 18-19-åring kunna klara sig på 8kronor , eller . Eller, om man är heltidsstuderande,på . för etl läsår? De studerande kräver . Jag tycker detinle är för mycket begärt. Detär på liden atl regering och riksdag lar ansvar för högskolereformen. Destuderande måste få en rimlig levnadsstandard. Genom alt kraftigt förbättra destudiesociala villkoren kan man bryta den nu katastrofalt sneda socialarekryteringen till i stort sett all utbildning. Men för aU kunna förändra denekonomiska situationen förde studerande behövs pengar. Vi kan konstatera attvarken utskott eller regering vill bevilja dessa i den utsträckning del behövs. Jag yrkarbifall lill motionen 597. slutade sitt anförande med all tala om alt regeringeninte fullföljer de löften man gav års val. När det gäller studiemedeloch studiehjälpssystemel vet lika väl som jag atl del pågårmycket omfattande utredningsarbete.