prot · G209120 · 1978-12-31 00:00:00 — Detta gäller inte bara formgivarens insatser utan ocksådet arbete som utförs av glasblåsare, slipare, gravörer och andra vidförverkligandet av konstföremålet. Därför bör kulturbidrag utgå. Utskottetinstämmer i vår bedömning och skriver att det inom den glasinduslrinryms värden som är väsentliga delar av kulturarvet. Vidare framhåller man attvid utarbetandet av en samlad plan för glasindustrin bör den konstnäriiga ochkonsthaniverksmässiga tradition som finns inte bara få leva kvar utan ocksåvidareutvecklas. Därmed kommer förhoppningsvis ledamöter från samtliga partieratl se till alt så också blir fallet vid utarbetandet av planen. I annat fallkommer vi från vpk;s sida alt återkomma. Slutligen,herr talman, några ord om vår motion om arbetarrörelsens historia. Utskotlelstalesman får föriåta mig uttrycket, men utskottets Onsdager.den 4 april 1979 Anslagtdl kul t ur-ändamål, m. m. Anslagtill kulturändamål, m. m. yttrandeär det konturiösasie svar jag sett i detta sammanhang. Utskottet försökerframmana något slags motsättning mellan Riksutställningars verksamhet och vårtförslag vad gäller organiserandet av en vidareutveckling av arbetet medarbetarrörelsens hisloria. Men här finns ingen motsättning - och del framhållervi också i vår motion. Riksutställningars verksamhel härvidlag är utmärkt ochskall självfallet stödjas. Men det är inte det vår motion gäller. Om självaknuten i motionen säger utskottet inte ett dugg, och det är dystert. Dyster ärockså den värdering man fortfarande gör av ett sä eftersatt område som detta.Anslagen lill arbetarrörelsens arkiv är en bråkdel av vad som anslås exempelvislill det s. k. nygamla . Det är möjligl all del finns andra vägaralt vidareutveckla forskningen om arbetarrörelsens hisloria och villkor. Men dåtyckerjag atl utskottet skall skriva del och inte avvisa våra krav genom attförsöka skapa motsättningar som inte finns. Jagtycker, herr talman, atl det förslag vi framlagt är väl värt att verkligendiskuteras, och det kan säkert ligga till grund för en verksamhel som skullekunna vitalisera och stimulera intresset för arbetarrörelsens hisloria, inleminst genom att man också skulle kunna engagera skolorna. Därmed yrkar jag bifalltill samtliga vpk-motioner. PER OLOFSUNDMAN (c): Jag står här idubbla egenskaper; dels är jag talesman för utskottsmajoriteten - ochmajoriteten förekommer i några olika kombinationer-, dels ärjag talesman förreservationerna 4 och 12. Detär angeläget alt vi alla är sä kortfattade som möjligt. Jag för min del accepterar också att hon tar längre lid på sigän vi andra talare; del har vi förståelse för. Jagskall börja med de två nämnda reservationerna, så är det överstökat. Reservationen4 gäller biblioteksersättning åt författare för utlåningen av deras verk vidfolk- och skolbibliotek. Viär här i -och förhoppningsvis, kanjag väl tillfoga,regeringen - ense om alt de konstnärliga och litterära yrkesutövarna inle skallfå "stöd" utan "ersättning" för nyttjandet av deras verk.Det är en viktig distinktion. "Stöd" är någol som man delar ut medetl vänligt leende och en klapp på axeln - del var det här som blev över tilldig. Ersättning är en reell kompensation för nyttjandet av konstnärens, i dethär fallet författarens, verk. Skall del verkligen vara en ersättning och inteen något uppsnyggad gåva - då måste ersättningen givelvis pä etl eller annatsätt följa den allmänna löneutvecklingen. Det är det vi inom försökerförklara i vår omfattande motion nr 1871. Propositionenoch utskottsmajorilelen föreslår att biblioteksersällningens grundbelopp höjsmed bara - från 28 lill per hemlån. Utskottet synes ursäkta dennalilla höjning med alt förfauarkolleklivet ändå kompenseras med ett ökat antalullan från biblioteken - alltså får författarna trots allt mera pengar. Del därär en felsyn som jag hoppas att vi har mött för sista gängen. Det är helt riktigt att antalet ullan ökar - ochdärmed också anslaget under denna post. Utlånen har fram till 1977ökat med . Men har antalet mottagare ökat i ännu snabbaretakt. Antalet mottagare av s. k. förfaltarpenning har stigit från 2 600 lilldrygl 3 500 -och det utgör , som alltså skall jämföras med27,i ökat anlal hemlån. Alltså;Statens kaka har ökat i storlek - men de som skall dela på kakan har ökat iantal ännu snabbare. Jag skall på grund av den nämnda tidsnöden inle fördjupa mig i siffror.Jag skall inle heller ytteriigare argumentera för vad som anförs i centernsmotion och reservation. Den som vill kan ju läsa, och den som vill ha flersiffror och faktiska uppgifter kan vända sig till författarfondens kansli ellerlill mig. Meddetta vill jag yrka bifall till reservationen 4. Där föreslås en höjning avförfaltarersältningens grundbelopp med . Del är en futtig höjning - delmedger jag - men det är ändå en fördubbling av vad utskottels majoritet ochuibildningsminisiern anser att rikets finanser orkar med. 1motionen 1873, undertecknad av en representant för vart och ett avriksdagspartierna, föreslås att . skall anvisas för bilateraltkulturutbyte med Kalatlii Nunaat-folkets land. Det sistnämnda landet kallasvanligen . Motionenhänger givetvis samman med alt vid utgången av den här månaden får ettvisst mätt av självstyre inom det danska riket. Jaghade faktiskt räknat med att kullurutskoltet skulle tillstyrka motionen. Ingenkan ju bestrida det angelägna i motionens förslag, och del äskade beloppet, , är ju inte mer än elt mikroskopiskt dammkorn ibudgetpropositionen. Jagtvekade innan jag reserverade mig -beloppet ärju faktiskt sä litet - men jagfick stöd från mina partikamrater. Det är min förhoppning att så pass många avkammarens ledamöter skall rösta för reservationen all regeringen ändå ser lillalt ändamålet med reservationen på ett eller annat sätt blir lillmöiesgåu. Med della yrkar jag bifalllill reservationen 12. Jag övergår nu till att som utskotismajorilelens talesman kommenteraövriga reservationer vid utskottsbetänkandet. Detär tio reservationer, om man drar ifrån dem som jag redan har berört. Det ärfakliskl rätt litet. När vi behandlade motsvarande betänkande kringi huvudsak den s. k. allmänna kultursektorn förelåg faktiskt 25 reservationer. Treav året reservationer är av principiell art. Sju reservationer - alla socialdemokratiska- berör anslagens storiek. Och av dem är två följdreser-vaiioner. Återståralltså fem reservationer, om vi ser på delta lilet matematiskt. Ireservationerna finns yrkanden om anslagshöjningar på sammanlagt en bra bitöver 1 milj. kr. De äskandena framförs i fyra olika reservationer. femtereservationen - reservationen 2 i betänkandet - vill man dock reducera Anslagtill kulturändamål, m. m. Anslagtill kulturändamål, m. m. Saldot blir därmed så lågt som litet drygl en kvartsmiljon kronor i ökningar. Dettavittnar, såvitt jag förstår, om två omständigheter. För del första vittnar detom att budgetpropositionens förslag inom den allmänna kultursektorn är i stortsett acceptabla. Det rör sig om reformförslag, utöver kostnadsökningarna, på sådär 50 milj. kr. Del är etl bra kliv framåt. Del är kanske det största kliv vi hargjorl inom det här området, som statsrådet skriveripropositionens ingress. Å andra sidan har del ju bollats en hel del med deolika slutsummorna , anslagsposter har tillkommit, anslagsposterhar flyttats osv., och del kan möjligen diskuteras om det verkligen är ettabsolut rekordår. Fördel andra vittnar socialdemokraternas moiioner och reservationer om att de ärmedvetna om del mångomtalade kärva ekonomiska lägel. De är alltsååterhållsamma. De försöker inte skära pipor i vassen genom att komma medöverbud som ytterst bygger på förutsättningen alt dessa överbud skall avvisas.Deras förslag i motioner och reservationer om ökade anslag är lill alla delarseriösa och respektabla. Jag vill gärna säga detta, herr talman, trots att detnågol faller utanför ramen för vad man brukar säga från kammarens lalarslol. 1reservationerna 6 och 7 vill socialdemokraterna höja bidraget till de regionalaskådebanornas verksamhel och till Riksskådebanan. Skådebananaren förträfflig institution,det påpekade ,och han har alldeles rätt.Den är också en gammal institution-dert kom till och kan alltså fira70-ärsjubileum nästa är, och det hoppas jag all den gör under värdiga former.Skådebanan har gjort utomordentliga insatser för atl sprida intresset förlevande teater lill nya publikgrupper. Verksamhetenstelnade under en lid - jag tror det sammanföll med televisionens genombrott -men därefter har verksamheten tagit nya tag, vitaliserats, anpassats till nyavillkor och förhållanden. Vihar egentligen -det är lika bra atl erkänna det-etl svagt teaterintresse iSverige i jämförelse med vissa andra länder. Del är tydligt inte minsl om vijämför oss med . Skådebananhar som sagt vitaliserats och delvis fått nya, effektivare arbetsformer. Utskottetsmajoritet ställer sig trots detta avvisande lill de socialdemokratiskapropåerna om ökade anslag. Det hänger helt enkelt samman med att vi måste varaåterhållsamma och försiktiga och övervägande i våra prioriteringar. Ireservationen 8 vill socialdemokraterna höja anslaget till Samarbets-nämndenför folklig dans med . F. n. är det . Reservationen gårtillbaka på motionen 1978/79:613, undertecknad av kulturutskottetssocialdemokratiska ledamöter och suppleanter. Del är en tilltalande motion. Denfångar upp det starkt tilltagande intresset för folkliga musik-och danstradiiioner. Det rör sig här om en folklig kultur som har engageratcentern under en lång följd av år. Vi har i det förgångna lagil en delinitiativ som dess värre inte har rönt gensvar i . Moiionen innehåller tväyrkanden. Delförsta yrkandet innebär ett förslag att kartlägga den folkliga dans- ochmusikverksamheten i syfte atl åstadkomma underiag för lämpliga stödåtgärderinom delta område. yrkande har enhälligt tillstyrkts av utskottet. Detandra yrkandet avser ett stöd med . Här ställer sig utskottsmajorilelen avvisande. Vi lycker helt enkelt atlkartläggningen bör komma först och medelsanvisningen därefter. Ireservationen 10 föreslår socialdemokraterna i kultumlskottelatl Konstfrämjandetskall få . mer än vad som föreslås i budgetpropositionen. Konstfrämjandetär en något yngre institution än Skådebanan - del bildades . Det har enverksamhel som i icke ringa män påminner om Skådebanans, men där Skådebanansysslar med scenkonst, där arbelar Konstfrämjandet för bildkonsten. Detär alldeles riktigt som reservanterna skriver och som framhöll -Konstfrämjandet befinner sig i en intressant utvecklingsfas men har ont ompengar. Härhar vi åter hamnat i en besvärlig priorileringssiluation. Hälften av denanslagshöjning som föreslås i propositionen kan anses vara en faktiskresursförstärkning och inte bara en kompensation för kostnadsökningarna.Utskottets majoritet nöjer sig med detta men gör del naluriiglvis inte mednågon större glädje. Ireservationen 2 vill socialdemokraterna, under hänvisning lill moiionen 608,minska det statliga anslaget till särskilda kulturella ändamål. Det finnsfakliskl inle sä mycket atl säga om den saken. Jag får bara konstatera attutskottets majoritet inte delar socialdemokraternas uppfatining. Somjag sade inledningsvis finns det tre reservationer som är av mera principiellnatur och som inle rör anslagsfrågor. Två av dem är moderata. Ireservationen 1 vill moderaierna ha en utvärdering och översyn av statenskulturtäds verksamhet. Utskottets majoritet lycker, som påpekade,att den frågan är väl tidigt väckt. Isamma reservation hävdar att skall ta hänsyn lillkvalitetsfrågor i sin verksamhet. Dethär med kvalitet aren knepig fråga. Det har diskuterats här ikammaren - och förvisso ännu fler gånger inom utbildningsdepartementetskuliurenhet och i statens kulturtåd. Utskottets majoritet vill inte göra deluttalande om atl "skall ta kvalitelshänsyn i sinverksamhel" som moderaierna kräver i sin moUon 1287 och i reservationen 1.Moderaterna har själva angivit skälet härför i sin reservation: "Gränsdragningenmellan kultur som är värd att stödja och annan verksamhet är svär altgöra." Del bör alltså kulturutskottet inte lägga sig i. Detta hindrarnaturiigtvis inte att vi i andra sammanhang och i andra fora fören envis ochpenetrerande diskussion kring kvalitetsbegreppet. 1 reservation 5 villmoderaierna att skall uttala alt Dramatiska Anslagtill kul t ur-ändamål, m. m. Anslagtill kulturändamål, m. m. teaternoch Operan har ett riksansvar att vårda den klassiska repertoaren. Delär en självklarhet. Det är i sä hög grad en självklarhet alt kullurulskottetsmajoritet inte finner skäl att göra etl uttalande i den vägen. socialdemokratiska reservationen 3 vid punklen 7 yrkas alt moiionen 896skall bifållas. Detär en i stort sett alldeles utmärkt motion, som behandlar bildkonstnärernasbesväriiga ekonomiska och sociala situation. I moiionen, som starkt påminner omtidigare centermotioner, framhålls bl. a. all del är viktigt att den s. k.visningsersättningen får en tillfredsställande lösning. Dethär är en fråga som diskuterats länge - inte minst i kulturutskottet. Och denfrågan måste lösas snarasi. Tiden är verkligen mogen för det. Utskottet gördärvidlag också ett tillkännagivande med anledning av den socialdemokratiskamoiionen. Däremotställer sig utskottet avvisande till tanken au bryta ut anslaget lillbildkonstnärerna under posten B 8. Bidrag till konstnärer m. m. för atl bildaen särskild bildkonstnärsfond. Del kan knappast tjäna något vettigt ändamål. Detaktuella anslaget utgår kommande budgetär med drygt 25 milj. kr. Den heltövervägande delen av det är riktad just till bildkonstnärer. Om man nu skallbryta ut något ur anslaget sä skulle det väl rimligen vara den mindre del somdisponeras för andra ändamål. Innanjag slutar vill jag gärna säga atl jag instämmer i mycket av del som framfördesav . Annat kan jag inte instämma i. Det gäller bl. a.motiveringarna till några av de yrkanden som framförs från vpk-häll. EvaHjelmström har framfört sina och vpk:s synpunkter. Jag finner del dock fögameningsfullt atl ta upp en diskussion med henne. Främst är det ju fråga omväsentligt höjda anslag, och tyvärr måsle vi vara återhållsamma på den punkten. Jag har yrkat bifall till reservationerna 4 och 12.1 övrigt får jagyrka bifall till kulturutskotlets hemslällan. () kortgenmäle: Jag vill gärna kommentera del Per hade att säga om vårareservationer. Närdel gäller den utvärdering av arbete som vi har krävt upprepar hanbara utskottets uttalande att del är en fråga som är för tidigt väckt. Men jagvill påminna om att det redan gjorts utvärderingar pä andra områden inom kulturpolitikensom är lika unga. Litteraturstödet, som kom lill senare än , harredan varit föremål för en utvärdering. Likaså har'kulturprogram inomföreningslivet utvärderats. Del argumentet kan därför inte vara särskilt tungt. Vilycker också alt utvärderingen skall göras av någon institution eller grupputanför kultuuådet. Kuliurtädets ordförande, , säger i en intervjui tidningert Impuls atl han skall se över kuliurtädets organisation. "Detgäller atl få rådet mera arbelsdugligi", säger han. Del är tydligt aU del behövsen översyn av arbetsformer. Närdet gäller kravet på kvalitet som ett övergripande mål för kulturpolitikenvill jag erinra om att vi redan nu ställer krav på kvalitet i vissa avseenden.Det gäller t. ex. konstnärsstipendier. Där sägs att man skall la hänsyn tillsåväl konslnäriig kvalitet som ekonomi. Del kravet är alltså inle heltfrämmande inom kulturpolitiken. Alldet sedan är svårt att göra gränsdragningen får inte avhålla oss frän atlförsöka. All ställa det kravel är ändå nödvändigt för den prioritering sommåste göras när man fördelar anslag. Beträffandeklassikerna tyckerjag att det hade varit av värde om hade gjorl etluttalande om ansvarel för dem. Vi vårdar inte det klassiska arvet. a. av en artikel i tidskriften , där en rumänsk teater- ochfilmforskare, som bor i , säger alt de "viktigasteoffentliga ansträngningarna siktar på atl förhindra de ungas möten med landelsminnen". Hon säger också; "Något liknande den utbredda käriek lillklassikerna som hon minns från hemlandet har hon inle sett elt spår av iSverige." Detär beklagligt alt det är så. Men om det är som Per säger, nämligenen självklarhet att bl. a. de kungliga teatrarna har detta riksansvar, sågläder det mig liksom del gläder mig all inser detta. Anslagtill kulturändamål, m. m. (vpk) kortgenmäle; Per använde större delen av sitt anförande, som f ö. varlängre än mitt, till all kommeniera reservationerna. Del ingår självfallet ihans uppgift som utskottets talesman. Men varför närmasi konsekvent undvika attta upp våra krav till diskussion? Vi ställer dem ju inte av något slagsskämtlynne, utan vi ställer dem därför alt de omfattas av mänga människorulanför delta hus. Alla dessa förvägras nu en reell debatt. PerOlof sade att det är föga meningsfullt att gå in i en diskussion omvåra krav och hävdade atl de huvudsakligen gäller anslagshöjningar. Självfallethandlar de om anslagshöjningar och ekonomiska prioriteringar, men också omprincipiella frågor. Eftersomjag inte fick något som helst svar från Per skulle jag gärna viljavela vilken uppfatining han har om de fria gruppernas verksamhel, vilkenuppfatining han har om atl musiker, högtstående jazzmusiker och andra tvingasflytta från landet, därför all det inte finns några arbetstillfållen för demhär. Vilken uppfattning har han om verksamhet? Är del enligthans mening huvudsakligen ett organ som fungerar på branschens villkor? Vadanser han om konslföreningarna, som i så mänga fall varit föregångare i frågaom presentation av nya konstströmningar och oeiablerade konstnärer. Dethar inte skapats någon klarhet i dessa frågor vare sig i utskottets skrivningeller i Per inlägg här, och det är beklagligt. Anslagtill kulturändamål, m. m. () kort genmäle; sade att det går atl utvärdera litteraturstödet och att mandä också bör kunna utvärdera verksamhel. Litteraturstödet, sadehon, har fungerat än kullurtädei. Detär en riktig iakttagelse, men litteraturstödet avser en begränsad, klartavskiljbar sektor, medan har en utomordentligt komplex verksamhet.Del måste få fungera längre lid innan man kan utvärdera det. EvaHjelmström var litet bitter över att jag inte hade kommenterat hennesanförande. Hon hävdade också alt milt anförande var längre än hennes. Jag kaninte ultala mig om det sistnämnda, men vi får väl höra med stenograferna om vemsom talade längst. Honsade au jag undvek aU ta upp vpk;s krav diskussion. Ja, det gjorde jagfakliskl. Jag sade alt det var meningslöst att la upp dem till debatt just nu.Hon frågade hur jag egenlligen säg på stödet lill de fria grupperna, hon villehöra min uppfattning om filmstödel, hur jag såg på jazzmusikernas ochkonstföreningarnas ställning osv. Jag kan myckel enkelt besvara dessa frågor.Om del var möjligl skulle jag vilja all de fick alla de pengar som förordas ivpk:s motioner och gärna litet till. Men tyvärr måste jag anpassa mig efler deekonomiska realiteter under vilka vi lever. INGEGÄRDFRyENKEL (fp): Ersättningen ät författare för utlåning av deras verk genom bibliotekfaslslälldes 1954 och bestämdes dä lill per boklän för svenskaoriginalverk. Detta s. k. gmndbelopp styr såväl övrig ersättning för verk ibibliotek som de statliga insatserna. Fr. o. m. 1962 har detta grundbeloppsuccessivt höjts lill innevarande budgetär. Orsaken till höjningen harnaturligtvis varit den allmänna löne- och inkomslutvecklingen men måste ävenvara beroende av de statliga medel som är tillgängliga. Medhänsyn lill vår ekonomiska situation, som också Per har talat om,kan utskottet inte tillstyrka införandel av en automatiskt verkande indexregel,som föresläs i reservationen 4 vid punkten 9. Av samma orsak tillstyrkerutskottet propositionens förslag om höjning av grundbeloppet till ochdärmed även del föreslagna förslagsanslaget. Jag yrkar därmed avslag påreservationen 4 vid punkten 9. Ireservationen 12 vid punkten 37 yrkas extra medel för samarbete med Grönland.Jag delar reservationens uppfattning all det är angeläget atl de kulturellaförbindelserna med ges möjlighel att utvecklas. Men inom del nordiskakultursamarbetet, t. ex. inom , finns medel som bordekunna utnyttjas för della ändamål i stället för atl man tar pengar urstatsbudgeten. Jag yrkar därför avslag pä reservationen 12. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan på samtliga punkier. (apk); Jag har ingen ambition att delta i någon tävlan om vem som kan talalängst, eftersom jag alltid har hävdat all del inte är längden utan innehållet som måstetillmätas betydelse. 1vår motion 1298 raljerar vi något med de vackra formuleringarna i budgeten,vilka avlivas av den krassa verkligheten när regeringert har fastställtanslagen. Ty då är det inte så grant. I själva verket får flera områden avkulluren vidkännas ordentliga inskränkningar. Man höjer anslag men inte mer änatl höjningarna motsvarar inflationens verkningar. Det är ingen brakulturpolitik. Vihar i våra motioner i huvudsak yrkat bifall lill de anslagsäskanden som hargjorts av , trots all vi är medvetna omall man även från det hålletär för blygsam, om vi skall kunna tala om en expansiv kulturpolitik. Jag skalli korthet beröra molionerna. Moiionen1298 vänder sig framför allt mot den njugghei som har visats gentemot statenskulturråd och påvisar det angelägna i att man på ett riktigt sätt kan fullföljaviktiga projekt som Kultur i arbetslivet och Kultur i boendemiljön. Vi anserinte alt det är rimligt all skära ned det av rådet begärda anslaget till entredjedel. Jag yrkar alltså bifall till moiionen 1298. Vianser vidare alt den verksamhel som har lill syfte att ge handikappade, i dettafall döva och synskadade, största möjligheter lill kulturellt utbyte är en såviktig sak att den inte får strypas genom brist pä pengar. Verksamheten måste istället utvecklas. Vi säger i vår motion att vi inte vänder oss emot allSynskadades riksförbunds bibliotek överförs till etl statligt huvudmannaskap.Vi säger däremot nej till den ekonomiska njugghei som har kommit till ultryck isammanhanget. Man har, tyvärr, gäll in för anslag som bara avser alt täckakostnadsökningarna och en oförändrad nivå när det gäller anskaffning av tal-och punktskriftsböcker. Mangör del, heter del, i avvaktan på att del nya huvudmannaskapet skall bliverklighet, men det är ett dåligi skäl. Här om någonstans borde man varagenerös, och behovet föreligger ju oavsett huvudmannaskapet. Därför yrkar jagbifall till motionen 1302. Vivänder oss likaledes mol de prutningar som görs när det gällerkonstnärsnämndens förslag. Dess förslag bör ligga till grund för beslut,och vi vill därför atl del skall anvisas ett reservationsanslag pä 33 025 000kr. Delhar gjorts en analys av kulturarbetarnas arbetsmarknads- ochinkomstförhällanden. Den visar klart alt det finns elt konstnärsprolelariat idetta land med orimligt låga inkomster. Vi anser att det måste vara samhälletsuppgift alt förbättra kulturarbetarnas villkor och tillvarata talanger somannars kanske går till spillo. Därför yrkar jag bifall lill moiionen 1301. Det här har som vanligt blivit en bred kulturpoliiisk debatt, somharspäni över mänga områden. Den har handlat om konsten, musiken, filmen,litteraturen och mycket annat. På en rad av dessa fält verkar kulturarbetarnapå kommersialismens villkor. Del har lagils vissa initiativ för att öka kullurutbudetoch höja kvaliteten. Jag tänker exempelvis på femkronorsböckerna, som ges utmed statligt stöd och som är en bra sak. Men del är en oerhört svår uppgift sålänge man inte pä allvar går in för all bryta kapitalets maktställning även pådetta område, informationens och kultu- Anslagtill kulturändamål, m. m. Onsdagenden 4 apnl 1979 Anslagtill kul t ur-ändamål, m. m. Lålmig bara la några exempel för all belysa situationen och därmed peka päförklaringen lill den kulturskymning som i stor utsträckning råder.