prot · G20927 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskotlet har intemotiverat varför man inte vill ta ställning i lokaliseringsfrågan. Det ärlikadant varje gång man skall inrätta en ny statlig verksamhel - då kommer jusldetta, att "verksamheien i samordningens inlresse bör byggas upp kringcenlrala funktioner". Man har ju fattat beslut ett par tre gångerlidigare i om alt utlokalisera ny verksamhet, men ändå är man inteberedd alt göra detta när det ges tillfölle. Trotsden ullokalisering som skedde 1971 och 1973 har den statliga sysselsättningeninom storstadsområde ökal ganska avsevärt. har föltkompensation för den utflyttning som skett, och man har dessutom fött en ganskakraftig ökning av sysselsättningen inom områdei. Som jag ser det finns detdärför ingen anledning atl bygga upp verksamheter kring centrala funklioner ochplacera dem i när har beslutat på annat sätt. Ivår motion har vi i elva punkier motiverat varför verksamheien bör förläggaslill . Jag skall inte upprepa dem, eftersom jag mot bakgrund Inrättandeav en delegation for samordning av ha vsresursverksam -heten avdet slora intresse för frågan som finns inom föreställer mig atl allahar läst motionen. När beslut om lokaliseringsfrågan skall fallas -och jaghoppas alt det fattas av regeringen - betraktar jag det som givet atl dellakommer all leda lill atl verksamheien föriäggs lill . Idella anförande insiämde i (s). FRITZBÖRJESSON (c); I min lidigare anförande gick jag inle in på frågan om näringslivelsförhållanden, men eftersom log upp den aspeklen vill jag nämnanågra ord också om detta. talade om atl när del gäller fisket här i landet dominerarGöteborgsområdet. Jag vill då påpeka atl fiske bedrivs även i och audel f. n. är under ökning där. Del är inle heller ovanligt all fiskare frånväslkusien fiskar i . Viför också ta med i sammanhanget oljeborrningarna som avses ulföras i Öslersjön.I har vi också en av landets största alunskiffertillgångar medvanadin och andra förnäma metaller. Den typ av frågor som ligger inomGöleborgsdelegaiionens verksamheisområde har vi dessulom väldigi myckel av i delän som ligger i sydöstra . Jagvill bara nämna detta som en kompletlering av de argument som om näringslivet inom . Överiäggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen av FritzBörjesson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. §8 Byggnadslagstiftningen m. m. Föredrogs civiluiskoitets betänkande 1978/79:2 med anledning av motioner rörandebyggnadslagstiftningen m. m. I detta betänkandebehandlades motionerna 1977/78:270av m. fl. (s), vari föreslagils att beslutade hosregeringen hemställa att frågan om en planmässig sanering efter industriersnedläggning närmare utreddes, 1977/78:273av m. fl. (vpk), vari föreslagits att beslulade 1. atl hos regeringen hemställa omen snabbutredning för alt tillgodose behovet av personalutrymmen förservicearbeten, 2. atl hos regeringen hemställa omförslag till de ändringar i byggnadsstadgan som föranleddes av den under punkt1 nämnda utredningen, 1977/78:279av Inga Lanlz m. fl. (vpk), vari föreslagits aU hos regeringenhemställde om förslag till kompletlering av byggnadsstadgan i syfte alt uppnåbarnsäkerhet även i lägenheter byggda före och alt dennakompletlering även skulle innefatta en skyldighet för fastighetsägaren attulföra åriig kontroll av barnsäkerhetsanordningarnas funktionsduglighet, 1977/78:313 av UllaTilländer m. fl. (c, s, fp), 1977/78:400 av Per OlofHåkansson (s) och (), 1977/78:620av Per m. fl. (s), vari föreslagits att som sin mening gavregeringen till känna alt förslag borde föreläggas om samordning avde lagregler med vilka den fysiska riksplaneringens intentioner skulle hävdas, 1977/78:624av Per () och i (s), variföreslagits att som sin mening gav regeringen lill känna atlöverväganden och förslag borde initieras för alt förebygga atl bristeri planläggningen enligl byggnadslagstiftningen hämmade ett ökal bostadsbyggande, 1977/78:848 av MarianneKarisson (c), 1977/78:897av m. fl. (s) vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 4) hemställts atlriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna vad i motionen anförts omåtgärder för att förbättra planberedskapen i kommunerna, 1977/78:1362av () och (), vari hemställts altriksdagen gav regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet avbeslämmelser i byggnadsstadgan om markreservation för förskolor och fritidshem, 1977/78:1365 av SonjaFredgardh (c), 1977/78:1379av m. fl. (s), vari hemställts atl hos regeringenskulle anhålla alt en kartering utfördes i enlighet med vad som anförts imotionen, 1977/78:1395 av ÅkeWictorsson m. fl. (s), 1977/78:1676 av LennartBladh (s), 1977/78:1678 av ToreClaeson m. fl. (vpk) och 1977/78:1688av OlofPalme m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandel 2) hemslällls attriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna all bordeföreläggas förslag till lag om ändring i byggnadsstadgan som främjadeplanläggning från bosladsförsörjningssynpunkt i enlighel med vad i motionenanförts. 1.beträffande bostadssociala hänsyn vid planläggning m. m. att skulleavslå motionen 1977/78:1688, yrkandet 2, Nr 27 2. beträffande markreservation för förskolor och fritidshem attriksdagen Onsdaeenden skulle avslå motionen 1977/78:1362, -beträffande planläggning i skärgårdsområden m. m. att skulle avslåmotionen 1977/78:1395, Bvsgnadslagstift- '-beträffande planering för vägar att skulle avslå motionen 1977/78:1365, 5. belräffande samordnadlagstiftning atl skulle avslå motionen 1977/78:620, 6. belräffande konflikter iplanfrågor atl skulle avslå motionen 1977/78:848, 7. belräffande planberedskapen attriksdagen skulle avslå molionerna 1977/78:624 och 897, yrkandet 4, 8. beträffande geologisk karteringatt med anledning av motionen 1977/78:1379 som sin mening gavregeringen till känna vad utskottet anfört, 9. belräffande grundvatten atlriksdagen skulle avslå motionen 1977/ 78:1678, 10. beträffande planmässig saneringefter industrinedläggningar att med anledning av motionen1977/78:270 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 11. belräffande personalulrymmenvid vissa servicearbelen att skulle avslå motionen 1977/78:273, 12. belräffande barnsäkerhet altriksdagen skulle avslå motionen 1977/ 78:279, 13. beträffande barns lekmiljö atlriksdagen skulle avslå motionen 1977/ 78:313, 14. beträffande låsskydd attriksdagen skulle avslå motionen 1977/ 78:400, 15. beträffande hörselskadade attriksdagen skulle avslå motionen 1977/ 78:1676. Följande tre reservationer hade avgivits av PerBergman, , , , ,och (samtliga s): 1. beträffandebostadssociala hänsyn vid planläggning m. m., vari reser vanterna ansett alt utskottet under I bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:1688, yrkandet 2, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 2. beträffande samordnadlagstiftning, vari reservanierna ansett att utskottet under 5 bort hemställa altriksdagen med bifall lill motionen 1977/78:620 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanterna anfört. 3.beträffande planberedskapen, vari reservanterna ansett att utskottet under 7bort hemställa atlriksdagen med anledning av motionerna 1977/78:624 och 897, yrkandet 4, som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandeav Per () och () beträffande planmässig saneringefter industrinedläggningar. Civilutskotiets betänkande nr 2 behandlar en rad motionsyrkanden medkrav som anknyter till byggnadslagstiftningen. I belänkandet ges myckelvärdefull dokumentation om läget inom detta område. Utskotlet ser ocksåpositivt på flertalet av de krav som framförs. Men ändå avvisar utskottet - medundantag för två fall, som f ö. gäller s-märkta motioner - samtligamotionsyrkanden, och nästan varie gång ulan annan motivering än alt man villall den nya plan- och byggnadslagstiftningen skall avvaktas. Delär en myckel efterlängtad ny lagstiftning som det här är fråga om - enlagstiftning som vi behöver som en grund för en modern bebyggelseplanering.Bakgrunden är inte bara all vi har föråldrade regler och en byråkrati sombehöver redas ut och städas upp för atl vi skall fö en enkel, tydlig ochlättförståelig lagstiftning. Vi harockså nya krav som måsle beaktas. ex. kravet på medborgar- och boendeinflytande på planeringen. Vidare har vikrav på en social helhetssyn pä bebyggelseplanering, pä hushållning med markoch vatten och på energihushållning. Allt detta måsle arbetas in i en nybebyggelseplanering. Vi behöver finna instrument för att sammanjämkamotstridiga intressen, speciallagstiftning på olika områden, och framför alllför atl samordna och underiätta reformer på olika sektorer i samhället medhjälp av framsynt byggnadslagstiftning, som gör det enklare att genomföra dehär olika intentionerna på olika samhällsområden. Delhär är en fråga som är mycket vikiig för oss socialdemokrater. Del var ocksåden socialdemokratiska regeringen som tillsatte de utredningar som har arbetatmed och lagl fram förslag i de här frågorna, t. ex. bygglagulredningen,boendeutredningen och byggadministraiionsulredningen, som samtliga blev färdigamed sitt arbete kring 1974.1 bostadssociala delegationen initierades ocksåpraktisk försöksverksamhet med tillämpningen av principerna för en modernbyggnadslagstiftning präglad av en social helhetssyn som vi vill ha. Dehär utredningarna hade också vid regeringsskiftet i slorl seliremiss-behandlats, och det fanns förslag som var näst intill färdiga atlföreläggas . De skulle vid det här laget ha kunnat varafärdigbehandlade av och redan praktiseras ute i kommunerna. Efterregeringsskiftet har vi fortsall all lägga fram vår syn i molioner, eftersomarbetet med bygglagsiiftningen har blivit allvarligt försenat efterregeringsskiftet. Jag vill bara erinra om de motioner som har väckts om boendemiljön,energihushållningen, den yttre miljön och resurshushållningen. Vi framförde idetta sammanhang bl. a. atl vad som pä sikl behövs är ell s. k. nationelltmiljöurvecklingsprogram, där man kan utgå ifrån såväl ell program förbebyggelseutvecklingen, inkl. de mål som kraven på en god social miljö ochenergihushållningen ställer, som kommunernas ekonomiska långtidsplanering, denregionala trafikplaneringen, länsplanerna och den fysiska riksplaneringen. Delskulle ge oss hell andra möjligheter än dem vi f n. har all pä ell framsyntsätt påverka samhällets utveckling. Delhär är angeläget och brådskande. Del skall självfallel arbetas in i den nyabygglagen. måsle det på sådana områden där det är särskill vikligtatt snabbt komma i gäng med det praktiska arbetet ute i kommunerna kunnagenomföras reformer som är sleg på vägen dil, särskill nu när bygglagen lycksdröja. Vihäri partimoiionen 1688 om boendemiljön, som vi nu återkommer till ireservalionen 1, upprepat lidigare krav på en ändring av byggnadsstadgan, så anman i § 9 för skriva in att kommunens intentioner belräffandeboslads-försöriningen och dess sociala innehåll skall beaktas vidplanläggningen, vidare atl man i § 12 föreskriver atl också kraven pä en godsocial miljö måste tillgodoses i stadsplanen samt all man i § 56 för skriva inen regel om alt man vid prövning av byggnadslov också skall la ställning tillom del aktuella projektet överensstämmer med kommunens bostadspolitiskaintentioner. Vikan faktiskt inte förstå varför riksdagsmajorileten och utskotismajoriietengång på gång säger nej till del här kravei. I sak är man överens med oss, menman vill ständigt vänla. Ändå finns det ju redan andra preciseringar i den härlagstiftningen, och vi anser faktiskt alt det är minst lika viktigt atl slällakrav på den sociala miljön som på t. ex. trafiken och försvaret. Detförfarande som vi har föreslagit skulle f ö. också tillgodose vikliga krav iandra motioner, t. ex. atl man skall precisera och ta hänsyn lill kraven päbarnomsorgsuibyggnad och lekmiljön. Med vårt förslag skulle dessa kravtillgodoses bättre än om man följde de andra moiionsförslagen, eftersom värtförslag syftar lill förbättring inte bara i nybebyggelsen ulan också i denbefintliga bebyggelsen. Vianser inte heller atl vi kan vänta pä en ny bygglag. Det har gjortsandra delreformer utan au den nya bygglagen avvaktats, t. ex. när kraven påenergihushållning skrevs in. Utskoiteisäger ju också när det gäller sanering efter industrianläggningar att man intevill vara med om en sådan försening som ett avvaktande av del pågåendebygglagarbetet skulle innebära. Vi tycker att man skulle kunna tillämpa dettaresonemang även när det gäller den sociala miljön. Detta är, som jag sagt, såmyckel mer nödvändigl som den nya bygglagen förefaller skjutas alll längre in iframliden. Ulskottsmajoritelen hänvisar till ell gammall uttalande från mars1977. Då gällde fortfarande ett löfte frän den förra bosladsministern atl enförsta promemoria som underlag för den nya bygglagen skulle presenteras påförsommaren 1977. är det senasle budet från statssekreteraren hos den förrabostadsminislern alt den promemorian skulle komma . Del innebär iså fall att vi inte kan fö någon riksdagsbehandlingförrän och all lagstiftningen inle träder i kraft förrän ettstycke in . Detär f. ö. så all bytet av bosladsminister lill en person med en delvis ny syn,som såvitt jag förstår avviker från både cenierns och moderalernas pä mångapunkier, innebären risk förall bygglagarbelel måsle göras om en gång lill ochatt vi får ännu slörre förseningar. Somett ytterligare skäl lill all nu bör reagera villjag också anföraföljande. Av de presenlationer som den som är ansvarig för förarbetena lillbygglagen också hos den nya bosladsministern, nämligen statssekreterarenhos den förra bosladsministern, gett, lyder alll på au de krav som vivill slälla på boendemiljö - social planering och resurshushållning inlesärskilt myckel har beaktats. Del krävs alltså viljeyttringar från riksdagensoch opinionens sida för au dessa krav skall bli ordentligt tillgodosedda. Ireservationen 2, som ansluter lill krav i motionen 620, begär vi en samordningav byggnadslagstiftning och övrig lagstiftning, som kan användas framför alltför atl hävda rikllinjerna i den fysiska riksplaneringen. Också på denna punktsäger sig utskoilsmajoriielen instämma i sak men vill vänla på den nyabygglagen. Vi anser dock all della samordningskrav är akul redan nu - det finnsmänga praktiska exempel på det - och atl elt tillgodoseende av delta inte kanvänla lill dess all en ny bygglag iräder i kraft ett stycke in på 1980-lalel. Jagkan inle heller finna au denna fråga är särskill väl tillgodosedd i del arbelesom hillills utförts i departementet, atl döma av de redovisningar somharskelt. Del finns alltså en risk föratt man inte kommeraii ta sig an dennafråga på del säu som tidigare enhälligt har krävt. Vi yrkar därförbifall till reservationen 2. Ireservalionen 3 lar vi slutligen upp kraven i molionerna 624 och 897 påkraftfulla åtgärder ftän regeringens sida för alt undanröja de hinder för enkommunal planering som det ligger i regeringens makt all undanröja och för allslimulera lill en höjd planberedskap, som i sin lur kan leda till ett högre ochbältre bostadsbyggande än del vi har . Vi vet alla att kommunerna i börjanav ställdes inför en rätt besvärlig situation. Miljonprogrammethöll på all fullföljas. Del hade inneburit väldiga ansträngningar förkommunerna, som stod inför ett nyll sleg i den sociala bosladspoliliken somockså ställde slora krav. Del gällde en planering mol bakgrund av en socialhelhetssyn med större omsorg om vård och service, den yttre miljön, kampen molsegregationen, energihushållningen, trafikplaneringen osv. 1stället för alt fö möjligheter all klara detta steg ställdes kommunerna påmånga håll inför stora problem, som yttrade sig i t. ex. lomma lägenheter, iokontrollerad expansion av småhusbyggandet, där inle heller de sociala behovenblev särskill beaktade, en ökande segregalion, eftersall barnomsorgsuibyggnadoch en explosion av kosinaderna i byggandet. Dettavar naturligtvis delvis en följd av dålig planering i många kommuner, men delfödde i sin tur också en handlingsförlamning hos kommunerna inför de svåraproblem de upplevde, vilket i sin lur ledde lill en ännu sämre planberedskap. Byggnadslagstiftningen m. m. Byggnadslagstift -ningen m. m. I del lägel skulle vi ha behövt en pådrivanderegering som hade fött fram den nya bygglagen, som hade gett klara besked omvad som skulle gälla på olika områden, som hade gjort insatser motkoslnadsslegringarna i byggandet. I stället har kommunerna efter valet 1976föll uppleva något hell annat -en fördröjning av fastställelsen av planer ochen stor ovisshet om vilka regler som skall gälla i framliden och som är enförutsättning för den planering som måsle ske . Jag vill återigen bara pekapå förseningen av bygglagen, att man har sagt nej till våra krav på bosladsförsörjningslagen,oenigheten i regeringen i en rad frågor, en ny och delvis ryckig, växlandepraxis. Jag vill bara nämna jordbruksmarken, som vi har diskuterat förut i dagoch där bestämmelserna dessulom t. o. m. har tillämpats retroaktivt i enskildafall. Vihar också haft en försening av den fysiska riksplaneringens nuvarande skede. Delänsbeslui som skulle ha fattats har ännu inte faiiais, och därför harplanverket inle kunnat utfärda sina anvisningar. I många kommuner har också denpersonal som sysslar med planering varil hell upplagen av den fysiskariksplaneringen och inte hunnit med den traditionella kommunala planeringen.De insatser som har gjorts för atl med finansiellt stöd stimulera till ett ökalbostadsbyggande har varil hell otillräckliga frän regeringens sida och dessulomkommii alldeles . Kommunerna har av dessa skäl svävat i ovisshet omvilka regler som skulle komma all gälla, och de har inte haft del slöd som enpådrivande, aktiv, initiativrik regering skulle ha gett dem. Därförvilar det ell mycket slorl ansvar på regeringen som icke kan bortförklaras medde skäl som anförs i majoriielsskrivningen. Vi kräver av den anledningen altregeringen nu visar sig mer handlingskraftig, ger kommunerna det stöd och deklara besked som de behöver, så att handlingsförlamningen när del gäller denkommunala planeringen kan övervinnas. Jag yrkar bifall till de socialdemokraliska reservationerna vidcivilutskotiets betänkande nr 2, (vpk): Ordens välvilliga mångfald brukar inle lysa med sin frånvaro frånansvarigt håll närdet gäller arbetsmiljön. Den ena vackra frasen efterden andraframförs i debatlen ulan alt det för den skull förbättrar situationen för dearbetande människorna. Såär också fallet när del gäller personalutrymmen vid servicearbelen. Ulskotletavsiyrker motionen från vpk om alt i byggnadsstadgan införa skyldighet förfastighetsägare all anordna och bekosta utrymmen för omklädningoch tvättningoch för alt arbetarna i fråga skall pä ett någoriunda aplilligl säll kunna ätamat. Derådande förhållandena i detta avseende är allt annat än tillfredsställande.För servicearbelare som utför reparations- eller servicearbelen - det gällerbyggnadsarbelare, målare, elektriker, hisskötare m. fi, - finns som regel ingasom helst personalutrymmen. Och med den skrivning som utskoitei gjort vill maninte heller all detta förhållande skall rättas till under överskådlig tid.Utskottets uttalande innebär atl servicearbetare inte heller i fortsättningenför möjlighet till den hygieniska standard som anses naturlig exempelvis inomden fasta industrin. Pågrund av atl dessa servicearbelen är av så kortvarig karaklär anses del inlemotiverat alt lösa dessa problem. Även i fortsättningen kommer pannrummen allvara del utrymme där omklädning och tvättning skall ske och där medhavd matskall intas. Den som har besett elt normalt pannrum skulle säkertsjälv konstatera att ett sådanl inte kan godtas som personalulrymme. Likadantär det med de skrubbar och andra kyffen som erbjuds. I många fall tjänarfaktiskt även hissmaskinrum som utrymme för omklädning och som matsal. Ochdetta mitl i allt asbestdamm som finns där. Dennabrist på möjliga utrymmen är för dem som jobbar med service inget , somförekommer bara dä och då. För dem är det ett måste dag ul och dag in underdessa dåliga förhållanden. År ut och år in ivingas dessa arbetare atl finna sigi atl klä om sig och äta på platser där ingen med ett annat jobb skulle kunnalänka sig an accepiera att leva - för det ärju ändå en del av ett liv som manivingas leva på del sättet. Delfinns endasl en möjlighel alt på ell radikalt sätt förbättra situationen fördenna grupp arbetare, och del är alt det anläggs särskilda utrymmen för dessaändamål. De utrymmena skulle fastighetsägarna tvingas alt anordna och givetvisockså bekosta. Utrymmena borde anordnas på ett sådant sätt atl normal s. k,bostandard uppfylls, och de skall finnas i sådan omfattning alt de ligger inomacceptabelt gängavstånd mellan resp, arbetsplatser och personalulrymmen. Närulskotlet avstyrker motionen och hänvisar lill gällande lagstiftning är del ettslag i luften. Enligtvad jag kan förstå finns f n. ingen gällande lagstiftning som skulle kunnatvinga fastighetsägarna att anordna dessa utrymmen. Välvilliga skrivningar avdepartementschefer eller andra i förarbetena till arbetsmiljö-lagen kan jaginte fö lill tvingande paragrafer i bygglagsliftning eller annorstädes där ettanordnande av personalulrymmen kommer in. Jagvidhåller kravei atl en snabbutredning borde tillsättas för att uireda hurfrågan om personalulrymmen skall lösas. En sådan ulredning står heller inte imotsättning till de argument som utskoitei har använt sig av när det gällerfrågans behandling. Jag yrkar därför bifall lill motionen 273, första ansatsen. Jaganser vidare all den tolkning som utskotlet gjort när del gäller möjlighelernaall inom den nuvarande lagstiftningens ram genomdriva att personalulrymmenkommer lill slånd inte föreligger i praktiken. Jag yrkar därför bifall äventill motionens andra att-.sals. Motionen1678 av m, fl. tar upp problemen med grundvattnet och brister igällande lagstiftning beträffande möjlighelerna att komma lill rätta med sådanabrister. Civilulskotietredovisar i sitt betänkande bl, a, att i april månad 1978hemställt till atl verka fören översyn av 3 proiokoll 1978/79:27-28 Byggnadslagstiftningen 777. m. gällande lagstiftning isyfte atl reglera gmndvaitensproblemen. Kommunförbundethar sedan i sin lur hos bosiadsdepartemeniei hemställt att frågan om atlförhindra en sänkning av grundvallensnivän skall beaktas i samband med arbetetpå en ny byggnadslagstiftning och även samordnas med den nya vallenlagen. Ensärskild utredare har föll i uppdrag alt utreda frågorom skadestånd vidmiljöskador, Ulredningen skall avse en allmän översyn, som knyter an till denfråga som tas upp i motionen. Utskottetdelar, när del gäller denna molion, vår mening atl frågan ärvikiigochytterligarebörövervägas, Ulskotlet anser också all det med hänsyn tillvad som skett i ärendet efter del all motionen väcktes nu inte behövs någondirekt framställning från sida. Vadgäller denna fråga är jag överens med utskottet och har därför ingei yrkandebeträffande den motionen. Jag kan bara beklaga alt utskottet inle i den förrafrågan hade samma inställning. Jag skall börja med en genomgång av utskottets behandling av motionernaför att sedan göra några kommentarer till de inlägg som har gjorts före mig. Iföreliggande betänkande behandlas 16 molioner som i huvudsak rörbyggnadslagstiftningen. Reservationer frän socialdemokraler föreligger pä trepunkier. Jag skall återkomma till reservationerna och också lill de molionersom finns behandlade, bl. a. den som har yrkat bifall till. Meninnan jag går in och bemöter reservationerna och motionsförslagen vill jagframhålla all många av de förslag .som utskottet haft atl la ställning lill böranslå lill dess atl förslag lill en ny bygglag kommer.