prot · G20959 · 1978-12-31 00:00:00 — Ledningenför Svenska Varv har bedrivit en medveten politik för atl lägga ner Finnbodaoch andra delar av varvsverksamhelen. Jag nämnde tidigare atl harpåtvingats förlusibringande projekt. Del är projekt som ledningen för SvenskaVarv i sin medvetna politik för nedläggning av har ålagt dem. I etlsenare skede, när del gäller all titta på framliden, tar Svenska Varv framdessa föriustprojekt och tar dem till intäkt för att varvet inle är lönsamt.Inte nog med delta: Svenska Varv skapade en analysgrupp vid sin sida som gickledningens ärenden. Svenska Varvs agerande i övrigt är också klandervärt ochoacceptabelt. Som exempel kan nämnas deras politik när del gäller dentilltänkta nedläggningen av Svenska Maskinverken i , vilket förslag viför bara någon dryg vecka sedan fick ta del av. Delbehövs en annan politik på varvssidan. Del behövs en annan industripolitik överhuvud taget i del här samhället, även en ordentlig industripolitik förStockholmsregionen. kommunisterna har utvecklat ett program försysselsättningen i . Industri-sysselsättningen ochvarvsfrågan finns med i programmet. Där säger vi atl grunden för enindustrisalsning i regionen skall vara ett statligt utvecklingsprogram föranläggande av industrier som bygger på ny teknik, alternativa energikällor,ökad förädling inom landet och en omfördelning av resurser från den militäralill den civila sektorn. Dessa industrier skall vara statligt eller kooperativtägda. I det här sammanhanget kommer Varv in i ett ganska markantavgörande skede när det gäller utvecklingen av industrin inom regionen. Mängderav förslag till kompletterande alternativ produktion för varven, inkl.Finnboda, har givils under debatten. De anställda vid varven har också gettuppslag beträffande sådan produktion -del finns mycket atl ösa ur. Även enåtergång lill den tidigare kompletterande alternativa produktion som Finnbodahade skulle kunna leda till atl man garanterar sysselsättningen och varvetsfortsatta drift. Men man borde framför allt utnyttja hela det kunnande somfinns hos varvsarbetarna och tjänstemännen på varven, inkl. , ochdärigenom skapa förutsättningar för en fortsatt produktion. Vänsterpartietkommunisterna delar, som jag tidigare sade, uppfattningen atl det är bra atl enutredning om de små och medelstora varven kommer lill stånd. Men inriktningenmåste vara atl inte minska sysselsättningen utan all verka för en fortsattdrift med minst nuvarande kapacitet. En ny trafikpolitik med satsning på kust-och insjöfart skulle skapa ytteriigare jobb med byggande av pråmar och fartygför det ändamålet. Viyrkar i vår motion att beslutar uttala att den från Svenska Varvaviserade nedläggningen av Varv inle genomförs. Jag yrkarbifall till den motionen. Jag skall inle nu i debattens slutskede inveckla mig i en diskussion omtekniska detaljlösningar när del gäller olika finansieringsfrågor Dels hårdefrågorna diskuterats av utskottsledamöler och andra, dels känner jag minbegränsning i den frågan. Jag skall därför bara göra några påpekanden ochreflexioner. Denförsta reflexion som man kan göra är alt del egentligen är konstigt all vi haren kris vid varven. Vi har tidigare haft en uppsjö av motioner som gjortanspråk på alt innehålla lösningar på varvsproblemen - har vi inle mindreän 25 motioner i anslutning lill propositionen om vissa varvsfrågor, och demotionerna gör också anspråk på alt innehålla lösningar på varvsproblemen. underliga är atl trots stora ambitioner från både industriverk,industridepartement och riksdagsmolionärer är nästan alla ändå överens om altbesväriigheterna vid varven kommer atl bestå framöver. Jag tror dock,trots alla problem, alt vi när det gäller svårigheterna vid varven kanhysa vissa förhoppningar inför framliden. Närde anställda vid för precis elt år sedan arrangeradeen demonstration i för atl trygga jobben vid varvet reste de kravet påalt skulle inlemmas i Svenska Varv. Den fackliga och den politiskaarbetarrörelsen i , som dellog i demonstrationen, ställde sig bakom delkravet. Kravetföljdes upp i den socialdemokratiska parlimolionen om varvsfrågan vidvårriksdagen. Samma krav har rests i den partimotion som behandlas i sambandmed behandlingen av varvspropositionen. Skälet för detta krav är att vi inomsocialdemokratin liksom de vid anställda har den uppfattningen, allendast genom uppgående i Svenska Varv skapas förutsättningar för ensamordnad planering av utvecklingen på hela varvsområdet. Avvad jag nu har sagt framstår del som självklart all den preliminäraöverenskommelse som i början av träffats om statligt överlagande avKockums har hälsats med tillfredsställelse av både de anställda och invånarna iövrigt i med omnejd. Menpå sätt och vis har man ändå efter elt drygt års intensiv kamp för tryggadsysselsättning kommit tillbaka till utgångspunkten. gäller sammahårda krav som . Det är bara nya order som ger en fullständigt tryggadsysselsättning. Men läget för ljusnade ändå betydligt bara i och meddet statliga övertagandel. Del är alla överens om, därför alt man hoppas att beställarnanu skall våga sig fram. Förde anställda är del nu angeläget att den formella beslutsprocessen av såsnart som möjligt. Bolagsstämman, som skall hållas ,måste fatta ett klart och entydigt beslut, innebärande alt såväl varvet somKockums industrier överlåts lill staten. Likaså är det nödvändigt alt enproposition utan dröjsmål framläggs i för godkännande av denpreliminära uppgörelsen. Sedanbör man också utan förhalning - för all inle säga all man bör raska på med del- få utklaral hur organisatoriskt skall inlemmas i Svenska Varv. Deorganisatoriska konsekvenserna av inträde i Svenska Varv skallsjälvfallet övervägas i samverkan med de berörda personalorganisationerna.Just nu råder det stor villrådighet bland de anställda vid om hur den nyaorganisationen skall se ut, och man har sagt mig alt det är nödvändigt atlsnabbt komma in i de väntade nya rutinerna för atl därigenom känna bättretrygghet. Atl tryggheten spelar en så betydelsefull roll för de anställda kanman förslå efter den årslånga tid av oro som legat över varvet. Sedan är detnog så atl alla de många uttalanden som gjorts om kommande organisationoch alla de motioner som vi nu behandlar -där det finns förslag om dotterbolagoch andra magnifika lösningar-inle har stillat oron och villrådigheten bland deanställda, snarare tvärtom. Låt mig därför än en gång få framhålla atl vi inlefår besluta i de här frågorna över huvudet på de anställda, ulan de anställdaskall vid utformningen av den framtida organisationen ha ett avgörandeinfiytande. En faktisk realitet som förstärker håglösheten ärden stora grupp av människor utanför som går arbetslösa i Malmöområdet.Del är med andra ord svårt alt få jobb utanför varvet. Vihardel haft mellan 10 000 och 12 000 arbetslösa i . Avdessa bor ca hälften i kommun. Därtill kommer atl 12 000 personer ärföremål för arbetsmarknadspoliliska åtgärder. Till detta kommer atl av deindustrisysselsatta i arbetar i företag med behov av enomfattande strukturomvandling. Detta framgår av en gjord utredning.Utredningen visar bl. a. atl mer än 100 arbetsställen i industrin iMalmöområdel har visat minimal lönsamhet under större delen av . Företagensförmåga att betala tillräckliga löner är låg och i fiera fall hänger hotel omnedläggning över ägare och anställda. Det är 5 000-6 000 personer som har jobbi dessa förelag. Dessa människors framtid är, beträffande sysselsättningen,synneriigen oviss eftersom förelagen, enligt utredningen, saknar överskott somskulle göra det möjligt alt nyinveslera. Idenna besvärliga arbetsmarknadssituation behövs del en anslällningsgaranti förpersonalen vid varven. Jag förutsätter atl den anslällningsgaranti som sålivligt har diskuterats också kommer att gälla för i och med attdel statliga övertagandel blir klart. Denna garanti ger bättre trygghet för de anställdasamtidigt som del skapas möjlighet all nå framgång med dearbetsmarknadspoliliska åtgärderna. Del är glädjande alt en ulskollsmajo-ritetstår bakom förslaget om anslällningsgaranlin. Därigenom bör del också bliriksdagens beslut. Men den utredning jag nämnde ger också klart besked om alldet är nödvändigt med en utveckling av näringslivet så alt vi i Malmöområdetfår bärkraftiga och utvecklingsbara företag. Fårjag göra ett försök atl komma med ett bidrag om uppslag lill sysselsättning istil med alla dem som finns i flera av motionerna och som framförts här i dag.Del överensstämmer i viss mån med resonemanget om alt bygga färjor. Förden framtida utvecklingen av är jag för min del övertygad om altdet är nödvändigt med fasta förbindelser över . Broförbindelser kanemellertid inte stå klara förrän . Det är därför nödvändigt attvidta omedelbara åtgärder för atl förbättra förbindelserna mellan Malmöområdetoch den danska sidan av . Nr 59 färjoroch båtar. Färjor och båtar byggs på varv. Tisdaeenden utnyttja varvens lediga kapacitet då det otvivelaktigt behövs enupprustning ' ' båttrafiken över ? Till sistvill jag ansluta mig lill de yrkanden som framställts av RALFLINDSTRÖM (s): Endast några korta kommentarer i anslutning lill de mindre ochmedelstora varvens situation. Fårjag försl uttrycka en viss tillfredsställelse med näringsulskottets behandlingav denna fråga. Delär bra atl det nu efter del all den olycksaliga trepartiregeringen trätttillbaka äntligen händer något. Den förre industriministern mångalöften om propositioner om varvsproblemen, löften som vid etl flertaltillfällen sköts och till slut blev lill ingenting, har minsanninle ingivit respekt för regeringsmaklen. Denproposition som äntligen lagts på bord har inte kunnat föranledanågra glädjeskutt. Förslaget all, som det heter, skära ner kapacitetenvid de mindre och medelstora varven med 30 96 har givit anledning lill stor oropå varvsorterna och naturiigtvis framför allt bland varvspersonalen. Jag tänkerinle försöka bevisa att förslaget var helt felaktigt. Kanhända är en framtidanedskärning nödvändig, kanhända inle. Del anmärkningsvärda var atl förslagetinle var ordentligt underbyggt. Förhållandena vid Slorvarven här varit föremålför ingående utredningar och undersökningar, men de mindre och medelstoravarvens problem hade trepartiregeringen lämnat därhän. Nuhar utskottet rättal lill propositionen i det här fallet och föreslår enkommission för småvarvsproblemen. Det tycker jag är bra. Jag hoppas att den härkommissionen blir tillsatt utan tidsutdräkl och med stor omsorg, altkommissionen ges tillfälle alt arbeta ostört och med största möjliga effektivitet,så alt den osäkerhet som rått på varvsområdet kan stillas.Får jag även redan nu ställa elt önskemål till den ännu ej beslutade ellertillsatta kommissionen. Omdel kommer all visa sig nödvändigt alt något eller några av de mindre ochmedelstora varven måste slås ut, försök då att lägga tungt i vågskålen deregionalpoliliska aspekterna - åtgärdernas följdverkningar i den aktuella ortenoch bygden! Sysselsättningsnedskärningari krisorter får helt andra följder än nedskärningar i områden där möjligheterlill annan sysselsättning slår till buds. För den drabbade arbetaren ochtjänstemannen är åtgärden lika besvärlig var den än görs. I mitt hemlän ligger tvåvarv som jag skulle vilja kalla medelstora - Båda dessa varv ligger i redan svårt krisdrabbade kommuner, dären nedläggning eller hård nedskärning av varven skulle få mycketsvåra följder. 134 Kartskronavarvel har f n. en orderslock som gersysselsättning för flertalet anställda framåt- inle full sysselsättning, men förmodligen behöver ingen avskedas. Mångakommer all få sysselsättning med omskolning och liknande verksamhet. VidSölvesborgsvarvet däremot är framliden allt annat än ljus, om inle någotpositivt händer . Händer ingenting före instundande sommar slår delklart all all verksamhet där avstannar strax efter semestern. Dethar under debatten talals ganska myckel om alternativ produktion vidvarven. Jag tror del är nödvändigt all vi satsar hårt på delta och även ställertillräckligt med kapital till varvens förfogande för det ändamålet. Men jagvill ändå något varna för atl alltför okritiskt gå in på alternativa produkter.Del får inte bli så alt vissa varv satsar så hårt på alternativa produkter attandra förelag slås ut. Exempelvis har del i den allmänna debatten framskymtatförslag om atl väslkuslvarven skulle kunna länka sig all alternativtsysselsätta sig med objekt - all ge sig in i denna starkt nedåtgåendemarknad. Alla förstår vilka följder del skulle få för exempelvisKariskronavarvet. Del är nödvändigt att vi ser till atl sådana förslag aldrigvidarebefordras. Centerpartisternasagerande i denna fråga förvånar verkligen. Här går de i motioner och tal hårtemot den nu behandlade propositionen, bl. a. emot förslaget om 30-procenlignedskärning av småvarven. Jag håller med om alt förslaget skall avslås, och delkommer också atl ske, men det anmärkningsvärda äran förmiddagens debatt mellanSven G. och helt klarlade alt förslaget ipropositionen när del gäller de mindre och medelstora varven är en ren kopia avdet av signerade propositionsutkastet. går emot detförslaget, nu när folkpartiregeringen lägger fram del. Ingenbehöver tvivla på hur de cenlerpartistiska riksdagsledamöterna hade tagitställning om fått tillfälle att signera den aktuella varvspropositionen.Då hade säkerligen samma förslag varit det för varven och landet heltsaliggörande. Det här finner jag vara ännu en anledning atl kännatillfredsställelse över trepartiregeringens upplösning. Jag yrkar bifall till de socialdemokratiska reservationerna ianslutning till propositionen. Även jag skall uppehålla mig vid de små och medelstora varven. Närfolkpartiregeringens proposition om vissa varvsfrågor presenterades väckte denoro vid de s. k. små och medelstora varven - hos såväl ägare som anställda.Branschen borde - enligt propositionen - själv, genom lämpliga åtgärder,åstadkomma en kapacilelsreduktion med 30 96. Detta skulle vara en förutsättningför fortsalt statligt stöd. Och det statliga stöd som regeringsförslagel talarom är stöd för internationell marknadsföring, produktutvecklingsinsaiser ochproduklivitetsfrämjande teknik och utrustning - allt delta under förutsättningatl lämpliga åtgärder för kapacitets-minskning har skett. Berördaparter tolkade propositionen som ett hot och befarade atl ytterligare åtgärderskulle kunna vidtagas om inte tillräckligt mycket nedtrappning skedde.Propositionen behandlade de små och medelstora varven som en enhet - utifrånatl alla var förlusibringande, alt alla var mer eller mindre nedgångna och atlalla saknade tillfredsställande beställningar. Så var emellertid inle falletoch är del inle heller. Delfinns elt flertal varv utanför del statliga varvsengagemanget. Jag kan nämnanågra: , , , och . Alla har sinaspecialiteter när det gäller farlygsbyggande: bogserfarlyg, kemikalietanker,speciallanker, s. k. produklfartyg som kan lasta alla slag av raffineradepetroleumprodukter- många sorter - roll-ori-roll-off-fariyg, färjoroch många andra slags specialfartyg i varierande storlekar. Dessavarv kan också åta sig lorrsättningar i samband med eventuell reparation avlevererade fartyg och även serva sjöfarten, främst då del mindre och medelstoratonnaget, med reparation och klassningar. Nämndavarv är inte i samma situation som de större varven. Med om olika statligaåtgärder vidtas som rubbar konkurrensförhållandena blir lägel annorlunda. a. hysts oro för åtgärder som kan vidtagas på sådant sätt att arbetenflyttas över från dessa mindre varv lill storvarv - visserligen i välmenandeförsök att klara sysselsättningen vid större varv, men i så fall på bekostnadav nedtrappad och rent av tvångsvis nedlagd verksamhet på annat håll. Med andraord: arbetslösheten skulle flyttas från elt ställe lill etl annat. Det vore endålig lösning. Verksamhetenär kanske minst lika myckel värd på små orter som på större, och arbetslöshetenär inte lättare atl fördra på de orter där vi har små och medelstora varv än påde orter där det finns större varv. Dessutom kunde en livskraftig gren avvarvsnäringen slås sönder för gott för att man tillfälligt, med konstgjordandning, skulle kunna hålla en annan gren vid liv. Så skall det naturiigtvisinle vara. Ingen är betjänt av elt sådant förfaringssätt. IKalmar län, varifrån jag kommer, finns två av de varv som jag tidigare nämnt.De sysselsätter ungefär 900 personer. Oskarshamnsvarvet är störst och har merän 600 anställda. Vid detta varv var för ett tiotal år sedan dubbelt så mångaanställda. Men efter en genomgående förändring, som då var plågsam, kan varveti dag bygga speciella tankfartyg, roll-on-roll-off-fartyg, och vara flexibelt.Varvet har gjort sin rationalisering och följt med i utvecklingen på etl sådantsätt att man menat sig kunna klara sysselsättning och produktion och fåbeställningar-under förutsättning atl inga betydande konkurrensförändrandeåtgärder vidtas och alt inga diktat om neddragningar kommer lill stånd. Vibehöver i län våra varv för sysselsättning och aktivitet, och för allaparter är del oförståeligt om en verksamhet som något så när företagsekonomisktkan gå ihop skall stympas och skäras ned. Avdebatten här har det av inlägg som gjordes i polemiken mellanföreträdarna för de tre tidigare regeringspartierna framkommit att propositionensavsnitt om de små och medelstora varven oförändrat hängt kvar sedanpropositionen utarbetades under centerpartisten och förre industrimi- Närjag hörde min länskollega utskoitsrepresenianten här Ticdaeen den , hur väl han talade om små och medelstora varv ochhur han talade mot innehållet ipropositionen i detta avsnitt, ställde jag mig undrande. Vad hade den gode FritzBörjesson sagt om partivännen i stället fåll y- varvsfråsorsignera samma avsnitt med precis samma innehåll? I varje fall skulle väl inteFritz då ha talat å vägnar. Jag tror att han inle hadetalat alls. Detär inte heller något som sagts som tyder på atl haft någon annanuppfattning när trepartiregeringen behandlat frågan. Menlack vare elt socialdemokratiskt agerande med molionskrav och motiveringar somtalar för de små och medelstora varven tycks både och haändrat sig och vill nu de små och medelstora varvens väl. Det är bra, och detär tacksamt. Men vad hade hänt om Åsling fått lägga den proposition som nufolkpartimannen i stället signerat? Då hade alla tre borgerliga partiernaslagits för sin regeringsproposition, och vi hade förmodligen haft fögaframgång med de socialdemokratiska förslagen. Det kan, herr talman, varatänkvärt. Nuför vi emellertid till stånd en särskild undersökning som rör de varv jag härhar talat om. Och med den positiva attityd som utskottet nu intar- frågan berörmånga varvsanställda som tidigare känt oro, bl. a. i och -kan jag säga all jag är tacksam för den lösning som frågan nu tycks få. Därförber jag alt få yrka bifall lill utskottets förslag på denna punkt. ERIKHOVHAMMAR (m) kort genmäle: Jag vill bara kort till säga atl när del gäller de småoch medelstora varven så kommer han, om han läser vår partimolion 137, atlfinna alt vi om några har slagit vakt om de mindre och medelstora varven. Jagvill bara ha detta sagt för att få del klartagl. BIRGERROSQVIST (s) kort genmäle: Jag vill säga till all det är gott all ni haver eromvänt. Men när propositionen ursprungligen skrevs var det entreparlire-gering, och det är det dokumentet som i detta avsnitt fortfarandeutgör propositionen. Därhar vi nu fått en ändring lill stånd, och det är riktigt atl ni motionerat omden ändringen. Det ställningstagande ni därefter tagit skall jag intekritisera. ELLAJOHNSSON (c): Under rubriken i den proposition som nu har atl besluta om finns förslag om tidigare läggning av vissa statliga anläggningsprojekl. I motionen 1978/79:85 har jag framlagt en del synpunkter och förslag, vilket dock inte innebär alt jag på något sätt är motståndare till projekt som kan hjälpa friställda vid varven atlfå 137 Nr 59 annatarbete eller till att projekten tidigareläggs. Tvärtom, även om jag kanske Tisdaeen den " '''' fundersam över kopplingen mellanvarvsarbetare och väg- och Järnvägsbyggare. Vad jag riktar mig mot i motionenäratt man i ivern atl få i gång etl sådant projekt har alltför lätt all tappabort omtanken om miljö- och Imin motion har jag nämnt omläggningen av järnvägslinjen , därprojektet i sin nuvarande planering innebär konflikt med nämnda intressen ochsåledes i hög grad innebären resursslöseri. Del ligger nära till hands altsådana här projekt blir prejudicerande. Där flyttar man t. ex. bort enjärnvägslinje, som passerar flera mindre tätorter, och lar därigenom bortmöjligheten för människorna på dessa orter atl i framliden använda tåget såsompendeltåg. Detta är inte framsynt. måste man komma ihåg allverkställigheten av sådana här beslut som regel är oåterkallelig för evärdeligalider. Oftatalar vi politiker både här i kammaren och ute i landet om all all åkermarkskall bevaras för livsmedelsproduktion - från vårt eget lands synpunkt men ävenav globall solidariletslänkande. Lika ivrigt talar vi om vikten av god miljö,inle minst då det gäller tätortstrafiken. Men del räcker inle med vackert tal.Vi måste såväl i denna fråga som i alla andra också i praktiskt handlandemedverka till ett förverkligande av dessa tankegångar. Utskottet har avstyrkt min motion med motiveringen att det är berördadepartement som skall framlägga förslag om dessa projekt lill regeringen.Därför vill jag med detta peka på del ansvar dessa myndigheter har alt vidmedelstilldelning och beslut se lill alt vid resp. projekts genomförandekonsekvenserna ej blir alt man kommer i konfiikt med miljö-ochbevarandeintressen. Då utskottet är enigt pådenna punkt har jag inget yrkande. INGRIDLUDVIGSSON (s): Atl skapa annat arbete åt dem som är sysselsatta i varvsindustrinhandlar myckel av den föreliggande propositionen om. Det har också debatten häri dag gjort. Självfallet är uppmärksamheten då i första hand inriktad på deorter och regioner där varven är belägna och där de omedelbara följderna blirmest påtagliga. Anledningenlill all jag har begärt ordet är emellertid atl jag känner del angelägel attunderstryka all sysselsättningen myckel drastiskt kan komma atl påverkas ocksåpå de orter som domineras av industrier som är underieverantörer till varven. 1propositionen heter del på tre rader: "I kommuner med underleverantörerlill varven utanför varvsregionerna bör vid uppkommande sysselsättningsproblemregionalpolitiskt stöd enligt sedvanliga regler kunna lämnas inom existeranderegionalpolitisk ram." Låtmig såsom exempel på en sådan ort la kommun. Svenskt Stål i , eller som del tidigare hette, syssel sätter nära 80 96 a v de industrisysselsatta i kommunen eller nästan hälften av 138 alla i kommunen sysselsatta personer. En myckelstor andel av verkets produktion består avfartygsplåt, och man brukar säga atl företagel till är etl varv, dvs. ca 2000 av de ca 3 400 anställda är direkt beroende av leveranser lillvarvsindustrin. har följaktligen precis som NJA drabbats av både varvskrisen ochslålkrisen. Leveranserna av fartygsplål har minskatmycket kraftigt, närmare bestämt till ca 30 96 av leveranserna under perioden1973-1976. Det är naturligtvis den svenska varvskrisen som lill stor del ärorsak härtill, men också atl utländska varv i allt mindre utsträckning köperplåt utomlands, t. ex. i . Exporileveranserna har sjunkit till alt i årvara av volymen . Del är mer än vad som står i proportion tillkrympningen av den internationella varvsindustrin. Näringsutskollettar upp den här frågan och framhåller bl. a. alt man räknar med att de svenskavarven i fortsättningen söker atl i så stor utsträckning som möjligt placerasina order inom landet. Sysselsättningslägeti en kommun som domineras och är helt beroende av en industri av den härtypen är självklart väldigt oroande både för de anställda i företagel och fördem som har ansvaret för kommunen. Omlill detta sedan läggs all ligger i en region och elt län som redanhar betydande svårigheter, är det begripligt atl man där känner sig hårt trängdoch anser att staten måste vara beredd alt ingripa.