prot · G209114 · 1978-12-31 00:00:00 — Man kunde börja medBofors, som nämner. Där finns inte några slörre svårigheter meddefinitionen. Sedan finns det förelag som har eller mer av sin produklionbaserad pä mililära beställningar. Dem skulle man kunna ta i nästa omgång. Menhela frågan strandar pä att de borgerliga av förklarlig anledning ärmotståndare lill åtgärden. De borgerliga är pigga på atl förstatliga, del harvi faktiskt sett, men det skall alltid vara företag som häller på att ramlaihop. De vinstgivande bilarna av svensk industri, det må gälla militärindustrineller något annat, skall storfinansen få ha kvar och plocka russinen ur.Militärindustrin är ulan tvivel en av de vinstgivande branscherna, och dåpassar den naturligtvis inte in i det borgerliga försiailigandemönstret. I etl tidigare anförandesadejag atijag tyckte att är väldigl troskyldig.Han är också myckel nöjd med det nuvarande tillståndet. Utskottets talesmanpåminner om den gamla Sirixfiguren, dvs. predikanten som sade: Jag tackar digGud för au det är som det är, för hur skulle det annars vara. Överläggningenvar härmed sluiad. Proposiiionergavs på bifall till dels utskotiets hemställan, dels motionerna nr 287 av RolfHagel och saml nr 398 av m. fl., ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan AlfLövenborg begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Densom vill all kammaren bifaller näringsutskotleis hemställan i belänkandet nr29 mom. I röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 287 av och samt nr 398 avOswald m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat; Ja- 287 Nej - 15 Proposilionergavspå bifall lill dels utskotlels hemställan, dels motionen nr 1005 av NilsBerndlson m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskotleis hemställan i betänkan-del nr29 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1005 av m.fl. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 288 Nej - 16 Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1978/79:17med anledning av motion om sammansättningen av särbarhetskommillén. I delta belänkande behandlades motionen1978/79:1791 av m. fl. (s), vari yrkats att riksdagenuttalade alt den s. k. särbarhetskommillén snarasi kompletterades medföreträdare för politiska partier. Utskottet hemställde altriksdagen skulle avslå motionen 1978/79:1791. Reservation hade avgivits av Bengl Guslavsson, EricHolmqvisl, , , , och (samtliga s) som ansetl att ulskollel borthemställa attriksdagen med bifall lill moiionen 1978/79:1791 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanterna hade anfört om särbarhetskommit-lénssammansättning. BENGTGUSTAVSSON (s): Jag vill rekommendera kamraterna att inte avlägsna sig för långt frånkammaren. Debatten kan bedömas bli kort - inte för all frågan är oviktig, utandärför alt koncentration är möjlig. Ärendetgällerom den s. k. särbarhetskommillén skall kompletteras med parlamentarikertrots all den har kommit ganska långl med arbeiei på sill sluibeiänkande. Dalorsystemeissårbarhet är en viktig samhällsfråga, inte minsl i säkerhetspolitisktperspektiv. Vi är i ulskouet helt överens om det och om all det är välmotiverat med politikermedverkan i utredningsarbetet om sårbarheten.Försvarskommitién kommer all spela en roll i della sammanhang, men frågan haraspekier långl uiöver försvarsområdet, varför vi socialdemokrater finner detmotiverat att låta politiker gå in i särbarhetskommillén under dess slulvarv.Det är ingel unikt tillvägagångssätt i uiredningssammanhang. Sårbarhetskommitténhar redan skrivit delar av sitt slutbetänkande -mindre kontroversiella, får mananta - och räknar med atl bli klar . Om man nu kompletterar den medpolitiker får man kanske räkna med en viss försening i förhållande lill planen.Vi reservanter anser dock au man hellre bör ta den förseningen än atlulredningen slutförs utan all folkvalda politiker får vara med och påverkabedömningarna. Del är ingalunda otänkbart atl en viss tidspress i detta skedekan innebära en tidsvinst i del länga loppet. Hursom helst lycker vi all del inte vore bra om genom bifall tillutskoltsmajoritelens skrivning undandrog detta känsliga område denmedborgarförankrade insyn som är möjlig . Vi bör fatta oss kort i kammardebatterna. Jag yrkar bifall tillreservationen. Det råder inga delade meningar mellan reservanter och utskollsmajoriletom all datorsystemets sårbarhet är en allvarlig och viktig fråga för vårtsamhälle. Del råder heller inga skilda uppfattningar om atl parlamentariskmedverkan i särbarhetskommillén i och för sig är väl motiverad. Men med hänsynlill atl kommittén har konmtit så långt i sitt arbete som den har gjorl anserutskottet att det avsevärt skulle fördröja kommitténs arbete alt nu ändra päsammansättningen av kommittén. Enligtvad utskottet har inhämtal kommer sårbarhelskommittén att lägga fram sillslutbetänkande under den kommande sommaren, senast . Man äralltså inne i slutskedet av sitt arbete,. Kommitténhar också enligl direktiven till uppgift au arbeta skyndsamt. Om man nu skullesälta in parlamentariker i kommittén måste delta medföra en helt nyarbetssituation och helt kullkasta den tidsplan som kommittén nu arbetar efter. Medhänvisning till detta ber jag alt få yrka bifall till utskottets hemställan. Herrialman!Klockan närmar sig , och jag skall inte onödigl vis förlänga den härdebaiien. Bara några få ord. Kravetall parlameniarikerna skall vara med i sårbarheisuiredningen har en allvarligbakgrund. Det är den övergripande slutsats som experterna i den här utredningendrar i sin lägesrapport, nämligen all sårbarheten i dagens datorsystem äroacceptabelt hög. Den sårbarheten kommer att öka om inte motåtgärder vidtas. 1det läget tycker vi från socialdemokratiskt häll all det är viktigt altparlamentarikerna sä snabbt som möjligl kommer in i bilden för au redan päutredningssiadiet kunna göra de politiska avvägningar och formulera deövergripande beslutsregler som måste till när det gäller säkerheten på detdatatekniska området. Härförsöker nu majoriteten i försvarsutskoitet göra gällande att vårl krav skulleinnebära en försening i arbetet. Jag påslår alt det aren synvilla. Atl sätta inparlamentariker i sårbarheisuiredningen innebär måhända en viss försening i denutredningens arbete. Men i del lolala arbetei på au ta fram regler för all fåeu bätire grepp över säkerheisfrågorna inom datatekniken kommer vi all vinnatid. Del är såvitt jag förslär bakgrunden till alt man från socialdemokratiskthäll i försvarsutskottet fullföljer detta yrkande i form av en reservation. Jagvill fråga om han inte själv anser au datateknikens säkerhets-och sårbarhetsfrågor är sä vikliga all parlamentarikerna måste komma in i dellaarbete . Om han anser det, vilka ålgärder lycker han då det är viktigt atlvidta för att parlamentarikerna skall komma med? Uiskotismajoriteien har juinte på något sätt aniyii hur den vill au skall ta tag i den härfrågan. Det får enligl min mening inte vara sä alt del helt plötsligt baradimper ned ett regeringsförslag på bord utan att representanter förriksdagspartierna har varit med i förberedelsearbetet. Med del, herr lalman, ber jag att få yrka bifalltill den socialdemokratiska Onsdaeen den reservationen. frågade mig omjag inte ansåg att den här frågan varså viktig alt parlamentariker borde komma in. Jo, vi är överens pä den punklen.1 mitt första anförande sadejag all ulskottsmajoriteten i och för sig äröverens med reservanterna om att parlamentariker skall komma in i kommittén,men - och det är del huvudsakliga - del skulle fördröja arbetei högst avsevärt,och kommittén har till uppgift atl arbeta snabbi. Parlamentarikerna kommer ini bilden mycket snabbare om kommittén får arbeta med nuvarande sammansättning.Kommitténs betänkande kommer lill stor del att utgöra underlag förförsvarskommitléns arbete. Parlamentarikerna kommer således snabbare in i dellaarbete om man inte ändrar kommitténs sammansättning. Reservanternas förslag gårju ut på au den skall ändras. Jagkan inte se all del egenlligen råder några delade meningar, utan au vi är enseom att det gäller atl snabbi fä fram etl resultat. LENNARTPETTERSSON (s): envisas med atl betrakta frågan om datateknikenssäkerhets- och sårbarhetsfrågor som enbart en försvarspolitisk fråga. Han gördet möjligen av den anledningen att det är försvarsministern som sä alt sägahar stått bakom direktiven. Men var och en som noggrant har läst direktiven ochlägesrapporten vet au det handlar om säkerhetsfrågor, som är generella överhela det dalapoliliska fältet. Det är alltså inte bara en lotalförsvarsfrågadet rör sig om. Därför räcker del inte med att försvars-kommittén skall göradenna bedömning. Vadsom kommer att hända, om menar allvar med sin principiellainställning att parlamentarikerna och måste in här sä snabbi sommöjligt, är att regeringen måste tillsätta en ny utredning med parlamentarisksammansättning. Därigenom kommer utredningsarbetet atl fördröjas. Därför hadedet enligt vår uppfattning varit bra, om man nu fått medparlamentarikerna i experiuiredningen. Dä hade man vunnit . Nuivjngas man sannolikt lillsätla en ny ulredning för atl få den pariamentariskaförankringen när det gäller dessa regler. Jag yrkar än en gäng bifall lill den socialdemokraliska reservationen. Överläggningen varhärmed slutad. Proposiiionergavs pä bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen av BengtGuslavsson m. fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan Bengl begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition; 10 protokoll 1978/79:114-115 Den som vill alt kammarenbifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr 17 röstar ja, den detej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä BengtGuslavsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 157 Nej - 132 1978/79:18 med anledning av motion om Väslerviksmililäromrädestillhörighet §19 Pä förslag av andre vice talmannen beslöts alt kammarens förhandlingarskulle fortsättas . §20 Anmäldes och bordlades 1978/79:154 omomfördelning av den ärliga fordonsskatten, m. m. §21 Anmäldes och bordlades 1978/79:2351 av AlvarAndersson m.fl. 1978/79:2352 av RolfRämgärd m.fl. med anledning avproposilionen 1978/79:95 om den kommunala ekono- 1978/79:2353av m.fl. 1978/79:2354 av BertilJonasson m.fl. 1978/79:2355 av StureKorpås och 1978/79:2356 av ElvyNilsson m.fl. medanledning av proposilionen 1978/79:99 om en ny trafikpolitik 1978/79:2357 av GöstaBohman m.fl. 1978/79:2358 av Berm Ekinge 1978/79:2359 av anledning av proposilionen energipolitiken 1978/79:115 om riktlinjer för 1978/79:2360av m.fl. 1978/79:2361 av Per Sljernslröm m.fl. 1978/79:2362 avLars m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:123 omriktlinjer för industripolitiken, m. m. 1978/79:2363 av m.fl. medanledning av propositionen 1978/79:128 om en allmän folk- och bostadsräkning är1980, m. m. 1978/79:2364 av Geoig med anledning avpropositionen 1978/79:149 om flygtrafik på 1978/79:2365av och 1978/79:2366 av med anledning av proposilionen 1978/79:160 omfortsatt reformering av inkomstskallen, m. m. med anledning avfullmäktiges i förslag (1978/79:19) till ändring av 8 § lagen (1934:437)för riksbank i syfte alt möjliggöra införande §22 Meddelande om frågor Meddelades alt följande frågor framställts den 28mars 1978/79:461 av GunnarOlsson (s) lill jordbruksministern om information rörande nyttlövskogsbekämpningspreparal: Som ersättningsmedel för del tidigare använda2-4-5-T för lövskogsbekämpning har produktkontrollnämnden lämnai tillståndforell nytt preparat. Preparatet är amerikanskt och registrerades enligtuppgift i . Från början användes preparatet på , menfrån började man använda medlet också vid besprutning i skogen. Den 9februari lämnade produktkontrollnämnden tillstånd alt använda preparatetvid flygbesprut-ning i skogen. Preparatetär för de flesta svenskar okänt och har ingel informationsmaterial ommfdlet sammanställts. har på många håll skapat oro inför den kommandebespratningssäsongen inom det svenska skogsbruket. Ärjordbruksministern beredd garantera att preparatet inle kommer alt medföraskadliga effekier på vår miljö, och på vilket sätt kommer allmänheten atlinformeras om del nya preparatet? 1978/79:462av(7/c//;('Z. (//7f/Wflrf(s)lilljordbruksminislemom förvaringen av giftiga kemiskabekämpningsmedel: I pågår f n. en upprörd debattom lokaliseringen av ett lager för giftiga kemiska bekämpningsmedel, som eltdotterbolag lill Kemisk Vasrk i Köge, (tidigare BT-Kemi) sökertillstånd till. Manavser att föriägga lagret, som planerats rymma max. bekämpningsmedel,rätt nära bostadsbebyggelse. Såvitthar framgått av debatten och myndigheternas uttalanden synes det finnas småmöjligheter all med nuvarande lagstiftning och dess tillämpningsföreskrifterförhindra delta giftlagers placering nära befolkningscentra. Transporterna fränoch lill lagret och hanteringen av bekämpningsmedlen kommer atl starkt oroabefolkningen. Jag ber därför atl tilljordbruksministern fä ställa följande fråga: Anserjordbruksministern del tillfredsställande all ett lager med myckel giftigakemiska medel placeras nära bostadsbebyggelse och befolkningscentra? 1978/79:463 av ElvyNilsson (s) till industriministern om verksamheten vid Bryggeri iTorsby: Nedläggningshotet av Bryggeri i blirallt allvariigare. En utredning har visat atl tillverkningen i inte ärföretagsekonomiskt lönsam. Del förhållandet all slalen äger majoriteten avaktierna i är enligl förelagsledningen inget skäl all se päTorsbybryggeriels framlid annat än ur strikt förelagsekonomiska synvinklar. Torsbybryggeriethar etl 40-lal anställda . En nedläggning kommer att innebära att minstetl 25-lal anställda blir utan arbete, medan etl 15-lal skulle kunna fåsysselsättning vid en depå. Detta är myckel allvariigt i en kommun som har enav landets största arbetslöshetssiffror. Delarindustriministern företagsledningens uppfattning aU det förhållandet atl slalenär majoritetsägare inle är något skäl atl se företagets framtid annat än urstrikt förelagsekonomiska synvinklar? §23 Kammaren åtskildes .