prot · G20994 · 1978-12-31 00:00:00 — Mekanismen är alllsä inte så enkel som utmåla den i sitt lidigare anförande, nämligen all uibyggnad av daghemmäste slällas emot inkomsiförbätlringar. Det är i stället så all om vi inle fårnågra inkomstförbältringar, så fär stal, kommun och landsting heller ingapengar för alt bygga ut olika delar av de kollektiva nyttighelerna. Detär alldeles självklart alt jag är en varm anhängare av utbyggnad av kollektivanytligheter. Jag tror inle alt jag behöver särskilt understryka del, eftersommitt partis krav i alla sammanhang gär ul på en myckel långtgående kolleklivkonsumiion. Vi vill gå längre i den utbyggnaden än vad jag tror . Vadpensionärerna reagerar emot är jusl del här molsatsförhållandel som markeras sähårt när det gäller pensionärernas situation. Jag kan la nägra exempel från eltannal område och visa hur lönearbelarna skulle reagera, om man förderesonemanget på ell liknande säll. Anlagatl man skulle säga lill lönlagarna: I stället för alt höja lönerna skall viförbättra arbetsmiljön och skapa ell säkrare arbetarskydd, I stället för enlöneökning pä en krona skall vi satsa på alt la bort gifterna ur arbetsmiljön,Någol sådant skulle lönlagarna inte acceptera. De anser all de skall ha både enförbättring av sin reallön och en giftfri arbetsmiljö. Diskussionenmäste alltså breddas, och jag tror alt man måsle överväga alt ge frågorna enannan prioritering än den som rekommenderas av pensionskommittén. Jag tror delär nödvändigl att lyssna mera pä pensionärernas röster. De företräder sinainlressen på ell sätt som blir allt kraftfullare, och jag tycker att det ärrikligt att deras röster hörs alltmer i det svenska samhället. Men vi mästeockså ta hänsyn lill deras argument och inte avfärda dem som socialministernhär har velat göra med hänvisning till vissa remissinstanser. Pensionärerna haren rätt enhetlig mening pä de här punkterna, och del är oerhört viktigt atl vilyssnar lill vad de säger. Jag har inte läst det här kongressullalandel lika noga som Cari-HenrikHermansson. Jag kan bara säga all vid de kontakier som vi har hafl medledningen för pensionärsorganisationerna -jag tänker då i första handpä PRO och SFRF - har man förklarat alt del är överläggningsrälten som man ärintresserad av. Man har sagt all del inte gär att jämföra dessa överiäggningarmed löneförhandlingar av den lyp som är vanlig på arbetsmarknaden, och delIrorjag också all ochjag kan vara överens om. Vidiskuterar ju avvägningen mellan offentlig och privat konsumiion, och det ärriktigt atl kommunisterna normall brukar lägga större vikl vidden offenlliga konsumlionen i form av vård och service av olika slag. Men i denhär diskussionen är det ju alldeles tvärtom, och det är del som gör mig såförvånad. En sådan här standardutvecklingsgaranli, som kommunisterna anser del realistiskt atl genomföra inom ennära framlid, innebär ju all man inle bara lyfter upp dem som har del sämstställl. Även de som har full ATP utlovas ju en fortsalt utveckling utöver vadATP kan ge. Jag är medvelen om att det inte är många som har sådanapensioner som dem som jag nämnde. Men i framliden kommer en full ATP för densom har en inkomst nära taket att vara av ungefärden sioriek somjag nämnde, omman lägger lill folkpensionen. Även förden gruppen innebären standardutvecklingsgaranlien fortsättning uppåt Del är lilel konstigt att del skall vara viktigare atlslå fast della nu när vi vet vilka oerhört stora svårigheler vi har alt klaravärd och service. Del är klart all vi skall lyssna pä pensionärernasorganisationer, och del gör vi ocksä. Vi diskuierar med dem, men pensionärernasorganisationer skiljer sig inte frän andra grupper när det gäller all trycka påför all få sina intressen tillgodosedda. Vi måste i en viss situation säga allvi har begränsade resurser förden eller den gruppen och vidare fräga oss vadsom är viktigast inom ramen för dessa begränsade resurser. Härvidlag Irorjaginte alt nägon, inte heller pensionärerna och deras organisationer, säger alldel skulle vara cyniskt att hellre än atl genomföra enstandardutvecklingsgaranli för alla se lill all klara vård m. m., efiersomresurserna ändå är begränsade. Något annal ligger inte i utredningens och miltresonemang, som också förelrädare för samtliga andra partier har slälll sigbakom. (vpk): Får jag först återkomma lill den här punkien om överiäggningsrälteller förhandlingsräll. Jag vet ju inle vad pensionärsorganisationernasföreträdare har sagl lill socialministern, men jag har utgått från deraskongressutlalande. Där finns en passus som kanske har citerats för eller lästsav socialminislern men som föranlett etl vissl missförstånd. Del står nämligensä här; "Det uttalades alt överläggning skulle ske med regeringen för altöverenskommelse skulle träffas om pä vilket sätl ell sädani infiytande skulleskapas." Inflytande syftar här på förhandlingsrätt Pensionärernavill alltså ha överläggningar med regeringen för all diskuiera hurförhandlingsrätten skall kunna genomföras. Vi har lydligen rält båda tvä.Gabriel säger all de vill ha överläggningar. Det är riktigt, men devill ha överläggningar för alt bl. a. diskutera hur en verklig förhandlingsrättskall kunna genomföras. Sedan ställde imotsats till andra grupper av pensionärer. Jag vill emellertid påpeka atl detfinns många som har en viss ATP, men som ändå har en orimligt låg slandard.Jag hoppas alt socialministern håller med mig om atl inkomsten och standarden fn. är orimligt läg ocksä för mänga som har en viss ATP. Ävende som får full ATP - och del är den försia kullen - borde väl också kunnaräkna med en oförändrad reell standard i fortsättningen. Men om prisernafortsätter atl stiga snabbi, hur går del dä? I det uttalande frånPRO-kongressen som jag har cileral säger man: "Denpensionär, som har ATP till så högt belopp alt pensionstillskott icke Ulgår,har under hela 70-talel i realiteten blivit ulan någon form av standardhöjning. Detinnebär all den pensionären ligger under den realnivä han hade vidinträdet i pensionsåldern." Jagmenar all detla är otillfredsställande, all den gruppen av pensionärer somomtalas i detta uttalande har fält en stark standardförsämring. Risken är allvi får samma utveckling framöver under 1980-lalel med en stark prisstegring,som innebär all ATP-pensionärernas reella slandard i själva verkei försämras.Jag lycker atl de också skall ha en slandardsäkring. Jag har inle talat för atlderas läge skall förbätiras jämfört med andra pensionärsgruppers, men derasreella slandard bör dock säkras pä något säll. Sedanuttalar än en gång sin förvåning över att vpk, som normaltkräver slörre kollektiv konsumiion, här lar pensionärsorganisationernas ochpensionärernas slåndpunkl som sin och kräver standardsäkring av pensionen. Detär tvä krav som jag har fört fram: För del försia en absolut och relativförbättring av pensionärernas standard, efiersom den nu är sä läg jämfört medandra befolkningsgruppers. För det andra en slandardsäkring. Jagvill fråga rent ut, därför att det är viktigt alt fåregeringens inställning klariagd: Om nu är överens med mig omatt pensionärerna skall ha en levnadsstandard som är jämförbar med andrabefolkningsgruppers-och del hoppas jag alt han anser-menar han dä all hela denförbättringen frän nuvarande låga nivå skall ske genom utbyggnad av vården? Ärdet inte troligt atl man också mäste tänka sig en förbättring av pensionernalillsammans med en uibyggnad av värden, som vi ingalunda är motståndare tillutan tvärtom kräver, för atl man skall få jämställdhet mellan pensionärsgruppenoch andra grupper? Den frågan tror jag all del är vikligl för pensionärerna altfå svar på. Jagskall försöka lämnaelt bidrag till att den här diskussionen nu kannärma sig sitt slut, men jag skall ändå svara på frågan. Jag är ledsen atl jagtycker atl i sitt senasie inlägg någol förvirradediskussionen. Vi måste ju hälla isär begreppen "oförändrad slandard"och "standardförbättring". I vårt system liggerall pensionärerna lill skillnad frän de flesla andra grupperär garanterade oförändrad slandard när priserna siiger. De får kompensalion förprishöjningarna. Man kan diskuiera tekniken i sammanhanget, men huvudprincipenär all de får kompensalion för ökade priser och därmed reellt samma slandardsom förut när priserna stiger. Delta är vi Överens om. Det är ingen som harifrågasatt del. Sedan har man diskuterat garantier för standardförbättringarmed nägon form av index eller liknande inbyggt i systemet - och Carl-HenrikHermansson har begärt atl jag skall lämna utfästelser om atl vi skall arbetaför del. Jag har sagl alt vi inle är beredda atl ge sädana löften , därföralt resurserna för fortsatt utveckling är begränsade. Dä mäste man se på deolika behov som föreligger, och man bör då inle lova atl en mycket stor del avpengarna skall gä lill jusl della ändamål - som bl. a. innebär garanteradestandardförbättringar för dem som har full ATP. Närresurserna är begränsade måste man se på vad som är viktigast och falla beslutfrån fall lill fall. Det är vår linje, och den stämmer med utredningens. Detbeiyder inle atl allting skall satsas på värd. Jag har just berättat att vi ivär kommer att föreslå förbättringar av bostads-slödel t ex. Man harlidigare använt den metodiken atl man har fattal särskilda beslut för dem somhar läg ATP eller ingen ATP och pensionstillskott Den metodiken kan tas uppigen. Men vi vill inle utfärda nägon garanii som säger, att det redan frånbörian skall avsättas stora resurser för en säkrad standardförbättring för allapensionärer, även för dem som har full ATP-pension, och det är del somCari-Henrik begärt. Jag är inte beredd att ge det löftet. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Vi får väl nu avsluta diskussionen, efiersom del också står andrafrågor pä dagordningen och det inte är rimligt all vi låter dem som skalldebattera dessa vänla alllför länge i sina bänkar. Men jag vill erinra om atldet är tvä krav som pensionärerna reser. Det första är att de skall fä en medandra grupper jämbördig ställning. Del malerial som jag hänvisade lill och somsocialminislern inte har bestritt visar, alt deras ställning i förhållande tillandra grupper är sämre . Den är också långt ifrån denuppställda målsättningen om 65 96 av en genomsnittlig industriarbetariön. Vimåste alllsä få ålgärder som höjer gruppen av folkpensionärer upp lill detlaläge. Delandra kravel är alt del måste införas en standardsäkring, som gör altpensionärerna kan ligga kvar i delta läge och inle råkar ul för en nyförsämring. När reallönerna förbättras skall alllsä pensionärernas ersättningarfölja med i denna utveckling. Jaglycker atl dessa krav är myckel enkla. Del är bara alt beklaga allsocialministern inle vill gä med på dem. Men jag lycker inte atl del ärolillböriigt att pensionärsorganisationerna framför dem eller atl de innebär enorimlig låsning av samhällsekonomin. Jag lycker i stället atl del är fråga omrättvisekrav som mäste bifallas. Överiäggningenvar härmed slutad. Omåtgärder för att förbättra fram -komligheten på viktiga trafikleder §11 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:145om charterresorna Jrån flygplats Inlerpellation nr 145 av om charterresorna från Sturupsflygplats skulle ha besvarats av mig . Efter överenskom-meLse kommerinterpellationen all besvaras . §12 Om åtgärder för att förbättra framkomligheten på viktiga trafikleder KommunikationsministernANITHA erhöll ordet för all besvara IngridSundbergs{m) den 26 febmarianmälda fråga, 1978/79:370, och anförde: har frågat mig om jag med anledning av deIrafiksvärigheler som i är har uppställ i kommer all låla ulreda vilkaålgärder som kan sättas in för att i framliden förbättra framkomligheten påsärskilt viktiga trafikleder. Vidså omfatlande och svåra snöoväder som de som har drabbat kanstopp för vägtrafiken inle undvikas, varken genom en utökad användning avsnöslakel eller genom annan vägulformning. Dess bättre är snöoväder av vinlernsomfallning sällsynta även i . Del lorde således vara sedanman hade en från snöröjningssynpunkt lika besvärlig vinter. Äveni används snöslakel för all minska problemen med drivsnö. Värdet avdessa är emellertid begränsat, efiensom utrymmet pä läsidan efter hand fyllsmed snö och effekten av snöstakelen försvinner. Kostnaden för snöslakel ärrelativt hög, och dessa används därför endast på sådana vägavsnitt som ärspeciellt utsatta för drivsnö. Vidprojektering av vägar las även hänsyn lill snöförhällandena. ex. numera med beiydligi flackare släntlulning än tidigare, vilket minskardrivsnöproblemen. All i ännu slörre ulslräckning än la hänsyn tillsnöförhållandena vid vägprojektering är inte möjligt. Detla beror på att mångaandra faktorer måste vägas in i projekleringssammanhang, t. ex.bebyggelseförhällanden, markinträng och vägbyggnadskostnader. Inomramen för del ordinarie vägunderhållet vidtas del rutinmässigt åtgärder motdrivsnö. Föralt fä erfarenheter inför eventuella liknande situationer i framliden mästegivelvis en ulvärdering ske av de svårigheter som vinterns snöoväder medförtför trafiken i . Enligl vad jag har erfarit kommer all göra ensådan utvärdering. Jag ber atl fä tacka kommunikationsministern för svarel. Jag blev inlesärskilt nöjd, lät mig säga del från börian. Orsakenlill atl årets snöoväder har varit svårare än vad som är vanligt är atl destarka vindstyrkorna sammanföll med mycket stora nederbördsmängder. Men det ärinte mängden snö som avgör trafiksvärigheterna i , ulan del är justvindstyrkorna och landskapets stmktur. Låtmig först beklaga alt inle trafikminislern själv hade lillfälle all fara nedoch bese verkningarna av snöovädret Lång erfarenhet har lärt mig all det integår atl med ord eller bild ge en uppfattning om snöblästens resultat Åtskilligamiljoner har i är gåtl ål lill vägröjning, slutresultatet är inle klart Men vadsom inte kommer fram är kosinader för försenade transporter, minskning iproduktionen därför atl mänga inte kunde la sig lill arbetsplatsen och ävenmissade semestrar, del sista därför alt del senaste snöovädret sammanföll medskolledighelen. Därför är del, när vi diskuierar vägarna där nere, nödvändigtatl satsa pä nägra som kan hållas öppna även vid starka oväder. Självklart rördel i första hand de stora vägarna, , E6 m.fl. Jagställde frågan om man av årets oväder kommer all göra några erfarenheter somman kan använda vid planering av vägar. Till det säger statsrådet all del inteär möjligl all i ännu slörre ulslräckning än ta hänsyn tillsnöförhållanden vid vägprojektering. Det ärdet som inte gör mig särskilt glad. Iärels budgetproposilion talar kommunikationsministern om perspektiv-planeringenoch dess genomförande. Den syftar ju lill ökad framkomlighet och säkerhet ochminskade miljöstörningar. Såvitt jag har förställ den härperspeklivplaneringen, skulle den innebära all de regionala organen fär slörremöjlighel atl påverka vägplaneringen i det tidiga skedet Jag vore lacksam omkommunikalionsministern kunde bekräfta alt så är fallet Omman frän sida, med de erfarenheter man har , fick vara medi högre grad och på elt lidigare siadium av vägplaneringen, tror jag all detskulle ge lill resultat all man mer kommer atl beakta de sekundärkostnader somföljer med sädana här mycket kraftiga vägavbroll som vi har haft i ån Detär också - och del kan jag kanske återkomma till - flera olika synpunkler manhär kan lägga. Lät mig bara säga atl vid planeringen borde man inle minsl sökahjälp av dem som kör snöplogar och av polisen. Omåtgärder för att förbättra fram -komligheten på viktiga trafikleder KommunikalionsminislernANITHA : Herr lalman! Den flerärsplanering .som det lalas om ibudgetpropositionen är en ekonomisk planering och omfattar alltså inte självaprojekteringsarbetet Vidden utvärdering somjag har lalal om i mitt svar ochsom kommeratl ske via förutsätter jag all vägverkel tar kontakt medmyndigheter och andra instanser, som har erfarenhel av vinlerns snöoväder,föratl göra en allsidig utvärdering av svårigheterna och även försöka minskadem för framtiden. Omåtgärder för att förbättra fram -komligheten på viktiga trafikleder Närdel gäller vägbyggnadskosinader, som också log upp i sittinlägg, är det så vid projektering av vägar alt de mest ekonomiskavägslräckningarna väljs som kan godtas från markanvändnings- och landskapsbildssynpunkt. Ytterligarehänsynstagande till snöförhällandena än vad som sker vid projektering ochbyggande av vägar skulle innebära alt man skulle göra släntlulningarna ännuflackare, all vägarna i höjdled lades på en annan nivå än vad som ärlämpligtbl. a. urgeoteknisk synpunkt och all sidoschaklerlogs ul, där vägarna skärigenom lerrängen, så all det skapades utrymme för snödrivbildning vid sidan avvägarna. Dessa åtgärder innebär betydligt ökade vägbyggnadskostnader vilkelmåsle vägas in när man talar om dessa problem. INGRIDSUNDBERG (m): Det är tvä saker i kommunikationsministerns anförande här som jagskulle vilja beröra. Denförsia, nämligen till vilken grad man skall ta ut schaktmassor när man skärigenom en höjd i landskapet, är myckel väsenllig. Del har visal sig att del påhögt liggande vägar, där vinden får häria fritt, inle blivit nägra långvarigastopp, utan atl de verkligt stora trafiksvårigheterna uppställ just i denedskärningar där snöplogarna sä alt säga inle haft nägonslans alt göra av snöndärför all del varit så stora snömängder som samlats och vägkanterna varitalllför höga. Kommunikationsministernsäger att man mäste avväga den olägenheten mol kosinaderna för atl la bortylleriigare elt par meter i en sådan nedskärning. Vadjag menar med min fråga, om statsrådet har möjligheler att tillgodogöra sigerfarenheierna av de oväder som har förekommit i , är just alt jag undrarom man inte skall kunna göra den ekonomiska bedömningen atl en sådan ökadutskärning, vilken kan innebära all man kan hålla en riksväg öppen, kan slällasig även ekonomiskl lönsam. Man måsie, som jag ser det, alltså beakta ocksä desekundärkostnader som följde med del faktum atl bl. E 6 var avslängd underlånga perioder. Den andra saken gäller perspeklivplaneringen. Jagciterade ur budgetpropositionen, herr talman, där kommunikationsministerntalar om perspektiv-planeringens genomförande och att den syftar lill ökadframkomlighet och säkerhet samt minskade miljöförstöringar. Som jag harförstått proposilionen skall det ges slörre möjligheler lill de regionalainstanserna atl få medverka under planeringsstadiet, inle bara ur ekonomisksynpunkl ulan även när det gäller konkret planering av vägarna. Det är detlasom jag vill ha en förklaring pä. De här synpunkterna läggs i alla fall fram ibudgetpropositionen. KommunikationsministernANITHA : Herr lalman! Lät mig besvara den sisla frågan angåendeplaneringen försl. Alla berörda arbetsplaner upprättas i samråd mellankommuner, länsstyrelse och . När del sedan gäller frågan om hur manskall projektera och bygga vägarna för altkunna undvika de problem som har uppstått i lalade om altpå högt belägna vägar hade snömassorna inte samlats lika mycket och länge sompå andra vägar. Men man måste också tänka på landskapsbilden, och urlandskapsbildssynpunkt kan man ju inte lägga vägarna en meter högre änlandskapet i övrigt i . Närdet sedan gäller frågan om urschaktning och de kosinader som därvid uppstårmäste man ställa kostnaderna i relation till att sädana oväder är mycketsällsynta, i vart fall enligt de erfarenheter som vi har haft hitintills. Detär sedan etl sådanl kaos inträffade förra gången. Den relationenmåste man alltså också länka på i sammanhanget. Omåtgärder för att förbättra fram -komligheten på viktiga trafikleder INGRIDSUNDBERG (m): Jag är medvelen om all man färga tillbaka ända till 1940-lalet för althitta motsvarande situalion som den vi hafl tvä gånger i är. Mendet är inte del som frågan rör sig om utan om möjlighelen alt även vid mindreoväder kunna hålla de stora genomfartslederna öppna. Det är däremot elt problemsom inte är sällsynt; det är inte några de blåste igen, utan del ärnågonting som med nägra få års undantag iniräffar varie år, och det ärdet somur säkerhetssynpunkt, ur iransportsynpunkt och även av andra skäl ställer tillstora svårigheler. Jagär, precis som statsrådet, medveten om atl det inte är fräga om alt bygga uppvägar på nägon sorls pelare, men det kan vara fråga om en sä väsentlig sak somalt göra bedömningar ur vägkonslruklionssynpunkt av sädana frågor som: Var ärde vanligast återkommande stoppen? Hur skall vi undvika atl vid framtida vägplaneringargöra motsvarande fel? Jag tror alt det trots allt bara är den regionalainstansen som kan göra de bedömningarna, och därför är det viktigt atl deregionala instanserna får stort inflylande redan på etl mycket tidigt stadium.Jag har alltså fattat det så, atl delta skall ligga i begreppetperspekiivplanering. Del är de regionala instanserna som upprättar arbetsplanerna.Fömtsättningar flnns således atl redan pä delta tidiga stadium ta hänsyn tillde kunskaper som man har regionalt och väga in dem i planerna. Vidareförutsätter jag givetvis alt vägverkel genom sina vägförvallningar samlarerfarenheter ocksä av teknisk art. Del har visat sig all man hitintills hargjorl sä. Man har alltså fött förbättrade snöröjningsfordon och liknandehjälpmedel, som successivi har ökal möjligheterna atl få snöröjningengenomförd. Givetvis kommer man alt även för framtiden beakta de olikamöjligheter som kommer fram för atl göra det ännu bätire. Som jag sade i mitt svar måsle en utvärdering avvinlerns snöoväder och erfarenheterna av dessa vara etl bra underiag vidbedömningen vad gäller både projektering för byggande av vägar ochanskaffning av en sådan fordonspark som passar sådana här typer av oväden Överiäggningenvar härmed slulad. 11Riksdagens protokoll 1978/79:93-94 § 13 Omtimmertransporterna i Kommunikationsministern erhöllordet för aU besvara () anmäldainterpellation, 1978/ 79:139, och anförde: vill veta vilken uppfattning jag har om denaviseradeövergången till landsväg av Billerud-Uddeholm AB:s timmertransporterpä NKIJ-banan, vilka åtgärder jag avser vidta i händelse av all den aviseradeövergången verkställs och om jag är beredd alt medverka lill förbättringar avde vägar som berörs. Jaghar tidigare här i kammaren redogjort för min syn på den nu genomfördaöverflyttningen av kvarvarande rundvirkestransporter på den av ägdaNKIJ-banan och regeringens möjligheter alt ingripa i ett sådanl fall. Detrör sig om etl enskill transportuppdrag där elt förelag har alt välja mellantvä transportmedel. Förelaget har funnit alt del med hänsyn tagel tilltransport- och omlaslningskoslnader m. m. är fördelaktigare alt ulnyltjabiltransport förden akluella kvantiteten. Enligt vad jag har erfarit ärdetfråga om ca massaved per är. Denna mängd utgör endasi en liten delav de totala rundvirkestransporterna lill . Huvuddelen av dessa gårredan med lastbil och återstoden flottas. Regeringenkan inte ingripa i etl enskill förelags handlande och i desstransportuppgörelser. Regeringen kan däremot genom sin övergripandetrafikpolitik slyra och påverka utvecklingen på iransportmarknaden med olikamedel sä att medborgarna och näringslivel i landets olika delar kan erbjudasentillfredsställande transportförsörining med utgångspunkt i sociala ochsamhällsekonomiska bedömningar. Allmänt gäller således att transporterna börfördelas på ett sådanl sätl atl de olika transportmedlens speciella egenskaperoch fördelar kommer till utnyttjande. Av väsentlig betydelse i del sammanhangetär landsvägs- och järnvägstrafikens kostnadsansvar. Denna fråga behandlas, somjag lidigare har meddelat i kammaren, i den kommande trafikpolitiskapropositionen. Närdel gäller de nu aktuella transporterna medför övergängen enligl vägverketsbedömning en relativt begränsad ökning av transporterna på berörda vägar. Delrör sig om en ökning med 8 å 10 billaster per dag på och väg 63. Någrasärskilda ålgärder på grund av den ökade trafiken anser vägverkel inteerforderliga. Jag vill erinra om atl flerårsplaner för vägbyggandet uiider dennärmaste tioårsperioden har upprättats . Det har skett i samarbetemellan bl. a. kommuner, länsstyrelse och vägverk. Som bekant är detlänsstyrelsen som både upprättar och fastställer flerårsplan för länsvägar.