prot · G20984 · 1978-12-31 00:00:00 — mera all röra sig med än vad långvärdsbyrån har, kanske della kantjäna som elt exempel på vad jag menar när jag säger au man måsle se lill atlman kan ge den byrå som har hand om den viktiga tillsynsverksamheten de medelden måsle ha. Statsrådet kan aldrig svära sig fri frän atl ta slällning i ensådan fräga. Hon måsle driva den här saken, bl. a. genom all la upp resonemangmed socialslyrelsen. Om de inte begriper eller inte vill göra något åt saken ärdel eri minislers skyldighel all se lill all medel inte saknas i del häravseendei. sade allregeringen lillsalt en äldreulredning. Del är bra. alldeles utmärkt all mangjorl det. Men vad anser renl konkret all 60 man skall göra? Skall man även i forlsällningen bygga ul långvården?Här lalar Per Gahrion om altvi driver värdplalsexercis. Men Per Gahrion har Nr 84 avsiyrki de moiionerAnna-Greta Skantz talade om där vi begärt alt (Vlåndaeen den långvårdenskall byggas ut för alt ge fler platser. Kom ihåg att vi inte har för i -fgKpLmpj 1979 många utan för fåvårdplalser! Vi mäsie se lill atl del behovei fylls. dessutom mäste vi ge långvården mer innehåll. Vi måste se lill atl q låwtidsvårdcn hemsjukvård kan ordnas med anknylning lillsjukhusen sä alt de gamla, sä länge del går, kan vårdas i sina hem. Kom inteoch lala om värdplalsexercis när ni har försökl hålla lillbaka varje insals vihar velat få lill slånd för alt den här värdverksamheten skulle bli ordentligtuppmärksammad! Jagupprepar min fråga till statsrådet : Anser statsrådet atttillsynsverksamheten är tillräcklig? .Jagskulle också vilja ha en lilen upplysning om hur fm ser på förhällandeiall den ene av läkarna vid Malmökliniken sjukskrev sig men ändå fickupprätthålla sin tjänstgöring vid privatkliniken. Det kan vara rimligt att föstatsrådets syn pä den frågan belysl, KARINNORDLANDER (vpk): Per Gahrion frågade vem som för patienternas talan, är del enbart,sjukvårdsbiirädena som kan föra deras talan. Svårigheterna för dem alt komma ikontakt med de ansvariga försökte jag beskriva i min inlägg. Jag kan instämma iall tillsättandet av en palienlombudsman kan vara en möjlighel all förbällrakommunikationerna mellan patienterna och de ansvariga, Föratlytteriigare understryka vad jag framförde i mitt lidigare inlägg vill jagcilera en del av elt nödrop som dag- och nattpersonalen på avdelning 17 pä S:lEriks sjukhus i har skrivit: "Hjälp!Vi varken hinner eller orkar ge våra patienter ens en dräglig omvårdnad! Densuccessiva försämring som vi märkt under de senasie åren har letl till ren vårdslum. Vihinner inle tvätta patienterna ordentligt! Tandborsining och munvärd blirlidande. Klippa naglar, kamma här, raka hinner vi över huvud tagel inle med. Anhörigapåpekar, vädjar eller skäller ul oss i ren förtvivlan över hur deras närmasleblir lämnade ulan tillräcklig tillsyn och hjälp. Vad skall vi svara? Vi räcker inte lill!" Någonhögre ansvarig finns sällan på avdelningen, och de beskriver sinarbetssituation med några exempel. De talar om palienler som är inkonli-nenlaoch varken kan hålla urin eller avföring: "Under andra arbetsförhållandenskulle vi hinna passa med bäcken oftare. hinner vi inie ens svara påringningarna i lid ulan det kommer i sängen i slällel. Många kaietrar sätts ini onödan (med många onödiga urinvägsinfektioner som följd). Har en palienllegat i nedkissad säng, hinner vi inte tvätta av den kladdiga kroppen, lakanbyls i en hast och personalen rusar vidare till nästa som kallar påhjälp." Mantalarom palienler sommåsie malas, hur del går lill och hur dei måsie 61 .Nr 84 skyndas på. 1 slällel blir del en flaska dropp .som räddarsilualionen. Månd'ieen den Tabletierfår komma i slällel för den tid del lar att mata paiienlerna. 12 febru'iri 1979 ''"frågar sig om det inte vore bätire - även- krasst ekonomiskl sett - att man ficktid för att sköta patienternas mathållning. 0/7? lånoiidsvårdcn '' annal problem som påtalas ärpersonalomsättningen, och man säger: "Varie morgon är vi ell nyll gäng somska jobba ihop. I bäsla fall är en eller två ordinarie. Oerfarna, outbildadevikarier slängs in i arbeiet ulan ordenllig handledning. Morgonrapporten niåslegå snabbi och blir för dessa nya helt obegriplig. Ingen har tid all förklaradiagnoser och vårdälgärder. Sjuksköterskorna, som ju egentligen har enhandledande och undervisande funktion, hinner ej med della på grund av att detsaknas vikarier." Sedanangriper man en artikel i , där del sagls: "ÄvenSiockholmssjukhusen kan fö en viss överbeläggning , men hälso-ochsjukvårdsnämnden har inte fött några larmrapporter." Manfrägarsig hur nämnden kan ullala sig på del sättet. "Vi harju ständigtöverbelagt Det är ell slag i ansiklel på personalen, när sådana välkända faklaförtigs. Vi har oftast tre till fyra palienler i korridoren, del gäller inteenbart sommarlid. ivingas vi lägga svårt sjuka palienler här, utansängbord, utan ringklocka, helt utlämnade lill allmäni beskådande. De fär skötasin toalett halvt om halvt dolda bakom en skärm -.sä länge skärmarna räcker. Ensådan sängplats bjuder varken dag- eller nattro. Dessulom blir trängseln ikorridoren minst sagl besvärande. För all kunna passera en sådan 'värdplats'med en annan säng mäste man försl röja väg: skärm, hink, provisoriskt sängbordm. m. som blockerar vägen. Har ansvariga för brandinspeklionen gelldispens?" Mansäger vidare alt del kanske visserligen kommer all bli bätire under hösien, menproblemen kvarstår med hög personalomsättning, ökande vårdtyngd och brist påutbildad personal. Något genomgripande mäste göras. Här kommer då detberättigade kravet pä en ökad personaliälhet Personal-lälheien är lägreinom långvården än inom den övriga sjukvården. Slalsrådelsäger i sill svar all såväl regeringen som berörda myndigheter kommer att göravad på dem ankommer för atl förbättra långtidssjukvårdens villkor. Dåmäste jag slälla frågan: Beiyder det all slalsrådel kommer att gesocialslyrelsen direktiv, så all fördelningen av läkare sker pä elt förlångtidsvården mer rättvisande säll? Av våra ca 17 000 läkare finns baranågra hundratal inom långtidssektorn. Kommer statsrådet att medverka lill allulbildningen i slörre utsträckning tillgodoser behovet av allmänläkare?Ansvarel för utökningen av övrig personal ligger ju i försia hand pålandstingen. ANNA-GRETASKANTZ (s): Jag kan haförståelse för au statsrådet med hänsyn till de Ulredningar som pågårinte vill besvara etl par av de frågor jag ställde och som gällde förhållandena iMalmö. Men det ärju slalsrådel själv som har valt 62 tidpunkten för besvarandet av inierpellalion, och delvar därför som jag slälldemina följdfrågor. Till mina frågor i övrigt om intervjun i Nr 84 tidningenVårdfacket och om inställningen lill uibyggnad av åldringsvården Måndagenden kanske statsrådet kommer lillbaka, för de berörde ju inte sammaproblem. p febru'iri' 1979 Jag har svårt atl förslåPer , när han lydligen blir irriterad över all vi här lar upp de förslag somvi socialdemokraler har lagt i fråga om uibyggnad q lånotidsvårdcn av långtidsvården. Del måsie vara någonlingsom är irriterande -jag upplever Per Gahrions reaklion på del sällel. har redan berört de här problemen. Vi säger all de äldre skall kunnavara kvar i sina hem sä länge som möjligt och all basen för äldreomsorgen skallvara del ordinära boendet del skall vara möjligl måsle bostaden göras.så bra som möjligl och hemijänsien och hemsjukvården måste byggas ut Trotsdel uppkommer för många äldre en silualion då de icke längre kan vara i hemmeiulan måste få plals i långtidsvården. Del är den silualionen som vi har pekalpä och som vi menar au del är angeläget atl man är beredd på. Sedanskulle jag vilja säga att del var den socialdemokraliska regeringen som 1974tillsatte en ulredning jusl med syfte all undersöka bl. a. åldringsvärden.Resultatet av den undersökningen är presenterat i Pensionär 75, och där lyckerjag all vi får en väldigt fin information om hur ålders- ochförtidspensionärerna lever i dagens samhälle. Den redovisningen understrykeratt del finns brister i samhällel och atl vi måsie göra ytterligare insatser. Detär därför vi har föreslagit alt del skall tillsältas en pariamentariskulredning som skall ta lill vara alla de olika forslag som har kommil fram ibl. Vad vi menar all man skall la upp är service, omsorg ochvärd för de äldre. Del är alllsä inte bara frågan om fler platser i långvården,ulan man måste naturligtvis satsa på åldringsvården över huvud laget Det ärdärför jag har erinrat om den ulredning som tillsalles 1974. PerGahrton har här redogjort för elt program som man har inom hans parti. Jag trorinle all del är meningsfylll all var och en här redogör för sill partisprogram, men jag tror all del är ytterligt väsentligt när Per Gahrion frågarvem som lalar för de äldre. Vem talar för patienten? Jag skulle vilja säga atldel gör väl alla vi som är engagerade i debatten och som sysslar medlångtidsvård och med sjukvård över huvud laget Delär naturligtvis paiienlerna som ärdet väsentliga, och del är i kontakten meddem som vi för informalion och impufser lill atl gä vidare i arbeiet GUNNARBIÖRCK i (m): Herrlalman!Med anledning av vad PerGahrtonsade villjag framhålla all i inställningen lillarbeiet för de gamla - både för deras rätt och för deras möjligheterall fövård-står Per och jag jämsides bredvid varandra. Del finns ingamotsättningar i del hänseendet, och del har väl ocksä framgåli under lidigareriksdagsdebalter. Vadbeträffar olika personalkategorier och deras engagemang villjag gärna säga all i de två exempel som ligger mig nära om hjärtat och också nära itiden, eftersom referenser har gjorts lill dem , nämligen Serafimerlasareiiei och 63 Nr 84 SanklEriks sjukhus - del sistnämnda är ell akuisjukhus och inle någol den_ långvärdssjukhus - är dei personal av allakategorier som enigt slåss för att _ försöka bevara de vårdplatser, huvudsakligen för deäldre medborgarna i _ , som sjukhusadminislratörernahårdhjärlal vill lägga Omlångtidsvården '''' Sedan ifrågasatte PerGahrton om jag var tillfredsställd med au sjukvärden vid livelsslul inlevarlagreglerad. Jag vill påpekaatljagharinieyttrat migom Jag haryltral mig molen passus i Per Gahrions interpellation, som förde tankarna lill atl läkarnaskulle ägna sig ål barmhärtighetsmord på ell "oreglerat"sätt. Del enda oreglerade barmhärighetsmord vi har upplevl på senare tid har icke skettinom sjukvården, vilkel Per kanske är Del ärendeiligger nu i högsta domstolen. Jagvill emellertid säga, eftersom del har givils upplysningar här om ulredningenom sjukvård vid livels slut, all jag som medlem av den ulredningen har pressatpä för att komma fram lill klargörande ställningstaganden i de här sakerna,men utan framgång. Huruvida ulredningen blir klar under våren 1979bedömer jag som ganska osäkert. Däremot hoppas jag alt ulredningen inte skallsläppa sill uppdrag innan den har kommil fram lill ell ställningslagande i defrågor som Per Gahrion här har aktualiserat Dethär med testamenten ärju en sak som förekommer i mänga länder och som ärkringgärdad av väldigt vattentäta regleringar för au sådana testamenten skallkunna träda i kraft. Problemel är oerhört svårlöst av mänga skäl, bl. a. därförall döende människors värderingar successivt förskjuter sig, vilkel man bl. a.kan läsa om i bok tusen rad. Jagharalltså icke tagit nägon definitiv ställning lill denna fråga. Jag arbelarmed problemel och jag finner del myckel svårlöst, men jag hoppas ändå all manskall kunna komma fram till någonting som kanske bättre tillfredsställer PerGahrion än de nuvarande förhållandena. Försl till fråga om jag anser alt den tillsyn somulförs av socialslyrelsen är tillfredsställande. Som vet, pågåren översyn av framlida organisation inom socialdepartementet.Man kommer alt utvärdera och beakta de synpunkler som kan komma fram när detgäller tillsynsfrågan. Vidarefrågar om jag anser att långtidsvården behöver byggas ul. Svaretär naturligtvis ja. Vi underhandlar f n. med om justersättningsfrågor när del gäller långtidssjukvården. ingår i ell pakeldär vi prioriterar långtidssjukvården, som jag lidigare framhöll. PäPer fråga om palientombudsmän svarar jag all medicinalanr svarskommillén har lagt fram förslag som syftar jusl lill all stärka palien- lernas rällsslällning genom s. k. förtroendenämnder och någol slag av patientombudsmän. Vi bereder f n. ärendet inom , och vi kommer all lägga fram en proposilion i vår som gäller jusl dessa 64 ansvarsfrågor. Beträffandeläkarnas ansvarslagande i och delen av prival arbele vid sidan av detoffentliga vill jag säga att medicinalansvarsnämnden jusl häller på atl utredafrågan. Jag gillar nalurliglvis inte att läkarna missbrukar möjligheterna attfördela sina arbetsinsatser mellan den offenlliga sjukvården, där de äranslällda, och eventuell privat praktik. TillSvea , som frågade om rekryteringen av beredskapsarbetare, vill jag sägaall Slen interpellerat i frågan och all interpellationen kommer atlbesvaras . Därför gär jag inte in pä det. KarinNordlander har föreslagit alt man skall tillsätta en pariamentarisk kommissionmed anledning av händelserna i , men jag lycker inle atl det finns någonmolivering för en sådan kommission. Av den redovisning som jag lämnat här ikammaren framgår det all förundersökning pågår. Det blir därefterdomstolens sak atl avgöra om även någon annan bland personalen eller om andrapersoner som haft med dödsfallen all göra hargjort sig skyldiga till någotstrafföart. Vivill nu fö snabba resultat när det gäller utbyggnaden av långtidsvården, ochdärför har vi tillsalt den här äldreberedningen. Vi menar alt man fortarekommer fram genom denna än genom att tillsätta en pariamentarisk kommission. Jagvill här hell kort beröra ulbildningen och forskningen inom långvårdsmedicinen.Först vill jag framhålla att del är angelägel alt långvårdsmedicinen för enstarkare ställning inom läkarutbildningen och forskningen. Jag vill erinra oinatl regeringen har beslutat all fr. o. m.den 1 januari i är förlängavidareutbildningen för allmänläkare med sex månaders tjänstgöring inom långvårdsmedicin.Del ärju allmänläkarna som i första hand kommeratl tjänstgöra som läkare påsjukhemmen. Delär också av intresse all la upp lilel grand av forskningen kring de äldre ochlångvärden. Vi har från budgeiårei 1976/77 en professur i längvärdsmedicin,särskilt geriairik, vid universiletel i Göleborg. I vårt budgeiförslag för1979/80 har vi tagit upp en professur i samma ämne i . Regeringen hardärvidräknal med alt forskningen rörande äldrevård skall spänna över elt brett fällmed beaktande av bl. a. de somatiska, psykologiska och sociala fakiorer sompåverkar människorna. Forskningen bör sålunda knyta an lill såväl hälso-ochsjukvård som socialvård. UHÄ har anmält att verket i nästa anslagsframställningkommer all föra fram ytteriigare förslag för att förslärka forskningen inomdella vikliga område. Utbildningi långtidssjukvård kommer också alt särskilt övervägas vid regeringensställningstagande lill de förslag angående högskoleutbildningen som har lagtsfram av ulredningen Värd 77. 0/77 långtidsvården PER (): Jag tackar statsrådet försvaret vad beträffar palientombudsmän. Jag förulsälier att förslaget för enmycket positiv behandling, så atl vi pä det sällel kan stärka patienternas rältinom sjukvården. Det behövs en sådan förstärkning, även om självfallet allapersonalkategorier har den målsättningen att de företräder patienterna -så är 5 proiokoll 1978/79:83-88 det inom alla vårdområden.Men säger erfarenhelen all paiienlerna behöver en egen förelrädare päelt kraftigare markerat sätl än vad som är fallet i den ordning som vi i daghar. Jagnoterar en nyansskillnad mellan och , lillAnna-Greta Skantz förmån. Jag tycker atl del är väldigl vikligl och vill la fastapå atl man nu hos en del socialdemokraler finner en mer medvelen förståelse föratl långvårds- och åldringsvärdsproblemaliken inte kan lösas genom atl manbygger bort köerna. Det är en hell felaktig förhoppning, om någon skulle haden. Köerna kommer au växa så, all man inte kan bygga i fatt dem, om man iniesa isar myckel energi på all kapa köerna i den andra ändan - minska vårdbehovetoch rehabilitera dem som kommer in i värdinstituiionen. Detär denna nya inriktning som man kan spåra i regeringens polilik, eninriktning som del fanns alldeles för lilet av under de somsocialdemokralerna administrerade del samhälle där grunden lades lill engigantisk utslagning och utslampning av den äldre generationen. Det är etlhisloriskl faktum all delta skedde under socialdemokraternas . Atl vi hartillåtit ell samhälle alt växa fram där de gamla i stor ulslräckning slårulanför är etl av de största problem som vi har. Det är detla vi försökerreparera . Under det reparationsarbetet skall vi självfallet bygga de platsersom behövs. Jag upprepar del, och jag instämmer i det avseendei till fullo medstatsrådet . Men vi måsie också la hänsyn lill fakla som visar all delfinns andra möjligheter. Lål oss ta pensionärsundersökningen, som Anna-GretaSkantz refererade lill. 1den anges atl 22 96 av alla långvårdspalienier skulle kunna skrivas ut lill förpaiienlerna bällre boende- och värdformer. Del är en oerhört iniressani siffra,som vi måste ta fasta på. Pensionärsundersökningen är en generellundersökning,som skall vara representativ för hela landel. Vi kan la ell annalexempel, som redovisades i för nägra månadersedan. län har en vårdplalstäthet på bara 3,5"/iK)av befolkningenöver jämfört med rekommendation på 7 "/nnav sammabefolkningsgrupp. Ändå säger man där all man inte har någon värdplalsbrisl,eftersom man har lyckats skapa sä pass rehabiliieringseffek-tivainrättningaralt 80-85 96 av alla som kommerin i långvården efter viss lid kanskrivas ut, Eller ta rapporten frän , där det visadesig all en mycket belydande del av de uiskrivningsfärdiga långvårds-patienternafick vänta i över etl halvår på alt bli utskrivna därför all andra, öppnare vårdformervar otillräckligt utbyggda! Harman med alla dessa fakta i bilden, då kan man inle med envishetständigt som sitt huvudnummer i långvärdsdeballen ha att tala omvårdplalsulbyggnad. Då kan man inle heller som socialdemokralerna i förraårets partimolion om långvården säga all sjukhemsulbyggnaden är långvårdensnyckelfråga. Nej, långvårdens och åldringsvärdens nyckelfråga är hur vi skallminska värdbehovet, hur vi skall lillåla de gamla alt vara akliva i samhälletoch på del sättet vinna både mänskliga och ekonomiska värden och uppskjutabehovet av värd på institutioner. Omman har kontakter med äldre människor, vet man all de självfallet vill all detskall finnas en värdplats när de behöver den, men det de vill ännu mer är altderas personliga behov av den vårdplatsen skall dröja så länge som möjligl. Hurmycket personalen än lägger ner av engagemang och arbete -och det gör man iöverväldigande grad - och hur myckel man än satsar, så är ändå praktiskt tagetalllid ett liv i en längvårdsinstitution sämre och har en lägre livskvalitet änelt liv i friare former eller i del egna hemmei. Ochjag tror altlångvårdspersonalen instämmer i det. Man hävdar inte att den vård man kan ge ärbättre än ett liv i hemmet, man hävdar att den är så bra den kan bli och gör vad man kan. Det Irorjag också alt man gör, men denna beiygelse förpersonalens insalser för inte göra oss blinda för all del ändå är bättre för deäldre, om vi kan undvika alt de måste vårdas inom långvården. Avslutningsvisbara elt tack till i för del besked han ger frånutredningen. Det ger mig upplysningen alt man tar seriöst påtestamentsproblematiken. Den är mycket svår - det är det ingen som förnekar -men den mäste fö en allsidig belysning för alt vi skall bli säkra på om den äranvändbar eller om den är etl debattuppslag som faller på de kompliceradejuridiska och andra problem som finns. Vi vet nu i alla fall alt utredningenkommer atl undersöka saken. Dröj gärna några månader längre, om det behövs föratt verkligen penetrera den här problematiken! 0/7?långtidsvården Per Gahrion slår bokstavligen frivoller när han skall försökamisskreditera socialdemokratin i dess arbele för atl förbättra tillvaron förmänniskorna. Del var egentligen inle Per Gahrion som diskussionen skulle gällautan sjukvården och förhållandena i , men jag mäste tyvärr ta någraminuter i anspråk för alt lala om för honom vad socialdemokralerna verkligenhar gjorl. Detråder ingen skillnad mellan och mig, inte ens ennyansskillnad. Om Per hade lyssnal, så hade han hört all jag bl. a.sade att vi måste tänka nytt när det gäller åldrings- och sjukvården, all vimåste se till att förbällra hemsjukvården och göra den sjukhusanknulen. Detfinns inle ett härstrå i skillnad mellan våra bedömningar. Men del är klart attär man van all förstora allting, som Per brukar göra, blir del en sådanslutsats man drar när man inte lyssnar pä vad vederbörande själv säger. Underde socialdemokratin satt vid styret i landel genomförde den bl. a. enförbättrad folkpensionering. Vi införde också ATP, om möjligen Per Gahrionglömde bort del. Vad var vår avsiki med den? Jo, atl ge utslitna arbetare ochtjänstemän möjlighel till en skyddad och trygg tillvaro pä ålderdomen. Vad ärdel för dumheter som Per söker göra gällande? Det är helt orimligabeskyllningar mot socialdemokratin. Är del något fel på den uibyggnad avsjukvården som skett ? Är det fel när vi föreslår uibyggnad avlångvärden? Där saknas fortfarande resurser Men Per är sä fången i sinbeskrivning av socialdemokratins polilik alt han gör halsbrytande volier i detfallet Nr 84_ Nej, PerGahrion, läs hislorien,som en gäng förkunnade för Måndaeen den_ ! Jag är övertygad omall dä kommer inte Per 12 febrmri 1979 all upprepa vad han sade från talarstolennyss. , Sä till Slalsrådel -egeniligen skullejag ha sagl della i mitt Omlångtidsvården '"rra anförande. Detär naiuriigivis rörande när lalar om införandet av husläkare. Jagskulle bara vilja fråga: På vilket sätt skall husläkarna komma in när delgäller äldringssjukvården och långtidssjukvården? Där har de naturligtvis intestora möjligheter atl påverka del hela - det mäste ske på annat sätl. Jagär glad över det besked som gav om att hela skallses över i samband med omorganisationen. Men jag förutsätter atl man då ocksäkommer alt ägna verkligl slor uppmärksamhet åt just den tillsynsverksamhet somjag har beskrivit såsom icke tillfredsställande . Sedangav ell halvhjärtat svar på min fräga om läkarnas pri valljänst Därtyckerjag att inte skulle ha sagt atl hon inle gillar det hela. Jagskulle vilja rekommendera henne all säga ifrån: Del är otillfredsställande atten läkare som är anställd i samhällels tjänst och sjukskrivs från denna tjänständå är friskskriven för atl han skall kunna tjänstgöra i den egna praktiken.Där tycker jag all del skulle ha varit välgörande, om givit beskedom att det här icke är någon tillfredsställande ordning. Närdel gäller utbildningen skall jag ge en eloge för del hon sade omökad läkartillgäng och mera läkare lill långvården. Det tyckerjag atl hon gottkunde ha sagt redan i interpellationssvaret. Men fortfarande skall man kommaihåg atl inte har berört den utbildning som rör de verkligatungviktarna på långvårdens område, nämligen sjukvårdsbiträdena, undersköterskornaosv. Jag tycker atl man där måste se till au ulbildningen verkligen blir någolannat än vad den är , och jag förutsätter au denna debatt ändå kan ha förtden frågan framåt Detär alldeles uppenbart all ingen har velat söka syndabockar i den här deballen.Den djupt tragiska händelsen i har upprön oss alla. Men viktigare än allrota i vad som varit, del är all man skapar förutsättningar för all inlenågonting liknande händer igen. Förhållandena i har lydligen varitbristfälliga, framför alll på läkarsidan, och del lycker jag all man måsle slåfast. Jag kan säga atl jag nu är mera nöjd med de svar jag föll än medinterpellationssvaret. Men det är ytterligare ell par saker som krävertillrättaläggande. KARINNORDLANDER (vpk): Jag harförsökl säga all del löser inga problem om man försöker fö framsyndabockar i ett enskilt fall. Det ger inte personalen en enda timme i ökatarbetsiidsunderiag eller en enda ny tjänst Och ändå vet vi atl