prot · G20978 · 1978-12-31 00:00:00 — Detlavar någol om de socialdemokraliska förslagen till bätire utbildning. Engenomgäng av de borgerliga förslagen ger en ganska mager utdelning -inle i formav myckel allmänt tal, men väl i form av direkta åtgärder och handlingar. Moderaternahar t. ex. nöjt sig med alt möta de skolproblem - som man gjort allt för altuppförstora-med allmänna uttalanden av typ "arbetsmiljön skall präglas avarbetsglädje". Vad avses med ell sådanl uttalande? Vad fär del kosiaskaiiebeialarna? Del är frågor som man har rält alt ställa sig. Medmängder av fagert tal vill nu sUdda bort bilden av de två åren dämoderaterna hade ledningen över skolpolitiken, som blev etl misslyckande.Allmän skolk verulans och vulgär krilik gär inle alt omsätta tillproposilionsiext eller till bestämmelser och lagparagrafer. All den moderataskolsynen kapsejsade vid kontakten med verkligheten hälsar väl de flesta medlillfredsslällelse. Men det moderaia maktinnehavet har hafl en hämmande effektpå skolutvecklingen. har varit ytterst olyckligt, inte minsl förSlA-reformens förverkligande. Centerpartiethar nu i förlid lämnat ifrån sig ell utkast till ny läroplan. Värvningen mellanteori och praktik lycks vara del som särskilt framhävs. Del är ulmärkt! Centernär mycket välkommen alt tillsammans med socialdemokratin utveckla del som densocialdemokratiska regeringen framförde redan i SIA-propositionen 1976 ombetydelsen av samverkan med arbetslivet och om mera praktiskainslag i arbetel, liksom i direktiven lill gymnasieulredningen - också skrivna1976 - om yrkesförberedelse på alla studievägar i gymnasieskolan och om värvningav teori och praktik. Omfolkpartiet finns det inte mycket au säga. Budgetpropositionens förslag päskolområdet är, om jag skall vara vänlig, synnerligen slätstrukna och utan Tillskillnad från borgeriighelen stannar inte socialdemokratin vid kritik av Torsdmen den skolan. Arbetarrörelsen känner behovei av en god skola och godakunskaper, j fgK,-y.,p; 1979 inte minsl för de svagagrupperna i samhällel. Endasi därigenom kan skolan få den roll isamhällsuivecklingen som vi önskar. Därför tar vi skolproblemen på slorl allvar, och viarbelar konstruklivi fram nya lösningar. Deunga i dagens samhälle är inte hjälpta av fagert tal om barnomsorg och skola.Del behövs en vilja au konkret och positivt ta itu med problemen. Inomsocialdemokratin finns den viljan. CLAESELMSTEDT (c): När säger atl socialdemokralerna lar skolproblemen påfullt allvar, så framställer hon det som om socialdemokralerna vore ensamma omdella. Jag tillbakavisar på del bestämdaste en sådan antydan, för dei finnsflera som lar skolproblemen på fullt allvar. Vad som däremoi i vissa fallskiljer oss centerpartister från socialdemokralerna är att vi vågar erkänna debrisler som vidlåder skolsystemet - det skolsystem som vi tillsammans medsocialdemokraterna i hög grad varit med om all bygga upp. Men vi skiljer oss åli den delen att vi centerpartister vågar träda fram och lala om au på den ochden punkien har delta inte slagil så väl ut som vi räknal med, och vi är alltsåberedda att vidla åtgärder som råder bot på silualionen. nämnde vår partimolion, som hon kallade för ett utkast lill en nyläroplan. Del kan i och för sig vara rikligt. Den gör inte anspråk påfullsländighel, långt därifrån. Vi kommer alt komplettera den dä proposilioneni ämnel läggs fram, men den är såvitt jag vel en av de försia -om inle rem avden första - motion som ordeniligl i deialj går igenom de olikaproblemavsnitien och i. o. m, i en bilaga redovisar ell förslag på hur enlimplan skulle kunna se ui enligl den modell vi skisserar i molionen. Läimig sedan övergå lill all diskutera de problem som finns och som jaginledningsvis antydde all vi är beredda au slälla upp och försöka rätta lill.Del råder inget ivivel om atl i hög grad står i centrum fördeballen. Naiuriigivis beror detla på del förslag till ny läroplan som kommit.Enligt vår uppfalining är den grundläggande uppgiften för atl gealla elever goda baskunskaper Delbart, o. m. på etl och annal håll ifrågasattsom det skulle vara en av skolans huvuduppgifter. Jag förslår inle hur man överhuvud lagei kan diskuiera på det sättet. Det elemeniära i skolarbetet måste väländå vara att lära ungdomarna all räkna, läsa, uttrycka sig i lal och skrift.Del är ju en förutsättning för alt kunna tillgodogöra sig fortsatt utbildning.Inte minsl vikligl är del för personlighelsulvecklingen och för möjlighelernaau della i samhällsarbete och yrkesliv. Ausilualionen i våra skolor, som del har sagls, diskuteras mer än någonsin harnaiurligivi.s sina orsaker Även om vulgärdebalien frodas-här såväl som pä mångaandra håll - tyckerjag man kan rensa bort den och se om del verkligen finnsnågol fog för den krilik som riktas mot skolan. Då märker man att omdömena ärskiftande. Ordningsproblemen har på en del håll antagiten omfattning som är svår all bemäsira och som verkligen kräver uppmärksamhetPä andra håll fungerar skolan lillfredsslällande. På ytterligare andra hällfungerar den ulmärkl. Men också där skolan fungerar lillfredsslällande finnsdel många elever som har svårigheter atl finna sig lill rälla. Skolarbetet blirofta för alla i klassen lidande på grund härav. Del är nödvändigl allåstadkomma en annan anda. Det är också vikligl med bestämda regler och krav.Skolarbetet måsle i del avseendet jämställas med arbetslivet i övrigt, delarbetsliv som eleverna efter skolgången kommer all möta.Konfrontationen med denna verklighet måste göras så lindrig som möjligl fördem. Skolelevernaär förvisso ingen enhetlig grupp. Del går inte all lösa problemen i skolan baragenom att anställa fler kuratorer och fritidspedagoger. Del är lilel grand avall skaffa medicin utan att la reda på vad tillståndet beror pä. Del ärmedmänsklighet och gemenskap men ocksä en skola med fasthet som behövs. Varieelev är en ung individ med skiftande fömtsättningar. Eleverna har rätt attställa krav på oss äldre att vi försöker ordna för dem på elt sådant sätl altde kan få utnyttja sina förutsättningar. Närcentern pläderar för mer praktiska inslag i skolan sker detla med vetskap omatl för många elever ökar man därigenom möjlighelerna alt bällre komma lill sinrätt De får därigenom också möjligheter att positivt påverka sin omgivning ochdärmed hela skolarbetet Förutomde kunskapsförmedlande uppgifter som jag inledningsvis nämnde har skolan ocksåen social uppgift, nämligen atl träna eleverna till självständigt länkande,till samarbete med andra och till en vilja all ta ansvar för sig själva och förvarandra. Enbätire balans mellan teori och praktik i skolan är en angelägen reform. Det ärinte första gången del sägs frän denna talarstol. Mänga svepande formuleringarhar här levererats men kanske inle särskilt många preciserade förslag lill hurdel skall gä till. har lagt fram sädana förslag om hur såvälgrundskolan som gymnasieskolan skulle få en mer praktisk profil. När nugmndskolans läroplan skall reformeras är det av största vikl att kraven på enmer praklisk inriktning tillgodoses. Enökad pryoverksamhel i måste bli ett inslag i dessa strävanden. Icenlerns partimolion pä skolområdet skisseras tänkbara lösningar. Jag skallinle närmare gä in på dem . Eltav huvudproblemen med ökad praktik i såväl som i gymnasieskolanäratt få fram tillräckligt anlal praklikplalser-det är bara atl konstatera.Enligt vår mening är förslaget om ökad praktik av slorl värde för den enskildeeleven, men ocksä samhälle och arbetsliv kan tillgodogöra sig fördelar av altungdomarna redan i får direkta erfarenheter av villkoren i arbetslivetDet bör därför ligga också i arbetsmarknadens intresse all möjliggörapraktikverksamhelen. Här inkluderar jag såväl förelagen som de anställdasorganisationer. Del handlar om solidaritet med de ungdomar som så småningomskall la över ansvaret för ett ännu mer komplicerat samhälle än det vi har - etl samhälle som kräver mycket av teoretiska kunskaper men lika mycket avförmåga att förstå varandras problem. lärman sig nog bäst genom att komma i konlakl med dessa problem pä etl naluriiglsätl. Del gör man om yrkes- och arbeislivsanknylningen bliren del avutbildningenoch ingenling som man försöker hänga på utbildningen pä ell mereller mindre konstlat sätt. Samhället måsie därför la de ekonomiskakonsekvenser som följer av en sådan anordning. Mengrundskolans nuvarande teoretiska slagsida måste förändras ocksä genom atlarbetsformerna i skolan angrips. Praktiska och laboraliva meioder iundervisningen måste exempelvis få slörre utrymme. Ytterligareetl led i en förstärkning av skolans praktiska inriktning kan vara all ta uppvardagskunskaper i undervisningen, atl hell enkelt lära eleverna all del gårall laga och reparera saker och ting som finns omkring dem i deras vardag ochall därigenom göra ungdomarna mer koslnadsmedvetna, något som ocksä är lillnytta och gagn för dem framöver. Etlannat problem som måsle lösas i den nya läroplanen ärdet låga inlresset förnaturvetenskaperna. Genom alt ta upp och ge belydande ulrymme ål ekologi kan ungdomarnasmånga gånger stora intresse för framtidsfrågorna om naiurresurser ochlivsmiljöns utformning fångas upp och medföra att naturvetenskaperna som helhelröner ökat intresse. Det irorjag skulle vara lill gagn för både ungdomarna ochsamhällel i övrigt Ävendel förslag lill lillvalssyslem som vi framför i vår partimolion kan verka idenna riktning. I stället för att välja mellan fyra eller fem olika ämnenföreslår vi all eleverna skall kunna välja fördjupningskurs i ell eller etl parämnen som redan finns på timplanen och för vilka de har speciell fallenhet ochintresse eller i etl B-språk. ger slörre utrymme för varie elevs intresseoch förulsältningar och betyder atl även praktiskt lagda elever kan fördjupasig inom sill intresseområde - den slöjdintresserade fär samma möjligheler somden maiematikintresserade. Ävengymnasieskolan behöver förändras i många avseenden. Här är utredningsarbetetinle mer än påböriat, och därför vill jag endast ta upp etl område som det ärsärskilt angeläget att gymnasieulredningen diskuterar. Undersökningarvisar alt brislande studiemotivation, till följd av alt eleverna anserutbildningen alltför teoretisk, är gymnasieskolans största problem. a.avbrotten lyder pä delta. Det är därför nödvändigt alt också här finna vägarsom ökar de praktiska inslagen och gör utbildningen mer omväxlande ochintressant Utgångspunktenvid en reformering av gymnasieutbildningen måste vara au förbäura kontakternaoch samspelet mellan utbildning och arbetsliv. Därför bör gymnasieskolanorganiseras så all perioder i skolan varvas med praktik i arbetslivet Ensträvan bör vara att ge varie elev några månaders yrkespraktik varie läsår.Praktiken börgeallmänna kunskaperom arbetslivet, och del är vikligl atl deolika praklikperioderna gäller olika yrkesområden för att ge så bred erfarenhelsom möjligl. Gymnasieulredningenbör enligl vår mening starta försöksverksamhet pä della område ochframför alll pröva förslaget i parlimolionen om atl organisera skolåret i treterminer, där en termin skall avsättas för praktik. Vi har ocksä i vår molionsagl all del kan hända all man pä vissa linjer 3 protokoll 1978/79:78-79 någolfår förlänga den sammanlagda skolliden föratl få in dessa viktiga inslag ulanall göra inirång på den lid som behövs för den leoreliska utbildningen. Man kanlänka sig intagning till gymnasieskolan både . Delta skulleinnebära att eleverna lämnade skolan i mindre anlal varie gång, vilket säkertskulle underiätta för arbetsmarknaden all la emoi dem och ge färre problem där. Innehålleti ulbildningen är nalurliglvisav central betydelse. Men den yttreorganisationen är inle heller oväsentlig. En geografisk decentralisering ochdärmed mindre skolenheter är av slor vikl. De mindre barnen måste ha rätt tillnärhet lill skolan, för atl slippa långa och trafikfarliga vägar. Men ocksåhögsladieundervisningen borde kunna decentraliseras ytteriigare. Del ärönskvärt - sä långl gär vi faktiskt - alt övergången lill högstadium inle skallbehöva innebära byte av skolort för eleverna. Genom all del ges möjlighel altinrätta och bedriva undervisning i iväparallelliga högstadieskolor kan detta islor utsträckning bli verklighet. Även gymnasieundervisningen kan bedrivas imindre enheter, ulan att undervisningens kvalitet riskeras; bl. a. har försökenmed särskild samordnad gymnasieskola,SSG,visatdelta. Mångaav de problem som förekommer i skolorna beror på alt enheterna är stora. Inte minsl mol denbakgrunden bör detta vara av intresse atl närmare la upp. Jag lycker mig hamärkt atl det böriar röra sig även på delta område, och det noterar jag medslor lillfredsslällelse. Forskningoch utvecklingsarbete har en avgörande betydelse för samhällels ekonomiska,tekniska och sociala utveckling. Om satsningen på forskning och utvecklinginle upprätthålls på en tillräcklig nivå, leder detta lill atl den framlidautvecklingen pä skilda områden i samhället sätts på spel och vårt land fårsvårigheter all hävda sig på världsmarknaden. Vi vel att det är så. Satsningenpå forskning framför allt i börian av 1970-talel var alltför begränsad, vilketmärks . Centerpartiethärvid ell flertal tillfällen i och i andra sammanhang betonatforskningens betydelse. Del forsknings- och utvecklingsarbete som sker isamhällels regi, främsi inom högskolan, utgör bara en del av den totalaforskningen. Högskolans forskningsverksamhet är ändå strategisk, bl. a.beroende pä atl de som får Ibrskamlbildningoch erfarenhel av forskning inomhögskolan senare ofta ulgör basen för forskningsverksamheten i stort i landet. Avsärskild vikl är all basresurserna inom de olika fakulteterna förstärks. Detgäller såväl vetenskaplig utrustning som resurserna i övrigt. Denresursförstärkning som föresläs i årets budgetproposition är bra. Del är ellutmärkt lillskolt, som mer direkt måste följas upp under kommande är för allstärka basresurserna. är nödvändigl, om högskolans forskningsverk-samheiskall kunna utvecklas i önskad takt och omfattning och omforskningsanknytningen av den grundläggande högskoleutbildningen på de nyaorterna skall kunna förverkligas i enlighet med lidigare riksdagsbeslut Under deua anförande övertog förste vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. () kort genmäle: Den vanligaste angreppspunkten mol socialdemokratisk skolpolitik ärattsäga all vi inte har insett skolans brisler. Jag frågar mig då hur fördomsfulltman egentligen har räll att lyssna på vad vi säger. Vad skrev vi i SIA-propositionen om skolans alla brisler? Vadhandlade vår partikongress om? Ja, inte var del någon skönmålning utan enverklig djupdykning i alla skolans brisler. Vad lalade jag om här ? Jo,just det som är ofullkomligt i dagens skola. Eftersom vi upplever bristerna sästarkt, är vi också ständigt i färd med atl föreslå förbättringar. Jaginstämmer i väldigl myckel av vad sade, exempelvis om behovet avmer praktiska inslag och arbetslivskonlakt. Jag har mänga gånger förklarat -och upprepar det nu - all den skolverklighet som kom ul av läroplanblev alldeles för teoretisk. Man måsle ha utgångspunkter för skolarbetet somligger mycket närmare eleverna. Man skall inle teoretisera utan medvetet knytaan till elevernas egen verklighet och samhället ulanför. Verkligheten är ju ellbra läromedel. Man bör medvetet söka efter mer praktiska inslag i skolarbetet.Eleverna bör få vara verksamma och praktiskt ta itu med skolarbetet De bör fåskapa och använda sina händer också lill annat än att hålla i en penna ochbläddra i en bok. Dessulombör eleverna fä en levande erfarenhel av arbetslivet. Att vara ute på enarbetsplats och känna sig nyttig är av utomordentlig betydelse för dagensungdom. Jag tror all och socialdemokratin i dessa frågor har enlikartad åsikt Jag ser fram mol elt samarbele pä denna punkt Medmänsklighetbehövs, sade , det är verkligen sant, men inte bara i tal. Jaghoppas atl ni fräncenlernslällerupppå vårt förslagom au fä in flera vuxna iskolan för att skapa lugnare arbetsförhållanden och för atl få in fleramänniskor som har tid att bry sig om eleverna både under lektionstid samt underraster och hältimmar. Ertläroplansförslag vill jag t. v. bara kommentera snällt. Det är etl ambitiösljobb. Jag vet att läroplansarbete är väldigt jobbigt. Från socialdemokratinssida kommer vi au arbeta igenom läroplansfrågorna. Del måste vigöra ytlersl seriöst Som grund har vi partikongressens ställningslagande,skolöverslyrelsens läroplansförslag och alla remisser. Remisserna har inlekommit in förrän hell , sä vi har inte kunnat sälla i gång med jobbeiförrän . Men jag vill understryka all de ålgärdersom behövs i och som vi föreslår i våra partimolioner måste riksdagenockså falla beslut om. () kortgenmäle: När jag talarom all vi måsle ha in mera medmänsklighet och merasamarbelsanda osv., sä menar jag främsi alt della måste vara någonting somskall ligga naturligt till,och del ställer stora krav på del reguljära arbeieti skolan. Det hindrar nalurliglvis inle - det vill jag inte bestrida - alt mankan behöva använda sig också av den metod som förordar,nämligen flera vuxna i skolarbetet. räcker inte all enbart gä den vägen, utan del får i sä fall bli ettkomplement Den rikliga ordningen är alt försöka faen skoldag som är sådan allså många som möjligt av eleverna, helsl alla, finner den meningsfull i sig.Därigenom kommer de lill sin rätt, och på det sättet fär de förutsättningar atlbidra lill den positiva anda som måsie finnas i skolan, om vi skall kunna fåden ordning som vi vill ha. Sedankan man diskutera om tillkomsten av del ena och det andra. Jag har i frisktminne hur vi från vårt håll har motioneral om problemen i skolan är efter årunder 1970-lalet, vilkel sä småningom ledde till all moiioner ocksä bifölls ochSIA kom lill. Närdet gäller de praktiska inslagen har vi motioneral såväl 1972som 1974 och 1976. Jagvill inte påstå all engagemanget frän övriga partier var särskili påfallande,även om vi efter den senaste framstöten 1976 fick en politisk referensgruppknuien till skolöverslyrelsens läroplansarbele. Del vareu steg i rätt riktning,men del var ändå ell begränsat steg. Våraintressen närdet gälleratt faen bättre balans mellan teori och praktik har vialltså drivit, och det har vi gjort inot bakgrund av de erfarenheter vi harinförskaffal från del verkliga skolarbelel ule i kommunerna. () kongenmäle: Vi har ofta munhuggils om möjligheten atl minska klasstor-lekarna. Frånvårt håll har vi alltid sagl alt del är ingen lösning all tro alt del gär atttillföra skolan så mycket nya resurser atl klassloriekarna verkligen skullekunna minska avsevärt. Jag häller med om att del inte är genomalt lillföra mängder av nya resurser som man kan lösa skolans problem. Skolanmåste genomgå den process av inre förnyelse, pedagogiskt och socialt, som är säviktig. Jag hoppas alt är med på barrikaderna och bekämpar detbakålslräveri som ni väl ocksä mäsie inse förekommer i debatten, inle minst iförkunnelsen från era tidigare koalitionsbröder. Menäven om man säger alt det inle går atl generellt lösa skolans problem med meraresurser, så måste man inse att här och där är problemen så stora att vi sompolitiker inle kan blunda för dem. Jag lycker alt det som händer under mångarasieroch hållimmar i skolan är oroande. Då kan vi inle bara säga att vivel atl det är problematiskt och all del bör lill mera medmänsklighet, ulan vimåste vidla ålgärder. Denåtgärd vi har föreslagit är alltså 100 milj. kr. ytterligare lill skolan, inlebara för rast- och hållimmesverksamhet ulan ocksä för all det skall varaytterligare en vuxen utöver den vanliga läraren i klassen, för all dämpaarbetsoron där del behövs. Vi vel all problemen är sä stora all dessainsalser behövs. CLAESELMSTEDT (c) kort genmäle: Jag kan försäkra all vi från kommeratl bekämpa såvälbakålslräveri på skolans område som tendenser lill all sticka huvudet i buskenoch inle inse de problem som finns. Båda sakerna är lika illa, och vi kommeralltså atl bekämpa dem bägge varhelst de dyker upp. Vi kommer atl arbeta föratl de fel, brisler och svagheter som vidlåder framför alll menockså gymnasieskolan blir åtgärdade. Vitycker det är angelägel att man försöker fä det alt fungera på etl naturligtsiill och inle med konstlade medel. Vi skall inte sopa problemen under ,man måsle gä lill grunden och ta reda pä orsakerna. I det korta perspektivetkan del då framstå som all man vill införa regler och bestämmelser som kansynas felaktiga enligt den moderna synen. Men jag tror ända att de flestaungdomar i skolan vill ha en viss fasthet och vissa normer, de vill hell enkeltha en ledstång au följa i sin verksamhel. Lyckas vi att på ett naturligt sällföra in detta, har vi kommil en bra bit på vägen. Utbildningsfrågorna är många och omfatlande - de omspänner etl vitt bådeålders- och ämnesområde och har anknytning lill hela samhällel. I nära nogvarenda svensk familj finns del anknylning till studier av någol slag.Ungdomsskolan är nämnd förut i deballen, jag vill beröra några frågor somknyter an lill vuxenutbildningen, som även den blivit en uppmärksammad del inomutbildningens område. Vuxenutbildningen organiseras bl. a. genom KOMVUX, denkommunala vuxenutbildningen, samt genom olika fblkbildningsorganisalionersstudieförbund. Denkommunala vuxenutbildningen finns med i den kommunala skolplaneringen,organiseras genom denna och har inga egna ekonomiska bekymmer eller andraplaneringsbesvär. Man erbjuder sina kurser till kommunens invånare och kräveringa kursavgifter, man fungerar som en del av den gemensamma skolan och dessutbud. Folkbildningsorganisationernahar en annan slällning - man erhåller ell vissl stalsbidrag och kommunaltbidrag som varie kommun besiämmer, allt efter den inställning man har lillfrivillig studieverksamhet. Dellaär en intressant utveckling. Folkbildningsorganisalionerna, studieförbunden,växte fram av de många människornas behov - de många som inle hade hafltillgång till någon utbildning, utöver en kort skolgång, de som fann atl skulleman dellaga och vara med om atl påverka samhällsutvecklingen, krävdes detkunskaper som man inte fäll av samhällel. Man fann även all del fanns mycketsom man kunde tillgodogöra sig om man hade mera kunskaper. Man kunde böriaförverkliga sig själv. Så växte folkbildningsbe-hovel fram. Studieförbundbildades för olika grupper, man erbjöd olika folkrörelser sina tjänsier - manblev en ulbildningsfaktor att räkna med. Detta är verifierat av alla - menlikväl inte tillräckligt betygat Delfolkrörelseanknutna bildnings- och kulturarbetet är, som förut nämnts, en betydelsefulldel i strävandena all ge allt fler människor möjlighet all förvärva kunskaperoch vidareutveckla sina intressen för en personlig utveckling och ettfördjupat samhällsengagemang. För mänga vuxna med kort grundutbildning spelardet fria och frivilliga folkbildningsarbetet en stor roll for möjligheten allerhålla en utbildning likvärdig med den som ges dagens ungdom. Studieförbundensverksamhet när inte endasi de flesla vuxna ulan den är även den bäslastudieformen för mänga ulan sludievana. Delär mol denna bakgrund som socialdemokralerna i regeringsställning successivtarbelade för atl ge studieförbunden bätire arbetsbetingelser. Det har skett imedvetande om all utjämna de utbildningsklyftor som finns mellan olikasamhällsgrupper. Detla har inle fullföljts av den borgeriiga regeringen - islällel har arbetsmöjligheterna för folkbildningen försämrats. I förra åretsbudget föreslogs ett tak för studiecirkelverksamhelen - vilket visseriigenstoppades av socialdemokraterna vid riksdagsbehandlingen, men uppräkningen avsludiecirkelbidraget med . var klart otillräcklig. Dettaresulterade även i alt många studieförbund tvingades höja deltagaravgifterna -vilket innebar en diskriminering av studiecirkelverksamheten i förhållandelill andra former av vuxenutbildning. Dääven kommuner och landsting blivii alltmer restriktiva i sin bidrags-givninglill folkbildningsorganisationerna försämrades möjligheterna att nå ul medcirkelverksamhelen för många korlutbildade och kulturellt missgynnademänniskor avsevärt Iårets budgel föreslås en höjning, men en otillräcklig sådan.