prot · G209169 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:169 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. Energipolitiken, in. § 1 Energipolitiken, m. m.(forts.) Fortsattes övertäggningen om nänngsutskollelsbelänkande /79:60, skatleutskottets belänkande 1978/79:44,jordbruksutskottets betänkande 1978/79:34 och näringsutskoltets betänkande1978/79:62. ROLFRÄMGÅRD (c): Jag skall i mitt anförande begränsa mig till punkterna 35 och 36 inäringsutskottels belänkande nr 60 som behandlar landsbygdens elektrifiering.Vi har också i motioner påpekat behovet av fortsatt stöd för upprustning avlandsbygdens elektrifiering. Industriverkethar gjort en utredning om behovet av dels upprustning av befintliga olönsammaellinjer vid små eldistributionsföretag på landsbygden, dels nyanläggningar avde fastigheter som saknar elström. Sedani början av 1940-lalet har statligt stöd lämnats lill landsbygdenselektrifiering. Härigenom har distributionsnätet kunnat byggas ut även iglesbygder, där distribution av el är kostsam och ej företagsekonomiskt motiverad.Denna satsning från stat, kommun och landsting har varit nödvändig för attmänniskor i glesbygder skall få elström lill ungefär samma pris som i tätorter. Trotsomfattande insatser från del allmänna finns del fortfarande ca 400helårsbebodda fasligheter i som saknar el. Kostnader för erforderiigaelledningar till dessa har industriverket uppskattat till i runt tal 60 milj.kr. Merparten av fastigheterna som saknar el finns i skogs- och fjällbygderna.Eleklrifieringsobjekten kännetecknas av alt de ligger avsides och på storaavstånd från befintliga kraftledningar med lämplig spänning. Fördessa fastigheter är del angelägel att finna alternativa lösningar med lokalaelverk, utnyttja mindre vattendrag för anläggningar av små kraftstationer etc.Industriverket har tillsammans med bl. a. bedrivit enförsöksverksamhet med dieselaggregat på en del av dessa fastigheter. Resultatethar inle varit tillfredsställande. Det har blivit dyrt, med sloradriftkostnader och osäker drift. Detär mot bakgrund av att det fortfarande finns ca 400 åretrunlboende som saknarel förvånande atl föredragande statsrådet i propositionen liksomutskottsmajoriteten är så ljumt inställda till problemet. Ulskoltel hänvisarlill industriverkets undersökningar av möjligheterna att för elektrifiering avavlägset liggande fastigheter använda små kraftstationer, vindkraftverk och Energipolitiken, tn. aggregat som bygger på dens. Men det måsle också i detta sammanhang finnasekonomiska resurser och en planläggning för att komma lill rätta med deoelektrifierade 400 fastigheterna. Detta saknas både i propositionen och iutskottsmajoriletens skrivning i betänkandet. Industriverkethar i sina pelila framfört all strukturarbetet med eldistributionen löper ilinje med fattade beslut. Genom den statligastödverksamheten har ett stort antal olönsamma distributionsförelag upphört.Antalet företag är nu ca 400. Av dessa är ca 180 kommunägda, vilka handharelleveransen till av landets elkonsumenter. har funnitatl del endast är mellan 40 och 50 företag som arbetar under ekonomisktogynnsamma förhållanden. Dessa glesbygdsförelag torde ha svårt alt tillgodosesina elabonnenters behov av en tillförlitlig elförsörjning. Det är såledesangelägel all medel ställs lill förfogande så all återstående missförhållandenavhjälps. Enupprustning av elnätet ger inte enbart konsumenterna säkrare och bättre elströmutan minskar också energiförluslerna i de nedslitna och svagt dimensioneradeanläggningarna. Dessa överföringsförtuster uppgår oftast till . mot cahälften i ett väl underhållet nät. Ipropositionen föresläs att vissa av dessa eldistributionsföretag skall kunna fåupprustningsbidrag, men hänvisar föredragande statsrådet tillmöjligheterna till statliga lån och garantier. Jagtycker nog att del är ganska märkligt all staten nu helt plötsligt skall ändrasin inställning i fråga om slödel lill olönsamma eldistributionsföretag förupprustning, när del endast återstår fyra tills man kan sammanföra dessasmå företag till större och ekonomiskt bärkraftigare enheter. Vi ser ändå nuslutet på delta upprustningsbehov, vilket också påpekas av industriverket. Mendet är nödvändigt atl industriverket får en utlalad medelsram under ell antalår, förslagsvis fyra , så att verket lättare kan hjälpa till atlsammanföra dessa olönsamma elföretag genom alt anslå upprustningsbidrag. Eftersomrationaliseringen av dislribulionsverksamhelen skall ske frivilligt, är denekonomiska stödverksamheten ett verksamt instrument för all underlättastrukturomvandlingen till gagn för elkonsumenterna. Det har varken föredragandestatsrådet eller utskoltsmajoriteten förstått. Jag tycker detta är myckelbeklagligt, för det kommer att innebära betydligt högre elkostnader förmänniskor som bor i de områden som har ett behov av upprustning av elnätet. Detär dessutom orättvist mot dessa människor all del för dem skall tillämpas andraslalsbidragsbestämmelser än de som gäller för andra abonnenler i landet. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 10 och 11 av BengtSjönell liksom lill övriga cenlerreservationer. (apk): Närdet till all börja med gäller skalteutskoltets belänkande nr 44befinner jag mig i den något ovanliga situationen atl jag kan vara överens medutskottet i Ifråga om behandlingen av en motion som har väckts av Vi föreslog nämligen i motionen 2317 att skulle avslåbudgeiministerns hemställan om fördubbling av oljeskallen, och utskottetsmajoritet är överens med oss och säger nej lill regeringens förslag. Delär bara alt med tillfredsställelse notera detta. harnämligen frän skilda håll förts fram tanken på atl man genom pris- ochskattehöjningar skall reglera förbrukningen av energi. I stor utsträckning harde tankegångarna kläckts i de kretsar som möjligen kan värma sina hus medkodynga eller med ved frän egen skog. De kommer också frän kretsar som gärnavill styra konsumtion av olika slag genom prishöjningar, därför att det för deminle spelar någon roll. De har råd alt betala. Ilikhet med vad som gäller för alla andra priseffekter drabbar varje höjning avolja och bensin hårdast de sämst ställda i samhället: dem som behöver bilen föratl komma ut lill sina jobb, dem som bor i eller i glesbygderna överhuvud taget, barnfamiljerna som behöver värme i sina hus, alla pensionärer somfår den goda värmen från sin oljepanna. knösarna i samhället bryr sig inte ett smack om sädana typer av konsumtionsreglerandeåtgärder. Regeringens förslag innebär mot den bakgrunden också en odemokratiskåtgärd när det gäller att skaffa statskassan pengar. Därför är det bra attförslaget i denna del avvisas av utskottet. Somtidigare har sagts här vill vi minska vårt lands oljeberoende. Skälen för deuahar tydligt och klart utvecklats av . kommunisternaanser atl delta måsle ske framför allt genom utnyttjande av vårt lands egnaenergiresurser. Och de är enorma. De svenska atunskiffrarna innehåller värtdensstörsta kända uranfyndigheter. De finns i , och ochi hela östra fjällområdet från upp lill . Isamma alunskiffer finns inte bara uran ulan också kolföreningar, som kan ge ossolja, metanol och en massa industrimetaller som vi nu i stor utsträckningimporterar. Vihar, som nämnts, också uranfyndigheter i Norrbollen. De finns i den mestarbetslöshelsdrabbade delen, dvs. inom och kommuner. Enexploatering av dessa tillgångar skulle kunna skapa många nya jobb och geArieplogs kommun en chans lill liv och ulveckling. Viär för kärnkraftens fredliga ulnyltjande, och i konsekvens därmed föreslår vi imotionen 1014 all uranlillgängarna i såväl som i övriga delar av landeiskall las lill vara. Vi tycker att det är ett brott mot det sunda förnuftet i en lid, då man talar om energikris, inte förbereder sig för ett brett,statligt tillvaratagande av en sä utomordentligt rik energitillgång som deuranfyndigheter vi har i vårt eget land. Alternativetlill uranmalmens och kärnkraftens utnyttjande för fredliga ändamål är ettfortsatt stort oljeberoende. De som har anledning atl gnugga händerna av fröjdöver en sådan utveckling är oljetrusiernas finansmagnater. De begriper att omSverige avstår från att utnyttja den inhemska energitillgång som kärnkraftenutgör måste importera mera olja. Då tjänar oljebolagen ännu merapengar. Oljeberoendet ökar, och då fastnar Energipolitiken, in. Energipolitiken,tn. Sverigeännu värre i den svarta smet som visserligen ger nödvändig energi men som ocksåsnart har tagit död på alla sjöar i Syd- och , som på längre siktökar riskerna för cancer och andra sjukdomar, som smutsar ned våra sjöar ochsom framstår som massmördare av växt- och djurliv. Eller skallalternativet vara att återgå lill forna tiders energisnåla samhälle? Vill svenska folkel del? Så måsle frågan ställas. Visst,säger en del av de naiva eller samvetslösa. Vi skall ha nolltillväxt! Vi skallha ett energisnålt samhälle! De som är äldre kommer ihåg del energisnålasamhället då gubbarna i byggsvängen kärrade cemenl och murbruk, sä alt händernablödde, dä man bar tegel i stället föratt använda sig av energikrävande hissaroch kranar, då skogens arbetare slet som djur med limmersvans och yxa, då våramödrar tvättade för hand och sköljde i iskallt , då man bodde kallare ochsämre, sparade på lysel och avspisade pensionärerna med dåliga snuspengar. Ärdel den liden vi skall ha tillbaka? Den frågan bör ju ställas i del härsammanhanget. Vi säger nej och är övertygade om all också massorna i Sverigekommer till den slutsatsen när verkningarna av den hysteri som oansvarigapolitiker och massmedia piskat upp går över, när folk far tid och ro all länkaöver alternativen. Stoppaskärnkraften är alternativen energibrist - särskilt torra år då vallenkraftenger mindre -, ökning av användningen av olja, prisstegringar på elkraft, försökalt styra genom att exempelvis förbjuda elvärme för bostadsuppvärmning samthöjning av priserna på olja och bensin in absurdum. Idebatten nämns vedalternaliv och biomassa från energiskogar. Vi tycker ocksåatl man skall ta lill vara del som är möjligt av skogsavfall och liknande, menman kan ju fundera över om del förnuftigaste är atl bränna upp del. För att manskall vara på del klara med proportionerna måste man ju också framhålla alt föralt ersätta olja med skog krävs alt lika mycket som hälften avdagens skogsavverkning används för elkraftsproduklion. Nej,man kan inte med bibehållen trovärdighet säga som två av partier,nämligen all man vill skapa flera hundra lusen nya jobb, bygga upp nya statligabasindustrier, utveckla regionerna och säga atl man vill minskaoljeberoendet, avstå från älvulbyggnader och också säga nej till kärnkraftensulveckling. T. o. m. ett barn måste begripa atl del är omöjligt att utföra dentrollkonsten. För att garantera jobben, för att kunna hålla en hyggligstandard måste man garantera energiiillförseln. Det är en av de avgörandeförutsättningarna, som man har försökt dölja genom öronbedövandeskräckpropaganda. Jag tycker också all man bör komma ihåg all många av dem somslår i spetsen och som leder och underblåser kampanjen mot kärnkraftensfredliga användning lill stor del är folk med höga löner -väletablerade tyckaresom har sitt på del torra. De som i första hand drabbas av en energikris ärinte den svenska överklassen och de rika. De klarar sig alllid. De har råd atlbetala, även om oljan och bensinen blir 100 eller dyrare. Nej,det är arbetarklassen som pä sina ryggar kommer att få bära konsekvenserna avde moderna grön-skära småborgeriiga mörkmännens kampanj mot den tekniskautvecklingen och ett förnuftigt ulnyltjande av Arbetarpartietkommunisternas linje är att kärnkraften skall vara en naturlig del av ettsvenskt nationellt energiprogram som alltså bör utvecklas och inle avvecklas.Vi avvisar inle andra energiformer och inle heller de alternativ som arbetatsfram i form av solenergi, jordvärme osv., men vi är övertygade om att inomöverskådlig tid sådana alternativa former inle kommer atl få annat än marginellbetydelse. Vibetraktar kärnkraften som ett säll alt minska vårt oljeberoende, all hejdamiljöförstöringen som vi säkrar en nödvändig tillgång till energi.Vårt krav är självfallet atl hela energisektorn överförs i samhällets ägo,vilket också är en av de vikliga förutsättningarna för att skapa störstamöjliga säkerhet. Vi vill gå lill attack mot lögnen, bedrägeriet ochförligandel av sanningen som präglar den förljugna s. k. information som detsvenska folket så länge har preparerats med. Propagandantar sig många former. Del är inle så länge sedan jag lyssnade till en"lågenergivisa" av en av våra trubadurer. Visan hette "Merahantverk -mindre stress". Han målade upp en bild av den blomstrandelandsbygd som människorna skulle återvända till, de skulle använda sina händer,odla sina grönsaker och använda lilel energi. Dettaär ju floskler och det kan de tillåta sig som inle har någon erfarenhet avforna tiders blåslil och som heller inte har en tanke på atl ta pä sigblåblusen och sälla i gång med flåhacka eller gamla tiders skogsverklyg. Enschlager-författare kan naluriigtvis ta sin energisnåla skrivmaskin och flyttaut till idyllen, men metallarbetaren kan inle ta svarven med sig ochsticka i väg lill det smäskaliga lågenergisamhället någonslans på vårlandsbygd. Man kan inte vrida klockan tillbaka, och den "gamla godatiden" var alls ingen god tid för svensk arbetarklass. Frånkärnkraflsmoiståndarnas sida pekar man ibland på all tidigare prognoser omenergiförbrukningen inte stämmer. Det har inle blivit den ökning som manförutsåg, säger man. Och det är klart. Visst måste det gå åt mindre energi, närindustrin går för halv maskin, när fabriker läggs ner, maskinerna tystnar ochfolk blir arbetslösa. Visst sparar man energi när industriproduktionen sjunker. Menär det så man skall ha det ? Den frågan måste ju besvaras med ettrungande nej. Jagtycker att det engagemang som utvecklats i den här frågan ärimponerande. Kampanjen mot kärnkraftens fredliga utnyttjande har engageratmånga människor. Många ärligt länkande är oroade över risker som ulan tvivelfinns med kärnkraften liksom med så myckel annat. Mendet hela får ju ändå en spöklik karaktär - det är som om man slogs mot skuggani stället för mot den reella och allvartiga faran mot människors lycka ochframlid, nämligen kärnvapenhotet mot mänskligheten. Vi råkar ju leva i ettEuropa som är fullproppat med kärnvapen. I värtden finns enkärnvapenarsenal som motsvarar mer än en miljon Hiroshimabomber. Vi vet ju vaden atombomb i betydde. Multiplicera död, lidande och förödelse enmiljon gånger, om nu tanken mäktar delta. Energipolitiken, in. Energipolitiken,in. internationellafredsforskningsinstitutet, klargjorde i sin årsbok att om bara hälftenav denna väldiga arsenal kommer lill användning, kan 400 slora städer på norrahalvklotet raderas ut. Nej,hotet mot mänskligheten ligger i kärnvapenuppruslningen, i att kärnkraftensresurser skall kunna användas för alt sprida död och förödelse -inte för vill använda dem för fred liga ändamål för alt producera nyttig energi. Vårtparti står nu som ensam försvarare av en utveckling, som skulle innebära ellförnuftigt utnyttjande av kärnkraften för att minska vårt lands oljeberoendeoch trygga tillgången till energi. är vi övertygade om att den linjenkommer atl få stöd av en bred folkmajoritet därför all den rimmar med del sundaförnuftet, därför all den rimmar med omsorgen om arbetarklassens intressen. Del skulle kanske vara intressant atl polemisera mot min äradebänkkamrat, men jag skall avstå från detta vid denna sena timme. Men när detgäller att måla upp den framlid som vi skulle gå till mötes orn kärnenergininle kom till användning är verkligen den som går i täten förmörkmännens hysteri. Därom torde det inte råda något som helst tvivel. Jagskall inle orda vidare om kärnkraften. Jag skall i stället beröra en ädlareenergikälla, nämligen vallenkraften. Jag skall tala i ettärende som är en aning okonventionellt - del skall jag gärna erkänna. TorstenStridsman och jag har i en motiori till årets , som behandlas inäringsutskottets betänkande nr 60, föreslagit all skall avstå sinai belägna kraftverk till ett kraftförelag i . Vallenfallskulle avslå sina kraftverk lill del bokförda värdet. Vihade inle räknat med ett bifall till motionen vid årets . Men vi tyckeratl det är angeläget atl den här debatten tas upp. Jag är helt övertygad om alldetta inte är sista gången som denna fråga behandlas här i kammaren. Fördeallra flesta är det säkeriigen väl känt alt tar utomordentligt storapengar från kraftverken i . Del är åtminstone för oss i Norrbollenväl känt, men här i kammaren talar man inle särskilt ofta om den saken. Det sommest dominerar diskussionerna om i den här kammaren är del behov avstöd som olika förelag i - både statliga och enskilda - har haftunder de år som gått. Dessa diskussioner har närmast gett intrycket av attNorrbotten mer skulle vara en lärande än en närande del av vårt land. Delbruttoöverskotl från vattenfallen som kommer hela samhället lill del torde f n.röra sig om 900 miljoner eller kanske . Omvi gör en jämförelse med kraflförsörjningen i de södra delarna av värt land,finner vi att det där dominerande kraftföreiagel, nämligen , i huvudsakär kommunägt. Till ägarna hör även vissa företag. Det netto som delta förelagger kommer följaktligen direkt de kommuner och de företag till godo som är engagerade iSydkraft. Rent allmänt torde man kunna säga att de basindustrier, t. ex. inomskog och stål, som haft kraftföretag i sin ägo har klarat den krissituation somrätt pä ett utomordentligt bra sätt. Det är ingenting attsäga om den saken. Men det kan inte hjälpas att vi i , där vi har såmånga statsägda förelag, ändå gärna skulle ha sett att de företagen fått andeli de vinster som har gjort på de i belägna kraftverken. Situationennär det gäller kraftverken har alltid varit den atl det har varit en opinionmot byggandet av dem - men på grund av den arbelsmarknadssi-tuation som varitrådande har människorna lill slut böjt sig och accepterat en utbyggnad avälvarna trots atl de varit medvetna om atl det skulle innebära en i mycket höggrad försämrad miljö. Man har vetat om att miljön aldrig kommer atl kunnaåterställas efter det atl dessa utbyggnader har skett. Det har getts en liten -utomordenligt ringa - ersättning för de intrång som gjorts. Dethade varit rimligt att de vinster dessa kraflförelag fått hade stannat kvar iden bygd där utbyggnaden har skett och därigenom bidragit till att ifortsättningen ge bygden en ordentlig kompensation för de förluster somuppstått genom en i hög grad förändrad miljö. Så har inle skett i vårt län, ochvi har tagit upp den här frågan för att få den under debatt. Vi tvekar inte attåterkomma. Vi tror att frågan måste lösas i en framlid. här frågans första behandling har enbart centerpartister ställt upp bakomvår motion och menat atl del är väl motiverat alt utreda förutsättningarna föratl bygga upp ett energiföretag i i enlighet med vårt förslag. Menäven om del bara är centerpartister som slutit upp bakom vår motion är jagövertygad om atl man i -och på Norrbollensbänken - är överens medoss om att del borde bildas ett eget energiföretag med de nuvarandekraftverken som undertag. Därmed ber jag, herrtalman, att få yrka bifall till reservationen 32. Energipolitiken,tn. (apk) kortgenmäle: började med atl säga att han inte skulle polemisera motmig. Sedan kallade han mig mörkman. Det tycker jag inte var riktigt logiskt,men logik är inle det som framför allt kännetecknar . Det är välfallet inte minst när det gäller frågan om energipolitiken. Men, FilipJohansson, man kan inle stoppa produklivkraf-ternas ulveckling och sedan troatt de står stilla. Då bäddar man för tillbakagång. Nusäger atl jag är en mörkman därför atl jag pläderar förteknikens och vetenskapens landvinningar. Jag har en bestämd känsla av atlmörkmännen finnsframförallt i parti och i stor utsträckningbland grönsaksvänstern. Det är inle logiskt atl kalla mig mörkman när FilipJohansson och övriga centerpartister själva driver på en utveckling som innebäratl vi riskerar atl i betydligt slörre utsträckning få använda oss av kolkrafti stället för kärnkraft. Jag tycker atl ordet mörkman återfaller pä den somvill att vi skall övergå till att använda kol i större utsträckning. 12Riksdagens protokoll 1978/79:168-169 Energipolitiken,tn. verkligoch bokstavlig mening ett mörkt alternativ. Jag tycker över huvud laget atlcenterns inlägg i debatten är byggda på svårförståeliga och ologiska argument -men det får väl vara nog ordat därom i det här sammanhanget. FILIPJOHANSSON (c) kort genmäle: Jag citerade bara ett litet fåtal av de uttryck som i sitt anförande. Han pratade om hysteri och mörkmän när han utmåladeden situation som skulle komma att råda om kärnkraften skulle ställas åsido.Jag citerade dessa uttryck mot den bakgrunden alt om skall ståför försvaret för kärnkraften och använda sådana uttryck, då är han inte mindremörkman än någon annan, utan tvärtom leder han ligan i god takt. ALFLÖVENBORG (apk) kort genmäle: Jag vill upprepa vad jag tidigaresade, atl jag tror alt man ute på arbetsplatserna bland vanligt folk betydligtbättre förstår min argumentation. Däremot förslår man nog dåligt hur det skallgå ihop med den energipolitik som företräder, när man säger: Vi skallinte bygga ut älvarna, vi skall minska oljeberoendet, vi skall inte användakärnkraften, men vi skall skapa 400 000 nya jobb. Alt inte den matematiken gårihop begriper t. o. m. ett barn. AXEL (): Dagens energipolitiska debatt har till en del handlat om vårt behov avatt finna nya och ekonomiskt utvecklingsbara energikällor. Ibåde propositionen och betänkandet framhålls t. ex. vikten av alt man snabbtnår fram till produktion av syntetiska drivmedel ur inhemska råvaror i syfteatt nedbringa vårt beroende av framför allt olja i vår energiförsörjning. Utskottetfinner det vidare angelägel all åtgärder av olika slag vidtas för altunderlätta introduktion och produktion av syntetiska drivmedel. Enligt vadutskoltel skriver bör en anläggning för produktion av metanol därför snarastkomma till stånd. Ulskolletanser atl regeringen i samarbete med det halvslatliga börlåta utarbeta förslag till en anläggning för produktionen av metanol. Däremotsäger utskottet ingenting om våren sådan anläggning bör placeras i landet. har, tillsammans med , genom mycketomfattande utredningar kommit fram till all den nedlagda sulfitfabrikeni , inom i , är väl lämpad förförsöksverksamhet med meianolprodukiion. månad tillskrevMetanolulveckling AB regeringen och pekade på angelägenheten av all bolagettillsammans med Slora fick starta en sådan försöksverksamheti . Vid den uppvaktning somSöderhamns kommun. Metanolulvecklingoch företrädare för Studsviks energiteknik hade för industriminister ochenergiminister uttryckte regeringsföreträdarna stortintresse för del här pilotprojektet. Energiministernlovade vid detta lillfälle all la initiativ till diskussioner med bl.a. Solbränsledelegalionen, för atl fl fram ett beslutsundertag för endemonstrationsanläggning. Sådana diskussioner skulle enligt energiministernkunna vara i gång senast . Detär främst av två skäl viktigt att den här försöksverksamheten kommer lill ståndomgående. Det ena är all vi verkligen bör komma i gäng med produktion avdrivmedel ur inhemska råvaror för att på så sätt så fort som möjligt bidra nödvändig minskning av vårt stora oljeberoende. Röjnings- ochgallringsvirke, stubbar och annat skogsavfall kan med fördel användas vidmetanolframställning. Ju snabbare man kommer i gäng med den här försöksverksamheten,desto tidigare kan utvärdering ske och fullskalig produktion komma i gång. Delandra skälet är atl sysselsäUningstillfällen skapas i en hårt drabbad bygd omförsöksverksamheten föriäggs till . Ca 40 personer kan då få jobb på en ort,där närmare 230 människor blev arbetslösa på grund av atl driftenvid sulfitfabriken lades ner. Förutomtillgång lill välutbildad arbetskraft finns här både lämpliga fabriksbyggnaderoch tillräckligt med råvara. Allanödvändiga produktionsfaktorer finns alltså.