prot · G209150 · 1978-12-31 00:00:00 — Detta sker under förutsättning att regeringens nuvaranderätt att av arbetsmarknadsskäl besluta om en sådan ökning inte inskränks.Utskottet har tillstyrkt dessa ökningar, men därutöver uttalat att man iplaneringen fr, o, m, /81 bör räkna med atl antaletutbildningsplatser skall motsvara av årskullen 16-åringar, Det ärglädjande atl det i utskotiet råder full enighet om viklen av satsningar pådelta område. Jagvill ägna åt att kommentera de reservationer som är fogade vidutskottets belänkande. Socialdemokraternahar reserverat sig för en fastlagd miniminivå på korta yrkesinriktade kurser om2 000 årselevplatser, Utskotlsmajoriteten har inle velat binda sig vid ettsådant beslul, då den vill avvakta den bedömning av platsbehovet som SÖ fått iuppdrag all göra. Den nuvarande planeringen omfattar 5 200 årselevplatser,vilket innebär aU minst 20 0O0 elever kan komma i åtnjutande av korta kurser . Motbakgrund av socialdemokraternas önskemål om ökad kortkursutbild- ning verkar det egendomligt att de inte velat gå med på en uppräkning av bidraget till inbyggd utbildning, som även den ökar den yrkesinriktade utbildningen, I likhet med och regeringen tror nämligen ulskottsmajorileten alt en väsentligt ökad omfattning av inbyggd utbildning 24 inom industri och hantverk knappast kan komma tillstånd utan alt En för samhället så relativt billig utbildning bör därför stimuleras. Jagär ense med om behovet av resurser till särskilda åtgärder igymnasieskolan. Även om det skulle vara så alt resurserna för stödundervisningoch samordnad specialundervisning inle utnyttjas fullt ut, är de överskoitspengarnaförmodligen inte tillräckliga för att täcka behovet. Av siatsfinansiella skälär utskottet emellertid inte berett au biträda yrkandet om s. k. SÅS-medel. Densocialdemokratiska motionen om att ge SÖ uppdraget att ordna eninformationskampanj för att öka intresset för den Verkstadstekniska linjen harutskottsmajorileten inte heller biträtt. Vi räknar med att SÖ konlinueriigtföljer verksamheten och vid behov vidtar de åtgärder som behövs för attstimulera lill en ökad utbildning också på den Verkstadstekniska linjen. med de resurser som har bör kunna klara del. Utskottethar delade meningar om del värdefulla i att höja bidraget lill enskildayrkesskolor. Utskottsmajoritelen har anslutit sig till regeringens förslag omhöjning. Vi tror att en sådan åtgärd kan få snabb effekt och på kort sikt varaell sätt all ge utbildning till ungdomar som annars riskerar att bliarbetslösa. Fråncenterpartiets sida har också fogals en del reservationer vidutskoits-betänkandet. Den första, reservationen 3, gäller s. k. saxadschemaläggning, som medför en mer effektiv användning av skolans lokaler. Flerakommuner arbetar med denna fråga och följer den uppmärksamt.Utskotiet menar dock att ell nytt bidrag med ty åtföljande administrativapparat inte är vad kommunerna i första hand behöver. Det är i stället konkretaförslag till schematekniska lösningar, och dem kan man få frånskolöverstyrelsen eller andra kommuner. Därför har utskottsmajoritelen avstyrktcentermotionen i denna del. Cenlermotionenom försöksverksamhet med varvad utbildning och praktik har avvisats avutskottet. Del har redan - bl. a. av - förts en debatt omdetta, varför jag inte behöver gå in mer på den motionen. I budgetpropositionenföreslås all statsbidraget lill lärlingsutbildning ökas fr. o. m. denI juli . Det innebär en rejäl anslagsuppräkning som kommer myckel fåanslagsområden till del. Från såväl center- som moderathåll föreliggeremellertid förslag om ytteriigare höjning av detta bidrag, något som dockulskottsmajorileten inle anser sig kunna tillstyrka med hänsyn till detstatsfinansiella läget. Alt överföra medel från arbetsmarknadssidan till denreguljära läriingsutbildningen, som föreslagits i sammanhanget, låter sig inteheller göras. De medlen ärju avsedda all användas på ett flexibelt sätt för attmöta de akuta problemen på arbetsmarknaden. Avstatsfinansiella skäl avstyrker utskottet också motion om en höjningav anslaget Bidrag till vissa organisationer, med särskild adress tillRiksförbundet och Skola. Någon ytteriigare kommentar är jag inte benägenatt göra - vi har som bekant ont om pengar i statskassan. Som Jag anförde i sambandmed frågan om lärlingsutbildningen kan inte Anslagtill gymnasieskolan, m. m. Anslagtill gymnasieskolan, m. m. utskottetansluta sig till den tanke som framförts i reservationen 10 från omatt medel skulle kunna överföras från för altläcka kostnader för den reguljära verksamheten inom . Jag vill med dessa ord yrka bifall lill utskottels hemställan på allapunkter. GÖSTAKARLSSON (c) kort genmäle: Jag vill gärna erinra om alt förslaget om bidrag för attuppmuntra försöken med saxad schemaläggning kommer från . Jagsade redan i milt första anförande atl det är självklart att ocksåschematekniska faktorer spelar in, men de ger inte sådana möjligheter som ettbidrag kan ge. Attvi har ont om pengar ärju argument också närdet gälleravstyrkandet av de andra centermotionerna. Ja, visst har vi ont om pengar, menman måste naturligtvis la hänsyn lill vilken nytta man får av pengarna, och jagtror att pengar som används för att göra det möjligt atl utnyttja befintligutrustning genom dubbelanvändning av lokaler är mycket väl använda pengar. Påsamma sätt irorjag all man skulle uppnå ökad kapacitet för läriingsutbildningom man använde pengar till det ändamålet. Detta gäller naturligtvis också denverksamhet som Hem och Skola bedriver. Jag beklagar att inte harkunnat sluta upp kring dessa angelägna saker. () kortgenmäle: sade inledningsvis alt del är glädjande atl full enighetråder om atl för gymnasieskolans dimensionering öka planeringsnivån från 97 %till av årskullens 16-åringar. Ja, del är glädjande. hadekunnat fortsätta och säga att det är glädjande atl , ochmoderaterna har ändrat sin inställning och anslutit sig till densocialdemokratiska motionen. Vi tackar för det. Beträffandekortkurserna har vi en reservation som gäller en principfråga, nämligen allutbudet av konkurser bör ingå i det vanliga utbildningsutbudet i gymnasieskolanmed en miniminivå. Detla av två skäl: för det första för atl markera attkortkursuibudel inle bara är ett arbetsmarknadspolitiskt medel utan främstskall ses som en flexibel form av gymnasieutbildning, som kan byggas på till enfullständig gymnasieutbildning. För del andra för att en i budgetpropositionenangiven miniminivå innebär goda planeringslider förde lokala kursanordnarna. Trotsatt det nu är tredje året i följd som vi debatterar detta vill inle denborgerliga majoriteten förslå den ursprungliga avsikten med kortkursutbudet.Det beklagar Jag verkligen. Jagvill vidare nämna något om de s. k. SÅS-medlen. Jag vill göra det genom altläsa ett stycke ur ett brev som jag fått från en lärare. Hon säger bl. a.:"Det räcker inte all ta in eleverna i gymnasieskolan det måste ocksåfinnas resurser atl ta emot eleverna och ge dem en adekvat och meningsfullutbildning. Vi ser på Polhemsgymnasiet hur många elever slås ut och slutar därför att skolaninte har resurser att hjälpa alla elever som behöver Nr 150 Anslag till gymnasieskolan, m. m. Om man vill ge dentyp av elever det här är frågan om en reell chans till utbildning räcker interesurserna på långt när." Hon tycker all våra fem miljoner i SÅS-medel ärett mycket bra initiativ. Jagnoterar bara alt ulskottsmajorileten inte vill ställa sig bakom det förslaget.Däremot anser man sig ha pengar när det gäller att ge ökat stöd tillförelagsskolor. Det innebär med säkerhet ökade statsutgifter, men man kan ickesäga alt del innebär en enda ny utbildningsplats. INGALANTZ (vpk) kort genmäle: kopplar också ihop ungdomsarbetslöshet och utbildning.Hon beklagar atl man behöver ha en balansgång mellan olika behov och atl manmåste prioritera och förklarar varför man måste hålla igen på bl. a. det härområdet. Men ingenting ärju så dyrt som arbetslöshet, både för den enskilde ochför samhället i stort. Det resonemang som för är ett typisktkortsiktigt borgerligt resonemang. Del kan aldrig vara för dyrt atl hävaarbetslöshet och se lill alt människor, inte minst ungdomar, har jobb. Detheter att nu skall av 16-åringarna få plats inom gymnasieskolan: Men deövriga då? 17- och 18-åringarna? Och vad kommer att hända med de ungdomar somslutar sin värnplikt i vår? Man har räknat ut alt hälften av dem - och det är10 000 ungdomar - kommer alt sakna jobb när de muckar i vår. Det går, som jag sade i mitl förra inlägg, inte auutbilda bort arbetslöshet. Alla ungdomar skall ha möjlighet till utbildning,och sedan skall man ha jobb pä den utbildningen. Men att, som tendensen är ,använda utbildning som ett surrogat för arbete är fel. Föratt komma till rättamed de här problemen -speciellt för ungdomar, som vi diskuterar - behövsdet en långsiktig planering både när del gäller utbildning och när det gällerarbete och arbetstillfällen. () kortgenmäle: Jag vill till säga att Jag kan förstå atl han önskar ettökat anslag lill Hem och Skola. Det finns emellertid som Jag ser det inteekonomiska möjligheter till det. Detär väl så att kommunerna ger sig in på försök med saxad schemaläggning därföratl man räknar med alt det är en ekonomisk fördel för kommunen. Jag skulle troatl de som gör det stimuleras av Just möjligheten lill minskade kostnader. Jaghoppas också atl den dagen kommer då jag får vara med om att yrka bifall tillförslag om mera SÅS-pengar, . Av de kontakter jag har medskolans värid vet jag att det är myckel uppskattade medel. Attvi satsar på förelagsskolorna hänger samman med all de anslagen harkommit litet i skymundan. Vi tror att vi har möjligheter alt den vägen få tillstånd en ekonomiskt fördelaktig utbildning, som vi tror tilltalar många. Anslagtill gymnasieskolan, m. m. GÖSTAKARLSSON (c) kort genmäle: Jag vill gentemot slå fast att vi har olikaprioriteringar i fråga om angelägenheten av satsningar som samhället måstegöra. Visst är det bra med förståelse för den verksamhet för att göra föräldrarintresserade för skolan och dess problem som Hem och Skola utövar, men deträcker inte med förståelse om man skall ålsladkomma någonting. och Skola sysslar med är ju bl. a. framställning av materielför klassmöten och övrig verksamhet för att aktivera föräldrarna. Vadbeträffar försöksverksamheten med saxad schemaläggning vill Jag fråga LinneaHörlén, om hon inle har lagt miärke lill de problem som olika intressenterställts inför när det gäller effektivt uinyitjande av befintliga lokaler förolika ändamål. Det är inte bara etl schematekniski problem. Det finns ocksåandra problem i sammanhanget. Eu bidrag skulle hjälpa till atl klara upp denhär situationen. () kort genmäle: Angående de särskilda medlen för alt hjälpa de svagare eleverna igymnasieskolan säger att hon vet att de myckel väl behövs. Honhar också godkänt vad vi sade i vår motion, nämligen att föredraganden har etlmissvisande sakunderiag för sitt ställningslagande i propositionen. Jag tyckeralt det borde leda både och övriga borgeriiga ledamöter till attbifalla det socialdemokratiska molionsyrkandet. Så rakryggade borderiksdagsledamöter vara. Förelagsskolornaoch den inbyggda utbildningen fick ökade bidrag, men det leddeinle till flera utbildningsplatser inom företagen. Företagens intresse för atlställa upp med utbildningsplatser är nämligen konjunkturbetonat. När de harnyrekryieringsproblem är det intressant att öka utbildningen, men när de intebehöver nyrekrytera vill de inte ställa upp. Det här är insatser som knappastgörs av någon sorts välvilja mol skolan, utan beror av hell andra faktorer. Jag vidhåller vad jag har sagt, nämligenatt det enda som förslaget om ökade bidrag till företagsskolor och inbyggdutbildning nu garanterar är ökade statsutgifter och ökade subventioner tillförelagen. Däremot garanterar det inte en enda ny utbildningsplats. () kortgenmäle: Jag förmodar, , alt svårigheterna när del gäller lokalerfinns del möjlighet att övervinna. Det är väl också troligt att kommunerna härkan samråda för att finna lämpliga vägar. SÖ har väl också vissa möjligheter.Vi har alltså inte i det här sammanhanget ansett oss kunna ge några medel, menvi hoppas att problemet ändå skall kunna lösas. Jagär inte övertygad om att har rätt i all förelagens intresseuteslutande skulle vara konjunkturbetonat. Företagen önskar väl i alla tiderskaffa sig medarbetare som är utbildade på det sätt som man ser som delrikliga, och jag förutsätter att det intresset inte behöver vara konjunk- Med anledning av vad sade tidigare villJag säga, all Jag tycker atl den hennes debattinlägg närmast hörde hemma i ett annat sammanhang. Anslag till gymnasieskolan, m. m. STENSVENSSON (m): I motionen 936 har jag tillsammans med några andra moderater yrkat altstatsbidraget lill läriingsutbildning skall höjas. Molbakgrund av den omfattande ungdomsarbetslösheten är detta etl mycket angelägetkrav. En sådan satsning skulle, enligt min mening, bidra till att öppnautbildningsmöjligheter för många ungdomar i yrken som efterfrågaryrkeskunnig arbetskraft. Därmed torde anslagen till beredskapsåtgärder kunnaminskas. Därför är det anmärkningsvärt att utskottet har behandlat motionen sålättvindigt som man gjort. Detförhåller sig onekligen på det sättet att hantverksyrkena har kommit iblickpunklen . Typiska hantverksyrken -exempelvis skomakare ochmöbelrenoverare - tycks gå mot en renässans i takt med att, som uttryckte det, slit-och-släng-mentalileien är på tillbakagång. Hantverks-och småindustriorganisationerna beräknar all ca 15 000 ungdomar skulle kunnafö lärlingsutbildning, om staten ger erforderiigt stöd, t. ex. på samma nivåsom studiemedel utgår till studerande i gymnasieskolan. Utskottetnöjer sig dock med att konstatera alt regeringen föreslagit atl statsbidrageträknas upp . Men denna höjning undviker utskottet att uttrycka i kronoroch ören. Man kan undra varför. Delär nämligen på det sättet, herr lalman, atl den föreslagna höjningen sker på enmycket blygsam nivå, eftersom basbeloppen är så låga. Jag vill göra detpåpekandet, precis som gjorde i sitt inledningsanförande, attstorleken på statsbidraget nu är . Med den föreslagna höjningenblir det . Gmndbidraget kommer - om man följer utskottsmajoritetens linje- att utgöra av läriingslönen inkl. sociala kostnader. pertimme skall Jämföras med det förhållandet att en hantverksmästare som följerverkstadsavialet måste betala en läriing och plussociala avgifter! Omstatsbidragets storiek ställs i relation till anslagen för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder - t. ex. beredskapsarbeten för ungdomar - framstår blygsamheten i ännumera öppen dager. Närman ger bidrag på av kostnaderna inkl. sociala avgifter förberedskapsarbete upp , för ungdomar mellan , är delganska svårförståeligt atl ett förelag som ger ungdomar en treårigyrkesutbildning inte skall fö åtminstone samma ersättning som företagen får, omde ulan nämnvärda förpliktelser ger ungdomar sysselsättning genom lillfölligtberedskapsarbete. Fördelarnamed läriingsutbildning framför beredskapsarbete är, förutom självautbildningsmomentet, att dylik utbildning normalt leder fram till en fastanställning. Enstarkare satsning på lärlingsutbildningen skulle dessutom kunna leda till gynnsamma resultat inom regionalpolitiken. För de ungdomar som 29 Anslagtill gymnasieskolan, m. m. önskar utbildning i ställetför beredskapsarbete erbjuds en möjlighet att stanna kvar på hemorten, t, ex,inom småindustri och hantverk, i stället för atl tvingas flytta till avlägsetbelägna orter. Missnöjetmed den uteblivna satsningen återspeglas allt oftare i den pågående offentligadebatten. Men det förfaller som om regeringen och ulskottsmajorileten, inkl,, har lyckats undgå de allt starkare reaktionerna mot denbristande initiativkraften på del här området. Den9 april skrev exempelvis tidningen bl, a, följande i sin huvudledare: "Idet här fallet är del nämligen motiverat atl kalkylera samhällsekonomiskt. Vadkostar det - inte enbart i pengar - atl ungdomar som vill ha Jobb inle kan födel? Ochvad kommer det att kosta att halvsula ett par skor eller låga en gammal möbelnär det inte längre finns mer än några fö hantverkare kvar som klarar jobbet -och som kan välja och vraka bland kunderna? Deltaär ett uppenbart fall för utbildningsministern. En blygsam insats kan ge stortresultat och t, o, m, bli en kuliurgärning," Någraveckor senare tog , utbildningsexpert inom SHIO-Familjeförelagen,upp samma problem under rubriken i , : "Riksdagenmåste snabbt besluta om kraftfulla och verksamma åtgärder föratt förbättrautbildningsmöjligheterna inom hantverksyrkena och näriig-gande serviceyrken.Den ena utbildningsreformen efter den andra har genomförts under 1960- och1970-lalen lill miljardkoslnader, medan uibild-ningsformerna traditionelllärlingsutbildning och inbyggd utbildning i samverkan mellan skola och företaghelt har försummats . Detär egentligen makabert atl en utbildningsseklor under ansvar på dettasätt har undantagits från varje form av anpassning tillpenningvärdeförsämringen under ," Motden här bakgmnden är det således märkligt att ulskottsmajorileten kan avfärdamotionsyrkandena med några fö allmänt hållna meningar. Del behöver som sagt inteinnebära en ökad budgeibelastning när man kan finansiera en höjd ersättninggenom minskningar av anslag till arbeismarknadspoliiiska stödåtgärder. Rentallmänt sett, herr talman, borde vi föra en politik som leder till allkostnaderna för beredskapsarbeten och andra tillfälliga lösningar kan skärasner. Jag ber därför att föinstämma i yrkandet om bifall till reservationen 8, (apk): I det här ulskottsbetänkandet behandlas en liten del av en motion somvi lämnat och som tar upp frågan om idrotten och idrottens betingelser i vårtland. Den kan i det här sammanhanget tyckas vara en liten fråga med tanke påden diskussion som förekommit tidigare, men jag vill ändå fästa uppmärksamhetenpå en liten sak i sammanhanget Vi har i vår motion bl, a,föreslagit utökad verksamhet vid det som kallas Vi harockså föreslagit atl man inleder en försöksverksam- Nr150 hetav sådan art på högskole- och universitetsnivå. Men jag jg j jgyg tycker själv att del är ennågot blygsam ökning som kommer till stånd. Anledningen till attden ärså blygsam ärenligt vad utskotlelsägeratt man vill Afj/gfj/i gvmnn- invänla mer erfarenheterav verksamheten. Jag menar nog att vi vid det här . sieskolan,m. m. laget har erfarenheter som är så positiva alt de borde leda till atl viföljer upp Det finnsäven erfarenheter från det internationella planet som tyder på atl det är enriktig väg som vi slagit in på. MenJag nöjer mig ändå med alt registrera alt del sker en utveckling i rättriktning. Tyvärrtillstyrker inte utskottet vårt förslag när det gäller försöksverksamhet påuniversitetsnivå, och det är enligt min uppfattning mycket beklagligt. Det ärför alla som har kontakt med idrottsrörelsen på ett eller annat sätt etl käntförhållande atl det efter gymnasietiden uppstår etl formligt tomrum som ärväldigt svårt att täppa lill. Förelitidrotten med de mycket stora krav som ställs på idrottsmän ochidrottskvinnor är del nästan helt omöjligt atl förena den verksamheten medreguljära studier eller f ö. reguljär yrkesutövning på heltid. Delta innebäratt idrottsungdomareftergymnasietiden tvingas att välja väg, antingen fortsättaatt idrotla eller att fortsätta sin yrkesutbildning. Och de val som då görs kanpå litet sikt visa sig vara myckel olyckliga såväl för den enskildeidrottsmannen eller idrottskvinnan som för samhället i stort. Jagvill också när det gäller detta med universitets- och högskolenivå peka på attdel finns en mängd problem och att vårt land nästan är etl u-land när detgäller all lösa frågan om idrottsungdomars studie- och yrkesutbildningsmöjligheter.Och det är något förvånansvärt därför att vi lever i etl land som har ettmycket brett idroitsiniresse. Samhället borde inte så all säga köra huvudet isanden och ducka för de problem .som idrottsutövandet innebär för dem som ägnarsig åt del. Jagmenar att det borde vara samhällets absoluta skyldighet all för de människorvars framgångar vi med mycket stor stolthet solar oss i glansen av när de skerockså se till att, när deras idroitskarriär är slut, vi har skapat möjligheterför dem lill ett fullvärdigt liv. Jag ber därför att få yrkabifall till motionen 1649. LINNEAHÖRLÉN (fp) kort genmäle: Eftersom frågan om idrottsgymnasierna inle behandlats föml i debattenvill Jag bara erinra om att har fött i uppdrag avregeringen alt redovisa hittillsvarande erfarenheter av försöksverksamheten,se efter på vilket sätt den kan permanentas och att ytteriigare belysa undervilka förutsättningar en kombination av studier och elitidrott kan anordnasutanför gymnasieskolan, exempel vis genom folkhögskolan och den kommunalavuxenutbildningen. Detfinns alltså ett uppdrag till SÖ atl fundera över hur den här verksamheten ytteriigare kan byggas ut. Anslagtill gymnasieskolan, m. m. 1 motionen 1978/79:921 som behandlas i detla betänkande aktualiserarjag tillsammans med några partikamrater de handikappade elevernas möjligheteratt genomgå gymnasial utbildning i vanlig gymnasieskola. Måletför samhällets insatser för handikappade måste vara all göra deras livsmiljö sånormal som möjligt. måste vi eftersträva att utforma samhället så,att åtgärder för handikappade normalt skall ingå i de tjänster som samhälleterbjuder sina medborgare. Därför måste samhällets ansvar innebära allhandikappade ges rätt att bli accepterade i samhället och i samhälletsinstitutioner på sina egna villkor. Jaganser det självklart att man måste försöka normalisera de handikappadesskolgång och så långt möjligt möjliggöra för dem att gå i vanlig gymnasieskola. Detsom vi aktualiserat i motionen är det förhållandel att gymnasieskolan är enfrivillig skola, och del föreligger därför ingen skyldighet för kommunerna atlsätta in extra resurser föratt hjälpa handikappade elever med deras speciellaproblem. Det kan behövas hjälp med transporter, personell assislens ochtekni<,ka hjälpmedel. Detla kan medföra svårigheter för enskilda elever ochderas föräldrar, inle minst av ekonomisk art, eller atl de hänvisas tillriksgymnasium, vilket måste bli dyrare för samhället. Eftersomsamhället eftersträvar att integrera undervisningen, så måste man la konsekvensernaav delta och anpassa statsbidraget därefter. Utskottetfinner syftet med motionen myckel vällovligt, med hänsyn lill betydelsen av atthandikappade elever kan integreras i den lokala gymnasieskolan och samtidigtbibehålla kontakten med hemmet i stället för att bli hänvisade lillriksrekrylerande gymnasieskola för handikappade elever. Del ärju precis vad vimotionärer också anser, och därför lyckerjag atl man hade kunnat tillstyrkamotionen. Jag är besviken över att utskotiet inte har velat göra del. Nuhänvisar man i stället lill en utredning, integrationskommittén, som skallbehandla dessa frågor. Jagbeklagar att man från utskottets sida inte ville la steget fullt ut , menmot ett enigt utskott finner jag det lönlöst atl ställa något yrkande om bifalltill motionen, varför jag avslår från del. Men Jag är självfallet beredd attåterkomma om frågan inle får en positiv lösning. Jag ber kammaren om tillgift för att Jag tar liden i anspråkytterligare . Men fällde några ord i ettreplikskifte med , som Jag inte kan undvika alt gå i svaromål på.Jag kunde inle gå in då, enligt gällande regler för debatten. sade, om jag uppfattade det räu, ungefär så här:Företagsutbildning ger inte en enda plats. Låt oss bara konstatera all och jag har helt olika uppfattningar. För min del irorjag att detär möjligt all öka antalet utbildningsplatser genom att la i anspråk denkapacitet som finns. Jag tror alt det inte bara är möjligt utan ocksånödvändigt atl göra det med hänsyntill den knapphet på resurser som vi har . Vi måste ta vara på kapacitetendär den finns och utnyttja den på bästa sätt. Del är mycken kapacitet i dettaland som inte har utnyttjats under de tider vi har levat i och som vi med allsannolikhet får vänja oss vid att leva i.