prot · G20979 · 1978-12-31 00:00:00 — Detär inte i första hand pä beräkningsområdet eller pä området för administrativdatalagring och databearbetning som stora omställningar är att förvänta;inom dessa områden har utvecklingen redan nått långl och de förväntadeutvecklingsrikiningarna går mot mindre, billigare och mer energisnål apparatur.1 slällel är del indusirins hela produktionsapparat som kan komma att radikallomdanas. Dels så, all produktionsmetoderna innebär etl omfallande utnyttjandeav mini- och mikrodatorer, dels så atl produkterna i kraftigt ökad omfattningutnyttjar elektroniska hjälpmedel i sin funktion, t ex. i regler- ochstyrsystem. En förutsättning för en gynnsam utveckling i är all landelskunskaper på delta område står pä ungefär samma nivå som den konkurrerandeomväridens. Situationeni pä detta område visar emellertid f n. brisler av olika slag. Genomsamverkande orsaker har de lekniska högskolorna under det kritiska decenniet1955-1965 haft dåliga resurser och uppvisat bristande intresse förhalvledarkomponenter. En hel generation ingenjörer har därför kommil ut iindustrin med föråldrade kunskaper. Den uppbyggnad av verksamhet inom områdetsom därefter skett, framför alll vid , har ännu inlehaft möjlighet all nå dithän, alt en inhemsk produktion av sådana komponenter inämnvärd utsträckning kunnat startas. På grund av områdets snabba utvecklingfinns det anledning av se pessimistiskt pä möjlighelerna all i framliden drivaen lönsam tillverkning av standardkomponenter i . Manmåste beklaga della brislande förutseende i svensk indusiripoliiik; fä områdentorde vara lämpligare i ett land med allmänt hög utbildningsnivå och högaarbetskraftskostnader, vilkel vi i moderaia samlingspartiet vid olikatillfällen påpekat. Bristenpå inhemsk lillverkning innebär atl svensk industri varit och kanskekommer att fortsätta att vara hell beroende av uiländska leverantörer för deelektroniska system som redan är standard inom mänga teknologiskt avanceradeproduktområden. Beroendetav utländska tillverkare har, vad gäller mera specifika elektroniska kretsarmed specifika funktioner, s. k. cuslom design, yiteriigare en följd, nämligenatl svensk industri tvingas acceptera bestämda villkor av olika slag för allöver huvud laget få önskade leveranser. Del är välbekant au t. ex. förbud motexport till vissa länder är etl sådanl villkor, som i några välkända fallställts av amerikanska tillverkare. Omfattande exportökningar kan sålundaförhindras genom dylika villkor. De föriuster svensk indusiri därigenom kandrabbas av är många storleksordningar slörre än vad som betingas av de förexportförbudet utsatta komponenterna. Delär angelägel atl söka undanröja denna nackdel för svensk industri.Sannolikt bör deua ske genom au tillverkning av speciella, mer sofistikeradekomponenter sker inom landel. Även om tillverkningskostnaderna därvid skullebli högre än prisei på molsvarande importerade komponenter är denna kostnadunder alla förhållanden försumbar i förhällande till produktens totala prisoch uppvägs av den handelspolitiska fördelen att inte vara underkastad exporthinder.Vidare skulle en sådan tillverkning stärka svensk industris kompetens ochkunskaper på halvledarkretsarnas område, och möjlighelerna alt genlemolutländska tillverkare uppträda som kunnigoch välinformerad köpare skulle öka. Om inie della sker kan vi förmodas bliungefär en produkigeneralion efter de stora konkurrentländerna. Vad detbeiyder för vår konkurrenskraft behöver inle yllerligare understrykas. Endastpä etl ställe i bedrivs f n. en verksamhet på halvledarkretsarnasområde av sådan kvalitet, att den kan värdefulll bidra lill utvecklingen avnäsla generalion komponenter. Avdelningen för fasta tillståndets fysik vidtekniska högskolan i bedriver en i enastående och iniernalionellifullt konkurrenskraftig verksamhel på delta område, trots atl avdelningensresurser i flera avseenden är otillfredsställande. Vad gäller direkia kosinaderför driften torde inte större svårigheter föreligga, efiersom den kanfinansieras genom anslag frän STU och olika svenska industrier. Avdelningenhar f n. sina lokaler inom fysiska institutionen. De nuvarande lokalerna ärdels för små, dels föga lämpliga för en forskningsverksamhet av della slag.Arbete med halvledarkrelsar ställer som bekant extrema krav på renhet,dammfrihei osv., och sådana krav kan endast till en del uppfyllas genomändringar i befinlliga lokaler, som byggts för ändamål där speciella krav påannat än "normal" laboratoriekapaciiet inte ställts. Samtidigtsom forskningen på området i samverkan med svensk industri genom dylikaåtgärder skulle kunna ges förbättrade resurser måste ingenjörsutbildningen fåmöjilgheler atl mera ingående behandla komponentom-rädet En förstärkning avresurserna för grundutbildningen skulle möjliggöra delta. Låtmig, herr talman, ta ytteriigare etl exempel som visar på belydelsen av lekniskutveckling och forskning. 1 fiera länder, främsi industriländer, hareltomfallande utvecklingsarbete påböriais med syfte atl nä väsentligt ökadåtervinning av malerial och utvinning av energi ur avfall. Problemen ianslutning till avfall kommer att bli alltmer betydelsefulla och alltmerbeakiade. Den lolala ärliga kostnaden i för insamling, iransporl ochbehandling av avfall har stigit snabbt och rör sig nu om 1 000milj. Forskningoch avancerat tekniskt nyskapande inom återvinning är akluella och tacknämligaför , som redan intar en framträdande plats inom avfallshanteringeninternationellt sett. Det är vikligl all vi ser lill alt vårt läge inom det härområdet inte försämras och alt vi ges möjligheter lill alt det lekniska ochbiologiska kunnandet utvecklas yllerligare genom alt en professur iåtervinningsieknik inrättas. Vid finns alla de institutionersom kan ge grundkunskaper och de forskningskontakter som behövs för en sådanprofessur. Enfortsatt framträdande plats på del här området innebär säkerligen sparadepengar för samhället och möjligheler för svenska industrier att exporterakunnande och nutskiner lill andra länder och därmed hjälpa till alt hålla vårhöga levnadsstandard uppe. Den folkparlisliska regeringens första och måhända också sista budgelpå länge har noga penetrerats underden gångna debatten. Jag har väl inga nyaargument alt komma med, men det som slagil mig både och lidigare är deborgeriiga politikernas och den borgerliga pressens väldigl stora förnöjsamhetmed den polilik som förts. Kriliken från , f-öretagarnasriksorganisation och liknande sammanslutningar har också varit påfallande mild,om man jämför med deras utgjutelser om den socialdemokratiska regeringen ochdess politik. Trepartiregeringenhar lagt grunden fören hygglig utveckling, heter det . Grunden tillförstärkningen av den svenska ekonomin lades genom beslut , slår detall läsa i finansplanen. Inte är jag någon ekonomisk expert, men jag har svårtatl finna täckning för den optimism som präglar budgetförslagetBudgetunderskottet, som 1975/76 var 3,7 miljarder, har ökat till närmare 45miljarder. Matpriserna har stigit med 23 9i , industriinvesteringarna har minskat med ochstatsskulden har ökat med 50 miljarder. I stället för ekonomisk tillväxt har vifält ekonomisk tillbakagång. Arbetslösheten har fördubblats osv. Det är klartatt om man kört ekonomin i botten, så är varie lilen förändring lill del bättrenågot att glädjas åt. Denkraftiga utgiftsökningen kan delvis förklaras av insalser för att hållasysselsättningen uppe. De väldiga belopp som utgått ulan några egentligabindningar motsvaras dock inte av de resultat som uppnåtts. Den tidigareborgerliga regeringens inbördes kiv och förhalningstaklik beträffande energipolitikenhar även i onödan ökat den ekonomiska bördan. Isluiet av gavs klartecken om all får fortsätta atl byggasi normal takt igen. Det var ett glädjande besked för de hundratalsbyggnadsarbetarna,som alltsedan regeringsskiftet fållarbeta undersvärovisshet om hurdet skulle bli. De utfärdade varslen har kunnat och deavskedade erbjuds nu anställning igen. Dettaär goll och väl, men vilka enorma summor har inle detla hattande ikärnkraftsfrägan koslat de svenska skaiiebeialarna! Hela den noggrantförberedda och resursulnylljande planeringen av kärnkraftverket har hellförryckts. Atl bedriva arbetena pä sparlåga och i snigelfart hörde heller inteihop med ell rationellt byggande. Au avskeda folk och sedan återanställa demigen kan inle sägas vara klok politik. Tänkom del varit den socialdemokraliska regeringen som burit sig ät på det sättet -vilket ramaskri skulle det inle då blivit i massmedia och framför allt i denborgerliga pressen! slätar man över så goll det går, även om defolkpartistiska landsortstidningarna lyckle atl del gick för långl när detpåstods att gränsen för ett kärnkraftssamhälle skulle gä mellan del tionde ochelfte aggregatet Delhade varit bättre om regeringen haft mod att klart deklarera all skall fåbyggas färdigl, men man ärju numera luttrad i fråga om dunkla besked i den härfrågan. 1 alla fall får arbetena fortsätta lills vidare. De flesta tolkar deldock så all bygget får fullföljas, och jag hoppas all del kommeratl bekräftas i Iapril 1978 ingav ansökan om alt fä ladda Forsmark 1.Regeringen slet med frågan lills man kom på den geniala kompromissen atl låtaborra ytterligare några hål i den svenska berggrunden. Regeringen vågarinte göra annat än fullfölja detla, trots all det dröjer tiotals år innan detblir aktuellt med någon slutförvaring av avfallet Manhar med andra ord gott om tid all i lugn och ro undersöka bergets hållfasthetpå olika ställen. Varje dags försening av laddningen kostar stora pengar ionödan. Nog borde en regering som talar om sin ekonomiska framsynthet insedetla och inle låta miljonrullningen fortsätta. Vi behöver pengarna till sämyckel annat. Fortfarandeligger arbetslöshetssiffrorna på en alllför hög nivå. I län var islutet av december 2 118 personer registrerade som arbelslösa vidförmedlingarna. Del var en ökning från föregående månad och från samma månadåret före. Antalet lediga platser var också färre än . Den störstaandelen arbetssökande var kvinnor och ungdomar . De handikappade ärockså en grupp som inte har läit att fä jobb i en lågkonjunktur. Storaförhoppningar ställdes lill sysselsältningsulredningens förslag ochregeringsuifäsielser om krafttag. Besvikelsen blev stor över det magraresultatet trots alla vackra löften. 1 en partimotion har socialdemokralernadärför föreslagit en väsenllig förstärkning av arbetsförmedlingarnas resurser,sä att de pä etl effektivare sätt skall kunna ägna sig åt de handikappadesspeciella problem på arbetsmarknaden. Stål-och träindustrin i norra har hafl några besvärliga är med storapersonalreduceringar till följd. Vi har den extremt låga induslrisysselsältningeni , bara 12 " i mot riksgenomsnittets . I södra länsdelenkännetecknas arbetsmarknadsläget av bristande sysselsättningsmöjligheter förkvinnor. partimotion har socialdemokralerna krävl kraftfulla ålgärder för deanställda i stål- och gruvindustrin. Initiativ måsle las för all bemäsirastrukturproblemen och trygga sysselsättningen. kompletteradmed generaldirektör tilläggsförslag mäste därför genomföras. Likasåmåste för specialsiälinduslrin en övergripande utvecklingsplan framläggas. Förde orter som ändå drabbas måsle ersättningsindustrier komma till stånd. ArneGeijer redovisade etl förslag till samordning av deolika handelsslålverken, och det får inle fuskas bort Det blev hans sisla storaarbetsinsats. Må det tillåtas mig atl uttala min aktning och stora uppskattningav livsgärning för svensk arbetarrörelse och även för landel. Jagbeundrade honom för hans stora kunnande men kanske än mer såsom människa ochriksdagskamrat. Med sitt lugn,sin saklighet och sin förmåga att alltid slå medbåda fötterna pä jorden fjärmade han sig aldrig frän den bruksmiljö han växteupp i. Han fick som LO-ordförande del finaste jobb en arbetarpojke kan fä. ArneGeijer var en av de finaste arbetarpojkar man kan tänka sig. BERTILJOHANSSON (c): Mycket vore all bemöta i anförande. Han talar som vanligtmyckel vårdslöst om energifrågan. Ocksä hans syn på ekonomin ochbudgetunderskottet finns det anledning au bemöta. Men jag skall försl säga deljag har länkt säga, och sedan får jag se om det blir tid över. Detär någol egendomligt med socialdemokraterna och deras argumenteringskonst.Andra partier vill skapa elt samhälle så bra som möjligl för alla medborgare -övertygelsen om att alla grupper i vårt land har etl berättigande ärvägledande. Kommunisterna lalar ibland om arbelsköparna förslås och pådyvlardessa och kupongklipparna, som man säger, en massa invektiv. Men vi lar välinte kommunisterna sä allvarligt. Vi ler väl i stället lilet förstrött.Kommunisterna har den där jargongen. De är dessutom ganska ofarliga. Menvärre är vad socialdemokraterna siiger. Det är ell stort parti och skulle de fämajoriiei i kammaren och i valmanskåren skulle dess polilik bli förödande påflera avsnitt, det vel vi - särskili för de grupper som finns framför derasskottglugg. Dåkommerjag lill det jag böriade med: socialdemokraternas egendomligaargumentering. Socialdemokraterna måsle alltid ha en hackkyckling, och som såmänga gånger förut är del jord- och skogsbrukarna som skall angripas. träder också lill för alt blåsa i stridsluren. Sä har man gjortdenna vinter vad angår skogsråvaran. Sä gjorde man pä 1960-ialet då man lillvarie pris skulle lägga ner jordbruk och få bort så många brukare som möjligl.Lål oss se lilel närmare pä det här med skogen. Jagär fullt införstådd med behovet av råvara från skogen for att tryggasysselsäuningen för skogsarbeiarna och industrin, vilket ger föruisäiiningarnaför exporlinkomster. Då nu f d. statsrådet rycker ul och påslåralt skogsägarna måste ta sitt ansvar, behöver han inle undervisa om delta -inte den aktive skogsbrukaren som vet sill ansvar och alllid har velal della.Han måste också avverka för atl klara sitt levebröd. Jag vill gärna medge attdet finns en ägarekategori som inte alllid tar det där med avverkning påallvar, och det är de skogsägare som bor i stan. Lål oss kalla demtrotioarskogsägare. Del sker också vjssa försummelser på fasligheter som ägs avslerbhus. Ingenav de här kategorierna vill jag försvara då de missköter sina fasligheier. Mensocialdemokralerna skall i detta sammanhang akta sig för brösttoner: Mångairotioarbönder tillkom under den nedläggningsvåg som gick över den svenskalandsbygden på 1960-ialei. Vi skall nu tro all en ny jordförvärvslag kommerlill rätla med de här problemen och i viss mån även med sterbhusen. Det skallbli intressant all se hur socialdemokralerna kommer au slälla sig i den härfrågan. Detverkar som om socialdemokraterna och vissa fackförbund vill underblåsa ensocialiseringsdebait ordförande ulialande går knappast all tyda på annal sätt, dä han säger all ominte skogsbönderna nu ställer upp bör de frånlräda som ägare. Klarare beskedkan vi knappast fä. Men blev inte vissa fackföreningsordfö- randeoch ledande socialdemokraler brända av lidigare förd debau efter samma mönster? Jagär övertygad om all såväl fackliga ledare som skogsägare bäst löser de uppkomnaproblemen om de kan lala lill varandra på etl förnuftigt säll. Skulle delfinnas ett förråd av avverkningsbar skog hos privata skogsägare , så skallvi bara vara glada. Det är bra atl ta till när skogskonjunkturen vänder uppål,och det är en tillgäng för landel. Delfinns naiuriigivis avverkningsbar skog och reserver även i bolagens ochdomänverkets ägo, men under högkonjunkturens sisla år högg man väldigl kraftigtdär. Del ser vi av stora kalhyggen och planteringar, vilka inte gåtl särskiltbra. Denkampanj som skogsägarrörelsen och skogsvårdssiyrelsen bedriver för atl ökauttagen är jag övertygad om skall ge resullal. Vi kan heller inle bortse fränall del är en besvärlig vinter i är. Den kalla väderleken och den myckna snönhar medfört all del är svårt för skogsarbelaren både all avverka och alt drivaul timmer och övriga sortiment. Sakförhållandet är dock atl mycket virke kommerfram trots dålig och i mänga fall obefintlig förelagsekonomisk lönsamhet. Jaghoppas del är klart för kammarens ledamöler atl gallring av ungskog -där sortimenteti stort sett blir massaved - är olönsam. Den som levererar sådan skog medlejd hjälp fär med nuvarande arbetskostnader i regel vidkännas en kostnad förvirkesförsäljningen. Men här har den självverksamme skogsägaren, den somhuggersjälv, möjlighel all fä en arbetsförtjänst. Del är dil vi vill komma. Delär denna kaiegori som vi vill ha fler av. Enviss åierhållsamhel i fräga om sluiavverkningen kan vi väl finna pä grund av desvåra insekisangrepp som drabbar skogsplanleringar . Folk drar sig för atilägga ut etl hygge som de vel att de inte kan plantera under fiera år framåt.Tro inte alt jag vill införa DDT-användning igen, men det är livsvikiigl förvår skogsnäring att forskningen kan komma fram med eu ersäiiningsmedel.1 annal fall har vi verkligen anledning alt se framliden an med viss vånda. Jaghar lagil del av några moiioner från socialdemokratiskt håll som berör skogs-och jordbrukspolitiken. Det är dels partimolioner, dels kommittémo-lioner. Ja,där finns inte precis någon vänlighet mot det enskilda skogs- och jordbruket.Jag kan ta exempel från partimolionen som ondgör sig över alt proposilionen1978/79:101 siäller pengar, 200 milj. kr., lill lanlbruksslyrelsens förfogandesom en rörlig kredit i riksgäldskontorel. Medlen skall disponeras förfaslighetsförvärv. Delhäriniiiaiivei logs under trepartiregeringen, och om jag minns rätt vardåvarande jordbruksministern beredd att föreslå en slörre summa till detlaändamål. Anledningen till förslagel är att del av olika anledningar f n.utbjuds avsevärda arealer mark, främsi skogsmark, lill försäljning. Såvälden lidigare som den nuvarande jordbruksministern har ansett del vara angelägetau la till vara de möjlighoigr som härigenom-erbjuds all förbättra ägostmkiureni skogsbruket och förstärka kombinerade jord- och skogsbruksföretag medskogsmark. Marken bör alltså i försia hand tillföras beståendelantbruk eller användas för byte med andra skogsägare. Nuär inte socialdemokraterna emot att föreslagna medel ställs tilllantbruksstyrelsens förfogande för inköp av mark. Men man accepterar inte lägger denna mark lill beslående lantbruk. Itabeller visar man då au privatskogsbrukel består av småenheier som pä grund avform och belägenhet är svåra att uinyttja rationellt Sedan för man enargumentering som går ut på atl ägaren inle har sin grundinkomst frånskogsbruket, han är inte bosatt pä fastigheten, han är gammal och har pensionoch ATP som grundinkomst Det passar inte heller att han har viss inkomst frånjordbruksproduktion. Sedan ger man privatskogsbruket i mitt hemlän en känga föralt det inte avverkat tillräckligt. Privatskogsbrukel har inte tagit eltberättigat samhällsekonomiskt ansvar för virkesleveranser. Såkommer man till slutklämmen, atl lar inte privatskogsbrukel detta ansvar, skallmarken inte heller tillföras det, utan då skall domänverket ha den i försiahand. Äradekammarledamöter, det är en härd dom över alla de självverksamma lantbrukarna,alla dem som så gärna behövde lite skogsmark för all få en bätireäret-runt-sysselsältning och en säkrare utkomst som detblir en levande bygd. Men det är inget för ledande socialdemokrater. Jaghar nu nämnt någol om socialdemokraternas skogspolitik och den negativainverkan den skulle få om den fick realiseras. Tar man så en hastig genomlysningav vad socialdemokralerna vill göra på den andra delen av lanlbrukssidan -själva jordbruket - så speglar den ocksä en njugghel av samma format som . tog man 20 9n av samlliga besparingar frän jordbrukshuvudtiieln. Detöverträffades endasi av nedprutningar på försvarsområdet Någon procentuellfördelning i årets förslag harjag inte gjorl, men myckel talar för att någotlikande har ägt rum i är. De minskar på de redan hårt neddragna anslagen tillforskning vid . De vill vidare all kursverksamhet ochrådgivningsverksamhet skall bekostas av jordbrukarna själva och en hel delandra förslag. Jag har ändå en förhoppning all socialdemokralerna skallförslå atl det kombinerade jord- och skogsbruket är ett livsvillkor förbygderna i vårt land, om vi över huvud tagel skall klara servicen och geunderlag för denna i de mindre tätorterna. som lanibruksnäringen somsådan är en fundamental hörnsten för ekonomiska trygghet och försörining. Nägrasekunder till, herr talman. Jag kan inte låla bli att bemöta närhan ironiserar över borrhålen som onödiga. Jag vet inle om de är så onödiga.Under trepartiregeringen värdet i alla fall ständiga frågor frän IngvarCarlsson och om varför man inle satte i gång aggregaten så fort sommöjligl, hur myckel man slösade i pengar räknat för varie dag de stod stilla.Men sedan regeringsskiftet hardel inle varit några frågor. Jag vet inle om delberor pä alt det är en folkpartiregering. Del kanske beror på atl man numerainte iir så säker på att vår berggrund är 100-procenligt bergfast ens påsocialdemokratiskt håll. NILSHJORTH (s) kort genmäle: Herrlalman!Jag lyckle jag var så hovsam i mill anförande. Jag vill inte dra pä mig nägrarepliker med tanke på de kamrater som väntar pä alt få tala innan klockan blir24 Men eftersom åberopar mig skall jag i alla fall säganågonling. Förstoch främsi vill jag säga alt det är en konstig opposition vi har. Det verkarsom om socialdemokraterna fortfarande skulle sitta kvar i regeringen. Varkenfrän eller moderaia samlingspartiet finns någon opposition motden nu sittande regeringen, utan det är opposition mot det största oppositionspartiet,medan man är påfallande undfallande mol den liberala regeringen. Såvar det borrhålen: Jag säger inte alt de är onödiga, men man har gott om lidatl undersöka den svenska berggrunden fören slutlig förvaring av avfallet Manskall däremoi inte fördröja laddningen i onödan - det är det som kostar pengar. Vihar gott om lid- 10, 20eller kanske 25 är-innan det är aktuellt medenslutförvaring. Under den liden kan vi i lugn och ro undersöka berggrunden ochfä en säker förvaring. () kortgenmäle: Socialdemokralerna har fört energipolitiken med denargumenteringen att vi har tiden på oss, , innan vi skall slutgiltigtförvara avfallet Men vi säger, min gode vänNils - som jag tycker såmycket om i andra sammanhang men inte i energifrågan - atl vi försl och friimsimåste ha säkerhet innan vi sätter i gäng fler kärnkraftverk. Vi kan inteöverlåta åt en kommande generation att om 10, 20 eller gräva ner avfalletnär det är lika oklart då. Detär della som är skillnaden mellan oss, och på den punkten kan vi tydligen intebli eniga. NILSHJORTH (s) kort genmäle: Ja, min gode vän , jag väljer inte min politik för attglädja ulan för au dei är vad jag känner för i den här frågan. Därmed får det vara braför för min del. GUDRUNSUNDSTRÖM (s): När man lyssnar pä ärels allmänpolitiska debatt här i behöverman inte vara rädd för att någol geografiskt område blivit glömt eller någravallöften blivit glömda. Men del finns vissa tendenser i samhällel som starktoroar mig som medlem av . Då länker jag närmast'pä relationerna mellanmänniskor. På något sätt har vi fått in ett främlingskap i samhällel, och vihar fått in nya gränser, som omger oss och 12 protokoll 1978/79:78-79 som hindrar o,ss allutvecklas som människor. Pänära häll harjag upplevl t ex. hur arbeislöshei förändrar människorna. Att inteha ell arbete all gå till skapar meningslöshet i livei, och del germindervärdeskomplex. Plötsligt får man en ovän i en gammal arbetskamrat som färstanna kvar på arbeiet när man själv blir permiiterad. Män, som ofta harfunnits ule i arbetslivet under längre lid än kvinnor, böriar en ny diskussionom au kvinnor gärna kan stanna hemma i slällel för au vara ute pä arbetsplatsenoch konkurrera med dem om arbele. Unga personer som inle fält vanan i sin handfär nöja sig med all gä på beredskapsarbete i stället för alt lära elt yrke förlivet Familjemedlemmar som alllid älskat varandra böriar slita på varandradärför all de får höga kostnader för vardagen och oroas för irygghelen iarbetel.