prot · G209152 · 1978-12-31 00:00:00 — Man kunde inte lösa konflikten, och finns det två utredningar.Vi lyckeralt del är onödigt och har löst detta genom atl sätta samma personer ibåda utredningarna, för datoriseringens effekter på industrin resp.arbetsmarknaden ärju spegelbilder av samma sak. Frånsocialdemokratisk sida har vi krävt att få etl dalapolitiski råd. Den borgeriigamajoriteten har velat säga nej, men fick vi äntligeneu enhälligt beslul i finansutskottet. Sårbarhetsulredningenlog också upp som etl exempel på att man har vidgat debatten. Ja,vi socialdemokrater har hälsat denna utredning med tillfredsställelse. Men vihar krävt att en så viktig utredning inte skall vara avskärmad enbartför experter, och vi har krävt ell pariamenlariskl inslag. Den borgerligamajoriteten har sagt nej. Vi är mycket glada att vi nu kan vidga daiadebatlenoch alt vi är i stort sett eniga i dessa frågor när del gälleriniegritetsskydd. Och det är, som jag sade i mitt inledningsanförande,utomordentligt viktigt, för iniegriieisskyddet i det tekniska samhället är enoerhört betydelsefull fråga. Därför är del bra om vi kan använda vår kraft föratt angripa de and-a frågorna - datoriseringens effekt inom arbetsmarknad ochindustri, sårbarhelsaspekterna och liknande. Det är den debatten jag ser framemot i framliden. (vpk) kortgenmäle: tog upp detla med direktreklam och anförde ännu värreexempel än del jag tog upp. Jag skulle kunna bidra med ytteriigare tragiskaoch hemska fall. Men om del nu är så här, varför då inle på olika sätt försöka attbegränsa direktreklamen? Etl sätt atl göra del har vi tagit upp i vår motion.Det innebär inte att man åsidosätter offentlighetsprincipen, en princip som vimycket riktigt värnar om. Avsikten med offentlighetsprincipen är väl inle atlmedge kommersiella uttag för direktreklam, ulan avsikten är väl att ge denenskilde kontroll över och insyn i myndigheters verksamhet. Vi har stöd i vårmotion av bl. a. datainspektionen, som har sagt att det är möjligt attavgränsa denna typ av uttag. Medbestämmandelagsliftningendiskuteras gång på gång. Man har hänvisat flera av våra lagförslag, som skullege de anställda ökat skydd och större makt, till MBL. Jag kan inte komma ifrånalt det är etl sätt att komma undan frågan. Jag kan la elt parallellt exempel:När arbetsrältskommittén, efter del att frågan om forskares tillträde lillarbetsplatserna hade stötts och blötts , kom med sitt förslag om attdel skulle lagstiftas så alt inte forskningen på arbetsplatserna också ifortsättningen enbart skulle vara förbehållen kapitalel, så avvisade denfolkpartistiska regeringen arbetsrättskommitténs förslag och hänvisadealltihop lill MBL. Det är en lagstiftning som i alltför många frågor inte gernågot skydd utan huvudsakligen skyldigheter, och alt hänvisa till den är etlsätt för den borgeriiga regeringen att förhala frågan. Sedankan jag bara konstalera all ingen ännu har kommenterat detjag tog upp och somockså har behandlats i vår motion, nämligen den gummiartade lydelsen av 10 § omunderrättelseskyldigheten till registrerade. Varför skall regeringen kunnaundanta vissa typer av direktreklamverksamhet i det här sammanhanget? Det villJag ha etl besked om. () kortgenmäle: Jag vill försl vända mig till och säga att Jag tycker allvi alltför i denna kammare får höra atl det som socialdemokraternahar gjort är bra och rätt. kom detta lill uttryck i samband med diskussionenom granskningen av Del Bästa-ärendet. Närdet gäller 3 a § uttalade han skepsis,och ADB-propositionens förslag avvisade han, eftersom förhållandena var bra somde var. Jagtycker kanske att , såsom en socialdemokratisk talare uttrycktedet i den tidigare debatten här , borde närma sig delta med någonödmjukhet. Då skulle vi kanske få möjlighet alt uppnå ett bättre resultat. Närdet gäller de frågor som har kommit upp genom den vidgning av debalten somskett har del, även om initiativet i vissa fall har kommit frånsocialdemokraterna, rått enighet om dessa. Del är väl också så att många av defrågor som diskuteras har funnits med i sammanhanget. De har emellertidvarit kopplade lill frågan om datalagstiftningen - man har nämligen inle kunnathålla isär de här begreppen. Många av dem har alltså i och för sig inte kunnateller bort regleras enligt datalagen, men de har ändå varit föremål för deballvid de här tillfällena. Sedan vill Jag säga tillEva HJelmslröm att det går atl avgränsa uttaget till direktreklamen.I varje fall går det självfallet atl göra del så länge man håller sig tilldatatekniken och ADB-media. Men eftersom det finns möjligheter atl gå runt debestämmelser som gäller - precis som man kan göra med många andra bestämmelseri samhället - får detta lill följd att reklamföretagen kommer tillbaka ochhämtar uppgifter hos olika myndigheter. Vi kommer slutligen fram till att viinte kan få någon effekt på det här området utan all göra avkall påoffentlighetsprincipen. KURTHUGOSSON (s) kort genmäle: Att Jag i milt anförande så utföriigi gick igenom de olika krav som viunder årens lopp, då de borgeriiga partierna var i oppositionsställning, haftanledning pröva - det gäller krav som i samtliga fall har avvisats av enenhällig kommitté och som inte heller lett lill några förslag i den nuföreliggande proposiiionen - var inte i avsikt alt konstatera att vi socialdemokraterär så bra. Jag gjorde det därför alt jag tycker att det är viktigt för debattenalt vi när det gäller dessa väsentliga frågor slår på en enhetlig grund. EftersomBengt Kindbom nämnde ADB-propositionen vill Jag också erinra om attsocialdemokrater och centerpartister i finansutskottet samverkade ganska braoch att det varett i förhållande lill propositionen ganska omarbetatutskottsförslag som låg till grund för det beslut som fattade. Enviktig utgångspunkt vid behandlingen av ADB-propositionen var bl. a. en motionsom väckts av och mig och i vilken vi begärde ettdalapolitiski råd, tog upp sårbarhelsaspekterna osv. Med tillfredsställelsekunde vi då konstatera att vi tillsammans med centerpartiels representanterfick en vettig behandling av regeringens ADB-proposition. Jag tycker alt detla är ytterligare ett exempel somvisar att vi ser ganska likartat på de här problemen. Del är som Jag ser delviktigt och bra, för just integritetsproblematiken är så betydelsefull.Därigenom kan vi, somjag sade tidigare, också ägna de andra frågorna -1, ex.frågan om datoriseringen inom industri och arbetsliv - den uppmärksamhet som vihar all anledning atl ägna dem . (vpk) kortgenmäle: Det är naturligtvis positivt all allt fler sluter upp och instämmer iatl arbetslivet och integriteten inom detla är oerhört väsentliga frågor. Jagar emellertid rädd för att det inle kommer att visa sig i praktisk handlingutan att del enbart blir ord. säger all företagen återigen skulle tvingasvända sig lill de olika myndigheterna och då i alla fall få de uppgifter deönskar. Men detta innebär trots allt att man gör del svårare för företagen. Jagförslår fortfarande inte varför Jag skall behöva avvisa reklam somjag aldrighar beu om, och delta är en uppfattning som Jag, såvitt jag vet, delar med Över90 % av befolkningen. Del är egendomligt all detta inte uppfattas som ett ingreppi den personliga integriteten, inte ens med myckel snävatolkning av begreppet. BENGTKINDBOM (c) kort genmäle: Det sist sagda lyckerjag än mer belyser atl del väsentliga inle är varman hämtar uppgifterna utan kanske mera reklamens mål, medel och innehåll. Inteheller jag ber atl fö den reklam som tidningarna överhopar oss med . Jagber inte atl fö den reklam som bärs ut som gruppkorsband. Är dei någonting somvi skall angripa är det just reklamens mål, medel och innehåll, men del skalldå göras på annat håll än i datalagstifiningskommil-lén. Jagfäste mig vid att nu inte, som förut, drog de borgeriiga kravenöver en kam. Han har nyanserat sina uttalanden, och det lyckerjag är bra. Jaginstämmer i att riksdagsbeslutet om ADB-propositionen blev etl steg på vägen.Arbetet påbörjades Ju inom trepartiregeringen. Sedan visade del sig att regeringensförslag var mycket tunt på den här punkten. Därför är det tillfredsställandealt det har kunnat ske en reglering under riksdagsarbetet. Medden här utgångspunkten och den gemensamma syn som och jag börjarfö tror Jag också alt vi kan föra datadebalten vidare. Jag är litet förvånad över denna långa debau om eu enhälligtutskoltsförslag och beklagar att Jag själv känner mig uppkallad alt delta i den.Det var emellertid etl par anmärkningar av som Jag tycker alljag bör säga någonting om. 1sitt första inlägg gick in på en mängd delkrav som ställtstidigare. Sedan försökte han leda' i bevis alt del inte fört lill någonting ochmenade alt de socialdemokratiska förslagen var bra från första början. Låt mig säga följande: Fp-kraven är i princip godtagna av DALK.DALK-förslagel har godtagits av folkpartiregeringen som Ju har lagt framförslaget, och propositionen har alltså godtagits av elt enhälligt utskott. För att visa hur fel har vill jagunderstryka all vi folkpartister aldrig har krävt något slopande avpersonnumren. Däremot har vi krävt en begränsning av okynnesanvändningen avpersonnumren. sade atl har krävt ett förbud mol mjukdata. Vad är del förnonsens? Vi har inte krävt något sådant förbud. Däremot har vi krävt enkvalitetsbeteckning, så au man kan få en uppfaUning om vad det är för någontingoch hur pass säkra uppgifterna är. Del ärju en hell annan sak. Jag tror alldebatten skulle vinna på alt tog reda på krav istället för att polemisera mot krav som inle reser. Sedanvill jag bara erinra om all togs i dataprogram uppfrågorna om datorisering av arbetslivet. Det har utvecklats vidare i 1979 årsprogram - utvecklingen går Ju rätt fort på den här sidan. Vidare pågårutredningar på just det här området inom . KURTHUGOSSON (s): För att begränsa kammarens taletid vill jag bara uppmana läsa mitl huvudanförande, så kommer han att finna all samtliga de krav somfolkpartiet gick ut så hårt med har avvisats av enenhällig datalagstiflningskommiUé - i vilken tillfälligabänkkamrat befann sig, nämligen . De har också avvisats ipropositionen. Delär bara del konstaterandet jag har gjort - och Jag har gjort del medtillfredsställelse - atl vi därigenom har fått enighet i de här viktigafrågorna, som gäller skyddet för den personliga integriteten. TORKELLINDAHL (fp): Jag skall med glädje lämna över vårt gamla dataprogram tillKurt . Han kan läsa innantill - den förmågan tvivlar jag inte alls på -och då kan han själv se vem som har rätt. Men hans vilja att läsa är kanskelitet mindre. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 2610 av LarsWerner m, fl, i motsvarande del, och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller konstitutionsutskollets hemställan i betänkandet nr 37 mom. 4röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2610 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EvaHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 281 Nej - 12 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 2610 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller konslitulionsulskoltels hemslällan i betänkandet nr 37 mom. 5röstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2610 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EvaHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 281 Nej - 11 Propositionergavspå bifall till dels utskotlets hemställan, dels motionen nr 2610 av . i motsvarande del, och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller konstitutionsulskotlets hemställan i betänkandel nr 37 mom. 6röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2610 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 281 Nej - 11 Propositionergavspå bifall till dels utskotlets hemställan, dels motionen nr 2610 av . i motsvarande del, och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller konstitutionsulskotlets hemställan i betänkandet nr 37 mom. 7röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2610 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja - 281 Nej - Il Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1978/79:36 med anledning av propositionen1978/79:181 om lokala organ i kommunerna jämte motioner Fördjupadföretagsdemokrati i kommuner och landstingskommuner § 12 Fördjupadföretagsdemokrati kommuner Föredrogskonslitulionsulskotlels betänkande 1978/79:38 med anledning av propositionen1978/79:188 om fördjupad företagsdemokrati i kommuner och landstingskommunersamt motioner. Jag skall bara helt kort beröra de särskilda yttranden som finns fogadetill del här betänkandet. första har jag redovisat principiella skäl lill tveksamhet inför atlproposiiionen har lagts fram vidden här tidpunkten. De frågor som behandlas iproposiiionen 1978/79:118 och i del här betänkandet är nämligen föremål för enexpertutredning. Vid remissbehandlingen av demokratiutredningens belänkandeFöretagsdemokrati i kommuneroch landstingskommuner framkom invändningar frånprincipiell synpunkt mot utredningens förslag. Flera remissinstanser ansåg attutredningen inte tillräckligl noga kartlagt gränsområdet mellan medbestämmandeå ena sidan och politisk demokrati å den andra sidan. Sådana invändningarredovisades också från dem som tillstyrkte förslagen. Jagkan hänvisa till kommiltéberäitelsen del . 41724, som ger enutföriig redovisning av de olika ståndpunktstagandena, men Jag vill direktcitera statsrådets slutsats: "Detanförda ger anledning alt ställa frågan om demokratiutredningens förslag tartillräcklig hänsyn till den kommunala sektorns särart. För egen del kan jaginle finna annat än att de kritiska remissinstanserna har pekat på frågor somär av komplicerad beskaffenhet och som bör undersökas ytteriigare." Fördjupadföretagsdemokrati i kommuner och landstingskommuner I utredningsdirektivensäger föredraganden också: "Huvuduppgiftenför utredaren, som bör utgå från demokratiulredningens förslag, blir atl sökafinna lösningar som tillgodoser personalens krav på medbestämmande utan att denpolitiska demokratin sätts åsido." Isamma stycke litet längre ned sägs vidare: "Demokratiulredningens förslagom partssammansalla organ med beslutanderätt bör övervägas särskilt. Även andrainflylandeformer som tillförsäkrar de anställda ell motsvarande medbestämmandebör emellertid kunna prövas." Utredningentillsattes och avsåg att lämna ett betänkande i huvudfråganunder det här året. Men tydligen ansåg regeringen - efter utredningen och efteren socialdemokratisk motion - atl man trots remissinstansernas synpunkter ochen arbetande utredning kunde lägga fram ett förslag på bord ulan denhär analysen. Jag tycker alltså atl del hade varit värdefullt om vi inför ettställningstagande hade haft tillgång till den analys som man hade kunnatförvänta sig i utredningens betänkandet. Del är svårt att se alla konsekvenseri förväg. Vi äger ju ingen kristallkula att titta i och kan inte se in i denkommunala framtiden. Vi har inte tillgång lill någon avtalstext, men viförlitar oss på att den kommunala arbetsmarknadens parteroch deförtroendevalda, som ytterst skall besluta, tillsammans har en ambition all påbästa sätt utforma de regler som skall gälla, dvs. att de tillsammans kan finnalösningar som tillgodoser personalens krav på medbestämmande ulan att denpolitiska demokratin sätts åsido. i sin skrivning instämmer i alt lagstiftningen om partssammansattaorgan har stor principiell räckvidd och därför anser att del finns anledningför statsmakterna att noga följa de nya reglernas tillämpning, så finns deldärmed en konlrollpunkl angiven som ger anledning för anställda, förförtroendevalda i kommuner och landsting och för att fråga sig: Blevdet som vi hade tänkt oss? Jaganser fortfarande all del oftast är bättre att tänka efter före, men eftersomdet finns en möjlighet till utvärdering , harjag inte sett anledning lillannat än all avge ell särskilt yttrande. Detandra särskilda yttrandet, av och mig, gälleråterkallel-serätten. Enligt demokratiuiredningen bör det vara nämnden som, inomde ramar som anges i kollektivavtalet, beslutar all uppgifter skall överförastill det partssammansatta organet. I proposiiionen väljs en annan modell. Därsäger man alt inrättandet av det partssammansalla organet ankommer påfullmäktige efter godkännande av medbestämmandeavtal men aU rätten au återkallauppdraget, om det finns synneriiga skäl lill det, skall vara en angelägenhetför nämnden. Detla kan enligt vår mening innebära en oklarhet både ur praktiskoch ur rättslig synpunkt. Den allmänt erkända principen au den som ger elluppdrag också skall ha rätten att återkalla det borde ha fåll gälla också här.Upphävs fullmäktiges beslul om inrättande av partssammansalla organ genom ettnämndbeslut? Eller kvarstår beslutet trots alt nämnden har funnit detolämpligt? Vi har inle funnit svaret på de frågorna och anser därför att det hadevarit mer logiskt att både delegationsrätt och återkallel-seräti hade lagts påantingen vederbörande nämnd eller fullmäktige. Jag har alltså inget eget särskilt yrkande men däremot eU särskiltyttrande lill belänkandet. MARIANNESTÅLBERG (s): Regeringens proposilion om fördjupad företagsdemokrati i kommuner ochlandstingskommuner har varit efterlängtad. Den utgör en av förutsättningarnaför att skall kunna träffas på den kommunala sektorn. Förslagethar onödigtvis fördröjts av den borgeriiga trepartiregeringen, vilket försvåratutvecklingen av företagsdemokratin inom den offentliga sektorn. Iallt väsenlligl bygger propositionen på förslag som lagts fram av den kommunaldemokraliskautredningen. De ändringar som gjorts i propositionen i förhållande lillutredningen finns del ingen anledning alt erinra emot. De har i allmänhet hafttill syfte alt markera att den kommunala demokratin skall förbli oinskränkt.Detsamma gäller om utskotlels skrivningar. Utredningensförslag och därmed också propositionen möjliggör alt beredning, verkställighetoch förvaltning i frågor som rör förhållandel mellan kommunen ellerlandstingskommunen som arbetsgivare och dess arbetstagare kan överiämnas tillpartssammansalla organ. Till sådant organ kan inte överiämnas alt avgöra frågorsom berör den kommunala verksamhetens mål, inriktning, omfattning ellerkvalitet. Inte heller kan i princip s. k. myndighetsutövning överlämnas tillpartssammansatta organ. Det framlagda förslaget öppnar möjlighet till enfördjupad företagsdemokrati som det ger ell erforderiigt skydd förden kommunala demokratin. Det är en bra lösning på en svår fråga. Ietl särskilt yttrande, nr 1, har anfört all avgörandetborde ha anstått i avvaktan på fullföljt utredningsarbete. Den meningen kan Jaginle dela. Utredningen om den kommunala demokratin har arbetat länge medfrågan. Förslaget har också varit ute på bred remiss och i den del proposiiionenomfattar fött etl nästan enhälligt stöd. Att ånyo utreda frågan har i vart fallinget sakligt stöd, ulan del var betingat av andra omständigheter som Jag,åtminstone f n., skall avstå från att kommentera. Parternas ambitioner finnsredan, som efteriyste. BertilFiskesjö och säger i ett särskilt yttrande, nr 2, all delinte är någon bra ordning all fullmäktige tillsätter partsammansatia organ menalt åierkallelserätten skall ligga kvar på vederbörande nämnd. Jag undrar ominte det är onödiga bekymmer. Jagser detta bl. a. som en praktisk fråga, där en nämnd om så behövs kan reagerasnabbare än fullmäktige med hänsyn lill sammanträdesordningen. Del får särskildbetydelse för landslingens del, eftersom vissa landsting sammanträder relativtsällan. Fråganär färdig för avgörande och borde ha kunnat avgöras tidigare. Det är av storvikt att företagsdemokratin kan utvecklas på det kommunala området, och Jag berdärför atl få yrka bifall till utskottets hemslällan. Låt migslutligen få uttrycka förhoppningen atl Fördjupadföretagsdemokrati i kommuner och landstingskommuner 6Riksdagens protokoll 1978/79:152 Fördjupadföretagsdemokrati i kommuner och landstingskommuner för tillfälle altavgöra också frågan om närvarorätten för arbetslagar-representanter vidkommunala sammanträden. Här pågår nu en försöksverksamhet, och erfarenheternaav den är enbart goda på ömse håll. Del är angelägel alt försöksverksamhetenkan ersättas med en permanent lösning för alla kommuner. BRITTAHAMMARBACKEN (c): Del är inte meningen au vi skall föra en lång debatt, och Jag har ingenreservation att försvara eller förklara. Jag vill bara konstatera atl MarianneStålberg håller med om atl detla är en svår fråga. Den är komplicerad rentpraktiskt, och den är principiellt myckel viktig. Del är därför jag tycker auman, innan man går lill beslut, borde ha kunnat bredda underiaget. Av denanledningen skrevs motionen sedan proposiiionen lagts fram. Del är värdefulltalt man tar lill vara kunnande och erfarenhet från de anställda, och det blir inlemindre värdefullt om man utfärdar regler som är väl genomtänkta och som man vetkommer att fungera enligt vad avsikten var när de skrevs. Detär alltså min förhoppning all man kommer atl använda tiden fram tillutvärderingen lill att tänka efter hur reglerna kommer att slå i praktiken. Jag vill något kommentera vad sade om det andrasärskilda yttrandet. Denordning som ni vill införa ser jag närmast som en lapsus i arbetet. Det finnsinga rationella eller ens principiella argument för att lägga åierkallelserättenhos något annat organ än det som har givit befogenheten. Man anför atl det kanflnnas ell "skyndsamhetsmomenl" som skulle motivera den här metoden.Såvitt Jag kan förslå är inle tanken den atl man i lid och oiid skall återkallabefogenheter som har givits till de partssammansalla organen, ulan det skallbara göras i speciella fall, när en långvarig tillämpning kan ha visat att departssammansalla organen inte har skött det hela tillfredsställande. För denskull kan det inte sägas vara någon överhängande brådska i fråga om dagar ellerveckor alt besluta om återkallelse. Det måste bli en stor fråga, och därförkunde man gott ha givit de beslutande organen den befogenheten. Vidareär det tänkt att partssammansatta organ inom angivna ramar skall kunna övertauppgifter från flera nämnder. När man då lägger återkellelse-rätten på ennämnd, innebär del att någon nämnd måste utses alt bli ett slags övernämnd överandra nämnder. Det kan inle vara någon särskilt vettig ordning. Överiäggningenvar härmed slutad. 1978/79:40 med anledningav propositionen 1978/79:157 med förslag till lag om ändring i riketsindelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar, m. m. jämtemotioner Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati § 14 Åtgärder motkrångel och onödig byråkrati