prot · G20948 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:48 §1 Val av en ombudsman Företogs val av en riksdagensombudsman. Justitieombudsmannen har i skrivelse till kammaren den 3april 1978 hemställt all bli entledigad med utgången av november månad 1978från uppdraget all vara justitieombudsman, tillika administrativ chef forriksdagens ombudsmannaexpedition. Kammaren har vid plenum den 4 april 1978bifallit hemställan. Medanledning av justitieombudsman avsägelse har JO-delegationen berettfrågan om val efter utgången av november månad 1978 av en ombudsman,tillika administrativ chef för ombudsmannaexpedition. Samråd hardärvid ägt rum med de av partigrupperna utsedda ledamöterna italmanskonferensen. JO-delegationenföreslår enhälligt att vid val efter utgången av november månad 1978för tiden från valel lill dess nytt val har förrättats under fjärde åreldärefter till ombudsman, tillika administrativ chef för riksdagensombudsmannaexpedition, väljer hovrättspresidenten . TALMANNEN: Valet av en ombudsman avsertiden från valel till dess nytt val förrättas under fjärde året härefter.JO-delegationen har föreslagit alt hovrättspresidenten väljestill justitieombudsman, tillika administrativ chef med särskilda befogenheter. Kammaren utsåg för tiden från valel lill dess nyttval förrättades under fjärde året härefter till justitieombudsman,tillika administrativ chef med särskilda befogenheter: hovrättspresidentenPer-Erik §2 Jusierades protokollet förden . 6Riksdagens protokoll 1978/79:46-48 Meddelandeom ändring i den preliminära tidsplanen §3 Meddelande om ändring i den preliminära tidsplanen Debordläggningsplena, som utsatts till måndagen den II och måndagen den 18december , börjar med hänsyn lill all mångainlerpellations- och frågesvar dä kommeratt lämnas. §4 Föredrogs och hänvisades 1978/79:179 tillkonstitulionsuiskoiiet 1978/79:180 lilllagutskottet §5 Föredrogs men bordlades åter betänkanden /79:8, 9, 11och 12 Utrikesulskolteis betänkanden /79:12-15 Kulluruiskotlets betänkande1978/79:18 belänkanden /79:12, 13 och 15 §6 Föredrogs och bifölls Interpellaiionsframställning 1978/79:107 1978/79:12 med anledning av motion om reglering avläkemedelsreklamen 1978/79:13 med anledning av riksdagensförvallningsslyrelses förslag 1978/ 79:6 om anslag på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /79 såvitt avser allmänt kyrkomöte 1978/79:14 med anledning av proposilionen1978/79:51 om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten allutbekomma allmänna handlingar Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §8 Vissa kriminalpolitiska frågor Föredrogsjustitieutskoitets belänkande 1978/79:9 med anledning av motioner om vissakriminalpolitiska frågor. I detla belänkandebehandlades molionerna 1977/78:990av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga hemslällls all riksdagenbeslutade all hos regeringen begära översyn av lagstiftningen om fängelsestraffenligl vad som anförts i moiionen (yrkandet 7), atl hos regeringen begäraförslag om avskaffande av ungdomsfängelse (yrkandel 8), atl hos regeringen begäraulredning av frågan om avskaffande av internering (yrkandel 9), all hosregeringen begära atl en ulredning tillkallades för atl utvärdera verkningarnaav den villkorliga frigivningen (yrkandet 10), att hos regeringen begäraförslag i syfte atl begränsa användningen av frihelsberö-vande tvångsåtgärder(yrkandet 11), atl hos regeringen begära översyn av frivårdspåföljderna enligtvad som anförts i motionen (yrkandet 12), alt hos regeringen begära ulredningav frågan om vidgad användning av böter som alternaliv till frihetsstraff ochvillkorlig dom (yrkandel 13) samt all hos regeringen begära skyndsamt förslagtill lagstiftning om företagsböler som påföljd vid ekonomisk brottslighet(yrkandel 14), och 1977/78:1464av m. fl. (m), vari hemställts att begärde auregeringen lill prövning upptog de förslag som i motionen framlagts angåendevissa påföljder för unga lagöverträdare. atlriksdagen med anledning av moiionen 1977/78:990 i här behandlad del (yrkandena7-14)och moiionen 1977/78:1464 som sin mening gav regeringen lill känna vadutskottet anfört rörande del kriminalpoliliska reformarbetet. Reservation hade avgivils av , , i Kumla, i , CarlLidbom, och (samtliga s) som altutskottet bort hemställa atl med anledning av moiionen 1977/78:990i här behandlad del (yrkandena 7-14) och motionen 1977/78:1464 som sin meninggav regeringen till känna vad reservanterna anfört beträffande delkriminalpolitiska reformarbetet och lagstiftning om förelagsböter. Det betänkande, nr 9 från justitieutskottet, som vi om skallta ställning till behandlar flera av förslagen i motionen 990 omkriminalpolitik m. m., som den socialdemokratiska utskotisgruppen lämnade förca sedan. Detgäller kravei på en översyn av lagstiftningen om fängelsestraff i syfte alt avbl. a. humanitära skäl så mycket som möjligl begränsa fängelse som påföljd. Detgäller också kravei på avskaffande av ungdomsfängelse och förslaget om enutredning om avskaffande av interneringspäföljd. Vidarebehandlas kravei i moiionen på åtgärder för alt begränsa användningen avfrihetsberövande tvångsåtgärder och förslagel om alternativ till fängelsestraffen. Betänkandetbehandlar dessutom kravei på en ulredning av frågan om vidgad användning avböter som alternativ till frihetsstraff och kravet på en lagstiftning omföretagsböter som påföljd vid ekonomisk brottslighet. har närapå förflutitfrån den dag då vår motion skrevs, och under enså hinner myckel hända; uiredningar blir klara, förslag sänds päremiss osv. En rad sådana äigärder med nära anknytning lill våra motions-kravredovisas också av justilieutskoltet i del nu aktuella betänkandet. Utskottethar också i en hearing med statssekreteraren i fött enredovisning av hur man där avser att behandla de frågor som vår molion lar upp.En del av denna redovisning återges också i ulskollels belänkande. Fråganom interneringspäföljden lär komma alt tas upp till granskning, och förslagskall presenteras i en departementspromemoria som utlovats komma . Enproposilion om bl. a. permissioner inom kriminalvården har hunnit utarbetas ochläggas fram under liden som vår molion legal för behandling i utskottet.Proposilionen har också slutbehandlats av värt utskott och torde föreligga förställningstagande här i kammaren . redovisning av departemenlels planer framgår vidare att en kommitléskall lillsältas med uppgift atl utforma regler om straffrätlslig kompensationför bortfallet av förvandlingsstraffet. Därmed har vi fött ett bevis på alldenna fråga - som bl. a. föranledde uiskoilel och senare också atlför en lid sedan sända ett förslag i ärendet frän den tidigare borgeriigaireparliregeringen tillbaka lill departementet - ånyo lycks vara underberedning. har redovisat förslag om utformningen av reglernaför villkorlig frigivning i avsikt att förkorta de faktiska strafftiderna. Ellförslag med anledning av den rekommendationen lär också övervägas inomdepartementet. Dellaär några exempel bland mänga pä hur de frågorsom vi aktualiserade i vår molion990 har föranlett förslag och överväganden under årel, och vi socialdemokralerhar naturiigtvis noterat detta med tillfredsställelse. Vi har med anledning avbl. a. löften från departementet om yllerligare ageranden ansett oss kunnaavvakta med ytteriigare krav i dessa frågor, och vi hoppas att regeringeninfriar departementets löften. Meni en fråga har vi inte kunnat nöja oss med den behandling som utskottetsborgerliga majoritet har samlat sig kring. Det är när det gäller frågan omföretagsböler som påföljd - även mol juridiska personer - vid olika former avekonomisk brottslighet. Underden lid som gått sedan vår molion lämnades har också en undersökning omföretagsböter, beställd av förre justitieministern , presenteratsi en deparlemenlssiencil 1978:5 med rubriken . Visocialdemokraler har ansett att detla är en så angelägen fråga all riksdagenhos regeringen bör göra en beställning, innebärande atl inriktningen avarbetet med lagstiftningen om företagsböler skall vara alt förslag omverkningsfulla sanktioner mot juridiska personer skall föreläggas riksdagensenast 1979. Del vill vi all skall ge regeringen till känna. Men här har den borgerligamajoriteten i utskottet slagit lill bromsen. Någonsådan beställning av en angelägen åtgärd i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten har man inie velal vara med om. Vi socialdemokrater har ensammafölt lägga fram förslag och stå för kravei i en reservation lill betänkandet. I del här ställningstagandet serjag ännu elt bevis på hur man påborgeriigt håll räds för att kräva eller vidta åtgärder, riktade mol denekonomiska brottsligheten. I två lidigare debatter i är i denna kammare, vilkahandlade om den organiserade och den ekonomiska brottsligheten, har vi frånsocialdemokratiskt håll påvisat samma rädsla och samma brist på kraft påborgeriigt håll när del gällt åtgärder mot den form av brottslighet som man nublottlägger. Denborgeriiga majoriteten i utskottet har nöjt sig med alt hoppas altjusiiiiedeparlementet skall tillsätta den kriminalpolitiska beredning som lärövervägas och atl man dit skall fä hänskjula bl. a. frågan om företagsböter förvidare översyn. Medadress främsi till mina borgeriiga kolleger i juslitiedepartementet och lillutskottets talesman vill jag säga: Del är ingen ytteriigareöversyn och inga fler utredningar som vi just nu behöver i den angelägna kampenmol den ekonomiska brottsligheten. ärdet kraft att vidla äigärder som måsletill, och den tycks man inta ha på borgerligt håll. Underden senasle liden har brottsförebyggande rådet genom den arbetsgrupp motekonomisk och organiserad brottslighet som finns inom rådet överlämnat fieraangelägna förslag lill regeringen och bett om skyndsammaste möjliga hantering.Och här har vi nu den karlläggande undersökningen av korporativi ansvar ibetänkandet Företagsböler som regeringen skyndsaml kan ta itu med. situationen skall vi här i säga ifrån att del brådskar. krävervi all vi får förslag på åtgärder som åtminstone kan sätta några käppar ihjulet för den omfatlande ekonomiska brottslighet som vi väl alla är välmedvetna om finns. Jagbeklagar verkligen au vi inte i den kampen kan uppvisa en enig riksdag. Jagbeklagar om inle någon enda borgerlig riksdagsman börjar känna dåliglsamvete över att åtgärderna dröjer. Jagvill, herr talman, med det sagda yrka bifall till reservalionen vidjustiiieutskolteis betänkande nr 9. Läl mig försl säga några ord till , eftersom hanapostroferade mig. Del är meningen alt utskottels ordförande föra diskussionen om företagsböler. Men tog upp frågan om denekonomiska och organiserade brottsligheten, och då är ledamot avbrottsförebyggande rådets verkställande utskott borde han bättre än vad han nuvisade känna till den utredningsverksamhet som pågår inom rådets ram. Låt migbara påpeka alt den arbetsgrupp eller rättare styrgrupp som nämndeunder året lagt fram belänkanden som avser ändring av reglerna när del gällersakhäleri, krav på snabbare handläggning av skattemäl,effekii visering av akliebolagsregistrel, bättre normer för revisorersverksamhel och senast ändring av ålalsreglerna beträffande vållande avkroppsskada. Del är en hel del, , som har hänl under ärel frän dennastyrgmppps sida. Jaghar eljest, herr talman, begärt ordet för alt något kommentera en av de tvämolioner som är den formella anledningen lill det betänkande som kammaren nubehandlar. Av delta utskottsbetänkande framgår alt åtskilligt skedde pä dellaområde under den borgerliga trepartiregeringens tid. Det är naturiigtvis enförhoppning atl den parlamentariskt mycket svaga regering som sitter trolsalll skall ha kraft att fullfölja det tidigare arbetet pä detta område. Det geranledning anta att den borgeriiga majoriteten i kommer att ställa sigbakom förslag som har samma inriktning som den lidigare regeringen hade i sinkriminalpolitik. Vrvet alla atl brottsligheten är alltför hög. Både brott som begås molbrottsbalken och brott som begås mot specialstrafflagar är så mänga alt nivånpä intet sätt kan accepteras. Inte minst denna höst har våldsbrotten påoffentliga platser, på gator och inom olika kommunikationsmedel lagil sigytterst oroande ullryck. Skyddet för den enskilde medborgaren måste förbättras.All vi från moderata samlingspartiet känner del kravet utomordentligt starktvisas bl. a. av alt flera moderata ledamöter av denna kammare de senasteveckorna har riktat interpellationer till justitieministern med anledning avdet ökade väldet. Mankan i viss män säga atl brottslighetens utveckling visar all den nyakriminalpoliliska inriklning som ikraftlrädande i mitten pä1960-lalet innebar inte har fött önskvärd effekt, medförde ijämförelse med den tidigare strafflagen väsentligt ökade möjligheter atlnyansera brottspåföljderna. Men står vi efter drygt elt decennium åter medkrav på nya påföljder, andra än de som används . Vi lalar om alternativapåföljder till frihetsstraff, och jag tror atl vi gör del med rätta. Kriminalpolitikenär bara en del av kampen mot brottsligheten, men del är en mycket viktig del.Kriminalpolitiken måste naturiigtvis utformas så atl den bidrar lill atl skyddamänniskorna från alt utsättas för brott, men också till aU skydda människorfrån att begå brou, bl. a. genom alt den skall medverka till all återförabrottslingar lill en meningsfull tillvaro i samhället. Synenpä frihetsstraffet har successivt förändrats. Ingen hävdar väl numera annat änatl detta är ett ont, men i vissa fall ett nödvändigt ont. Förutsättningarlycks nu finnas all avskaffa de tidsobestämda frihetsstraffen ungdomsfängelseoch internering. Tidsbestämda frihetsstraff måsle vi ha kvar, men vi sökeralternativa påföljder för alt kanske kunna reducera deras användningsområde. Ibrottsförebyggande rådets rapport om ett nytt straffsystem och iungdomsfängelseutredningens betänkande från början av diskuteradessädana alternaliva påföljder. Detär också de alternaliva påföljderna, i första hand för unga lagöverträdare,som las upp i den moderata moiionen 1977/78:1464 av m. fl. I motionen påpekasatl man i avfördal aktuella alternativ som samhällstjänst ochveckoslutsfängelse alltför lättvindigt, bara med hänvisning till all ettinförande härav skulle medföra stora praktiska problem. Den arbetsgrupp i BRÅ,som avgav denna rapport, säger helt kort att inte någon av de i rapportendiskulerade alternativa sanktionerna fyller sådana krav pä slrafform atl denbör vara självständig påföljd i straffsystemet. Nuhar emellertid jusiitieutskottet informerat sig om tillämpningen i praktiken avolika alternaliv till sedvanligt fängelsestraff, genom studiebesök i länder därsådana alternativ har blivit föremål för lagstiftning. I länder där olikaformer av alternativ har praktiserats, t. ex. , ochAustralien, anses erfarenheterna vara goda. kan därför inte föutgöra sista ordet i denna fråga. Ocksåi de övriga nordiska länderna försöker man i strafflagstiftningen hittaalternativa påföljdsformer. Del framgår bl. a. av materialet till den konferensom straffsystem i som arrangerade . Ettav den konferensens huvudämnen var jusl alternativa straffsystem. Det är olikaformer som har diskuterats i de olika nordiska länderna för alt hitta lämpligaalternaliv, men gemensamt för dem är inriktningen, målet all hitta juslalternativ som kan begränsa behovet av sedvanligt frihetsstraff Det kan varanågon form av fängelse, men utformat på annat sätt och avse kortare lid än delsedvanliga fängelsestraffet, t. ex. fritidsfängelse, weekendfängelse ellernallfängelse. Det kan vara andra formerav alternativ-anmälningsplikt,samhällstjänst, kontroll i frihet, sanktioner belräffande frihelen,obligatoriskt fritidsarbele, sanktioner knutna till arbetssituationen,förvandlingssanktioner, böter i eller ulan kombination med andra påföljder. Dehär frågorna var också föremål för överiäggningar vid det gemensamma mötet iHelsingfors mellan de nordiska justitieministrarna och juridiska utskott. Del upplystes då att Nordiska straffrätts-kommitténhar fött i uppdrag alt särskilt överväga alternativa påföljder av del slag jagnyss nämnde, men också att det uppdraget inte skall utgöra hinder för ettenskilt nordiskt land alt självt på det sätt det finner lämpligt behandla dehär frågorna, naturligtvis med inriktningen alt hitta lämplig konkret lösning.Jag noterar givetvis detla såsom myckel positivt. Imotionen 1977/78:1464 nämns särskill samhällstjänst och frihetsberö-vandenunder veckoslut. Del utesluter givetvis inle andra påföljdsformer. Planerna ijustitiedepartementet att tillsätta en kriminalpolitisk beredning, vars arbetebl. a. skulle inrikias på atl söka finna vägar för atl minska användandei av detraditionella frihetsstraffen och ersätta dem med böter, fastarefrivårdspåföljder och andra alternativa påföljder, tycker utskoitei är rikliga.Del överensstämmer också med utredningskrav i moderalmolio-nen. Utskottethar inte gjort någon erinran mot synpunkterna i motionen 1464. Yrkandel i denmoiionen för också anses tillgodosett genom utskoltels hemställan om etttillkännagivande lill regeringen om det kriminalpolitiska reformarbetet. 6december 1978 ' därför, herr lalman, bifall lill utskottets hemställan () kortgenmäle: Herrialman!I mitl inlägg sade jag, , atl vi i brottsförebyggande rådet underåret har presenterat många förslag för regeringen. Vi har givit dem densnabbaste behandling som varit möjlig för all de skyndsaml skulle kunnaöveriämnas lill regeringen för åtgärd. Men vi har ännu inle sett till någonålgärd. Del var det jag efterlyste och inte förslag. Jag sade atl förslag harvi tillräckligt av. Sedanprisade den borgerliga trepartiregeringen för insaiser molbrottsligheten, men jag fann ingenting i redovisningen som lalade om vad detskulle vara för åtgärder. Jag har väldigi svårt alt finna att det under dedrygt två åren vidtagits några rejäla åtgärder mot brottsligheten i vårt land,irols att delta var ett av flaggskeppen i framför allt valprograminför val. Ijämförelsen med andra länders straffpåföljder kanske förbisåg allmänga av de exempel som han här nämnde i värt land inle skulle ha lett tillannat än villkorlig dom. Vi har elt annat straffsystem i vårt land, och delskall vi vara rädda om. HÅKANWINBERG (m) kort genmäle: Vad sade ger mig bara anledning all hänvisa lillreciten i det betänkande vi nu behandlar, där del görs elt antal konstaterandensom själv slår bakom. BERTILLIDGARD (m): Jag tycker del är beklagligt att gör elt så stort nummer aven förhållandevis meningslös reservation om företagsbölerna -han uttrycker sigsom om det skulle vara avgrunder mellan våra uppfallningar i den här frågan.Den koppling som han gjorde till den ekonomiska brottsligheten tyckerjagdessutom är både långsökt och ensidig. Nukan jag för allt i världen mycket väl förstå atl griper tag iföretagsbölerna på det sätt som han har gjort för att inför kammarens ledamöteri någon män försöka dölja del pinsamma fakium att den socialdemokratiskamotionens idéer och tankegångar inte är vare sig särskilt nya eller särskiltoriginella. I själva verket har utskottets arbete med den här frågan visat attdel allra mesta av del som finns i motionen har varit ijustitiedepartementets ulredningssäck och att åtgärder är på gång. Så mycketvet naturligtvis om lagstiftning alt vad som har vidtagits på dethär området inle är någonting som har gjorts sedanmoiionen lades fram, ulan att del har förberetts redan långt lidigare. Omjag håller mig till företagsbölerna, framgår del av reciten au ärendet, somArne sade, har utretts länge-ända . Hade del varit sä förfärligtbrådskande som nu tycker alt del är, kan man ju fråga varförsocialdemokraterna inle har kunnal fö fram ärendet litet lidigare - de hadeändå regeringsmaklen , även efter 1973. Nuredovisas del i reciten om företagsbölerna all ärendet är under övervägande ijustitiedepartementet och an man där skall utarbeta ett förslag lill lagtext ifrågan. Det belänkande som finns avses därefter, jämte lagförslag, bliremissbehandlat i sedvanlig ordning. Vad finns del alt anmärka mot delta?Ingenting, såvitt jag kan förstå. Det är den normala arbetsgången i regeringoch riksdag all remissbehandlingen för bli utslagsgivande för hur snabbt mankan la fram ell ärende. Skillnaden mellan oss, , är atl nisocialdemokrater säger all förslaget ovillkoriigen skall komma ,medan vi andra låter remissbehandlingen bli utslagsgivande för när vi räknarmed atl del skall komma fram. Jagkan inte riktigt förstå - i varje fall ger inte justitieulskoltets betänkandenågot underlag för sådana funderingar -all frågan skulle behöva läggas lill denkriminalpoliliska beredning som redovisas och därigenom kanske försenas. Såvittjag förstår är det ett typiskt isolerat ärende, som är av just den beskaffenhetsom justitieutskottet anför när utskotlet understryker all tillkomsten av enkriminalpolitisk beredning inte för leda till dröjsmål med genomförandet avangelägna och redan förberedda reformer. Vi talar i belänkandet också om då den kriminalpoliliska beredningen arbetar skall varauppmärksam på vad som kan brytas ut och bli föremål för förslag till riksdagen.Skillnaden mellan oss är obetydlig, och jag tycker inle all man skall ulmåladen som alltför stor. Det är faktiskt bäst om lagstiftningsåtgärderna på delkriminalpolitiska områdei kan beslutas i enighet här i på grundval avsamslämmighet i det allmänna rättsmedvetandet. Jag yrkarbifall lill utskoltels förslag. En meningslös reservaiion kallade utskottets ordförande densocialdemokratiska meningsyttringen. Dethär är ingen meningslös utan en myckel angelägen reservation. Den är en klarmarkering av de krav som vi vid olika tillfällen har framfört om all riksdagenskall gå över från vackra ord om åtgärder mol den ekonomiska brottslighetentill atl också kräva åtgärder och förslag från regeringens sida. HerrLidgard frågade varför inte något förslag om förelagsböter kom mellan åren 1973och 1976. Det kan ju ha sin förklaring i atl man väntade på denkartläggande undersökning som vi nu föll och som vi menar bör ge tillräckligtunderlag för ett snabbi handlande ifrån regeringens sida. Jaglycker atl det nu finns skäl för - och där skiljer sig våruppfattning och de borgerligas -all kräva åtgärder. har vi många förslagframme, och är del inte någon fortsatt översyn och ulredning som krävs, utannu ärdet en bestämd vilja att gä från undersökning till åtgärder som vi frånriksdagens sida måste ultala oss för. säger atl det inte finns någonting iulskollels skrivning som säger hur del skall bli med den fortsatta hanteringenannai än atl remissbehandlingen skall avvaktas. Och sedan säger han: Vi räknarmed alt det skall komma fram förslag. Ärdet en viljeinriktning som är belåten med? Del är en menlöshel sompräglat alla de ställningstaganden som tidigare gjort, där vi haftdessa klara motsättningar mellan de borgerliga och socialdemokraterna omåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Jag anser all det här är helt ilinje med de delade meningar som vi haft i de två lidigare debatterna i åromkring dessa frågor. BERTILLIDGARD (m); Herrialman!Del belänkande som vi talarom. Företagsböter, kom . Enligl direktivenför ulredningen skulle det göras en kartläggande undersökning rörande behovetav en reformering av gällande system i fråga om bötesstraff och ekonomiskasanktioner i övrigi. Del fanns i direktiven ingenling om all lagtext skulleutarbetas av utredningsmannen. ha fram ett sådanl här ärende till remissbehandling måsle det kunnaåtföljas av någonting mer påtagligt för remissorganen all yttra sig över. Ochdel mer påtagliga är en lagtext. Någon måste alltså utarbeta en sådan, och detär rimligtvis inom som della skall ske. Varken herrNygren eller jag kan bedöma hur pass svårt det är att utarbeta ett förslag tillsådan lagtext. Men vi vet att del kommer att ske, och vi vet all remissbehandlingskall ske. Och vi vet, , atl i det helt övervägande antalet fall däförslag lagts fram och lagtexter utarbetats, för vi också en redovisning hitlill i form av elt förslag, även om del för alll i väriden någon gångockså händer all belänkanden skjuls sönder under remissbehandlingen och att enfråga för tas upp på nytt - men del är inte del vanliga. ARNENYGREN (s):