prot · G20959 · 1978-12-31 00:00:00 — beträffande bidrag tillsysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna att med bifall tillpropositionen 1978/79:49 mom. 14 och med avslag på motionen 1978/79:40 iifrågavarande del till Bidrag till sysselsättningsåtgärder inomvarvsregionerna på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79under fjortonde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av 265 000 000kr., beträffande industriellutvecklingsfond för varvsregionerna att skulle avslå motionen1978/79:82 yrkandena 2 och 3 och motionen 1978/79:143 yrkandet 4, beträffande tillverkning avbromateriel för armén att skulle avslå motionen 1978/79:131, beträffande bidrag tillfartygsexport till utvecklingsländeratt med bifall till propositionen1978/79:49 mom. 15 och med avslag på motionen 1978/79:137 yrkandet 6 tillBidrag till fartygsexport till utvecklingsländer på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /79 under fjortonde huvudtiteln anvisade ettreservationsanslag av , beträffande åtgärder ietableringsfrämjande syfte i vissa län att med bifall tillpropositionen 1978/79:49 mom. 17 till Åtgärder i etableringsfrämjande syfte ivissa län på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 underQortonde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av , beträffande delegationen företableringsfrågor att skulle avslå motionen 1978/79:137 yrkandet 10, beträffande alternativproduktion vid varven att skulle med bifall till propositionen1978/79:49 mom. 10 och med avslag på motionen 1978/79:141 yrkandet 15 tillBidrag till för alternativ produktion på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /79 under fjortonde huvudtiteln, anvisa ettreservationsanslag av , avslå motionen 1978/79:141yrkandet 14, c) avslå motionen1978/79:1 yrkandet 8 i ifrågavarande del, beträffande alternativproduktion vid varv i att skulle avslå motionen1978/79:40 i ifrågavarande del, beträffande alternativproduktion vid varv i att skulle avslå motionen1978/79:68, beträffande inriktningen avvarvens produktion att skulle avslå motionen 1978/79:87 yrkandet 1och motionen 1978/79:142 yrkandet lO(), motionen 1978/79:128 yrkandet4(flytande fabriker, hamnanläggningar m. motionen 1978/79:142 yrkandena8 och 9 (anläggningar för processindustrin och inom energisektorn), beträffande samhällsägdproduktionskedja inom gruv-, stål-, varvs-och rederinäringarna att riksdagenskulle avslå motionen 1978/79:128 yrkandet 2, beträffande export tillsocialistiska länder och utvecklingsländer att skulle avslå motionen1978/79:128 yrkandet 3, beträffande inrikes sjöfart attriksdagen skulle avslå motionen 1978/ 79:142 yrkandet 7, beträffande riktlinjer förtidigareläggning av statliga beställningar att skulle avslå motionen1978/79:137 yrkandet 9 i ifrågavarande del, beträffande riktlinjer förvissa beredskapsarbeten att godkände vad utskottet anfört, beträffande statligabeställningar av färjor att skulle avslå motionen 1978/79:141yrkandet 10, beträffande produktion av vissaobjekt för försvaret att skulle avslå motionen 1978/79:137 yrkandet 9i ifrågavarande del, beträlTande beställning avvissa miljöskyddsfartyg att med anledning av motionen 1978/79:84 somsin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, beträffande vissa objekt förtidigareläggning av beställningar att skulle avslå motionen 1978/79:67(järnvägslinjen ), motionen 1978/79:85(järnvägslinjen ), motionen 1978/79:132 yrkandet 4(hamninvesteringar), 48. beträffande varvensunderieverantörer att skulle avslå riiotionen 1978/79:130, motionen 1978/79:137 yrkandet 1i ifrågavarande del, beträffande yrkesutbildning ochomskolning på varvsorterna att med anledning av motionen 1978/79:127som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, beträffande avgränsningen avUddevallaregionen att skulle avslå motionerna 1978/79:69, 1978/79:132yrkandet 3 i ifrågavarande del och 1978/79:138, beträffande speciellasysselsättningspolitiska program för varvsregionerna att skulleavslå motionen 1978/79:142 yrkandet 12, beträffande Stiftelsen att skulle avslå motionen 1978/79:139, beträffande anslagsmedel tillstatens skeppsprovningsanstalt att skulle avslå motionen 1978/79:141yrkandet 16, beträffande årsredovisning förSvenska att lade regeringens skrivelse 1978/79:7 tillhandlingama. 1. beträffandeminskning av storvarvens produktionskapacitet, m. m. av , , och (samtliga c) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1978/79:49 mom. 1 i ifrågavarande del,med bifall till motionen 1978/79:143 yrkandena 1-3 i ifrågavarande del och medavslag på motionen 1978/79:132 yrkandet 1, motionen 1978/79:137 yrkandet 1 iifrågavarande del och yrkandet 4 och motionen 1978/79:141 yrkandet 1 iifrågavarande del godkände de riktlinjer som reservanterna angivit, 2. beträffande minskning avstorvarvens produktionskapacitet, m. m. av () och () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1978/79:49 mom. 1 i ifrågavarande del,med bifall till motionen 1978/79:137 yrkandet 1 i ifrågavarande del ochyrkandet 4 och med avslag på motionen 1978/79:132 yrkandet 1, motionen1978/79:141 yrkandet 1 i ifrågavarande del och motionen 1978/79:143 yrkandena1-3 i ifrågavarande del godkände de riktlinjer som reservanterna angivit, 3. beträffandeanställningsgaranti för personal vid , m. m. av , , och (samtliga c) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa avslå motionen 1978/79:141yrkandena 2 och 3, med anledning av motionen 1978/79:137 yrkandet 1 iifrågavarande del och motionen 1978/79:143 yrkandet 3 i ifrågavarande del somsin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört. 4.beträffande anställningsgaranii för personal vid , m. m. av ErikHovhammar (m) och () som ansett att utskottet under 3bort hemställa avslå motionen 1978/79:141yrkandena 2 och 3, med anledning av motionen1978/79:137 yrkandet 1 i ifrågavarande del och motionen 1978/79:143yrkandet 3 i ifrågavarande del som sin mening ge regeringen till känna vadreservanterna anfört, 5. beträffande omorganisation av Svenska Varv avErik Hovhammar (m) och () som ansett att utskottet under10 bort hemställa avslå motionen 1978/79:129yrkandet 2, avslå motionen 1978/79:132yrkandet 5, med bifall till motionen1978/79:137 yrkandet 2 och med anledning av motionen 1978/79:87 yrkandet 2 somsin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört. 6. beträffande stöd t ill lagerproduktion av fartygav , , , , , och i (samtliga s) som ansett att utskottet under 14 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1978/79:49 mom. 2 i ifrågavarande deloch med bifall till motionen 1978/79:141 yrkandet 12 i ifrågavarande delgodkände av reservanterna angivna riktlinjer, 7. beträffande stöd till beställare av fartygav , , , , , och i (samtliga s) som ansett att utskottet under 17 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:141 yrkandet 9 och med anledning avpropositionen 1978/79:49 mom. 2 i motsvarande del och mom. 5 och 8 skulle godkänna de riktlinjer för stödtill strukturutveckling inom svensk rederinäring som reservanterna angivit, till Stöd tillstrukturutveckling inom svensk rederinäring på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /79 under fjortonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , bemyndiga fullmäktige i attikläda staten garantier till beställare av fartyg till ett sammanlagt belopp avhögst 5 . -inkl. tidigare bemyndigande om 3 . -avseende upplåning i anslutning till beställning av fartyg hos svenska varv ienlighet med vad som angivits i propositionen. 8.beträffande krav på kontantinsats av fartygsbeställare m. m. av ErikHovhammar(m)och ()som ansett att utskottet under 18 borthemställa attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:137 yrkandet 3 och med avslag påpropositionen 1978/79:49 mom. 2 i motsvarande del godkände av reservanternaangivna riktlinjer, 2Riksdagens protokoll 1978/79:59-60 I" 59 9. beträffande fartygskreditgarantinämndens uppgifter och organisation den ', , , , , och i (samtliga s)som ansett attutskottet under 24 bort hemställa Vissavarvsfrågor '"' med bifall till motionen1978/79:141 yrkandet 11 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört, 10. beträffande industriellutvecklingsfond för varvsregionerna av , , och (samtliga c) som ansett att utskottet under 30 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:82 yrkandet 2 och motionen1978/79:143 yrkandet 4 och med avslag på motionen 1978/79:82 yrkandet 3 som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 11. beträffande tillverkningav bromateriel för armén av () och () som ansett att utskottet under 31 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1978/79:131 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört, 12. beträffande bidrag tillfartygsexport till utvecklingsländer av ()och afUgglas(m) som ansett att utskottet under 32 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:137 yrkandet 6 skulle avslåpropositionen 1978/79:49 mom. 15, 13. beträffande delegationenför etableringsfrågor av () och () som ansett att utskottet under 34 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:137 yrkandet 10 som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört, 14. beträffande alternativproduktion vid varven av , , , , , och i (samtliga s) som ansett att utskottet under 35 bort hemställa med anledning av propositionen1978/79:49 mom. 10 och med bifall till motionen 1978/79:141 yrkandet 15 tillBidrag till för alternativ produktion på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /79 under fjortonde huvudtiteln anvisa etlreservationsanslag av , med bifall till motionen1978/79:141 yrkandet 14 som sin mening ge regeringen till känna vadreservanterna anfört, avslå motionen 1978/79:1yrkandet 8 i ifrågavarande del. 15. beträfl\)nde riktlinjer för vissaberedskapsarbeten av , , , , , och i (samtliga s) som ansett att utskottet under 43 bort hemställa altriksdagen som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört omvillkor beträffande sysselsättning av övertalig varvspersonal, 16. beträffande produktion av vissa objekt förförsvaret av ()och MargarethaafUgglas(m)somansettatt utskottet under 45 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1978/79:137 yrkandet 9 i ifrågavarande delsom sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 17. beträffande anslagsmedel till statensskeppsprovningsanstalt av , , , , , och i (samtliga s) som ansett att utskottet under 53 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:141 yrkandet 16 till Styrelsen förteknisk forskning och utveckling på tilläggsbudget I till statsbudgeten /79 under fjortonde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslagav . Vi är nu inne i denna sessions sista timmar, och naturiigtvis, höll jagpå att säga, diskuterar vi varvspolitiken i anledning av en proposition. Detgjorde vi också på vårsessionens sista dag , liksom . Vad vi nubehandlar är den fjärde propositionen om riktlinjerna för den svenskavarvspolitiken . Och vi vet alla att vi kommer att fåytteriigare en varvsproposition , den femte, som kommer att behandlaKockums uppgående i . Vi vet att vi därtill torde få envarvsproposition eller , den sjätte i ordningen, vilketnu tycks oundvikligt. Detär således inte propositioner och förslag som har fattats de svenska varven,men däremot har det saknats klara handlingslinjer och långsiktig planering.Knappt har varvsledningarna hunnit sätta sig in i ett riksdagsbeslut om derasarbete så har regeringen varit framme och ryckt undan förutsättningarna förett planerat arbete, gett nya riktlinjer och ändrat arbetets inriktning. Det ärväl då inte att undra på att vår varvspolitik ibland i kritikernas ögon hartett sig motsägelsefull, som ett slags "valse macabre" utförd tillregeringens och föga taktfasta musik. Genomtidigare beslut av har de svenska varven skurit ner antalet anställdamed ca 30 96. Den proposition vi behandlar föreslår en ytteriigareneddragning med av antalet återstående anställda. I och med dettabeslut kommer vi således att i princip ha halverat vår varvskapacitet. Dennaneddragning skall vara slutförd . Visocialdemokrater har i vår partimotion anslutit oss till denna princip -även omden svenska varvsindustrin redan dragit ned sin kapacitet väsentligt, tordedet mot bakgrund av världsmarknadsläget vara realistiskt att ytteriigare minskakapaciteten. Jag vill dock framhålla att vi därmed inte ställer upp på alla desvartmålningar av våra utsikter på varvsmarknaden framöver som vissasjälvutnämnda experter så flitigt levererar. Lustigt nog är dessa experter ifiera fall desamma som inte fann ord nog starka för attpåyrka en snabb ytterligare utbyggna'! av de svenska varven. Desvenska varven är i stort rationella, väl utrustade och effektiva. Vi ärövertygade om att svensk varvsindustri har en framtid i ett förändratkonjunkturiäge. Man bör därför inte nu i panik rasera de värdefullaindustriella och tekniska tillgångar som varven ändå utgör. Man bör heller intebortse från den betydelse som varven har för sysselsättningen inom andraindustrigrenar, såsom t. ex. stålverken. Varvenbör i ökande utsträckning söka f fram andra produkter och tillverkningsobjektän fartyg. En sådan omorientering är också på gång, bl. a. inom Svenska Varv.Men denna produktutveckling behöver stöd från samhället för att det verkligenskall bli riktiga och lönsamma produkter som tas upp i en ny tillverkning.Varven behöver också tid för denna omorientering, om resultatet skall blilyckat. Man bör bl. a. vara medveten om att det inte endast gäller att startatillverkning av nya produkter. Det gäller också att fS ut dessa produkter påmarknaden, skaffa kunder och få beställningar. Otåligheten när det gällervarvens satsning på s. k. alternativ produktion kan därför vara farlig, om denleder till oöveriagda satsningar på produkter som sedan visar sig varaolönsamma eller olämpliga. Detfinns också anledning att varna för en övertro på att alla mer eller mindrefantasifulla uppslag till alternativa produkter vid varven som förs fram kanförverkligas. Förslagsställarna är ofta begåvade med mer fantasi ochreklamförmåga än med teknisk och ekonomisk kompetens. Varven är utrustade föratt arbeta med tunga produkter. Det är därför endast produkter inom tungverkstadsindustri, eller andra produkter som tekniskt ligger varvsprodukternanära, som kan anses vara lämpliga för varven. Skulle man leda in varven påproduktion av helt andra saker, produkter som är främmande för varven, skulledetta leda till svåra misstag. Dels skulle varven uppträda som konkurrentertill mindre industrier som har bättre förutsättningar för sådan produktion idet långa loppet, dels skulle varvens förutsättningar för konkurrens varadåliga, eftersom varvens konkurrensfördelar ligger just inom den tungaindustrisektorn. Centerpartietoch moderata samlingspartiet har inte velat följa utskottsmajoriteten i dennauppläggning. Där tycks man vara fången i något slags nedläggningsfilosofi somdet enda saliggörande. Man tycks godta alla pessimisters tal om att varven istort sett har spelat ut sin roll och att de i stor utsträckning böravvecklas. Mera optimistiska bedömare som ser möjligheten till en framtidauppgång eller stabilisering för varven, karakteriserar man som orealistiska. Idetta sammanhang tycker jag det finns särskild anledning att närmare kommenteracenterns ståndpunkt - eller rättare sagt ståndpunkter, för de är många - ivarvsfrågan. Förre industriministern har signerat två av detidigare varvspropositionerna, och han var klar medutformningen av en tredje varvsproposition - låt oss kalla den "Åslingsofullbordade" -då trepartiregeringen kapsejsade. Här var att föreslå att varvskapaciteten skulle dras ned med ytteriigare 30 %under den kommande treårsperioden, och han föreslog också en lång rad andrapreciserade åtgärder. Men drygt en månad senare lägger fram envarvsmotion enligt vilken man i princip inte vill vidta några åtgärder . Istället skall en varvskommission tillsättas med uppdrag att utreda ochanalysera de svenska storvarvens sitliation, och sedan skall man föreslåutformningen av en svensk varvspolitik. Vadär nu detta för trams? Knappast något inom industri- och näringspolitiken ärså utrett och genomtröskat som storvarven. För var att lägga fram ett detaljerat förslag, men skall plötsligtställningstagandet skjutas upp . Vad är det som motiverardetta? Är det måhända en allmän misstro mot den folkpartistiska regeringensförmåga och vilja att fullfölja de riktlinjer kommer att besluta om?Om det är så har jag ingen anledning att söka analysera tankebanor.Centerpartisterna känner ju så mycket bättre än jag sina gamla regeringsbröder,som de delade ljuvt och lett med till endast . Men detsätt här har valt att agera på ter sig dubiöst mot bakgrund av tidigareståndpunktstaganden. Det svarar inte alls mot kunnighet ochintelligens. Under1400-talets släkt- och kungafejder inom den svenska adeln utvecklade många avde inblandade en rent fenomenal förmåga att anpassa sig till ödets växlingar.En hävdatecknare berättar om att han "så ofta väntkappan efter vinden, att den var jämmerligt utsliten på båda sidor". Jagvet inte vad framtida hävdatecknare kan komma att säga om vår tid, men nogtycks mig varvskappa vid det här laget vara tämligen illa medfarensåväl på in- som på utsidan. Mensvensk varvsindustri består inte endast av verkstadsanläggningar och utrustning.Varvsnäringens främsta tillgång är skickliga, välutbildade och produktivaanställda. Vid varven finns ca 25 000 personer direkt anställda. Tilldetta kan läggas nästan lika många anställda hos underleverantörer och vidstålverk, som är beroende av varvens verksamhet. I de borgeriiga motionerna,och särskilt i den allmänna politiska förkunnelsen, talas det mycket om attdessa anställda måste sägas upp och föras över till alternativasysselsättningar, men ingen talar om var dessa alternativa arbeten finns. Enfriställning innebär i de allra fiesta fall bara att de anställda placeras in iden redan förut långa arbetslöshetskön. Det talas ibland om att man måste visamod och handlingskraft nog att lägga ned svaga företag snabbt för att ge arbetskrafttill expansiva företag, men några sådana av betydelse finns ju inte. Detta ommodet och handlingskraften framförs ofta som kritik mot socialdemokratin somtydligen anses vara dålig i dessa Tillåt migfråga: Vilket speciellt mod och vilken storstilad handlingskraft krävs det föratt kasta ut tusentals anställda i arbetslöshet och otrygghet? Enligt mitt sättatt se krävs det varken mod eller handlingskraft, utan endast hänsynslöshet ochokänslighet inför andras bekymmer. Attdet i diskussionen sägs att de övertaliga anställda måste sägas upp ochplaceras utanför företaget för att de ej skall gå kvar och undvika att ta andraarbeten som de erbjuds av andra företag, finner jag vara en allvariigförolämpning mot en grupp människor, som inte begär något annat än att fl fyllaen meningsfull arbetsuppgift i samhället. Visocialdemokrater har i en partimotion krävt att ingen anställd skall sägas uppnu, utan att de övertaliga på i stort sett samma sätt som beslutadenär det gällde skall ges en anställningsgaranti t. o. m. 1980.De arbetsmarknadspolitiska åtgärder i form av omskolning, utbildning m. m.sommåste till anser vi kan vidtas inom företaget, utan att de anställda lämnarföretaget och ställer sig i arbetslöshetskön. Detta får naturiigtvis inteinnebära att dessa anställda underlåter att ta erbjudet likvärdigt arbete, somunder tiden kan komma att erbjudas vid andra företag. Jag vill gärna betyga attnågot sådant heller aldrig antytts från de anställdas organisationer, än mindreföreslagits. Jagnoterar som glädjande att , med avstyrkande av propositionen pådenna punkt, ställt sig bakom vårt förslag om en anställningsgaranti. Dettainnebär, att är beredd medverka till att nödvändiga omställningar ochpersonalminskningar vid varven kan ske under socialt acceptabla former. Närdet gäller de mindre och medelstora varven föreslår regeringen en generellneddragning av kapaciteten. Detta förutsätts bl. a. ske genomnedläggning av något eller några av varven. Denhittillsvarande varvspolitiken har i huvudsak varit inriktad mot storvarven,och någon ordentlig utredning av de mindre varvens situation ochförutsättningar har inte gjorts. Underlaget för regeringens ställningstagandeär därför på denna punkt ytterligt bristfälligt och kortsiktigt, som framhållsi den socialdemokratiska partimotionen men också i och centernsmotioner. Utskottet har här kunnat enhälligt avstyrka propositionen och ställasig bakom det socialdemokratiska kravet på en särskild kommission för attutreda och framlägga förslag om de mindre och medelstora varvens situation ochframtida möjligheter. denna kommission arbetar med att klarläggade mindre och medelstora varvens situation och möjligheter bör inganeddragningarellernedläggningarske. Det kanske finns anledning påpeka att dettabeslut också gäller Varv, Jag noterar den totala enigheten på dennapunkt med tillfredsställelse. Utskottsförslagetomfattar många fier punkter än jag här har berört, men andra talare från vårthåll kommer att ta upp dessa. Jag vill, herr talman, med det anförda yrkabifall till reservationerna 6, 7, 9, 14, 15 och 17 och i övrigt bifall tillutskottets förslag. Varvsindustrin är, som påpekat, ettdominerande inslag i näringspolitiken, framför allt om man ser den mot bakgrundav behovet av statliga kapitaltillskott och garantiåtaganden. Varvenaktualiserar en rad svåra praktiska och arbetsmarknadspolitiska problem menockså några principiella. Ärdet rimligt att ett land som binder upp huvuddelen av de resurser mankan avstå för den industriella utvecklingen till en bransch? Det är dessutom enbransch där vår konkurrensförmåga sett i det längre perspektivet kommer attvara begränsad och där marknadsförutsättningarna internationellt sett underöverskådlig tid kommer att vara ytterst pressade. Detta gäller inte bara s. k.standardtonnage utan också de specialfartyg som aktualiseras. Över helavärlden diskuterar varven tillverkning av specialtonnage. Allaskäl talar följaktligen för en målmedveten begränsning av statens engagemang istorvarven. från allmän näringspolitisk synpunkt är det också den sektorav vår industri som inte bara har den i särklass sämsta lönsamheten utan ocksåden där en relativt snabb kursomläggning inte bara är nödvändig av ekonomiskaskäl utan även möjlig med hänsyn till arbetsmarknaden. Kapaciteten vidstorvarven, som uppgår till över , borde enligtvår uppfattning halveras. Sannolikt ligger det tillgängliga produktionsutrymmetför de svenska varven närmare 4 miljoner än . Hurhar vi då hamnat i denna -som jag vill kalla den -extrema situation, vilkenbinder upp så mycket av resurser som skulle komma till bättre användning i denindustriella utvecklingen? Ja, det är naturligtvis en lång historia, ocherfarenheterna borde vara nyttiga i det fortsatta näringspolitiska handlandet. Denstarka internationaliseringen av vår handel och våra gamla traditioner inomvarvsindustrin bidrog naturiigtvis till satsningen på varvsindustrin under1970-talets första år. Men hade tillkommit ett statligt engagemang,där sysselsättningsaspekter och andra övergripande synpunkter kom att tillmätasen växande roll. Uppenbart äratt i det sammanhanget hårde marknadsmässiga ochkommersiella förutsättningarna inte tillmätts tillräcklig betydelse. Detsaknades med andra ord en övergripande och långsiktig filosofi i statsmakternashandlande i näringspolitiken första år. Det rimliga hadenaturligtvis varit att statsmakterna i stället för att stödja varven i så storutsträckning satsat mera på att utveckla mångfalden och bredden i näringslivetoch därmed också sprida riskerna. Det är olyckligt om statliga engagemang inäringspolitiken - och sådana engagemang är och blir också i framtidennödvändiga - blir så dominerande inom en sektor att omsorgen om utveckling avnäringslivet i övrigt flr vika för den överdimensionerade sektorns anspråk. Inomden förra regeringen hade vi kommit till klarhet om att den mest angelägnanäringspolitiska åtgärd vi stod inför var en halvering av kapaci-