prot · G20959 · 1978-12-31 00:00:00 — Motiveringen för dehär nedskärningarna är alltså de ogynnsamma långsiktiga marknadsutsikterna ochde väldiga kostnader det skulle innebära att på lång sikt bevara den nuvarandesysselsättnings- och produktionsnivån. gemensam grundsyn råder också i elt annat hänseende, nämligen därutinnan attden marknadsmässigl och ekonomiskt motiverade minskningen av den svenskavarvskapacitelen måste ske på elt socialt acceptabelt sätt och med varsamhetmot människor och orter. För en sådan varsamhet talar också en annan tanke,nämligen en önskan att på etl förändrat sätt nyttiggöra den fabrikskapacitel,det stora yrkeskunnande och den förmåga att projektera, administrera ochproducera stora och tekniskt komplicerade objekt som finns samlat hos desvenska varven. Det kan ske genom en successiv omorientering från stora bulk-och tankfartyg till tekniskt mindre sofistikerade specialfartyg och lill olikaslag av alternativ produktion. Vi är alla medvetna, skulle jag tro, om alt ensådan omorientering, framför allt när del gäller alternativ produktion, ärvansklig och att den även i gynnsamma fall är tidsödande. Till de båda skäl för enviss varsamhet som jag nu nämnt - sociala skäl och 5 protokoll 1978/79:59-60 produktutvecklingsskäl -kommer elt tredje, nämligen svårigheten alt på de berörda varvsorlerna - främststorvarvsorterna, men även en del av de mindre - på någoriunda kort sikt beredaannan sysselsättning för de ca 25 000 direkt anställda som sysselsätts på desvenska varven - underleverantörer oräknade. Menom de grundläggande utgångspunkterna är relativt likartade för de fiesta av osshär i kammaren så är förvisso yrkandena många, också när del gällerproduktions- och sysselsältningsnivåer samt inriktning av produktionen. Dethar i debatten efter propositionens framläggande frän vissa håll gjortsgällande-vi har hört del från talarstolen, inte minst av detföreligger myckel avsevärda skillnader i ståndpunkter, så stora skillnader ifråga om nivåer och produktionsinriktning - särskilt produktionsinriktning -allde kan sägas återspegla två betraktelsesätt, etl defensivt och ett offensivt. Jagvill påslå alt de angivna skillnaderna i huvudsak är en myt. Om man jämförfolkpartiregeringens proposition med det förslag lill proposition som förelågvid den förra regeringens avgång kan man konstatera att det finns en reellnivåskillnad beträffande del minsta av slorvarven, nämligen Öresundsvarvel iLandskrona, som behandlades mycket omilt i förslag. För övrigastorvarv är skillnaderna beträffande sysselsätlningsnivån all propositionenföreslår 21-23 96 nedskärning medan del tidigare propositionsutkastetföreslog 30 96 , dvs. en takt av ungefär 10 96 . Denbeslutsångest som talade då och då om - hon hadeuppenbarligen blivit myckel förtjust i detta uttryck - hade tydligen ocksågripit den avgångna trepartiregeringen, efiersom den inte hade dragit djärvareslutsatser i nivåfrågan. Ja, fördel då privatägda Kockum värdet inte någonskillnad mellan de tvä förslagen. Vadsedan beträffar produktionsinriktningen, som här har särskilt betonats framförallt av min företrädare, alltså inriktningen på fartygsbyggande resp, annanproduktion, är skillnaden mellan de här båda propositionerna så liten alt omjag läste upp formuleringarna skulle kammaren tro alt jag hade karbonpapper imunnen. Omjag lämnar jämförelsen mellan de två propositionerna och i stället gör enjämförelse mellan partiernas ståndpunkter i näringsutskollet blir bildenföljande. och socialdemokraterna godkänner varvspropositionensnivåer men med elt viktigt tillägg om en anställningsgaranii, den som så myckethar diskuterats redan. föreslår i sin reservation enkapacilelsreduktion som är förhållandevis kraftigare än övrigapartiers. Skillnaden är inte radikal men ganska tydlig. åter har-efteransatser till mellanlandningar på dels en ettårig, dels en treårig nedskärningsperiod- stannat för alt skjuta upp beslutet och att föreslå envarvskommission. 1 avvaktan härpå sägs att nu endast bör besluta omen nedskärning av slorvarvens produktionskapacitet lill vad som kan anseserfordertigl med hänsyn till ordertäget. Att kvanlifiera denna ståndpunkt ärinte lätt. Att uppleva den som hårdhänt, djärv och konstruktiv är inle lättare. talar om handlingsföriamning-del var hans modeord - träffarhan alltså i hög grad sitt eget parti med den bedömningen. Jag kan medge attnär med sådan frustande iver har talat om nyttan av nedskärningarhar han här i talarstolen därmed onekligen skapat etl visst underlag för denprofileringskampanj som han länge har bedrivit såsom djärv och avvikande frånoss mera förlamade individer. Men hans handlingar i den egna propositionen ochhandlingarna i del egna partiets ståndpunkter i näringsutskottet ger ju intenågot undertag för denna propaganda. Delsaknas i den här propositionen, har sagt , etl struklurbeslul.Ja, del kan man i viss mån gå med på. Men det omdömet gäller i lika mån delpropositionsutkast som förelåg i trepartiregeringen. Däremot ger bådapropositionerna en inriktning mot specialfartyg och mot alternativa produkter. Omjag går vidare i jämförelsen och i bedömningen av näringsutskoliets betänkandekommerjag till frågan om de medelstora och mindre varven, till det kapitel somjag ordagrant övertog från min företrädare och där del angavs -och alltså angesi den här propositionen -en inriktning på neddragningen av kapaciteten med 30 %under de närmaste åren, alltså icke preciserat till eller lill tre år.Del betyder all om man menar alt något där behöver göras, så passar kapitlet såall säga lika bra lill utkast som lill min proposition. Vill manfrångå det som stod i del kapitlet får man också erkänna att man frångårnågonting. Det finns ingenting alt hänga upp elt sådant handlande på. Där haralltså utskottet nu enhälligt intagit den ståndpunkten att en särskildkommission skall tillsättas och att under del kommande året ingen nedskärningskall ske. I detta beslut medverkar alltså också de som säger sig vara kärvareoch mer sparsamma än regeringen. De gör del, säger bland andra Karl-AndersPetersson, därför alt underlaget är svagt. Han har med det uttalandet kört överbåde mig och min företrädare. Alltnog,skillnaderna i sakståndpunkter mellan de två propositionerna ochnäringsutskottets betänkande är ändå, jag upprepar det, relativt måttliga. Denpolemik som förts kan inte undanskymma del förhållandel att iverkligheten är skillnaderna måttliga. Samtliga parter är beredda att ocksåframöver, liksom under de senast förflutna åren, satsa stora statliga medel påvår varvsindustri. Det borde innebära all vi alla har anledning alt gemensamtbegmnda och la ansvar för denna utgiftspolitik och för det risktagande som kanligga i de statliga varvsgaranlierna. Menbåde vid interpellalionsdebalter här i kammaren och vid olika uppvaktningarkritiseras ofta den här politiken från företrädare för andra regioner. Det kanvara förståeligt. Mindre begripligt är att den här varvspolitiken stundomframställs - det skedde här i kammaren - som någon sorts privathantering för industriministern. Jag vill fastslå att alla som inle är bereddaalt helt lägga ned eller i varje fall snabbt och drastiskt skära ned densvenska varvssysselsättningen har anledning att gemensamt förklara den fördapolitiken. a. kan vi då erinra folk om att varvssysselsältningen redan harskurits ner med tusentals arbetstillfällen och alt ytteriigare nedskärningarförestår. Beträffandeden största varvsregionen kan vi konstatera all ännu i början av1970-talel var världens sannolikt största varvsort utanför och att stadendå hade tre stora nybyggnadsvarv. Av dem återstår nu endast ett nybyggnadsvarv,och det är starkt reducerat. Inle kan man med rätta säga att varvsnäringen harbehandlats med silkesvantar. Men jag noterar att del är mycket som inte kansägas med rätta men som ändå sägs och har sagts här . Jag är ledsen altjag måste vända mig lill min mycket värderade och uppskattade företrädare, somhar del litet besvärligt just när del gäller , men som exempel vill jagnämna alt han i två inlägg glödande har skildrat lysandesituation. Jag föreställer mig all hans skildring måste bli en gladöverraskning för t. ex. den Göteborgsdelegation som han tillsatte och somarbetar i tron att läget är helt annorlunda. Ja, den blir säkert enöverraskning för många, och den har effektivt bemötts av iLjungby med statistiska uppgifter. Jag skall inle upprepa dem, men jag villpåpeka att del ligger en missuppfattning om strukturen i i minföreträdares uttalande, som jag tror att jag återger tämligen ordagrant:Göteborg är vårt lands bästa region om man ser lill diversifiering, - Om del ärnågot man kan säga om del göteborgska näringslivet är det alt del är utpräglatensidigt. Detta har påvisats , och uppgifterna har förhoppningsvisnått de fiesta. Men vill tydligen inle motta information omGöteborg. Det är inte längre sedan än som han karakteriserade Göteborgsom en övermättad marknad - detta efter det alt regionen upphörde attvara överhettad och blev någonting motsatt. Etltredje bevis för alt detta med är litet problematiskt för minföreträdare är att han två gånger här har påstått alt de nedskärningarsom sker under en följd av år berör mindre än 3 96 av de industrisysselsatta iGöteborg. Ja, de nedskärningar som sker berör, såvitt jag kan finna, ca 7 500personer, entreprenadanställda medräknade. Del kan jämföras med eninduslrisysselsältning på ungefär 85 000 personer i , Jag fårdå siffran till ungefär 8 96. Däremot är det klart att om man skulle övergåtill att räkna procent beträffande varvsnedskärningar för exempelvis ,då får man lämna procenten och kommer fram till en eller annan promille. Det ären viss skillnad. Medanjag håller på med repliker skulle jag lill vilja säga att englidande skala för beslällarstöd i och för sig är en lockande tanke. Det skullevara ett smidigt sätt alt hantera frågan. Det är bara detta problem: Hur skallman undvika att det är del maximala procenttalet som bliraktuellt? Båda de förhandlande parterna, varv och rederi, har ju intresse avatt stödet blir så stort som möjligt. Och del ärju ganska skönt att göra upp påtredje mans bekostnad. Den möjligheten erbjuds man om man får laborera med ensådan glidande skala. hade önskemål om att försäljningar av de fartyg som varven av olikaskäl fått lov alt överta inle nödvändigtvis skulle behöva ske inom en visstidsgräns - är den angiven lill - därför alt del skulle kunna varaogynnsamt. Till detta skulle jag vilja säga att den synpunkten redan är beaktadi propositionen, där det sägs all man just av marknadsmässiga skäl skall få lov alt dra över.Det finns ingen oenighet oss emellan på den punkten. Låt mig avsluta med kommentaren att näringsulskottets betänkande ganskanära ansluter sig lill den framlagda propositionen. Jag tolkar det så att dennaproposition inte var så illa hopkommen. NILSÅSLING (c) kort genmäle: Det finns en del missförstånd mellan och mig som jag tyckeralt vi borde passa på att klara ut här. ErikHuss säger att skillnaderna mellan den proposition som behandlas och delutkast som fanns inom den gamla trepartiregeringen är en myt. Ja, det är välmöjligt all del finns en viss mytbildning i sammanhanget och att detkomplicerat debatten. Men vid regeringsskiftet tolkades ju mycket av den debattsom då förekom som att det nu skulle ske en väsentlig förändring avvarvspoliliken. Jag minns själv -jag läste det i Göteborgstidningarna - denlättnad, höll jag på att säga, med vilken man på göteborgskt håll då hälsade deuttalanden som kom i samband med regimskiftet. Jaghade själv den kanske inte helt angenäma uppgiften att föra ut den gamlaregeringens överenskommelse från , elt som jag ser det nödvändigtstmkturbeslut, och ta debatten omkring det. Del kan då förefalla ganskanaluriigl att jag undrar över vad som egentligen är skillnaden. Perspektivethar visseriigen förkortals från tre till , men, som del sagts tidigare ikammaren , egentligen spelar inte nivåerna någon roll. Det är viljan attgenomföra strukturella förändringar som är det avgörande. Detär i så fall en nyhet för mig att den nya regeringen är beredd att fullföljaden gamla regeringens intentioner och konvertera Arendalsvarvet lill en tungverkstadsindustri med en betydande reducering av produktionskapaciteten och enmassiv satsning på näringslivet i övrigt i . Del är också ennyhet för mig att man är beredd alt genomföra samma process vid Öresundsvarvetoch samordna delta varv med . Det är nämligen det strukturultalande somvi ville lägga lill grund för varvskommissionens direktiv för att därmed inteföriora någon tid när del gällde den angelägna anpassningen av varvsnäringen. ErikHuss citerade några uttalanden av mig om . Uttalandet om överhettadmarknad är ett uttalande som jag inte känns vid. Jag vet inle varifrån detkommer. Jag har däremot sagt att arbetsmarknad är diversifierad ochalltså bättre skickad än andra arbetsmarknader att klara strukturellapåfrestningar. (vpk) kortgenmäle: I den sista meningen av sitt anförande konstaterade industriministernden relativt stora enighet som har rått kring propositionens förslag. Hanmenade att del inle har förekommit några större avvikelser i utskottet. Nej,dess värre har det väl inle gjort det. Men jag tror inle att industriministernskall ta delta till intäkt föratl det råder en ljuv harmoni ute i landetbeträffande de åtgärder som föreslås i propositionen. Eltparti, som av olika anledningar inle är representerat i ulskollel, vänder sigmot hela del synsätt som kännetecknar propositionen. Jag hade väntat mig attindustriministern skulle ha kommenterat våra ståndpunkter, inte så mycketdärför all vi i vpk anser oss vara speciellt betydelsefulla, men därför alt såmånga av de synpunkter som vi för fram går tillbaka till synpunkter som anförtsav de varvsanställda, kanske på ett både grundligare och noggrannare underiagän det jag har redovisat här. Jagvill fråga industriministern: den fortsatta nedskärningen av varvennågonting absolut oundgängligt, någonting under alla omständigheter oundvikligtsom vi bara har att finna oss i? Eller skulle man med en annan typ avindustripolitik kunna skapa andra förutsättningar? Om man t, ex. bygger ut deninrikes sjöfarten och förändrar transportstrukturen i miljövänligare och delvisför tungt gods också effektivare riktning, om man gör de välbehövligasatsningarna på kollektivtrafiken, om man bygger för del behov av nya, renareoch effektivare anläggningar som finns inom skogsindustrin, om man beaktarbehovet av mer ekonomiska anläggningar av typen kraflvärmeverk för all skapa enbättre energihushållning på del sätt som ochkommunerna här i landet i så många sammanhang har påpekat är nödvändigt, om mangör en rad ekonomiskt, socialt och miljömässigt viktiga, angelägna ochbrådskande satsningar, kan väl delta inte vara något fel? Då måste man få enannan utgångspunkt för varvens produktion. Dessaresonemang har betydelse för hur man skall bedöma de anställdas förslag. Jagåterkommer till denna blåa pärm, som jag har visat upp här mensom tydligen har vunnit så litet intresse i utskottets diskussioner. Jag frågarindustriministern så som jag har frågat : Är detta baraluft? Är det bara strunt som ingenting är värt eller finns del faktiskt medandra metoder och ett annat synsätt också en annan varvspolitik? ()kort geiimäle: Industriministern verkade litet irriterad för alt jag tillåtit migpåpeka alt näringsutskollet ansett underiaget vara svagt. Det är möjligt attindustriministern har elt material som vi i utskottet inle har fått ta del av,men både arbetsmarknadsutskottet, som har yttrat sig i ärendet, och näringsut-skotleti sin helhet har betraktat underlaget som alltför svagt. Jag kan citera direktvad näringsutskollet har sagt i sitt betänkande: "Med hänsyn lill vad härsagts och lill den stora betydelse som de små och medelstora varven i flertaletfall har för sysselsättningen på resp. ort anser sig näringsutskollet inle påföreliggande underlagsmaterial kunna tillstyrka en så kraftig nedskärning sommed 30 96," Ärdet så alt jag har trampat på någon öm tå, så får väl industriministern.xceptera att den är trampad på även av de egna partikamraterna. Del kanske kanvara bra alt industriminister kommer underfund med att del finns en världäven utanför . Låt mig säga lill all jag inte har glömt vpk:s eller förden delen apk:s existens. Jag gick igenom vad som sagts av utskottet, och därfinns ju inte de båda nämnda partierna med, men i flera omdömen som jag fälldekarakteriserade jag situationen så all vi är ganska eniga om det och del. Ordetganska betingades av medvetande om att vpk och apk har en helt annan syn påvarvsproblemaliken och helt andra yrkanden. Omdet var så, , all man kunde lösa problemen med svepandeformuleringar och vackra tavlor, uppmålade i ord, skulle de redan för längesedan vara lösta av . Men så är det ju inte. Detta är svåra tingoch tidsödande ting. Del är svårt eller rättare sagt omöjligt alt bedömahur långt man skall gå och hur snabbt man kan lyckas med en omställning av desvenska varven till produkter som del i omvärlden finns en vilja alt köpa. Delmåste finnas en vilja all betala de pengar som behövs för alt betala demänniskor som skall jobba vid varven. Vi har här nästan samfällt gjort enavvägning som innebär all vi inle vill lägga ner varven men inte heller låtadem vara orubbade. Vi har stannat för en minskning av kapaciteten, och det ären avvägning som kan vara felaktig, men mig förefaller den rimlig. vill jag säga att han inte trampat på någon speciellt ömtå. Jag tror all han litet grand missade poängen i min replik, när han inteville uppfatta vilken tå jag åsyftade. Vadundertaget beträffar finns del redovisat i en bilaga till propositionen. Där kandet alltså studeras. Tillmin värderade företrädare vill jag säga att det är svårt för mig alt kommenterade frihandsieckningar som han gjorde, när han utvecklade vad han tyckte ochtänkte tidigare och hur han uppfattat all vi möjligen tyckte . Jag har hållitmig lill mera handfasta ting, nämligen till de ståndpunkter som finns uttrycktapå s. 9-10 i propositionen och på motsvarande ställen i det propositionsutkastfrån som inte är någon hemlig tillgång i industridepartementet utansom har varit spritt ut över landet och som funnits i många händer. Jag kannotera alt på det avgörande stället, där man så att säga summerar vad som börhända med produktionen vid de två varv som bör ställas om i riktning mot tungmekanisk produktion och alternativa produkter, nämligen Arendalsvarvet ochÖresundsvarvel, är formuleringarna identiska. Det finns också specialavsnitlom Öresundsvarvel resp. Arendalsvarvet. Där är formuleringarna inle heltidentiska, men nästan. Om vi alltså bortser från vad man säger i en polemik italarstolen och ser på dokumenten, är skillnaden ingen eller obetydlig. I deldokument som näringsulskottets betänkande är torde del vara ganska svårt altkarakterisera centerförslaget, att skjuta allting framåt och tillsätta enkommission, såsom speciellt djärvt, avgörande eller framålsyftande. (vpk) kortgenmäle: Jag lackarindustriministern för hans, om dock något senkomna, uppmärksamhet på vpk:sståndpunkter. Jag kan dock inle hålla med honom om att del som skullekarakterisera oss. till skillnad från andra,skulle vara alt vi är mera lösliga, svepande och luftiga. Jag tycker tvärtomatt jag förgäves hos dem som talat för propositionen, och även hos moderateroch centerpartister, letat efter några som helst konkreta bedömningar om var detänker sig att det skall finnas någon marknad för den kvarvarandevarvsproduktion de eventuellt vill ha. Jag kan inte hitta någonting om det. Jaghar däremot gång på gång tagit upp resonemang på basis av de anställdas planeroch projekt. Jag tycker vi är ovanligt konkreta, åtminstone i denpariamenlariska debatten. Omvi ser t. ex. på vad de anställda tagit fram skall vi finna att där finnsgenomarbetade och redovisade projekt som de menar skall kunna genomföras underåren 1979-1981 och ge i runt tal 4 000 arbetstillfällen under dessa år. Detfinns 29 typer av anläggningar och system som de säger sig kunna producera. Dehar för vart och etl av dessa redovisats en marknadsbedömning, vanligen avsåvitt jag kan se rätt försiktig natur, där de inte drar några överdrivnaslutsatser. Detfinns dessutom vad jag känner lill ytterligare tre relativt omfattande projektsom har presenterats sedan den här pärmen utgavs. Vi vet att varvsindustrinbetraktar åtminstone elt av dessa som i varje fall potentiellt mycket intressant. Vadjag vill komma fram lill är all allt detta inte kan vara luftiga och svepandesaker. Bakom ligger etl arbete av del slag som normalt brukar utföras i sådanasammanhang och som knappast kan kvalitativt stå på en lägre nivå än del somvarvsledningarna kan tänkas ha för händer. Delär möjligt, som jag sade, att inte alla dessa projekt kan visa sig vararealistiska. Myckel beror ju på vilken annan industripolitik man för. Där villjag också utvidga frågeställningen en smula och be industriministern kommaigen. Nog vet vi alla - det är väl inga luftiga och svepande saker - att detfinns ett stort behov av att effektivisera transporterna för alt förbättramiljön och för alt få en socialt bättre iransporlstruklur. Vi behöver bygga utden kollekliva trafiken och avlasta landsvägstrafiken lill förmån för att t.ex. få tungt gods på inrikes sjöfart. Men om man bygger ut efter etl sådantprogram, medvetet och planmässigt och förhållandevis snabbt, skapar man ocksåsysselsättning för varven i en annan utsträckning än annars. () kortgenmäle: Industriministern framhärdar i sin beskrivning att här inte föreliggernågra större skillnader mellan den gamla trepartiregeringens inställning ivarvsfrågan och den nya regeringens intentioner. Då är min självfallna fråga:Varför sprang man ifrån uppgörelsen i den gamla trepartiregeringen? Vad finnsdet för rimlig anledning alt ändra på den proposition som vi var överens om,ifall det inle är några skillnader? Jagkan hålla med industriministern om att ifall vi ser till texten, tillformuleringarna, kan vi säga att förändringarna är ganska små. Men deförändringar som skett ärju de avgörande, för del är dessa som motiverarställningstagandet till den framlida strukturen, och del är för att komma ifrån alt följa upp de härformuleringarna som den nuvarande regeringen begränsat perspektivet från trelill och gått ifrån den gamla uppgörelsen. Det ärdet intryck utskottethar och det är del intryck allmänheten har, och del måste ju ändå finnas någonförklaring till alt man inle stod fast vid den gamla uppgörelsen. Sedanmåslejag säga-men detta är någonting som industriministern inte i första handär ansvarig för - alt den uppgörelse som och socialdemokraternagjort i fråga om anställningsgaranii ju ytteriigare understryker denhandlingsförlamning som jag tillät mig säga karakteriserar slåndpunktsiagandeli frågan. Med anslällningsgaranlin, kombinerad med frånvaron av en reellviljeinriktning i strukturfrågan, har man föll en lösning av varvspoliliken somär myckel olycklig. Del var delta vi från sida ville komma ifrån. Viville ge övriga partier en fair chans alt skjuta de kontroversiella frågornalill en varvskommission för alt kunna samla sig lill ett reelltframtidsinriklat beslut i strukturfrågan lill hösten. Om jag i propositionen, , eller de partier som står bakomutskottets betänkande hade föreslagit ett totalt nedläggande av de svenskavarven, så skulle inlägg och frågor ha varit motiverade, för dåhade det varit etl underkännande av alla möjligheter till alternativproduktion, framlagda av varvsledningar eller av personalen i det dokument somJörn här visade upp. Del finns f ö. elt samband mellan dessa tvåparter. Men så är det ju inte. Del är ingen som föreslår ett totaltnedläggande. I detta ligger bl. a. att man direkt hoppas på och även räknar medatt en del sådana projekt skall kunna komma lill utförande. gav mig den lilla slängen, att jag skulle komma ihåg alt del finns envärid utanför . Ja, jag tycker alt jag med gott samvete kan svara altdet varken i propositionen eller någon annanstans finns uttalanden som utgörsaklig grund föratl jag skulle behöva det påpekandet.