prot · G209120 · 1978-12-31 00:00:00 — Om del kan vi sägaalt svårigheterna måsle öka ju mindre pengar man har alt röra sig med. Kan manerbjuda bätire förhällanden och bättre löner måste del naturligtvis bli lättareatl rekrytera kompetenta forskare. Det ligger en motsättning i att först prisaSIPRLs verksamhel - något som ju ingen kan underlåta atl göra -och sedan sägaatt inle behöver mera pengar därför att man där har svårt att få kompetentaforskare. OmSIPRI skall kunna fortsätta och helst också utöka sin verksamhet i denomfattning de själva angivit i sin verksamhetsberättelse och sitt förslag tillverksamhel för framtiden, sä bör organisationen få ökade medel till sittförfogande. Det är viktigt att i det sammanhanget anknyta lill det som berördesav , nämligen att deras verksamhel pä det område somomfattar information, utgivande av skrifter, översättningar och liknande äroerhört viktig. Pä det området finns åtskilligt mer atl göra för , men manhar inle kunnai genomföra sådana ålgärder pä grund av brist pä resurser. Omman dessutom betänker att den ökning av anslagen som begär, omkring 1,5milj. kr., är en mycket blygsam summa jämfört med vad visaisar på militärforskning och pä det militära områdei över huvud taget i det här landet, såtyckerjag au småaktigheten i agerande, som jag talade om lidigare,och även smäakligheien som kom lill ultryck genom den moderata representantenär alltför framträdande. Om man vill främja den här verksamheten och om manvill leva upp lill sina vackra deklarationer, dä bör man också vara villig auställa pengar till förfogande. Vpkvidhåller sitt yrkande all bör beviljas den förstärkning av anslagen som dehar begärt i sitt äskande. Till delta krav har man anslutit sig i dencenierreservation som finns fogad vid utskottsbetänkandet, och vi kommer därföratl vid omröstningen stödja den reservationen. Vissaanslag m. m. inom verksamhetsområde Svenska röda korset liksom andra Rödakorsföreningar runt om i världenhar lill uppgift atl sprida kunskap om Genévekonventionerna och principerna förinternationell humanitär rätt i allmänhet. Härigenom söker Röda korset bidratill att upprätthålla och främja fred i världen. Vissa anslag m. m. inom utrikesdepar-lementeis verksamhetsområde Kunskapen om Genévekonventionerna är tyvärr föga utbredd ivårt land. Svenska röda korset har därför intensifierat sittarbeie på att informera om humanitär räll och skapa opinion för humanitärlagstiftning. Det har bl. a. tagit sig ultryck i vidgat arbeie pä alla planirtom själva organisationen, samarbete med myndigheter och andraorganisaiioner, kontakter med företrädare för massmedia, olika konferenser ochproduklion av material, t. ex. olika broschyrer. Jag utgår frän all Rödakorsets verksamhet på detta område i den här församlingen är så väl känd ochuppskattad att jag inle närmare behöver redogöra för den. Svenska röda korsetär liksom berett alt självt stå för huvuddelen av sina kostnader förinformation om den humanitära lagstiftningen. Årsbudgeten för denna del avverksamheten rör sig om ca . I moiionen 1978/79:1772 har jag framhållit att del ärrimligl och riktigt all staten, som har ansvaret för alt kunskapen omfolkrätten sprids, bidrar till Röda korsets kostnader för sådan information.Jag har därför yrkat ett anslag pä . Ulskollel harenhälligt avslagitmin begäran. Även omjag tycker att det inle är någol bra beslut, får jag godtautskottets ställningstagande. Vad jag däremot absolul vänder mig emot är vad utskottetanfört som skäl för sitt avslag. Utskottet framhåller vikten av att kunskap omGenévekonventionerna och tilläggsprotokollen sprids lill olika slagsmyndigheter och lill civilbefolkningen. Det sägs atl eftersom frågan är av storbetydelse, så har regeringen tillkallat en kommitté för att utreda »ch lämnaförslag bl. a. om information och undervisning om folkrättens regler underkrig, neutralitet och ockupation. Utskottet framhåller också atl det i direktiven fästs storvikt vid medverkan i informationsverksamheten och atlexpertis från Röda korset har knutits lill ulredningen. Allt detta är gott ochväl, men därefter skriver utskottet: "Då Röda korsels medverkan iinformationsverksamheten således posilivi prövas i ett större sammanhang, synesdet rimligl att avvakta folkrättskommitténs förslag innan ställning tas lillfrågan om eventuella statsbidrag till organistionen." I det uttalandet harutskottet gäll långt utöver vad moiionen ger anledning lill. Folkrättskommitténsarbeie kommer förmodligen att pågå , och efter sedvanligtremissförfarande kan man kanske inle vänla sig något resultat förrän om fyrafem är. All Röda korset under hela inle skulle kunna få ett posilivibesked pä eventuella anslagsäskanden för sin informationsverksamhet är interimligl. Jag utgår ifrån att ulskollel med sitt uttalande inte heller haravsett något sådant. All på grundval av del material som stått till utskottetsförfogande göra uttalanden kan inte vara riktigt. Jag ser gärnaatl någon av utskottets företrädare gör ett klariäggande pä denna punkt. INGRIDSUNDBERG (m) kort genmäle: När en kommitté har tillsatts med särskiltuppdrag atl se över speciella områden, brukar inte vare sig utskottet ellerriksdagen i övrigi ta ställning och föregripa kommitténs arbeie. Jag kan mycketväl förstå synpunkter påangelägenhetsgraden när del gäller att ge Röda korset statsbidrag för dennainformationsverksamhet. Men är frågan nu under behandling i enkommitté. Därför har utskottet funnit det riktigare alt i della fall avstyrkayrkandel om de . Däremot kan ju Röda korset, som andraorganisaiioner, i sedvanlig ordning begära medel för information i olikautrikespolitiska eller andra internationella frågor. Men i detta fall då detgäller elt konkret riktal statsbidrag har utskottet velat avstyrka. INGERLINDQUIST (m) kort genmäle: Jag tycker att det var elt räll oklart yttrande, men får jag fatta detpä det sättet atl det skäl som anges i utskotiets betänkande avser anslaget föri år, så atl det så alt säga inle binder Röda korset i framliden? INGRIDSUNDBERG (m) kort genmäle; Varje riksdag är suverän, och det vore förmätet av mig att uttala migom något annat års budget. INGERLINDQUIST (m) kort genmäle: Jag vel myckel väl au varje riksdag är suverän, men jag oroades av atlnär anslagsäskandei eventuellt återkommer etl annat är skulle regeringen se påvad har ullalat. Vissaanslag m. m. inom verksamhetsområde (apk); Herrialman!I motionen 1768 har kommunisterna föreslagit anslag tillorganisaiioner som arbetar för fred och nedrustning. Vi har faktiskt föreslagiträll blygsamma tillskott, men tyvärr har inte utskottet funnit att ens delta ärgenomförbart. Invändningarnamol våra förslag ärav olika karaktär. Å ena sidan hänvisar man till att fleraav de berörda organisationerna redan har fått bidrag, å andra sidan lalar manom behovet av all de här organisationerna behåller sin karaktär av enskilda ochobundna organisaiioner. Därför skall, menar man, de Slalliga bidragen endaslutgöra komplemenl lill organisationernas övriga inkomster. Del här sistaproblemet kan säkert uppstå, det bestrides inte. Men atl man anför deltasom skäl för att inte ge de föreslagna organisationerna anslag måste för allasom är verksamma inom de här föreningarna framstå som rent ut sagtlöjeväckande. En stor del av dessa organisationers verksamhet består i attskaffa fram de nödvändigaste medlen för verksamheten - för att betala hyra,kontorsutrustning och annat. Dellalill trots nedläggs av organisaiionerna eu mycket gott arbeie för atl ge fredenoch avspänningens idéer och tankar ökad spridning i vårt land -elt arbete sommöts med stor uppskattning av breda lager av människor. Ändå måste de arbetaunder betingelser där motståndaren är såväl välorganiserad som ekonomiski välutrustad.Jag avser här naturligtvis krigsindustrin och dess poliliska företrädare. Vi vet all väridenbalanserar i farlig närhet av ett tredje världskrig. Vissaanslag m. m. inom verksamhetsområde angrepp på påmindeom vikten och värdet av all fortsätta arbeiei för att förhindra atl devåldsamma lagren av försiörelsevapen kommer till användning. Jag redovisade iden utrikespolitiska debatten alt det runt om i vår värid lagras 1,3 miljonerbomber av samma slag som den som fälldes över . Om man gör enfördelning av det sprängämne som finns lagrat finner man att det är 15 lon perjordinvånare. Vår värid kan alltså förstöras om. Mentrots den negativa bild som kapprustningen ger finns del också en ljusare bild,nämligen de ansträngningar som görs nationellt och internalionelll förattbefästa freden i världen. Hit räknas exempelvis Helsingforskon-ferensen. Svenskafolkriksdagen för nedrustning liksom FN:s särskilda session för nedrustning. Mende beslut som fattas och de dokument som antas pä dessa och liknandekonferenser måste självfallet spridas även bland icke direkl deltagande ikonferenserna. Vi har i vår motion pekat på det förhållandet alt slutdokumentetfrän FN:s särskilda session ännu inle finns i någon officiell översättning ivårl land. Med tanke pä den ofta myckel vinklade information som ges frånkonferenser av det här slaget är det djupt beklagligt. Fredsrörelsen tvingasarbeta med översättningar och spridning av dem -arbetsuppgifter som rimligenborde ligga inom UD:s domäner. Massmediaägnar spaltkilometer och mängder av tid åt atl beskriva länkbara och otänkbararisker med kärnkraftens fredliga användning som de risker somföreligger därigenom alt kärnvapen i mängder - såsom vi har beskrivit - finnslagrade runt om i världen och alt hot finns om lillverkning av neutronvapenägnas föga iniresse. Därför är det angeläget all anslå pengar till deorganisaiioner som lar som sin uppgift att informera om de verkligt storarisker som världens folk utsätts för genom kapprustning. Jag ber altfå yrka bifall till vår motion 1768. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. INGRIDSUNDBERG (m) kort genmäle: Jag skall bara be atl få erinra RolfHagel om atl de organisaiioner som nämnts i moiionen 1768 hör lill defrivilliga organisationer som givetvis kommer att få möjlighet atl delta i detsamråd som regeringen har föruiskickai skall komma lill stånd. Ulskouet sägerockså au man vid det samrådet bör eftersträva atl med lämpliga ålgärderintensifiera och förstärka informationen även kring internationell nedrustningoch avspänning. (apk) kortgenmäle: Jag har inte bestritt atl de organisationer som vi har föreslagit skallfå anslag har fåll det. Jag kan också läsa ut av utskottets betänkande all definns i åtanke när del gäller alt fördela nya anslag. Vad jag har sagt är atlanslagen för dessa organisationers vidkommande inle är sä slora att del finns anledning au tala om allde måste bevaras såsom enskilda och obundna organisationer. Av ett sådantuttalande kan man få intrycket all de formligen överöses med pengar av statenoch därför så att säga skulle bindas upp. Men så är inte fallet med dessaorganisationer, och del har jag velat fästa uppmärksamheien på med mitt inlägg. Tredje vice talmannen tillkännagav att anslagulfårdais om sammanträdets fortsättande . GUNNELJONÄNG (c); Vi är alla medvetna om hur det förhäller sig på rustnings-fronten.Alltmer av världens resurser går till rustningar. drabbar sväll ochmisär allt fler människor. Mot denna bakgrund borde det vara självklart förväridens styrande alt mobilisera allt vad som går all uppbringa av materiellaoch mänskliga resurser på all säkra mänsklig överlevnad och trygghet och uOämnaklyftorna mellan rika och fatliga. Alla ansträngningar måsle inriktas på atlsloppa kappmstningen och vända den i nedrustning. Vihar alla ett ansvar all vidta åtgärder som är avsedda alt motarbetakapprustningen. Stormakterna bär självfallet huvudansvaret föratt en verklignedrustning kommer till stånd. Trots deklarationer om betydelsen av fred. ochnedrustning tvingas vi ändå ständigt bevittna en upplrappning av rustningarna,såväl kvalitativt som i vad avser mängden vapen. Sverigesinsatser är mångåriga och väl kända inom detta område. Vårl arbeie inedrustningssammanhang är en viktig del av vår utrikespolitik, och den kan geviktiga bidrag lill fredsarbetet. Del biståndssamarbete vi bedriver och deinsatser vi kan göra för en ny ekonomisk världsordning är i verklig meningfredsbefrämjande. Informationsfrågorna,som vi speciellt behandlar , är utomordentligt viktiga delar avnedruslningsarbetet. För egen del blir jag mer och mer övertygad om alt om viskall få en verklig nedrustning lill stånd, är det inte väridens och ländernasledare som skall åstadkomma det utan det är folken själva. Här krävs en kraftigsatsning pä information och opinionsbildning, och här behövs kunskaper ochförmedling av kunskaper. Delfredsforskningsarbete som bedrivs vid är väl känt och aktat iinternationella sammanhang. SIPRLs petita för nästa budgetår ger enligtutskottets skrivning uttryck ål ökade ambitioner på forskningssidan. Instituteträknar med ökade publiceringskoslnader för böcker och skrifter, och det strävarefter atl åstadkomma mer lättillgängligt informationsmaterial byggt påinstitutets forskningsresultat. Utskottet finner i och för sig dessa förhöjdaambitioner välmotiverade och värda alt stödjas, men det säger också att de inlekan förverkligas inom den medelsram som beräknats i budgetpropositionen. Fräncenterpartiet är vi beredda att ge del statsbidrag institutet har begärt.SIPRLs arbeie är fundamentalt i nedrustnings- och fredsforskningsarbete, ochvi har i vår motion strukit under betydelsen av all får ekonomiskamöjligheler att vidareutveckla sin forskningsverksamhet. Vissaanslag m. m. inom verksamhetsområde m. inom verksamhetsområde yrkar därför bifall reservation med begäran om alt bidraget till fastställs lill . Ivårl land spelar folkrörelserna en avgörande roll när del gäller atl informeraoch engagera människor i utvecklingsfrågor och i nedruslningsarbetet. Vi haringel alt invända mot utskottets förslag atl frågan om folkrörelsernas roll iinternationella informationsfrågor prövas i elt sammanhang. Vi är emellertidangelägna om atl inför regeringens handläggning av denna fråga understrykavikten av alt insatser på nedruslningsområdet är väl förankrade hosdet svenska folkel. Endasl då kan de få tyngd i internationella sammanhang. Delär därför viktigt att folkrörelserna stöds på olika sätt. De måsle även gesmöjlighel att delta i arbetet pä atl klargöra förhållandet mellan nedrustningoch ulveckling och alt tränga in i den omställningsprocess som en anpassninglill en ny ekonomisk väridsordning förutsätter. Jag ber med del anförda au få yrka bifall till reservationen 3 och iövrigt bifall till utskottels hemställan. 1 det belänkande från utrikesutskottet som vi nu behandlar berörs även det europeiska samarbetet. Jag villsäga några ord i anslutning till den motion som jag står som första namn på ochsom handlar om del europeiska ungdomssamarbetet. Päeuropeisk nivå spelar en betydande roll som den bredaste basen förelt demokratiskt ungdomssamarbete genom det stöd lämnar tillungdomssamarbetet. Inrättandet av nya institutioner inom EG med ambitioner pådel kulturella området och i fråga om ungdomssamarbete rubbar inte betydelsenav ett fortsatt och utvecklat arbeie på bredaste möjliga europeiska bas. InomEuroparådssamarbetet kanaliseras slödel till ungdomssamarbetet genom två fastainstitutioner som tillkommit under 1970-lalel. Del är dels ungdomsfonden, delsungdomsceniret i . Trots alt ungdomsfort-den är en relativt senskapelse spelar den redan en stor roll för att siödja en rad aktiviteter ochett stort anlal organisationer i deras arbete. Fondensproblem är de ekonomiska resurserna. Det finansieringssystem fonden harbyggdes ursprungligen upp med tanke på all ytteriigare stater utanförEuroparådet skulle kunna delta i samarbetet, en möjlighel som man då sägen vissrealism i. Av delta skäl kom ungdomsfondens finansiering atl läggas ulanförEuroparådets budget. Detinnebär att fonden i hög grad är beroende av varje enskilt medlemslands godavilja. Med gällande ordning krävs att alla länder är överens om varjeuppräkning av det fasta bidraget, eller grundbidragel, till fonden. Påpekas böratl de fasta bidragen formellt inle är obligatoriska, vilket man kan förledasalt tro när man läser utskotlsbetänkandet. Även de fasta bidragen ärfrivilliga, vilket också framgår av stadgarna, art i kel 8 a. Även om, förattta elt exempel, ingel land skulle rösta emot en uppräkning av bidragen, är dettänkbart atl man i praktiken avstår från alt betala in sin del av den beslutade De annarsvanliga majoriieisreglerna tillämpas således inte i fråga om fondensfinansiering. Eftersom medlemskretsen i har vidgats med ytterligareländer ställs allt slörre krav på enighet för varje förändring avgrundbidragen. understryker ytteriigare att fondens finansieringssystembör ses över och förändras, så att en ökad ekonomisk trygghet kan skapas förenfortsatt utveckling av det för ungdomsorganisationerna så betydelsefullasamarbetet. Innan så har skett är fonden starkt beroende av de frivilligakompletterande bidragen och storleken av dessa. Ijämförelse med de andra nio länder som f n. ger ett frivilligt kompletterandebidrag till fonden ligger det svenska bidraget klart under genomsnittet. Dettaär inle rimligl med hänsyn lill den vikt i övrigi tillmäterungdomssamarbetet. till bidragen var det svenska frivilliga kompletterande bidraget irelation till del fasta bidraget avsevärt lägre än det norska och det danskabidraget. bidrag motsvarade av del fasta bidraget, medan Danmarksbidrag motsvarade och . Inle bara dessa länder och Västtyskland- som f ö. är den dominerande bidragsgivaren -svarade för en slörre insats änSverige ulan också länder som , och . Meddessa ord vill jag, herr lalman, understryka vikten av att de svenskainsatserna nu görs på en högre nivå än , som arbeiei på altskapa en bättre finansieringstrygghet måste bedrivas också på annat sätt. Jagser det därför som angelägel att utrikesutskottets allmänt välvilligt hållnaskrivning, där utskottet förutsätter "alt ytteriigare frivilliga bidragkommer att övervägas", också leder lill all en uppräkning av det svenskafrivilliga kompletterande bidraget lill fonden kommer till stånd. Vissaanslag m. m. inom verksamhetsområde Det är en glädje aU liksom lidigare år konstatera den allmännaenighet som råderom huvudpunkterna i propositionen om anslag inomutrikesdeparlemenlels verksamhetsområde. Det råder inga meningsskiljaktighelerbeträffande anslagen till utrikesdepariemenlet, FN, och andrainternationella organisaiioner. Det som diskussionen gällt har varitdiverse andra anslag. Och man kan naturligtvis alltid diskutera avvägningarna. AnnaEliassons motion har, som hon självt uttryckte det, fått en mycket välvilligbehandling. I utskottets skrivning ligger i det fallet faktiskt både ett löfteför utskottets vidkommande och en hemställan till regeringen att beaktafrågorna i forlsällningen. Skrivningenbeträffande motion har redan förklarats av en ledamot avutskottet. Jag vill bara tillägga alt det står den kommitté som åberopas,folkrällskommittén, fritt att la initiativ lill delförslag, som också kaninnebära framställningar om anslag. På så vis kan, om del är fara i dröjsmåloch om behov föreligger, frågan om anslag extra ordinärt utöver vad Röda korsethar till förfogande las upp till behandling vid kommande lillfällen. Vissa anslag m. m. inom verksamhetsområde I fråga om SlPRI-anslagel är meningarna delade. Men ingenannan mening har gjorts gällande, vare sig i utskottet eller eljest, än allSIPRI har stor betydelse och alt del är viktigt att denna organisation får delunderstöd som ensamt står för och som det är en glädje för oss atlkunna ge. Belräffande informationsanslaget har också meningarnavarit delade. Där är alt märka all vi befinner oss i en övergångsperiod. Detförbereds slörre insatser inom de närmasie åren, och i avvaktan på dem hårdemedel som ställs lill förfogande ansetts tillräckliga. 1 del sammanhanget, herr lalman, skulle jag vilja tilläggaen sak. I värt internationella arbeie och vårt fredsarbete ingår som en viktigbeståndsdel -det är en av hörnpunkterna i den svenska utrikespolitiken - våruppslutning kring FN. Del kan då vara av intresse alt notera all varje svenskår 1976 bidrog lill FN:s arbete med sju gånger så myckel som varje amerikan ochtolv gånger så mycket som varje ryss. Varje svensk bidrar med och 18 cent.Norrmännen överträffar oss - de ger och . Amerikanen ger 2:20dollar, västtysken , italienaren och kinesen 0:05dollar. , och är ganska unika i dettasammanhang i FN-systemel. De nordiska länderna svarar tillsammans för avhela FN;s budget. Jag kan nämna atl svarar för . Vårafinansiella insatser från står i delta sammanhang i full överensstämmelsemed den ideologi som ofta kommer till uttryck från svensk sida och som innebärvår totala uppslutning kring och dess strävanden. Jag har bara velat foga dessa siffror lillprotokollet för all ge en ytterligare belysning av våra insatser iinternationella sammanhang. Överläggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkier hemställt. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemslällan, dels reservationen nr I av m. fl., ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan AnnaLisa begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringspropo-silion: Den som vill atl kammaren bifaller utrikesutskottetshemslällan i betänkandet nr 26 punklen 7 mom. 1 rösiar ja, den det ej villröstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparai. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 155 Nej - 142 Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionert nr 1768 av i moisvarande del, och förklarades dert förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition; Vissaanslag m. m. Densom vill att kammaren bifaller utrikesutskoltels hemslällan i betänkan-del nr26 punklen 7 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 1768 av RolfHagel och AlfLövenborg i moisvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä RolfHagelbegärde röslräkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill motionen nr 1768 av i moisvarande del, och förklarades dert Örra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan oegärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandet nr26 punkten 7 mom. 3 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit utskottets hemställan med den ärtdring däri somföranleds av bifall lill motionen nr 1768 av RolfHagel och AlfLövenborg imotsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Dä RolfHagel begärde rösträkning 9 protokoll 1978/79:120-121 Vissaanslag m. m. inom verksamhetsområde verkställdes votering med omröslningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Proposilionergavspå bifall lill l:o) utskotlels hemslällan, 2:o) reservationen nr 2 av AllanHernelius m. fi. samt 3:o) reservationert nr 3 av förste vice talmannen m. fi., och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering upplogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, avvilka den under 2:o)angivna förklarades ha flertalets mening för sig. SedanGunnel begärt votering belräffande kontrapropositionert upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: