prot · G20960 · 1978-12-31 00:00:00 — De nuvarande skalle- och lånevillkorengynnar framför allt höginkomsttagare med stora villor och stora lån.Byggmästare, banker och mäklare utnyttjar situationen på småhusmarknaden ochpressar upp priserna, och här har vi en del av förklaringen till byggbranschensstora intresse för småhusbyggandet. Iutskoltsbelänkandet sägs all man ansluter sig lill de ålgärder som föreslås iproposilionen och atl målet är att låta de samhälleliga insatserna komma deboende lill godo. skriver ju inle under på della. Tvärtom villde avveckla de små kontrollmöjligheter och styrmedel samhället nu har för atlbegränsa spekulationen. Del är helt följdriktigt av ell parti, som då delgäller småhusboendel och byggandet alllid har hävdat alt privata vinst- ochspekulalionsinlressen i princip skall ha fria händer samt all de s. k. friamarknadskrafterna skall överta de samhälleliga organens roll när del gällerbostadsbyggandets inriktning på hustyper, lägenhelsslorlekar,utrustnings-standard och bostädernas fördelning. Återtill utskoltsmajoritetens uttalade målsättning. Det är bra med etl sådant mål,men då borde utskottet i konsekvensens namn uttala sig för längre gåendeålgärder än vad man nu gör. Då utskottet skall motivera avstyrkandet avvpk-förslagen gör man som så ofta annars: man talar väldigt litet eller ingetalls om innehållet i förslagen eller försöker all argumentera mot dem.Utskottet redovisar beträffande köpeskillingskonlrollens omfatl- ning först all man inlehar någon invändning mot den i proposilionen föreslagna omfattningen. Därefter- och som en följd därav, säger man -avstyrks utan någon som helst motiveringvpk-motionen om en förtängning av liden. Detsammagäller beträffande ikrafllrädandelidpunklen för de nya reglerna - förslanslutning lill regeringens bedömningar och sedan avstyrkande av vpk-motionenkort och gott. Då del gäller sambandet med åtgärder inom skattesystemet för atlbekämpa småhusspekulaiionen anser utskottet del nödvändigt med ytterligareundersökningar och analyser. Man refererar också till frågesvar frånbosladsminisiern . Del frågesvar som lämnades med rubrikenOm åtgärder mot spekulation i småhusbyggandet kan såvitt jag förstår verkligeninle tolkas som all vad vi föreslår i vpk-molionen skulle vara opåkallai ellerobehövligt. Klart är alt bl. a. många remissinstanser, som har yttrat sig överbosladsslyrelsens förslag lill ålgärder, kräver mer långtgående ålgärder än somnu föreslagits av regeringen och av ulskollel. Förslag av den typ som viföreslår i motionen finns del en stark opinion för, och den borde också gesuttryck i en begäran från . Tvärtemot utskottets mening atl någonsådan begäran nu inte behövs anser vpk alt förslag till åtgärder, som kanmotverka den pågående alltmer omfattande spekulationen i småhus, snabbt måsteframläggas. Det kan göras utan ytteriigare noggranna analyser. Jag yrkar bifall tillvpk-motionen 175. Köpeskillingskon-trollen vid överlåtelse av vissa statligt belånade småhus Bakom civilutskollets belänkande nr 7 slår , ochsocialdemokraterna, ochjag beratl fö yrka bifall lill vad utskottet hemställt idelta betänkande. har i en reservation yrkat avslag påproposilionen. Syftetmed förslaget om vidgning av den nu gällande köpeskillingskonlrollen vidöverlåtelse av statligt belånade småhus är atl minska möjligheterna lillspekulation och oskäliga kapitalvinster vid snabba försäljningar av nya,priskontrollerade småhus. Jag ulgår ifrån att även reservanterna ansluter sigtill en sådan målsättning, även om de vill underkänna de föreslagna metoderna. Derasförsta invändning är den att köpeskillingskontrollen inle ens med föriängd tidger något resultat ulan bara innebärandet marknadspris som ger upphov tillförsäljningsvinsl kommeratl las ut senare och av någon annan än den förstaägaren. Dessutom är del risk, menar man, för affärer med pengar under bordet.Enligt reservanternas mening kan man komma åt spekulationsvinsterna bara genomall förse marknaden med etl ökat anlal småhus, så atl man för balans mellantillgång och efterfrågan. Nuär det nog inle så alt utskottsmajoriteten tror att den förlängdaköpeskillingskonlrollen löser hela problemet med spekulationen på småhusmarknaden,i synnerhet inle i infialionslider. Vi betraktar den bara som etl led iförsöken all komma lill rätla med de mesi stötande inslagen ispekulalionsförsäljningarna, den medvetna spekulationen. Köpeskillingskonlrollenvid överlåtelse av vissa statligt belånade småhus säkertigen andra åtgärderockså. Jag vill bl. a. erinra om den skärpning av uppskovsreglerna förrealisationsvinsibeskattningen som också beslutatom . Ocharbetet med atl finna lämpliga former föratt motverka spekulation i småhusfortsätter. Del framgår både i propositionen och av bosiadsminislerns frågesvarlill Per . Blanddem som har mest erfarenhet av småhusspekulationen, nämligen kommunerna, harmånga också gjort den bedömningen atl en utvidgad köpeskillingskonlroll kanmedföra minskning av de värsta spekulativa inslagen och en uppbromsning avprisutvecklingen på småhusmarknaden. menar exempelvisatl den medvetna spekulationen hejdas effektivt genom den föreslagnakontrolltiden, som ju i praktiken blir från förvärvstillfället. Reservanternasrecept all lösa problemet genom etl ökat småhusbyggande kan naturligtvis varaen bra utväg - i teorin. Men hur realistisk är den lösningen i de flesta av deområden där spekulalionsförsäljningarna är vanligast förekommande? Det finns såmånga hinder i fråga om marktillgång, planering och annat atl man inlekan slå lill svars med att låta spekulationen frodas medan man försöker bygga ifall efterfrågan, och det vet reservanterna innerst inne. Och nog kännerjagmånga kommunalmän -även sådana med moderat förtecken - som brottas medproblemet hur man skall förhindra oskäliga vinster på investeringar i småhus,som stöttas med omfattande planering och billiga statliga pengar. Denandra invändning som reservanterna för fram gäller svårigheterna all för deslyckebyggda husen rätt beräkna produktionskostnaden och därmed fö en rättvisgrund för ell överiåtelsevärde. Man erkänner dock all propositionens förslagall låta de uppgivna produktionskostnaderna utgöra underiag för bådelåneprövningen och fastställandet av etl senare överiåtelsevärde ökartillförlitligheten hos kostnadsberäkningarna. Delvore fel alt förneka all de slyckebyggda småhusen kan vålla administrativabekymmer vid köpeskillingskonlrollen, försäljare, köpare och de prövandemyndigheterna. Det som ändå talar föratt man tar med dem är alt dennahuskalegori enligt flera kommuners bedömning i lika stor utsträckning somgrupphus är föremål för spekulation. Detta synes vara mest markerat i just de områdendär trycket på småhusmarknaden är störst. Medden generösa inställning som förutsatts när det gäller atl fastställaproduktionskostnaden bör köpeskillingskontrollen inte upplevas som alltförbetungande för den som i ett seriöst sammanhang önskar överlåta en statsbelånadbostad. Elt par ord också omyrkandena i vpk-molionen. Kravetall utsträcka liden till har utskottet varit enigt om alt avstyrka.Genom att utöka den nu tvååriga kontrollperioden till och räknaperiodens början från utbetalningen av del statliga bostadslånet i stället förfrån tidpunkten för fastighetsförvärvet ökar man i realileten tiden rättväsentligt - del blir i praktiken från förvärvet - och det bör medverkalill en sanering åtminstone av de överlåtelser som sker kort lid efter lånelsutbetalning och som man kan misstänka är resultat av medveten spekulation imånga fall. Vpkhar också yrkat all den nya lagen skulle träda i kraft i ställetför . Utskottet har inte kunnat biträda ett sådant yrkande, bl. a.med hänsyn lill all del i vissa fall då skulle bli fråga om en relroaktivverkan av den nya lagstiftningen och all det är rimligt med för allinformationen skall hinna bli allmänt känd. Vpk:stredje yrkande om förslag om ålgärder rent allmänt för atl motverka spekulationi småhus kan anses väl tillgodosett redan med atl proposilionen redovisar allöverväganden om ytterligare ålgärder pågår inom bosladsde-pariemeniei. Delfinns anledning all avslutningsvis betona atl de förslag som nu haratl ta ställning lill och andra som redan har behandlats av skall sessom etl uttryck för folkpartiregeringens bestämda målsättning atl försökabegränsa spekulativa inslag på bostadsmarknaden och upprätthålla enbostadssocial ambition, som del rått en betydande enighet om. Köpeskillingskontrollenvill värna om dem som köper sill hus för att bo i del men minska möjligheternaatl låta del bli ell spekulationsobjekt. Jagyrkar bifall lill utskottets hemställan och avslag på reservationen ochvpk-yrkandel. Köpeskillingskon-trollen vid överlåtelse av vissa statligt belånade småhus PER-OLOFSTRINDBERG (m): Jag finner del litet märkligt atl höra säga alt hanär på det klara med vad vi reservanter vill innerst inne. Han menar alltså attdet som vi givit uttryck för i reservationen inte skulle vara vår övertygelse.Det är elt ganska egendomligt sätt all resonera när del gäller de politiskaställningstagandena. Det är ännu mera märkligt, , mot bakgrundav all vad jag har gjort mig lill tolk för är precis den uppfattning vi inom deborgerliga partierna var helt överens om. TORECLAESON (vpk): Jag vill till säga apropå det han anförde påslultampen av sitt anförande, all del faktiskt inle är myckel av socialaambitioner i del förslag som regeringen har lagt fram och som utskottetsmajoritet har givit sin anslutning lill. Gemensamt för våra förslag i vpk-motionen är all viefterlyser mera verksamma åtgärder i syfte atl förhindra spekulation. Deålgärder som vi föreslår i del här sammanhanget och i anslutning lill proposilionenär inte heller tillräckliga. Det skulle vara bra myckel mera verksamt om manverkligen log itu med del som alla - möjligen med undanlag av -äröverens om alt man måste förhindra, nämligen den alltmer utbredda spekulationenpå småhusmarknaden. Till vill jag säga atl det naturligtvis var enförmodan om hur man innerst inne hos säg på frågan. Jag iror allmånga moderater också upplever atl del är ganska besvärande att försöka bygga ifatt efterfrågan med tanke på den brist som vi har på Köpeskillingskon-trollen vid överlåtelse av vissa statligt belånade småhus småhusmarknaden, isynnerhet i vissa orter. Del var alltså en förmodan från min sida. Detär riktigt att i princip inle vill ha konlrolleravden hårtypen. Denprincipinslällningen präglade vårt ställningstagande 1973 och vårtställningstagande i remissen angående bosladsfinansieringsutredningen. Menprinciperna får aldrig bli så heliga all man blundar för verkligheten. Närfolkpartiet insåg vart utvecklingen skulle leda beslöt man all stödja försökmed köpskillingskonlroll. På den vägen är vi fortfarande. Möjligheterna all nåbalans mellan tillgång och efterfrågan ler sig fortfarande ganska utopiska iåtskilliga tätortsområden. Kommunerna ber om hjälp i sin kamp mot spekulativainslag. Vi ställer upp; del gör f ö. alla partier utom moderatasamlingspartiet. Närdet gäller vill jag bara hänvisa lill de överväganden som pågårinom departementet och som syftar till all fullfölja åtgärderna mot despekulativa inslag som förmodligen kommer all finnas även i fortsättningentrots köpeskillingskontrollen. PER-OLOFSTRINDBERG (m): Man kan naturligtvis ha olika uppfattningar om i vilken utsträckningman skall hålla på principer. För min del tycker jag all vårt ställningstagandehar varit konsekvent och logiskt. Visst är del svårt, herr talman, alt bemästrade problem som vi har när det gäller att tillgodose människornas önskemålbeträffande småhus. Men man är ändå tvungen, , all någon gångförsöka la initiativ och visa vägen för hur vi skall klara problemen. Del ärdel som vi har gjort i vår reservalion som är fogad lill civilutskolletsbelänkande nr 7. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till l:o) utskottetshemslällan, 2:o) reservationen av och imotsvarande del samt 3:o) motionen nr 175 av m. fl. i motsvarandedel,och förklarades den förstnämnda proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan votering beträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill all kammarentill kontraproposition i huvudvoteringen angående civilutskolletshemslällan i betänkandet nr 7 mom. 1-3 antar reservationen av Per-OlofStrindberg och i motsvarande del den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 175 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 60 Köpeskillingskontrollen vid överlåtelse av vissa statligt belånade småhus ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följande voteringsproposilion uppläst ochgodkänd: Den som vill atl kammarenbifaller civiluiskotiels hemställan i betänkandet nr 7 mom. 1-3 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per-OlofStrindberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 255 Nej - 44 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 175 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskollets hemställan i betänkandet nr 7 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 175 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 288 Nej - 11 14Riksdagens protokoll 1978/79:59-60 §5 Åtgärder inom bryggeribranschen Föredrogs näringsulskottets betänkande 1978/79:9med anledning av propositionen 1978/79:32 om åtgärder inom bryggeribranschenjämte motioner. I proposilionen 1978/79:32 (budgetdepariemenlel)hade regeringen föreslagit alt 1. godkännade riktlinjer som föredragande statsrådet hade förordat rörande statligt engagemang i bryggeribranschen, 2. bemyndiga regeringen atl iklädastaten de ekonomiska förpliktelser som följde av ell i proposilionen redovisattilläggsavtal mellan staten och , 3. bemyndiga regeringen all genomapport av aktier i bilda och lill dettabolag mot skuldebrev överiåta återstoden av statens innehav av aktier i . Beträffande propositionens huvudsakliga innehållanfördes bl. a. följande: "Statenföreslås bilda etl slmkturbolag, , med uppgift att initiera ochmedverka vid strukturförändringar i bryggeribranschen. föreslåsvidare bemyndiga regeringen all godkänna ell tilläggsavtal mellan staten ochBeijerinvest AB som innebär all mera preciserade riktlinjer fastställs för ABPripps Bryggeriers uppträdande på marknaden iör bryggeriprodukter.Tilläggsavtalet innebär vidare atl staten kvarstår som majori-leisaklieägare iPripps genom som allmänheten erbjuds all i vissutsträckning teckna aktier i . Propositioneninnehåller vidare förslag som syftar lill alt möjliggöra fortsatt drift vidmälleriförelaget Nord-Malls anläggning i . Förslagensyftar sammanfattningsvis lill alt lägga en grund för en ur samhälleligsynpunkt acceptabel och kontrollerad slrukturuiveckling i bryggeribranschen ochlill all möjliggöra en fortsatt konkurrens." I delta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1978/79:43 av m. fl. (vpk), varihemställts atl med avslag på proposilionen 1978/79:32 hos regeringenskulle anhålla om förslag till förstatligande av bryggerinäringen i dess helheti enlighet med vad som anförts i motionen, 1978/79:46av andre vice talmannen m. fl. (m), vari hemställts 1. atl med avslag påproposilionen om bildande av ett särskilt investmentbolag beslutade alt ensärskild strukturfond för bryggeribranschen inrättades, 2. att, om förslaget under punkt 1icke vann bifall, uttaladesig för att AB Brygginvesls verksamhet och medelstilldelning borde Nr 60 äga rum enligl deriktlinjer som angivits i motionen, 1978/79:47av m. fl. (s), vari hemställts att skulle 1. godkänna de riktlinjer somförordats i motionen beträffande strukturpolitiken inom bryggeribranschen, 2. uttala alt någon utförsäljningav aktier i i enlighet med förslaget lill tilläggsavtalicke borde genomföras, 1978/79:48 av m. fl. (c), varihemställts att skulle 1. godkänna vad som anförts imotionen beträlTande formerna för strukturomvandlingen inom bryggerinäringen, 2. avslå propositionen 1978/79:32i den del som avsåg fastställande av preciserade riktlinjer för AB Bryggeriersuppträdande på marknaden för bryggeriprodukter, 3. hos regeringen begära förslagom åtgärder inom bryggerinäringen i enlighet med vad som anförts i motionen,samt 1978/79:49 av TorstenStridsman (c) och (). 1. beträffande riktlinjer förstatliga strukturinsatser inom bryggeribranschen att med anledningav propositionen 1978/79:32 mom. 1 i ifrågavarande del, motionen 1978/79:46yrkandet 2, motionen 1978/79:47 yrkandet 1 och motionen 1978/79:48 yrkandena Ioch 3 samt med avslag på motionen 1978:79:43 och motionen 1978/79:46 yrkandet Isom sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffande riktlinjer förverksamheten i att med bifall till propositionen 1978/79:32mom. I i ifrågavarande del och med avslag på motionen 1978/79:48 yrkandet 2 iifrågavarande del som sin mening gav regeringen till känna vad utskottetanfört, 3. beträffande försäljning tillallmänheten av staten tillhöriga aktier i att med bifall tillmotionen 1978/79:47 yrkandet 2 i ifrågavarande del och med avslag påpropositionen 1978/79:32 mom. 1 i ifrågavarande del som sin mening gavregeringen lill känna vad utskottet anfört om att försäljning till allmänhetenav vissa aktier i inte fick äga rum, 4. beträffande försäljning tillallmänheten av tillhöriga aktier i att medbifall till propositionen 1978/79:32 mom. I i ifrågavarande del och med avslagpå motionen 1978/79:47 yrkandet 2 i ifrågavarande del bemyndigade regeringenatt vidta åtgärder för att möjliggöra för atl till allmänhetenförsälja vissa aktier i , 5. beträffande sättet att nominerastatliga styrelseledamöter i att skulle avslå motionen1978/79:48 yrkandet 2 i ifrågavarande del, 6.beträffande tilläggsavtalmellan staten och att med anledning av propositionen1978/79:32 mom. 2 bemyndigade regeringen atl ikläda slaten de ekonomiskaförpliktelser som följde av det tilläggsavtal mellan staten och Beijerinvest ABsom kunde behöva ingås lill följd av beslut under 1-4, 7.beträffande bildande avBrygginvest AB m. m. att med bifall till propositionen 1978/79:32mom. 3 bemyndigade regeringen att genom apport av aktier i och till detta bolag mot skuldebrev överiåta återstoden avstatens innehav av aktier i , 8.beträffande Nyckelbryggerier iLuleå alt skulle avslå motionen 1978/79:49. 1. beträffanderiktlinjer för statliga stmkturinsatser inom bryggeribran schen av () och () som ansett all utskottets yttrande i vissa delar skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 2. beträffande försäljningtill allmänheten av staten tillhöriga aktier i av () och () som ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall till propositionen 1978/79:32 mom. I i ifrågavarande deloch med avslag på motionen 1978/79:47 yrkandet 2 i ifrågavarande delbemyndigade regeringen att vidta ålgärder för försäljning till allmänheten avvissa aktier i , 3. beträffande försäljningtill allmänheten av tillhöriga aktier i av , , , , , och i (samtliga s) som ansett att utskottet under 4 bort hemställa atl med bifall lill motionen 1978/79:47yrkandet 2 i ifrågavarande del och med avslag på propositionen 1978/79:32 mom.1 i ifrågavarande del som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört om alt försäljning till allmänheten av vissa aktier i inte fick äga mm. i (s): Konsumtionen och därmed produktionen av alkoholhaltigä tiialtdryckerpåverkas av den alkoholpolitiska lagstiftningen. Det eko nomiska utbytet ibryggerinäringen blir då ävenledes beroende av sådana beslut som fattas avriksdagen. Företagenkan möta de konsurntionsbegränsande åtgärderna genom en aktivaremarknadsföring, men då har man alt notera atl de nykterhetspoli-liska skälenför en begränsningslagsliftning motverkas. Vikan i ha delade meningar i fråga om alkoholpolitikens innehåll menborde kunna vara överens om den bristande logiken i förhållandet,atl staten å ena sidan med en regleringspolitik söker minska alkoholförbrukningenvia de starkare malldryckerna, medan bryggeriföre-lagen å andra sidan för atlom möjligt klara sig tvingas till aktiva åtgärder vad beträffarmarknadsföringen eller andra former för en anpassning. De senaste årensutveckling inom bryggeriinduslrin har från dessa allmänna utgångspunkter varitlärorik. a. minska det privata vinstintresset i bryggeriindustrin föreslog dentidigare socialdemokratiska regeringen atl staten skulle engagera sig som ägareinom branschen. Slaten skulle med andra ord vara beredd all ta de ekonomiskakonsekvenserna av de alkoholpoliliska beslut som kunde fö en verkan pårörelseresultatet inom bryggerinäringen. Stegellogs inle fullt ut genom riksdagsbeslut. Men dörren hölls på glänt förde bryggerier, kooperativa och privata, som då svarade för knappt hälften avtillverkningen. Deltill 60 96 statsägda skulle drivas efter gängse företagsekonomiskariktlinjer. Resultatet underde gångna åren visaratt det har man gjort bra.Överskottet för bryggerier var för del senaste verksamhetsåret drygt 70milj. mot 61 milj. kr. Resultatet har man uppnått trots ennedgång i volym av försäljningen, främst till följd av beslut ommellanölsförbudei. Mellanölsförbudei har man kunnat neutralisera, säger man iPripps verksamhetsberättelse, främst genom framgångsrika produktlanseringaroch omfattande besparingsåtgärder. har, liksom sker inom andraindustribranscher, tagit till vara stordriftens fördelar och med en skärptkonkurrens erövrat marknadsandelar t. o. m. på en krympande marknad. Bedömningen1975 alt "inle negativt skulle påverka de fristående bryggeriernassituation" visade sig vara alltför optimistisk. KF:s bryggerier har istort behållit sin ställning på marknaden. Men inom sektorn mindre privatabryggerier har åtskilliga haft del myckel svårt. Etl par har köpts upp avPripps. Några har lagts ned. Några andra är i en bekymmersam situation.Marknadsandelarna är i runda tal: Prippsbryggerierna 70 96, KF 10 96 ochövrigsektorn 20 96. Detär, herr talman, i denna situation som är beredd alt gå in ochgöra ell liberalekonomiski balansnummer. Konkurrensen inom branschen skall sålångt möjligt bibehållas,och eftersom de mindre företagen inte visat förmågaall på egen hand genom samordning bilda företagsstrukturer som har långsiktigamöjligheter atl överleva, så skall aktiva statliga insatser lill. I deregionala enheterna skall staten gå in som minoritetsdelägare. Minoriletsandelarnai investmenlföretagen och majoriletsandelen i skall förvaltas av sammaöverorgan. Hur skall förvaltarna klara den uppgiften? Jo, skall i sinverksamhet undvika atl vidta sådana åtgärder som huvudsakligen syftar till altförslärka dominerande ställning på marknaden för bryggeriprodukier iSverige, säger . a. dessa tankegångar betecknar KF somkortsiktiga skenlösningar, "eftersom den framlida utvecklingen torde ledatill alt bryggeribranschen samlas inom en organisation". "Med hänsynlill del stora statliga engagemanget i branschen och de alkoholpolitiskaaspekterna", föreslår KF alt staten i första hand lar handom hela bryggeribranschen. Den bedömningen förefaller vara realistisk.