prot · G20990 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag har i mill svar redovisatutvecklingen i denna fräga, nämligen all man hade elt ingångsbehov närmedbestämmandelagen antogs som var mycket slörre på arbetsgivarsidan och pä del sätt som jag redovisai i svarel barett något minskal behov i dag.Del är dessa förhållanden som har motiverat den fördelning som föreligger. Jagvill ändå poängtera att man på arbetsgivarsidan har fött mer än man har begärl.Del har alltså skett en generös behandling såväl av arbetslagar- som avarbetsgivarsidan i den här frågan. Men är det elt skäl för atl ytterligare öka anslaget lill den ena sidanalt motsidan inle har velal förbruka del totala utrymmet? Jag konslalerar ånyoall det underlag som kammaren hade för sill beslut värden redovisning somgjordes i det aktuella belänkandet. Det angavs där all anslagel vid dettillfället fördelades enligt en viss princip, och enligt denna kunde man bedömavilka belopp som vardera parlen skulle komma alt fö. Del gjordes i belänkandelinle nägon annan hänvisning än lill medbeslämmandelagen. Det förekommersåledes inte i betänkandet någon antydan om alt någon annan författning ellerlag skulle kunna vara tillämplig i detta sammanhang. Hurskall den person ulanför som skall la reda pä vilka regler somriksdagen har ultalal sig för kunna göra nägon annan tolkning än den jag hargjorl på denna punkt? Jag vidhåller verkligen atl min lolkning måsle varavägledande för verkställandet av riksdagsbeslutet Jag måste nu konstatera alldet inte finns någol i utskottets skrivning som lyder pä alt de akluella 5Riksdagens protokoll 1978/79:89-90 Om fördelningen av statliga medel för information ochutbildning med anledning av medbestämmandelagen medlen skulle fördelas påannal säll än vad jag angivit Jag vill än en gäng fräga: Varförger man dennaupplysning i belänkandel, om del i nte är för all vi här i kammaren skall kunnabedöma hur fördelningen av det aktuella anslagel skall ske? De principiella grunderna för fördelningen av de här pengarna ärfasllagda i proposilionen 1975/76:182, Beträffandelåsningen i arbelsmarknadsulskotlel, som Slen hänvisar lill, sä lolkarhan nog in mer än vad jag menar atl han har rält atl göra. Del finns inle merau läsa ul ur det betänkandet än vad jag har redovisai i svarel. Fårjag sluiligen, herr lalman, bara hänvisa lill atl den senaste fördelningeninnebar att arbetsgivarsidan fick av vad man begärt, medan löntagarorganisationenfick av vad man begärt. Det är alllsä, om man lar hänsyn lill dessasiffror, en förmänsbehandling av arbetsgivarsidan. Jag konstaterar att arbetsmarknadsministern anser atl den fördelningsom nu har skelt är elt utlryck för regeringens bedömning av balansen mellanarbetsmarknadens parter. Jag har hävdat en rakt motsall uppfattning. Jag anserall man skulle fullfölja den praxis som man lidigare har lillämpal, dvs. Skall man ändra på denna praxis, bör vi häri fö lillfälleatt uttrycka en mening härom. Del har ju inle varit möjligt atl ensmotionsvägen medverka till en annan fördelning än den som har redovisats ibetänkandet. Bedömningen är gjord i enlighel med den grundproposilion somjaghänvisade lill och del behov som man anser föreligger för dagen,och deltyckerjag är den rikliga handläggningen av denna fräga. STENSVENSSON (m): Fär jag slutligen fråga arbetsmarknadsministern: den redovisning somstatsrådet har lämnat med anledning av min fråga ell ullryck för denneutralitet som skall känneteckna slaien i förhällande lill arbetsmarknadensparter? Överiäggningenvar härmed slutad. § 13Om följderna av sjukfrånvaro vid beredskapsarbete Arbetsmarknadsministern erhöll ordetföratt besvara () den 12 febmari anmälda fråga, 1978/79:339,och anförde: har frågat mig om jag är beredd atl la initiativ lillomprövning av den regel som säger alt en sysselsall vid elt beredskapsarbetekan föriora arbeiet vid mer än åtta dagars sjukfrånvaro. Denregel som åberopar stär i AMS anvisningar för beredskapsarbeten.Såvitt jag känner lill tillämpas denna regel inle strikt. Arbetsförmedlingenkan alltid anpassa tillämpningen efter vad den finner lämpligt i det enskildafallet Eltberedskapsarbete är ingen fast anslällning och kan inle ge samma trygghet somen sådan. Det skall ge lillfällig men ändå meningsfull sysselsättning förarbetslösa i väntan på stadigvarande arbete. Närell beredskapsarbele har startats ankommer del på arbelsförmedlingen alt setill atl platserna kan utnyttjas av de arbelslösa som bäst behöver dem.Förmedlingen tar dä hänsyn lill de arbetslösas försöriningssiiualion ocharbelslöshelstidens längd. Om en beredskapsarbetare blir sjuk och inle väntasåtervända , kan det ibland vara rimligt all nägon annan får utnyttjaplatsen. Den som har lämnat ett beredskapsarbele och senare pä nyll söker sigtill samma arbete ges förlräde, såvida inle någon annan sökande har klartslörre behov av platsen. Detviktigaste i det nuvarande konjuklurläget är alt hjälpa de arbelslösa -antingende har beredskapsarbele eller inle -alt fö del av det ökande antalet ledigajobb pä den öppna marknaden. Omföljderna av sjukfrånvaro vid beredskapsarbete Jag ber arr fö lacka arbetsmarknadsministern för svarel pä min fråga. Låtmig försl säga alt när del gäller de mera allmänna ullalanden somarbetsmarknadsministern gör i svaret så instämmer jag med arbetsmarknadsministern. Bakgrundentill denna fråga var tidningsuppgifter om människorsom hade drabbats av den härregeln i anvisningar för beredskapsarbele. De upplevde en stor otrygghet Delgavs exempel på all personer hade gäll lillbaka till sitt arbete innan deegentligen varit riktigt friska för att inle riskera all föriora delberedskapsarbete de hade fått. Om dessa uppgifter är riktiga - och jag haringen anledning atl betvivla dem - lyder del pä en alllför strikt tillämpningav AMS anvisningar för beredskapsarbele. Delsom sägs i svarel om all man kan anpassa tillämpningen efter vad man finnerlämpligt i det enskilda fallet lolkar jag så alt enligt arbetsmarknadsministernsmening den här regeln inle skall tillämpas på sådant säll alt enskildamänniskor upplever sin situation som otrygg - kanske t. o. m. sä otrygg all manbryter upp från en sjukbädd och går lill arbeiet föratt fö behålla det. Vi bör ha klart för ossatt mänga av de beredskapsarbelande kanske har en Omföljderna av sjukfrånvaro vid beredskapsarbete ganskalång arbelslöshetstid bakom sig och alt mänga av dem känner slor ovisshet ommöjligheterna att fö ell jobb på den vanliga arbetsmarknaden. De ärnaturligtvis då oerhört angelägna om atl kunna behälla det beredskapsarbete somde sä småningom har föll. Molbakgrund av att tillämpningen faktiskt kan vålla stora problem för enskildamänniskor vill jag än en gång fråga arbetsmarknadsministern, om det inle finnsanledning all se över anvisningarna och del sätl varpå de enligl de häruppgifterna tillämpas i enskilda fall. Jag tror del lämpligaste sättet alt svara pä fråga äratt direkl citera ur de anvisningar som gäller i del här fallet. Där står detså här: Är en anvisad frånvarande från arbetel på grund av sjukdom mer än 8dagar i följd, skall arbetsledaren anmäla detta lill arbelsförmedlingen.Eventuellt skall ersättare anvisas. Vad del gäller är att en längre lids sjukdom skallanmälas lill förmedlaren, och förmedlaren skall dä i vanlig ordning övervägavad som går alt göra i del akluella fallet Lagen om anställningstrygghet gällerju inte beredskapsarbele; det känner väl lill. Det vore f ö. omöjligtatt tillämpa det syslemel i det fall det här är fråga om, dvs. när del gällerall ge arbetslösa vettig sysselsättning. Man mäste alltså ha den härflexibiliteten, med möjlighel atl pröva om ell beredskapsarbele inle skallutnyttjas, om den som i försia varvet har föll det inte kan utföra arbetel pågrund av sjukdom. En anmälan skall alltså göras och därefter skall förmedlarenföreta en prövning av huruvida nägon åtgärd skall vidtas eller inle. Det flnnsocksä - och del vill jag gärna stryka under, herr lalman -olika former ocholika typer av beredskapsarbele. Somliga kräver atl en person finns pä plats.Man har t. ex. startat elt beredskapsarbete som måsle rulla den angivna tiden,och om då nägon är frånvarande, går del inte fören slörre grupp människor altulföra arbetet I ell sådanl läge är förmedlaren naturiigtvis tvungen att selill alt någon annan går in och gör del akluella jobbei. Men då har mannalurliglvis också möjlighel all se till den som har blivit sjuk och undersökadennes silualion för sig samt överväga andra allernaliv när tillfrisknandet harskett. Del är naturligtvis riktigt atl de möjligheler finns somarbelsmarknadsministern här pekar på. Menproblemel är del säll på vilkel syslemel lycks fungera i praktiken, vilket avmänga enskilda människor upplevs leda lill allvarlig oirygghel och i vissa fallt o, m, tycks kunna fö så långtgående konsekvenser som dem jag har beskrivithär. Dåmåsle del ju -efiersom jag förmodar all vi är eniga om all del inle skallfungera så för enskilda människor - vara något fel. Om felet inle ligger ianvisningarna, ligger del i tillämpningen av anvisningarna. Jag är intetillräckligt sakkunnig för atl kunna bedöma exakt vilkel som är felet Bakgrunden till min frågaär alltså en undran, om det ändå inte finns anledningatt se över anvisningarna och deras tillämpning. Vär uigångspunkl måsle ändåvara, inte vad som står pä papprel, ulan hur del som stär där påverkar enskildamänniskors silualion i konkrela fall. Där irorjag, som sagt, all vi kan enas omall del gäller all slå vakl om irygghelen också för de människorsom ärsysselsatta med beredskapsarbeten. För dem kan det vara lika hårt alt förlora ellberedskapsarbele som för en annan människa all förlora elt fast arbete. De människor som sysselsätts genom beredskapsarbeten har naturligtvisen allmänt svår silualion. Del är människor som råkat ut för arbetslöshet ochsom samhällel går in för att hjälpa lill nägon verksamhel. Jag tror man skallha klart för sig alt den här osäkerheten finns inbyggd i själva syslemel.Människor som har blivit arbelslösa har inte nägon inre trygghet. Men deanvisningar som gäller tyckerjag är hell klara. Tillämpas de på del sätl jagangivit i milt svar kan jag inte se all del finns skäl lill någon omprövning avreglerna. De förefaller mig vara rikliga med hänsynslagande lill bådeberedskapsarbetenas fortdrivande och de enskilda individernas trygghet - sålångl de nu kan uppnå trygghet i den situation de befinner sig i. PÄRGRANSTEDT (c): Om reglerna, som arbetsmarknadsministern säger, är fullttillfredsställande - del är möjligl att man kan anse del - mäste det varalillämpningen man bör se över. Del har i praktiken redovisats alt människor kanförsällas i en sådan silualion all de inle vågar sianna hemma så lång lid pägrund av sjukdom som skulle vara motiverad av medicinska skäl. Som jag sagllidigare: Ärdet inle reglerna del är fel pä sä ärdet tillämpningen. Del sommäste vara del viktiga för oss är hur della slår för de enskilda människorna.Det måste vara vår utgångspunkt. Överiäggningenvar härmed slutad. §14 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:135om statens medverkan till utvecklingen av svensk bilindustri På grund av särskilda arbetsuppgifter harjag inle möjlighel atl inomföreskriven lid besvara Per interpellation om statens medverkan lillutvecklingen av svensk bilindustri. Svar kommeratl lämnas . Om malmundersökning i gruvan § 15 Om malmundersökning i Bäckegruvan Industriministern erhöll ordet förattbesvara () anmälda fråga, 1978/79:356, ochanförde: har frågat mig- mot bakgrund av all har förklarat sig intresserad av all följa upp en ansökan fränFagersla AB om ekonomisk medverkan fören malmundersökning i Bäckegruvan - närjag avser besluta i ärendet. Isin anslagsframställning för budgeiårei 1979/80 angav atl diskussioner fördes om etl eventuellt statligt dellagande i eltprojekt i Riddarhytlan. Några planer för projektet fanns dock inle vid dentidpunkt då anslagsframställningen ingavs till regeringen. I en lillindustridepartementet inkommen skrivelse hemställer nämndenom ytterligare 5 milj. kr. för /80 för au genomföra endjupundersökning i prospekieringssyfte i Bäckegruvan i Riddarhylteom-rådetUndersökningen skulle starta omkring den Ijuli och därefter pågå under treär. Den totala kostnaden beräknas lill 15 milj. kr. Projektet har anmälts imellansvenska gruvdelegationen. Nämndens medverkan förutsätter alt,elt avtalkan slutas med de nuvarande ägarna, och , om fördelningenav eventuella nyfynd. Nämnden bedömer det som sannolikt atl ell avtal kan kommatill stånd Underförutsättning alt etl avtal kommer till stånd ärjag för egen del posiliv tillatl undersökningen genomförs. Enligt min uppfattning finns det möjligheter attgenom ompriorileringar bestrida kosinaderna för projeklel ulan all ylleriigaremedel skall behöva tillföras nämndens ordinarie anslag. Jag avser därförattförorda en sådan lösning. Med hänsyn lill behovet av planering för berördaparter kommer beslut att fattas . Jag ber atl fötacka statsrådet för del posiliva svar som han här har delgivit mig. Det ärmyckel glädjande atl statsmakten sålunda ställer upp pä de villkorsom företagetsjälvt vid olika lillföllen anförl som nödvändiga för all det här projeklelskall komma lill stånd. Nämndenför statens gruvegendomar förutsätter alltså att avtal skall slutas med denuvarande ägarna, och , om fördelningen av eventuella nyafynd. Jag utgår ifrån all de berörda förelagen kommer all vara posiliva och attavtalet myckel snart kommer till slånd. Del skulle för den aktuella bygdenbeiyda väldigl myckel all fö en framtidstro. Jaglackar statsrådet än en gäng för svaret och hoppas på hans medverkan ocksä närdet gäller atl snabbi fö avtalet lill slånd så all det här projektet kanförverkligas. Överläggningenvar härmed slulad. § 16 Om svenskarederiers fartygsbeställningar från utländska varv Industriministern erhöll ordel för allbesvara RolfHagels{apk) anmälda fråga, 1978/79:365, ochanförde: Herrlalman!Rolf Hagel harfrågal mig vilkaålgärderjaglänkervidta förall förhindra attsvenska rederier fortsätter atl undergräva den svenska varvsindustrinsexistensmöjligheter. Inledningsvisvill jag framhålla all jag inle delar den uppfattning som gerutlryck ål i frågan. Företag i del här landel har frihet alt själva bestämmavem de skall köpa sina varor av. har dessulom internationellaåtaganden, som inle ger utrymme för någon styrning av företagens inköp av detslag som synes vara ute efter. Sedanår 1977 utgår statligt stöd till svenska rederier, som beställer fartyg hossvenskt varvsförelag. Stödet lämnas enligt förordningen (1977:500) om statligtstöd lill beställare av fartyg som kreditgaranti eller som län. Riksdagenhar genom beslut (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17, rskr1978/79:115) fastställt en ram om 5 725 milj. kr. för kreditgarantier lillfartygsbeslällare. Vidare har anvisats 2 150 milj. kr. för Slalliga län lillfartygsbeställare atl användas vid beställning hos svenska varv. Beställarstödethar hiuills medfört all svenska rederier beslälll elt sextiotal fartyg vidsvenska varv och atl order på fartyg vid varven som lämnats före den 1 juli1978 har kunnat fullföljas. Tillsist villjag påpeka all jag inte har någon formell möjlighet att ingripa motbeslut av svenska rederiföretag. 0/77svenska rederiers fartygsbeställningar från utländska varv (apk): Jagber alt fö lacka induslriminislern för svarel på min fråga. Av svaret framgårall inle delar min uppfattning. Jag antar atl avser delavsnitt i min fräga därjag säger all "svenska rederier fortsätter attundergräva den svenska varvsindustrins existensmöjligheter". För del kanväl ändå inte vara sä all är ovetande om förspelet lill den svenskavarvsindustrins situation. Det kan inte vara så atl är ovetande omdel spel som , och Saléns har spelat när del gällt altbegränsa varvens möjligheler alt föra en framsynt polilik och ulveckla nyaprodukier inom svensk varvsindustri. Det kan inte vara nägon hemlighet för herrHuss atl åiskilliga miljoner, ja miljarder kronor som ijänats ihop av svenskavarvsarbeiare har förls ut lill andra länder för atl investeras i varv,som harhaft som syfte alt konkurrera med den svenska varvsindustrin. kanheller inle vara ovetande om all vinsler frän den svenska varvsindustrin harförts ul ur del här landel i form av fartyg. Del kan alltså inte vara delförgångna som vi är oense om, ulan del måsle i så fall vara framliden. Del görmig också lilel förvånad. Föregåendeår var nämligen ell myckel besväriigl år för svensk varvsindustri - liksomåret . Ni förelog nedskärning efter nedskärning. Nr 90 Varvsarbeiare efter varvsarbeiare förlorade sill arbeie. Tisdaeenden malpåse, och mängder av erfitrenheler fränvarvsinduslrin ulnyttjades inte på 27februari 1979 ' " '" skulle ha kunnai göras. Underden perioden fortsalle svenska redare alt föriägga sina beställningar 0/77 svenska rede- utanförlandels gränser. Inlemindreän 150 000 brulloton byggdes av svenska riersfartvssheställ- ''''"' P utländska varv, som varvsarbeiare ivårt land fick lämna ningar från utlands- '"« arbetsplatser. ka varv har del ideligen framhållits för lönarbetare: Ni måsle visaåterhållsamhet - återhållsamhet med lönekraven och åierhållsamhel närdet gällerden sociala sektorns expansion, osv. Och alll della för all del skall skapasförutsättningar för exportindustrin all i sin lur skapa nya arbelen i vårt egelland. Under denna lid, när alla andra föll dra ål svängremmen för atl användaetl bekant begrepp, fortsatte redarna att placera fartygsbeslällningar ulanförlandets gränser. Då undrarjag om man inle har rätt all Slälla frågan: Vilkaålgärder ämnar regeringen vidla för att fö redarna all spela samma roll som manålägger de arbetande människorna i landet, dvs. föriägga beställningarna tilldet egna landel? Del borde inle vara obekant för all de svenska rederiernasproblem generellt sell inle äratt deras ekonomiska resullal är över hövan gollulan del motsatta, all deras resultat är dåligt Del är en bakgrund lill delioch för sig ganska naluriiga förhållandel atl man försöker placera sina orderpä elt sätt som är förmånligt De svenska statsmakterna - det här ärju inle enfråga för enbart regeringen ulan för regering och riksdag - försöker fö svenskaredare au placera order på svenska varv genom del beställarsiöd som numeraulgår med 25 96. Den dystra sanningen äratt svenska varv trots detla stora stödofta icke är konkurrenskraftiga, ibland långt ifrån konkurrenskraftiga.Verkligheten är all del internationellt råder en myckel stor överkapacitet påvarvsfronlen framför allt när det gäller stora fartyg. Svenska varvssjälvkoslnader är så belydande all man irols della siöd för se mänga order gåde svenska varven förbi. kan dock också konstateras alt svenskaredare, däribland de som namnges i frågan, har placerat order på de svenskavarven. (apk): Delförekommer i della sammanhang ivå slags argumenia-lion. Den ena går ul på allde svenska varven skulle bygga fartygen dyrare, underförstått all de svenskavarvsarbetarna har för bra betall i jämförelse med sina kolleger i andraländer. Den framskymtar i vad säger här och den återkommer också iStena argumentation för all beställningarna inle skall göras i vårtland. Den andra argumentationenåterfinns också hos , och den är har vi pä erinrådan skurit ned den svenska varvskapacitelen. Den irepartiregering vihade före folkpartiregeringen fick en klapp på axeln på 72 grund av atl den myckel snällt hade anpassat sig till de krav som EGslällde när del gällde världensvarvskapacilet Kapaciieien skars alllsä ned i och del har vi fält berömför, men del är varvsarbetarna som fåu beiala del och blivit av med sinaarbeten. Men används ocksä dessa förhållanden, all vi har en lägre kapaciteti , som argument för all lägga fartygsbeslällningar i andra länder. Jagundrar: Vart leder denna argumentation? Vad blir näsla steg? För kapacitetenkommer naturiigtvis alt skäras ned yllerligare med den linje som redarkapilalethär följer,och del kommer i sin lur all bli ett ytterligare argument för altförlägga ytteriigare verksamhel lill andra länder. Resultatet blir atl man föralt redarna skall tjäna mera pengar hell bryier ned den gamla fina varvskullursom vårt land har haft. Delär i och för sig inte nägon överraskning för mig atl regeringen inte är villigatt vidla några ålgärder mol redarna i detta avseende och inle heller atl delinle finns så stora möjligheter all göra del enligl svensk lagsliftning. Menjag vill ändå med denna fråga illustrera silualionen. Till lönarbetarna kan mansäga: Dra ät svängremmen för atl gynna exportindustrin! Men redarna kan maninte göra någonting äl när de berövar svenska varvsarbeiare arbetstillfällen.Det är en god illustration av . Omsvenska rederiers fartygsbeställningar från utländska varv Jag undrar om inte har märkt att den kritik som från nästanalla håll i riklas mol de beslut som fattats om varven inte går ut påatl vi har gjorl för litet ulan pä att vi har gjorl för mycket. Den kritikenkommer frän mänga landsändar ulanför siorvarvslänen. Lålmig vidare konstatera all del problem som varven kämpar med icke är ondskefullarederier eller regeringar - del må vara den socialdemokraliska regering sominledde nedskärningarna, den irepartiregering som fortsatte atl skära ned ellerden folkpartiregering som ytterligare har skurit ned - ulan en svär verklighet. (apk): Omregeringen är ondskefull eller inle vill jag inte yttra mig om. Däremoi har delfunnits en myckel stark vilja atl anpassa sig lill de krav som EG har rest Lålmig, eftersom ger sken av all regeringen hargjort så myckel atl denhar föll krilik för all ha gjorl /ö/- myckel, slälla frågan: Har all upptäcka all del i den stad där vi båda bor bara finns kvaretl enda nybyggnadsvarv? Vi hade lidigare tre varv som brukade toppa listanöver dem som byggde mest i världen. Detta är alliså vad som har skett VarkenGöteborgs varvsarbetare eller andra varvsarbeiare i delta land känner atl derastrygghet har blivit större. Vi har tvärtom kunnat konstatera all företag efterföretag har fält överläs av staten och därigenom i princip lagts ned. Redarnahar i huvudsak kommil skadeslösa från det,och skattebetalarna har fött betala fiolerna. 0/77svenska rederiers fartygsbeslällningar från utländska vaiy Del äretlmyckel beklagligl faklum som syftar pä - del kan vi vara ense om.Vi borde ocksä kunna vara ense om all del beklagliga faklum all vi nu bara harelt slorvarv kvar i Göleborg harsin orsak i hårda realileter, irols oerhörda salsningar i skilda former från de svenska slalsmaklerna, bl. a. i form av beslällarstöd lill redarna. (apk): Vi är oense om orsaken till att vi har hamnat idenna situalion - därför vill jag inle geErik sisla ordel. Jagpåstår aU orsaken lill all vi har hamnat i denna situalion är atl vi haranpassat svensk varvsindustri lill monopolens och EG:s önskemål. Och när svenskvarvskapacilet har skurits ned så att den är konkurrenskraftig ivärlden kommer de som har haft inlresse av denna utveckling att vara ensamma pämarknaden - del är problemel. Överiäggningenvar härmed slulad. §17 Föredrogs och hänvisades 1978/79:93 tillutbildningsutskottet 1978/79:104 tillnäringsutskoUei 1978/79:106 tillskalteutskottel §18 Föredrogs men bordlades åter Konstituiionsutskoitets belänkanden /79:20och 21 betänkande 1978/79:20 Skatleulskollels belänkanden1978/79:22-29 Jusiitieuiskottets belänkanden /79:18 och 19 Lagutskotieisbetänkande /79:10 betänkanden /79:23 och 24Försvarsutskottets betänkanden /79:12-15 Socialförsäkringsutskoltetsbetänkande /79:15 Trafikutskoltets betänkande 1978/79:14Jordbruksutskottets betänkande 1978/79:17 Näringsulskottets belänkanden1978/79:19-21 §19 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1978/79:149 § 20 Talmannenmeddelade alt på föredragningslistan för morgondagens sammanträde skullefinansutskottets betänkande nr 20 och skatteutskottets belänkande nr 29uppföras främsi bland två gånger bordlagda ärenden. § 21 Anmäldes ochbordlades 1978/79:89 om lokalhyra § 22 Anmälan avinterpellation Tisdagenden Anmäldes och bordlades följande inlerpellation som ingivits lill kammar- yjfebruari 1979 kansliet 1978/79:150av () lill jordbruksministern om restaureringen avHornborgasjön: