prot · G20999 · 1978-12-31 00:00:00 — a. a v att han nu beslutat sig för au lillsätlaen utredning, som skall se över om del behövs särskilda regler för au förhindramissbruk av möjligheterna till förlustavdrag i börsnoterade och andra slörreförelag. Detta är naturligtvis glädjande, men det löser tyvärr inle problemeniden uppkomna situationen. Dejällelikaavdragsmöjlighelersom statsrådet harlämnat över till nuvarande och tillkommande aktieägare läpps inle lill genom enutredning som ännu inte ens är tillsatt. 1stället blir det viktiga i dagens läge om industriministern är beredd atl ageraaktivt för alt rätta lill de misstag han gjorde vid utformningen avKockumsavialet. Möjligheterna lill dessa orältmätiga förlustavdrag måste heltenkelt bort. Tyvärr visar interpellationssvaret all industriministern inletycks vara ett dugg intresserad av att komma till rätta med det stora slöserimed skattebetalarnas pengar som avtalets nuvarande utformning innebär. Vadsom ännu mer förvånar är atl statsrådet i sitt svar t. o. m. säger alt man frånregeringens sida hela liden varit medveten om avtalets konsekvenser. Detta ärfaktiskt ganska sensationellt. Industriminisiern haralltså med öppna ögonbundit sig föratt med skattebetalarnas pengar betala i värsta fall upp lill tiogånger sä mycket som de flesta börsanalyliker anser alt Kockumsdotterbolagsaklier är värda. har en del kommentatorer ansett all enförmildrande omständighet för industriminisiern har varit att han inle riktigtvisste vad han gjorde när han skrev på avtalet. Det anser i och för sig intejag. Argumentetall man tvingats lill överbetalning för att undvika konkurs i varvsrörelsenhåller helt enkelt inte. Statsrådet vet naturligtvis som gammalbankdirektör alt det finns många olika möjligheler när det gäller avtalsutformning inom affärslivet. Det saknas ingalunda möjligheter att elimineraförlustavdragen. Vad som saknats i det här fallet har i stället lydligen varitviljan alt hushålla med skattebetalarnas pengar. Senasti går kunde vi i tidningen läsa om elt sätt att medförhållandevis ringa ändring av avtalstexten totalt eliminera samtliga föriustavdragi . Det förslag som där förs fram har noga gåtts igenom medmycket kompetenta skattejurister, och det är helt klart att del häller.Förslaget innebär helt enkelt att miljardslödel till varvsrörelsebetalas in till innan staten enligl avtalet övertartillgångar och skulder i moderbolaget. Vid det bokslut som därefter upprättaskommer samtliga förlustavdrag därigenom att vara eliminerade. Detta är en vägall gå fram, och det finns säkedigen andra. Motden bakgrunden blir min fråga till industriminister än en gång om han ärberedd alt se till all det blir sådana ändringar i atlförlustavdragen och därmed den jättelika överbetalningen kan elimineras. Låtmig än en gång understryka alt de ca 175 milj. kr. som förlustavdragen iKockums är värda tillhör skattebetalarna och inte aktieägarna eller eventuellttillkommande spekulanter. Det är faktiskt folkpartiregeringens skyldighet all OmBeijerinvests köp av Kockumsaktier Nr 99 se till att dessa förlusiavdragsmöjligheier åierförs, eftersom del ärIblkparii- Fred'teenden regeringen som här varit vårdslös medskailebetalarnas medel. JÖRNSVENSSON (vpk): Om Beiierinvests '''''''! Jag lackar för svaret, dvs. för den del därav som ägnats min köp av Kockums- 'råga. qLijpi- Men jag är ytterst förvånad över innehållet -förvånad inle bara som vpk- are ulan som medborgare i allmänhet i ett land som föreges ha ett parlamentariskt styrelseskick. Industriminisiernför i sill svar lill torgs två teser. Den ena går ut på all han inle har tilluppgift alt värdera enskildas eller förelags förehavanden. Den andra går ut påatl en regering inle bör intressera sig för ekonomisk verksamhet så länge denär formellt laglig - enligl ministern är fenomenet Wall ett naturligt inslag ivad han i sitt svar kallar elt dynamiskt näringsliv. Bäggedessa teser är felaktiga och ödesdigra såväl från ekonomisk-politisk som frånkonslitutionell synpunkt. OmErik alltjämt hade varit landshövding, dvs. ämbetsman i förvaltningen, dåhade man lill nöds kunnai förstå all han inle ville göra offentliga uttalandeni sådana här ting. Men är han minister. Han är minister i en regering som ärparlamentariskt ansvarig. Och som sådan inte bara kan han ha en mening omskilda sidor av industrins utveckling - han sA-fl//faktiskt somindustriminister ha del. Och parlamentet har räll all få vela vilkeninställning han har. Slutsatsenav hans egen tes är orimlig och främmande lor parlamentariskt länkande. Om eltfinansimperium håller pä all byggas upp,om vissa intressen systematisktutnyttjar konkurser och rekonstruktioner lor all öka sin makt -då måsle det väländå vara industripolitik atl intressera sig för följderna av della, särskiltom aktiviteten berör en speciell region. Och industripolitik är industriministernsansvarsområde. För den skull behöver man inle nödvän-digivis ha sammatroskyldiga uppfattning som den lundensiska liberalismens företrädare, somlever i någon sorts rosendröm i 1700-talssiil om atl , liberalismen,är etl antimonopolistiskl element. Som alla vet idet moderna samhället harsituationen ändrat sig: är väl det i särklass mest monopolisliskapartiet i det här landet. Men tillbaka lill huvudtanken. Mäktiga ägariniressensinställning, deras avsikter, graden av deras makt, liksom också anknytningarlill multinationella grupper, försök au lägga under sig speciella branscherosv. -alla sådanti fenomen tillhör rimligen områdei induslripolitik. Del ärenbart allmänne åklagaren som måsle visa den återhållsamheten alt inte ageraförrän laglighelen är i fara. Industriministern i en parlamentariskt ansvarigregering har au bevaka - förutom de lagliga aspekterna - också ekonomiska,arbelsmarknadspolitiska och andra konsekvenser av utvecklingen och spelet idel privata näringslivet. Ministerns här redovisade insiällning - i liberalismöverträffande både 50 och högst märklig. min fråga i denna del: Ärdet inte just en industriministers uppgift atl ha en mening om maktspelet inäringslivet? Sålill själva orsaken lill all frågan är intressant. Ett privalkapilalislisklnäringsliv styrs av profit. Strävan efter vinst slår redan i sig själv imotsättning lill vikliga folkliga och nationella behov och intressen. Men ävenom man nu i diskussionen utgår från alt privaikapitalismen härden vinststrävanden har, kan man för den skull ha högst olika inställning lill skilda privatamaktgruppers agerande. Enprivat vinststrävan kan vara kombinerad med mycket olika attityder lillekonomisk verksamhet i övrigt och i stort. Det finns företagare som harbundenhet och ansvar lill det egna företagel och i bästa fall kanske enpersonlig stolthet i de insatser som de lägger ned i det. Men det finns å andrasidan de som visar total hänsynslöshet och för vilka allt bara är ett spel därdet gäller att snabbi öka sin egen privata förmögenhet. Det finns företagaresom hyser ett intresse för själva produktionen och för dess framtidautveckling. Men del finns också människor här i landet som inle i egenllig ochursprunglig mening är företagare, som inle intresserar sig för produktivverksamhet, utan som är rena finansbaroner - människor för vilka det helahandlar om att flytta resurser, byta ut engagemang, manipulera, öka sinaförmögenheier genom diverse formella konstruktioner som inte har medproduktionen all göra och som inle heller gynnar dem utan tvärtom snarare störden. här samhället har det blivit allt vanligare med den lypen av finanslivetsrovriddare. De seglar upp på den anda av hänsynslöshet, av spekulation ochruffel som gubevars inom lagens ramar utvecklat sig i samhället på senare år.De är helt destruktiva, de är närmast atl beteckna som parasiter också i den privataföretagsamhetens värld. Modernhistoria känner många exempel på denna typ av finansbaroner. En av klassikerna,en av slilbildarna på området så all säga, var den tyske finansmagnaten HugoSiinnes. Och är något av , om också hansproportioner ännu sä länge är blygsammare. Manipulationer av det slag somWallimperiei sysslar med har sannerligen ingenting med näringslivets dynamikatl göra. Jagmenaralt industriministerns slappa liberalism därför är oansvarig. Och jagupprepar kärnpunkten i min fråga: Är del inte ett induslripoliiiskl ochnäringspolitiski problem när man genom manipulalioner i finansväriden på delsätt som skett och som också beskrivits i Per Gahrions anförande bygger ul sinamaktpositioner över vissa regioners näringsliv? Del förefaller mig vara ganska märkligt och även litet bekymmersamt altriksdagsledamöter har så liten kunskap om grundlagar som hardemonsirerals här, senast och särskilt av . När jag sade atl jaginte hade anledning atl kommentera enskilda personers förehavanden, var dellainle någon privat uppfattning som jag förde till torgs, ulan jag följderegeringsformens bud. Om Beijerinvests köp av fråga torde vara på gränsen till vad som fårframställas enligt frågeinslitutel. Regeringsformen säger omspörsmälsinslituiet att det är avsell alt behandla regeringens och enskildastatsråds beslut, åtgiirtler och underlåtenheler, men alt däremot ålgiirtleroch avgöranden av andra myndigheter iin regeringen inte får bli föremål förinterpellation eller fråga. Delta gäller naturligtvis i ännu högre grad omenskildas åtgärder och avgöranden. 1 förarbetena lill regeringsformen sägs delklart att direkt kritik mot eller direkta omdömen om enskilda inle larförekomma. Låi mig mol denna bakgrund läsa upp fråga.Den lyder: "Hur ställer sig regeringen lill finanskungen upiibyggnadav ett finansimperium i det skånska näringslivet?" Inte annat än jag kan förstå går denna fråga mycket direktpå enskild person. Jag har emellertid ingenting emot all kommentera de meragenerella aspekterna på den här problematiken, och jag skall försöka all någolutveckla vad jag redan har sagt. Per undrar om jag inte har någon principielluppfattning om konglomeratbyggen. Min viisenlligaste uppfattning är alt delinte går atl dra alla konglomerat över en kam. De såsom myckel annnat i delekonomiska och mänskliga livet får bedömas från fall till fall. Vi haren radkonglomerat i värt näringsliv, och de spelar en myckel väsentlig roll i dellanäringsliv. Jag kan erinra om Statsföretag och om Kooperativa Förbundetsindustrisektor. Båda dessa är slora konglomerat, och båda sysslar med m\'ckelolikartade produkter och produktioner, Per . Jag kan också erinra omIncenii ve, ett i och för sig områdesmässigt mera sammanhållet konglomerat,.som spelat en väsentlig roll för utvecklingen av teknologiskt avanceradeprodukter inom t. ex. inslrumenlsekiorn. Men jag vill också säga all om etl konglomerat skullekomma till stånd och byggas upp exempelvis i - någol som har framförts iobekräftade tidningsuppgifter - i syfte alt huvudsakligen Litnylljaskatlelagsliftningens möjligheter, då kan detta inte vara någon sund grundforell konglomerat. Ett .sådant överensstämmer inle med någon naturligaffärsidé. Per frågade också om jag liksom han och värt partiinle var anhängare av konkurrens och maktspridning. Naturiigtvis är jag det,framför allt konkurrens och maklspridning genom ett starkt fasthållande vidmarknadshushållningen, som ger decentraliserade beslutsfattanden men som ocksåinnebär betydande möjligheter till utveckling av mycket skiftandeföretagskonstruktioner och företagsuppbygganden. Det är alldeles klart atlmarknadshushållningens marknadskrafter inte kan fungera ohämmade. De måste, ochså sker ju i hög grad, korrigeras och regleras genom samhällsingripanden iskiftande former. Det är möjligt alt ytterligare steg måsle tas pä denvägen,och budgelministern ärockså öppen föran detta fall kan föranleda enutvidgning av samhällets korrigerande regler. Men vi kan aldrig låtaregelbildandel gå så långt att vi helt låser fast en struktur som den just nuär. Det var det jag ville understryka med mitt uttalande i slutet avanförandet, som alltså-det vill jag säga till herrar och -närmast var en kommeniar lill delar avPer frågor. Atlelt dominerande ägarinfiytande i ett antal skånska förelag ligger ulanför Skåneeller är väl någonting som har sin motsvarighet i samtligalandsändar i . Så regionalt instängda är vi väl inte, och bör väl inleheller vara det, alt blotta uppräkningen av ägarinfiytanden från andra delar avSverige skall anses vara etl bevis på missförhållanden inom näringslivet. menar atl jag genom underlåtenhet har skapat möjligheter tillföriustavdrag. Jag har emellertid i mitt svar angivit all de vägar som stodtill buds icke bedömdes lämpliga. Att förvärva moderbolaget , med aktierspridda hos allmänheten, skulle ha blivit en mycket tidskrävande procedur.Detsamma hade varit fallet om man hade försatt della internationellt betonadeföretag i konkurs. Del hade blivit en tidsödande procedur som i detta konkretafall inte framstod som lämplig. Jag vill också säga - fast det inlehar berörts i debatten -atl om vi hade satt i konkurs, hade statensekonomiska insatser för förlusttäckning därmed inle kommit att påverkas pånågot avgörande sätt, eftersom staten redan för länge sedan iklätt siggarantier för huvudparten av skulder. Men med den väg som valdes - attså atl säga köpa inkråmei - uppstod möjligheter till förlustavdrag. Enligt deinformationer som jag har flit rör del sig inte alls om de slora summor somLennart nämnde. Såvitt jag förstår är det fråga om en överdrift, ochhan tillade att det i värsta fall kan bli så Slora summor. Hurslora de kan bli lär inte kunna fastställas förrän företagets deklaration är klar.Dessutom kan del tillfogas atl fö rl usla vd rågs-möjligheterna - olika storavid statlig och vid beskattning -kommer atl uppslå underen följd av åroch far, om man skall bedöma deras sioriek, diskonteras ner lill nuvärde, omden situationen uppslår alt man verkligen för en möjlighet atl görasådana här förlustavdrag. Någon sådan situation föreligger ju ingalunda . Denenda utväg som anvisade för alt komma till rätta med depotentiella möjligheter -mer är del ju inte - till avdrag som finns är den vägsom Affärsvärlden nämner. Jag kan säga atl vi håller på atl undersöka demöjligheterna, men preliminära bedömningar går ut på all det föreliggerskattetekniska svårigheter all begagna den vägen. PER (): Man skall naturiigtvis inte driva regionalismen för långl, och vi haringa planer på att bygga någon mur mellan och övriga . Men nog ärdet etl av många tecken på en ökande maktkoncentration inom näringslivet attden allt slörre delen av förelag ute i landet ägs och styrs huvudsakligen frånhuvudstaden. Det gäller säkert för många andra landsändar också. Jag harfunnit det av intresse att notera alt del gäller i hög utsträckning en så passlätortspräglad region som . Jagnoterar med tillfredsställelse all industriminisiern slår fast, atl om det ärså alt ett konglomeral skulle komma lill siånd i syfte all uinyiijaskattefördelar så är del ingen sund grund för ett konglomerat. Nr 99 också all konglomeralen måslebedömas från fall lill fall, och del är väl i och Fredaeen den ' " .självklarhet i viss bemärkelse. 9 mars1979 gemensamma drag för dessakonglomeral. Del finns en myckel inlressanl artikel i .senaste årsberättelse OtnBeiierinvests där man analy.serardes. k. blandade investmentbolagen, som allisåägnar sig kön av Kockums- ' såväl alt hålla slora aktieportföljer som atl vara moderbolagför eil slorl r,L,jpi- anlal rörelsedrivande bolag. Där skisserar man bakgrundshislorien lill Beijerinveslpåellsälisom leder Ii 11 slulsalserman kanske inle hade länki sig. Del framgårall anledningen från början till atl man utvecklades frän ett rörelsedrivandebolag - det var då PRIBO som senare Beijerinvesl överlog -var all man fann skälall se över sin skatlemässiga situation, och när man fick status sominvestmentbolag fick man skallefrihet för utdelningsvinslerna. Del är den enastora fördelen man skis.serar med all vara investmentbolag men varamoderbolag för elt stort anlal rörelsedrivande förelag. Den andra slora fördelen,som kanske har störst intresse här, säger man är all elt sådant blandatinvestmentbolag lättare kan styra koncernens kapitalbehov med gemensamfinansiering och möjligheler all frigöra kapital genom försäljningar avdotterbolag. Detta all köpa och sälja bolag för alt skaffa kapitaleller för att bli av med förlustbolag är alltså en grundläggande bas i deblandade investmentbolagens eller konglomeratens själva struktur. Del är inteså all de köper eil bolag för all ralionalisera en produklion. Vi har ju väldiglmånga sådana fusioner i näringslivel också, som förvisso har sina sidor urmonopolisiisk synvinkel. Men här handlar del inle om del, utan det är en sortsmanipulalioner för alt klara koncernens kapitalbehov. Då måste man kunna ställaen generell fråga: Om detta är bra för investmentbolaget och skapar slörreriskspridning, är del med den bedömning som görs nu bra för svenskt näringsliv?Är del bra för sysselsättningen? Ärdei bra förde anställda? Vi har inte mindreän 14 sädana blandade investmentbolag eller konglomeral som sysslar medförelagsköp och företagsförsäljningar, uteslutande -eller i varje fall i förstahand - i syfte att klara investmentbolagets kapitalbehov och all skapa enslörre riskspridning lill förmån för aklieägarna. Är del aulomaliskl lillfördel för hela del svenska näringslivel? Jag ivivlar på det. Det skapar dessutom en osedvanlig maktposition inäringslivel för ledningarna för dessa konglomerat eller blandadeinvestmentbolag. Det är kanske inte alltid så att konkurrensen när del gälleren viss produklion blir påverkad, eftersomproduklionenäroerhörldiversifierad.utan del är framför alltmaklkoncenirationsaspekien som kommer i förgrunden när man studerar dessakonglomeral. Därför hoppas jag verkligen alt de principer som vi hafthittillsoch som jag förulsäller alt vi fortfarande har i vårt parti, kommer all gälla när man lar ställning lill konkurrensutredningens förslag. I dessa ingår all prövningar av förelagsköp skall kunna påverkas bl. a. av hänsynen till ägarkonceniraiionen inom näringslivet. Regeringen skall enligl det förslaget kunna förbjuda förvärv om del. a. med hänsyn till ägarkonceniraiionen. ur allmän 54 synpunkt skulle kunna anses varanegativt. Det vore ändå intressant atl få en principiell synpunkt påmaklkonceniraiionsfrågan i vad gäller dessii konglo- Nr 99 meral. Denaspeklen kan man ju inie bedöma från fall lill fall. Produkiions- Fredaeenden effektivitet och andra sådana förhållanden kan självfallet bedömas frånfall o ppgj. menmaktkonceniralionsaspekien är generell för dessa konglomeral. Om det inle finns någonsamlad principiell upiifattning på den punkten, vore q RpHprjnvests det kanske lämpligtatt se över dessa konglomeral i en särskild utredning. Jagciterade inledningsvis någol som själv sagt och som han aktierkanske tyckte var bra. nämligen all konglomeraten är svåra att överskåda. Denuppfattningen återkommer i den översikt som hargjortsaven oberoende expert, därdet sägs atl ett grundläggande drag för konglomeralen är alt de har ensvåröverskådlig verksamhet. Om del nu är så, borde man kanske försöka skapaslörre klarhet i deras verksamhel. LENNARTPETTERSSON (s): De vägar som slår lill buds för all sloppa de väldigaförluslavdragsmöjlighelerna bedömdes av indusiriminislern som icke lämpligaatt beträda. Låt mig då bara konstatera, att han däremot ansåg del lämpligt meden ulomordentligl kraftig överbetalning lill aktieägare, i form avdels del kontanta skattebidraget, dels de skatlevinsler som det ofrånkomligautnyttjandet av förluslavdragsmöjlighelerna kommer att innebära. Jagvill än en gång hävda - och jag har såvitt jag kan förstå alla initieradebedömare bakom mig i det avseendet - att det fanns möjligheter atl utforma eltavtal som hade uteslutit de aktuella föriustavdragsmöjligheterna. Vi är i ochförsig helt överens om alten konkurs i del läge som befann sig i närförhandlingarna satte i gång icke hade varit lämplig. Menskattejurister och affärsjurister säger att det med olika kombinationer avåtgärder hade funnits möjligheler att åstadkomma eu sådant avtal, om viljan atlspara på skattebetalarnas medel hade varit för handen inom industridepartementet.Det finns kombinationer av arrendeavtal och framtida likvida-tionsavial liksomäven sådana typer av uppgörelser som dem som framförts i Affärsvärlden. Därförhar såvitt jag kan bedöma statsrådet helt fel när han säger, all det inlefanns något alternativ. Det är en annan sak atl del kan vara svårare alttillgodose sådana synpunkter sedan man har slutit etl preliminärt avtal. kan ju inle vara ett argument för statsrådet när han skall försvaradel här dåliga avuilel. Vad som är vikiigl i dagens läge är, såviii jagförslår, all och regeringen nu hjälps åt föratt ändra på detpreliminära avtal som har blivit så dyrt för skatlebelalarna. Sedansäger slalsrådel all del inle är säkert au så slora summor är involverade som jag har fört fram i min fråga och min anförande. Del är inle säkert all det är fråga om närmare 200 milj. kr. i slällel för de 20 milj. kr.som Slår på avtalspapperet. del är nalurliglvis inle helt säkert,men man kan på myckel goda grunder utgå ifrån all de väldiga avdragsmöjlighe- lerna kommer all uinyiijas lill sisia örei. Man har dock en lioårsperiod påsig. Del är ju inle för iniei som en kapitalägare och finansman som 55 OmBeijerinvests köp av aktier varit ule, innan bläckethunnit torka på avtalspapperel, och börjat köpa upp aktier. Del gör hannaturiigtvis inle för all få del av de 20 milj. kr. som statsrådet aktieägare och som möjligen kan vara rimliga, ulan del är förall få del av en betydligt slörre summa. Viharalltså alt räkna med atl underden tioårsperiod som följer kommer de härförluslavdragsmöjlighelerna all utnyttjas av fördomsfria spekulanter och andrapersoner som vill minska sina skatteinbetalningar till samhället. Och de härtransaktionerna, som statsrådet har lagt grunden lill, sker i en lid dåmånga skattebetalare upplever alt de är utsatta för elt myckel hårt skattetryck.Det är klart alt de reagerar i en sådan situation, och de reagerar mol den typav avtal som har slutits mellan industridepartementet och privatafinansinlressen. Ibörjan var det kanske inte möjligt all göra en entydig och säker bedömning avatt det verkligen gick all utnyllja de här slora avdragsmöjlig-helerna.Sannolikt hade de börskommenlalorer som studerade det här fallet denuppfattningen att della kunde väl inle vara möjligl, sä kunde väl avialel ändåinle vara utformal. Men om man följer diskussionerna och analyserna ilidningarnaoch affärspressen, finner man all den insikien gradvis har vunnitinsleg all här är det faktiskt frili fram atl utnyttja förluslavdragsmöjlighelerna,och man kommer fram lill all del gäller myckel slora belopp. Del finnsålminslone såviti jag kan se ingen seriös bedömare som betvivlar all del gåralt utnyttja de här avdragsmöjligheterna -del gäller 84 milj. kr. och 215 milj. kr. för 1979-och de kommer på elt eller annatsätt atl utnyttjas av olika finansinlressen. Jagvill slutligen säga till statsrådet : För inle undan Affärsväridens idéer.Det är ute i affärslivet en helt annan bedömning av möjligheten att användaavdragen än den som statsrådet nu redovisar. Jag skulle vilja attstatsrådet tog en ordentlig diskussion med de personer som har anvisat delhär sättet att räddaavialet,fördet är viktigt atl vi fåren rättelse på dennapunkt. Detta dåliga avtal för icke gå igenom i . (vpk): börjar den här diskussionen bli dramatisk. försöker statsrådetHuss slå mig i huvudet med grundlagen, dvs. med frågan om vi skall granska dethär med grundlagen. Det är en utomordentligt intressant tanke urförfatiningspoliiisk synpunkt som statsrådet för fram är andra gångendenna vecka som grundlagen används och åberopas gentemot försök att kritiseraoch föreslå åtgärder mol mäktiga finansinlressen. Jag tror inle del var sågrundlagsfäderna tänkte sig atl den skulle användas, men vi skall titta litetpå statsrådet grundlagsiolkning; han bör ju som intresserad jurist kunnafölja mig. Fördet första måsle det ju vara en orimlighet att en f d. folkpartiminister fårlov alt tala om men att jag inte får tala om den.