prot · G209152 · 1978-12-31 00:00:00 — Föredrogs konslitulionsulskotlels belänkande1978/79:35 med anledning av proposiiionen 1978/79:111 om ålgärder mot krångeloch onödig byråkrati m. m., såvitt propositionen hänvisats tillkonslitutionsutskollet, jämte motioner. I propositionen 1978/79:111 hade redovisats etlstort antal ålgärder för att minska krångel och onödig byråkrati i denoffentliga förvaltningen. Bland dessa fanns förslag lill åtgärder somunderställts prövning. Återstoden var ålgärder som regeringen ellermyndigheterna genomfört, f n. genomförde eller avsåg att genomförasamt åtgärder som f n. förbereddes av offentliga utredningar. Deredovisade åtgärderna syftade lill 1) decentralisering och delegering avbeslut, 2) minskad statlig kontroll av kommuner och landsting, 3) förenklingoch minskning av myndigheternas uppgiflskrav, 4) förenklingar av lagar ochandra föreskrifter, 5) enklare språk, bättre information och utvidgad servicegentemot allmänheten samt 6) enklare administration. Deålgärder som presenterades i propositionen spände över samtliga departementsverksamhetsområden. Beträffande av konstitutionsulskoitel behandladepunkter hade i propositionen hemställts alt skulle antalill propositionen som bil. 1.1 fogat förslag till lag om ändring iförvaltningslagen (1971:290), vilket syftade lill en ökad användning av tolkhos myndigheterna, godkännade allmänna riktlinjer som angelts i proposiiionen för arbetet meddecentralisering i den offentliga verksamheten, ladel av vad statsministern och övriga statsråd anfört om ålgärder mot krångeloch onödig byråkrati m. m. Idetla sammanhang hade behandlats dels de vid 1978/väckta motionerna 1978/79:341 av PärGranstedt (c). Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati 1978/79:675av m. fl. (c), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 1 och 2)hemställts 1. all som sin mening gav regeringen lillkänna vad i motionen anförts angående behovet av all närmare belysa deadministrativa konsekvenserna av olika förslag, 2. alt hos regeringen skulle anhålla allförslag framlades grundat på decenlraliseringsulredningens principbetänkande(SOU 1978:52) under innevarande , 1978/79:820av (), 1978/79:1086 av m. fl. (m), varihemställts aU hos regeringen begärde en översyn av gällande lagar isyfte atl pröva vilka lagar och bestämmelser som kunde förenklas ellerutmönstras såsom inaktuella, 1978/79:1695av '(m) och (), delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1978/79:2458 av GöstaBohman m. fl. (m), vari hemställts atl skulle 1. besluta alt som sin mening ge regeringen lill kännavad i motionen anförts rörande granskning av vissa myndighetersregleringsverksamhet, 2. hos regeringen anhålla om utredning om förändringarav förvaltningslagen i enlighet med vad i motionen anförts, 1978/79:2465 av m. fl. (c), varisåvitt nu var i fråga (yrkandena 1-5) hemställts 1. att uttalade all de statligamyndigheterna borde verka för decentralisering av beslutsfattande lill regionaloch lokal nivå, 2. alt som sin mening gav regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet att utveckla former för avveckling avonödig detaljreglering, 3. alt som sin mening uttalade altmyndigheterna aktivt skulle verka för samordnad handläggning av ärende som avden enskilde upplevdes som sammanhållet, 4. atl uttalade all beteckningen allmännaråd skulle nyttjas i de fall innehållet i myndighetsdokumentel inte var avbindande karaktär, 5. atl som sin mening gav regeringen lillkänna vad i motionen anförts om a) översyn av hela statliga verk, b) initiativ till verksintern översyn av rutiner och regler. 1978/79:2467 av LarsWerner m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 9 c och 10-12)hemställts 9. all uttalade sig för kraftigt ökade insatser i syftealt c)kraftigt utöka tillgången på tolkservice, varvid särskilt borde beaktas behovetav tolkar med speciell kompetens, 10. att hos regeringen skulle anhålla om åtgärderi syfte att utforma slandardblanketter för alla vanliga typer av ansökningar,anmälningar, överklaganden etc, 11. atl beslutade inrätta elt parlamentarisktorgan med representanter för alla riksdagspartier, dit medborgarna kunde vändasig för upplysningar och med klagomål, 12. all beslutade inrätta elt parlamentarisktorgan med representanter för alla riksdagspartier med uppgift atl fortlöpandegranska statsapparaten och förelägga förslag lill förenklingar, och 1978/79:2468 av (), vari hemställtsall beslutade alt hos regeringen begära atl i allmänna verksstadgangavs föreskrift om att decentralisering lill lokala och regionala organ skullefrämjas och att i stalskonlorels inslmktion skulle införas elt åliggande förkontoret att vid organisationsundersökningar för statliga myndigheter redovisaelt alternativ med decentraliserad handläggning. Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati Utskottet hemställde atlriksdagen skulle 1. belräffande framläggande av proposition omdecentralisering förklara motionen 1978/79:675, punkten 2, besvarad med vadutskottet anfört, 2. beträffande inskrivning av ett decenlraliseringsmåli olika författningar med bifall till motionerna 1978/79:2465, punkten 1, och2468 och med avslag på propositionen i denna del som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört, 3. belräffande uttalande om sekloriseringen i denoffentliga förvaltningen förklara motionen 1978/79:2465, punkten 3, besvaradmed vad utskotiet anfört, 4. beträffande uttalande om värdet och behovet avverksöversyner avslå motionen 1978/79:2465, punkten 5, 5. beträffande utredning av myndighetersregleringsverksamhet avslå motionen 1978/79:2458, punkten 1, 6. beträffande förlroendemannamedverkan i denoffentliga förvaltningen avslå motionen 1978/79:2465, punkten 2, 7. belräffande användande av begreppet allmänna rådmed anledning av propositionen i denna del och motionen 1978/79:2465, punkten4, som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört, 8. beträffande allmänna riktlinjer för arbetet meddecentralisering i den offentliga förvaltningen godkänna vad i övrigt uttalatsi proposiiionen, 9. beträffande införande av slandardblanketter avslåmotionen 1978/ 79:2467, punkten 10, 10. beträffandeuttalande om behovet av närmare belysning av de administrativa konsekvenserna av olika förslag förklara motionen 1978/ 79:675, punkten 1, besvarad med vad utskottet anfört. Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati 11. beträffande en översyn av gällande författningaravslå motionen 1978/79:1086, 12. beträffande ändring i 9 § förvaltningslagen(1971:290) anta i propositionen framlagt lagförslag, 13. belräffande uttalande om ökning av tillgången påtolkservice avslå motionen 1978/79:2467, punkten 9 c, 14. beträffande utredning om ändringar avförvaltningslagen avslå motionen 1978/79:2458, punkten 2, 15. beträffande skyldighet för statliga och kommunalamyndigheter alt motivera sina beslul avslå motionen 1978/79:820, 16. belräffande föreskrift om poststämplingsdagen såsommoltagningsdag hos statliga myndigheler avslå motionen 1978/79:1695, 17. belräffande inrättande av en allmänhetensupplysningstjänst avslå motionen 1978/79:341, 18. beträffande inrättande av etl pariamenlariskl organför upplysningar och klagomål avslå motionen 1978/79:2467, punkten 11, 19. beträffande inrättande av ell parlamentarisktgranskningsorgan avslå motionen 1978/79:2467, punkten 12, 20. beträffande propositionens redovisning av vissaålgärder mot krångel och onödig byråkrati m. m. som sin mening ge regeringentill känna vad utskotiet anfört. 1. avKari , , , och (samtliga c) som ansett all utskottet under 4 bort hemstäl la attriksdagen skulle beträffande uttalande om värdet och behovet av verksöversynermed anledning av propositionen i denna del och motionen 1978/79:2465, punkten3, som sin mening ge regeringen lill känna vad reservanterna anfört, 2. av () ochLars Schötl (m) som ansett alt utskottet under 5 bort hemställa atlriksdagen skulle beträffande utredning om myndigheters regleringsverksamhet medbifall lill motionen 1978/79:2458, punkten l,som sin mening ge regeringen lillkänna vad reservanterna anfört, 3. av ()ochLars Schötl (m) som ansett att utskottet under 11 bort hemställa att skulle beträffande översyn avgällande författningar med bifall till motionen 1978/79:1086 som sinmeninggeregeringen till känna vad reservanterna anfört. 4. av ()och () som ansett alt utskottet under 14 bort hemställa attriksdagen skulle belräffande utredning om ändringar av förvaltnings- lagen med bifall lill motionen 1978/79:2458, punkten 2, som sin meningge Nr 152 regeringen lill känna vadreservanterna anfört. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden 1. av () och (), 2. av , , , och (samtliga c). KARLBOO (c): I en vital demokrati måste människorna känna en positiv gemenskap ochett direkt medansvar. Detta sker naturligast genom öppna kanaler i växelspeletmellan den enskilde och samhället. En sådan utveckling bör på allt sättfrämjas. I den riktningen måste effektiva åtgärder vidtas för att bekämpakrångel och onödig byråkrati. Begreppetbyråkrati förknippas ofta med företeelser som utdragna beslutsprocesser ioflentlig verksamhet, onödig formalism och t. o. m. förmynderskap. 1 en mervidsträckt mening används också begreppet för all ge uttryck ål ogillande av ensamhällsutveckling där experters och tjänstemäns inflytande ökar på bekostnadav demokratiskt valda församlingars och gruppers. Menbegreppet byråkrati är starkt mångtydigt. Det innefattar också inslag som äromistliga i vårt samhälle, t. ex. regler i stället för godtycke imyndigheternas handlande, klara ansvarsförhållanden och en kompetentsamhällsförvaltning. Delär angeläget atl också understryka detla i en diskussion om åtgärder molkrångel och onödig byråkrati. Menden oro som de senare decenniernas byråkratidiskussion ger uttryck för kräverallvariig uppmärksamhet. Denna debatt har också inneburit atlåtskilligt arbete igångsatts för att minska byråkratin i samhällsförvaltningen.Ett flertal utredningar har tillsatts, och redan harolika förslag omsatts ipraktisk tillämpning - i regler och organisatoriska förändringar. Men del mestaåterstår alt göra. Ensjälvklar färdväg för atl minska byråkratin är ökad decentralisering, att läggabesluten så nära människorna som möjligt. Däri innefattas dels att överförafler uppgifter till självstyrelse, dels att föra ut uppgifter frånmyndigheler och verk lill lokal och regional nivå. Men lika självklart är allnya uppgifter till läns- och kommunala instanser inte får följas av starkcentral styrning. Denna styrning måste radikalt minska på olikaområden. Därom hoppas Jag atl vi kan uppnå en stor enighet. Propositionnr 111, som behandlas i förevarande utskottsbetänkande, kan till en del ses somen lägesrapport. Men den principiella delen av propositionen har stort intresseför framlidsinriktningen av antibyråkratiarbelel. Enrad grundläggande principer i decentraliseringsarbelet har tagits upp idecentraliseringsutredningen, vars arbete leds av förre landshövdingen . Glädjande nog kunde partierna i utredningen enas om dessa principer,och utredningens förslag mottogs också positivt av remissinstan- Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati Proposiiionenföljer nära utredningens förslag. Viktenav all åstadkomma en mer decentraliserad förvaltning måste kraftigtunderstrykas. Delta arbete bör bedrivas målmedvetet och med all den energi somman kan uppbåda. Självfallet bör man anknyta till den decenlra-listiskatradition som vi ändå har i och vars främsta uttryck just är denkommunala självstyrelsen. Delmåste dess värre konstateras atl centraliseringsiendenserna varit starka,framför allt . Många reformer har formats efter centralamallar. Jag skall för min del erinra om kommunsammanläggningarna, somgenomfördes tvångsvis utan att konsekvenserna vid det lillföllet var närmareanalyserade och beaktade. arbete på alt vända denna tendens håller nupå att bära frukt. De åtgärder som decentraliseringsutredningen har föreslagitinom den offentliga sektorn, och som behandlas i föreliggandeutskottsbetänkande, är elt gott exempel. Fördelarnamed en mer decentraliserad samhällsförvaltning äralltså främst alt beslutenförs närmare människorna. Men också i administrativt hänseende kan i mångafall en decentralisering innebära väsentliga förbättringar. Resurser kanfrigöras pä central nivå som kan användas för uppgifter av mer övergripandenatur. I vissa fall kan också decentralisering innebära allmännaresursbesparingar inom den offentliga förvaltningen. Det är också möjligt atl istörre utsträckning än f n. undvika onödigt dubbelarbete och få lill stånd ensnabbare och mindre omständlig handläggning av många ärenden. Etlenigt utskott anser således atl starka skäl talar för en ökad decentraliseringinom den offentliga sektorn. Utskottet tillägger dock alt därvid måste viktenav en enhetlig rättstillämpning och en likvärdig samhällsservice beaktas. Fråncenterns sida har vi i ett särskilt yttrande framhållit att detta inte fårtolkas så all del finns någon inbyggd motsättning mellan kravet pådecentralisering och kravet på rättssäkerhet. Enligt vår mening ger endecentraliserad beslutsordning vanligen bättre garantier för den enskildesrättssäkerhet än en centraliserad. Närdel gäller de olika delfrågorna i proposiiionen har utskottet i sina resonemangi allt väsenlligl hamnat på samma linje som kommunministern. Det gäller bl. a.metoderna i decentraliseringsarbetet och hur decentraliseringsarbetet skallföljas upp och bevakas. På några punkter borde emellertid propositionen ha gettuttryck för en mer offensiv hållning till decentralise-ringsfrägan. En punktgäller inskrivning av ett decentraliseringsmål i olika författningar som styrarbetet i förvaltningen. Decenlraliseringsulredningen hade föreslagit alt ensådan bestämmelse borde föras in, bl. a. i allmänna verksstadgan.Kommunministern har ställt sig avvisande till den tanken. Den tas emellertidupp i partimotion och i en motion från en enskild socialdemokrat. Euenigt utskott har på denna punkt följt utredningen och motionerna och menar atten inskrivning av elt decentraliseringsmål i olika författningar bör vara ettlämpligt sätt att stimulera decenlraliseringsslrävan-dena i statsförvaltningen. Ocksåpå en annan punkt anser utskottet all skrivningen i propositionen hade kunnatvara litet kraftfullare än vad den är. Det gälleren fråga som lill synes är av terminologiskkaraktär men som är av stor reell betydelse. Åtskilliga av de dokument som gårul från centrala myndigheler till kommuner och enskilda betecknas somanvisningar, trots alt det endast är fråga om atl ge råd ochupplysningar. Genom att använda termen anvisningar-förmedlas etl intryck avstörre bundenhet än vad som är förenligt med de författningar som reglerarverksamheten. Problemet har tagits upp av decenlraliseringsulredningen och nuockså i partimolion. Även utskotiet är av den meningen atl dennabegreppsanvändning är förkastlig. Om del är fråga om att förmedla råd ocherfarenheter bör också en term som ger uttryck fördetta användas. Termenallmänna råd eller liknande bör vara lämplig. Påen tredje punkt hade vi i gärna sett att utskotiet gått längre. Vimenar att översyn av olika verk har visat sig vara elt värdefullt instrument isträvandena alt decentralisera och effektivisera statsförvaltningen. 1 vårmotion har vi pekat på den genomgång av verksamhet ochorganisation som trepartiregeringen tog initiativ lill. Det finns andra exempelpå centrala verk som skulle kunna krympas om centralstyrningen minskades. Vimenar att varje översyn som företas av ett verk borde innehålla ett alternativsom innebär alt den centralt anställda personalen minskas med elt visstprocenttal. Utskottets majoritet talar visserligen allmänt om värdet avverksöversyner men har inte velat gå med på atl ge dessa översyner en klartdeceniralistisk inriktning. Ävenmoderaterna har i sin motion behandlat frågor om verksöversyner och anser attvad man särskilt bör se på är olika myndigheters regleringsverksamhet. Fråganär intressant, men vi har från utskoltsmajori-letens sida ansett alt denbelyses i redan pågående utredningsarbete. Den del av regleringsverksamhetensom är riktad mol kommun och landsting undersöks av statskontrollkommittén. Ettmaterial av stort intresse för beredningen av frågan torde också komma framgenom regeringens uppdrag lill myndigheterna atl se överföreskrifter, anvisningar och råd i syfte alt öka den kommunala självstyrelsen.Vi pekar också på byråkratiutredningens avslutade arbete. Någotytterligare initiativ anses inte av majoriteten behöva tagas . Jagvill också, herr lalman, något beröra andra frågor som utskotiet haft uppe tillbehandling i det här sammanhanget. En sådan fråga är det offentligablanketlsystemet. Mycken kritik har riktats mot det s. k. blanketlraseriei. Detär därvid inte i första hand samhällets informationsbehov som ifrågasatts. Delär mera blanketternas svårbegriplighei som har attackerats. Genom olikaålgärder - byråkraiiutredningens arbete, den verksamhet som bedrivs avdelegationen för företagens uppgiftslämnande, har statsmakterna nu försöktkomma till rätta med problemet. Jag hyser vissa förhoppningar om altmöjligheterna till förenklingar i utformningen av blanketter skall tillvaratasbättre . Som utskottet sagt finns det nu inle skäl till någraåtgärder utöver dem som redan har vidtagits. Krångeloch onödig byråkrati kan ibland komma till uttryck i lagar och författningar.Etl sätt att gardera sig mot detla är att rikta uppmärksamheten Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati Nr 152 mot olika reformförslags praktiska konsekvenser för de tillämpande myndig- Tisdaeen den heterna.Här har remissväsendel en mycket viktig uppgift alt fylla. 22 mai 1979 ''"PP ' " partimolion från , som väcktes under den allmänna Vi ansåg där atl behov fanns av någon form av Åteärder mot "krångeldeklaralion"för att belysa en reforms praktiska följder. kråneel och onödiQ " propositionen atl frågan är föremål för uppmärksamhet. hvrnkrnti väntasig all förvallningsulredningen skall lägga fram förslag, som är ägnat atl tillgodose motionskravet.Jag instämmer på denna punkt i vad utskottet har har även i åråterkommit med sitt gamla krav på en översyn av gällande författningar för attpröva vilka bestämmelser som kan förenklas eller utmönstras som inaktuella. Härkan sägas att en genomgång av krångliga regler har gjorts avbyråkratiutredningen. Utredningens arbete har nödvändigtvis endastkunnat resultera i vissa punktinsatser. Men den anvisar vägar för all detnödvändiga översynsarbetet skall kunna fortsälta. En förenkling av del offentligaspråket är en viktig sida i kampen mot onödig byråkrati. Även på detta områdehar åtgärder vidtagits . intressant arbete utförs av despråkexperier som anlitas i ökad utsträckning. En angelägen fråga i deltasammanhang är invandrarnas möjligheter att förstå och göra sig förslådda i sinakontakter med myndigheterna. Propositionens förslag lill ändring av 9 §förvaltningslagen innebär en skärpning av myndigheternas skyldigheter attanlita tolk. Detta är värdefullt. Viktigt är emellertid också att det finnstolkar alt tillgå. En förbättring i delta hänseende kan väntas genom denintensifierade lolkut-bildning som pågår. Innan man har sett resultatet avdetta finns knappast något skäl att kräva ännu större insatser på området. moderata parlimotionen 2458 begärs i yrkande 2 att hos regeringenhemställer om en utredning angående sådana förändringar i förvaltningslagen atlden blir ett slags processlag för mellanhavanden mellan enskilda ochmyndigheter. Den tanken väcktes redan i mitten på 1960-lalel avbesvärssakkunniga men avvisades då av en bred remissopinion. I likhet med vadsom framhålls i direktiven till förvaltningslagsutredningen anser utskottet altden översyn av förvaltningslagen som utredningen arbetar med skall bygga på1971 års förvaltningsreforms principer. AllanÅkeriind tar i sin motion upp frågan om förvaltningsmyndigheternas skyldighetalt motivera sina beslut. Delta, herr talman, är också en huvudprincip iförvaltningslagen. Det är dock ofrånkomligt med vissa undantag från den regeln.De viktigaste undantagen är de fall där en sökande för bifall till sinframställning och där ärendet rör tjänsletillsättning. De krav som framförs imotionen är således i stor utsträckning redan tillgodosedda. Frågan om när en handlingskall anses vara inkommen lill en myndighet tas upp i motionen 1695 avSven-Olov Träff och och har varit föremål för behandling iutskotiet. Bakgrunden till molionsyrkandet är den försämring i postgångensom kunnat förmärkas. Jag håller med motionärerna 90 om att postgången ibland kan vara ett problem. Det är emellertid intenågon risk för atl den enskildeskall lida någon rältsföriusi på grund av försummelser från postverkets sida.Försenad postgång har i rättspraxis bedömts som tillräckligl skäl för altåterställa försutten tid. Frågorom information till allmänheten tas upp i två motionsyrkanden. Detta är, somframhållits i många olika sammanhang, mycket angelägna frågor. Det är enligtmin mening riktigast alt först avvakta resultatet av de informationsinsatsersom nu görs, innan man överväger atl inrätta nya organ med så omfattandeuppgifter som föreslås i motionerna. Viktigaåtgärder som har anknytning till byråkratiproblemet är att man sätter intillräckliga resurser på samordnings- och rationaliseringsverksamhei. I deltahänseende kan man i första hand peka på statskontorets och riksrevisionsverkeisarbete. Betydelse i del sammanhanget har också JO:s och JK:sgranskningsverksamhet. Det finns enligt min mening inte skäl atl tillskapa denya organ med granskningsbefogenheier som föreslås i vpk-motionen. Med det anförda yrkar jag bifall till reservationen 1 och i övrigt tillutskotlets hemställan i samtliga moment. Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati Underdelta anförande överlog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. PER (): Regeringens proposition om åtgärder mol krångel och onödig byråkrati ärett vällovligt - men inte särskilt djupgående - försök att göra livet litetenklare för vanliga människor. Vällovligt är förslaget därför all det är förstagången som etl åtgärdsprogram av detla slag föreläggs . Inte särskiltdjupgående är förslaget därför att strukturella förslag till hur man skallkomma åt byråkratins innersta kärna nästa hell saknas. Delgår, herr talman, inte att varaktigt bekämpa krångel och byråkrati genom atlskrapa på ytan och åtgärda symtomen. Ett nytt krångel kommer i så fall snartall fylla ul del utrymme för ökad enskild frihet som de konkretaavbyråkratiseringsförslagen syftar lill atl åstadkomma. De faktorer som skaparkrånglet och byråkratin måste angripas från grunden. Det är på denna punktfolkpartiregeringens anlibyråkratiproposition har sina mest avgörande brister. inledning som bär statsministern eget diskuteras den offentligaverksamhetens tillväxt. Men inte med ett ord antyder han atl denna verksamhetsexceptionellt snabba tillväxt - från av bruttonationalprodukten år 1963lill - har haft en direkt avgörande betydelse också förbyråkratiseringen. Skall byråkratiseringen kunna hejdas måste den offentliga verksamhetenbegränsas. Barade senaste veckornas händelser visar att byråkratiseringen går sin gilla gång,folkparlipropositionen till trots. På har byråkratin, alltmedan övervägt bl. a. förslag om att minska mindre lyckosamma älgjägaresanmälningsplikt, så smått lyckats ta död på en månghundraårig cirkustradilion ivårt land. har man i formalistiskt nit gjort vad man Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati förmåttför alt försvåra en smidig förmedling av scenartister. Det är långt, herrtalman, lill del enkla, smidiga och rättfärdiga samhälle som vi moderatereftersträvar. Byråkratidebatten rymmer starka ideologiska inslag. Det är inle enslump atl byråkratin har tillåtits växa sä till den grad under de 44socialdemokratiska regeringsåren.