prot · G209159 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag försökte tidigare ta upp en diskussion där jag visade att om generella bidrag till väldigt många organisationer kan det bli så att dentotala effekten av informationen kraftigt försvagas. Det kan t. o. m. bli såatt en organisation som LRF får mindre möjlighet att informera än om man inteutsträcker det generella bidraget så atl man flr gränsdragningsproblem. Jagkonstaterar atl de exempel pä problem som jag tog fram i mitt anförande harvarken eller konkret gått in och diskuterat, ulan dehar talal om andra saker. Faktumkvarstår att om man vill ha etl system som står sig för framtiden och sommöjliggör atl man satsar på slora projekt, så att de organisationer som villgöra extra insatser flr möjlighet lill del, dä far man vara försiktig. Deterkänner ju alla i princip. Men vad blir konsekvensen om vi lar del steg som Del finns en hel mängd organisationer som kan åberopa precis sammaargument som här har anförts för SHIO m. fl. Alla dessa organisationer kanställa anspråk, och vi flr dä väldigt slora problem. STUREKORPÅS (c): nämnde lidigare bl. a. trädgårdsmäslarna. Såvitt Jag vetär de flesta trädgårdsmästare på ett eller annal sätt genom medlemskap knutnatill LRF. Låtmig la upp gränsdragningsproblemel sett från lokal synpunkt. Vi sitter här iStockholm och ser problemet härifrån. Lät mig ta min hemsocken Balingsla iHagunda härad i län som exempel på orimligheten i dagens system, somsocialdemokraterna vill slå vakl om. I min hemsocken är del så attkontraktsprosten. Jag och mina arbetskamrater på folkhögskolan kan gä pä kursom u-landsfrågor med statligt stöd, medan huvuddelen av våra sockenbor, somlegat i med vårbruket nästan dygnet runt de senasle veckorna, skulle 11 bekostasin information själva, om de vill ha någon. Delta förefaller mig strida motallt förnuft. Men från socialdemokratisk synpunkt skulle del alltså varaförnuftigt! Det försvårar möjligheterna all sprida annan information än densocialdemokraterna vill ha spridd. Är del alltså en medveten avsikt att slåvakt om den politiska enkelriktning som är en tendens både i vårt bistånd och ivår u-landsinformation? Anslagoch rikdinjer för u-landsinformation, m. m. JANBERGQVIST (s): Jag blir väldigl förvånad över vad nu säger. Vi har klartdeklarerat att vi anser all de här nämnda organisalionerna både kan och börbedriva u-landsinformalion. Vi anser det rimligt atl de får statligainformaiionspengar. Men det är Ju inte den saken vi diskuterar . Vidiskuterar om pengarna skall utgå just i den generella formen. Vår uppfattningär atl vida får mycket svåra gränsdragningsproblem. Det finns en massa andranäringsorganisationersom med samma argument kan hävda alt de också skall hagenerella bidrag. Delgår an atl säga alt en del av trädgårdsmäslarna är med i LRF, men de har ändåen annan organisation. , som sinhuvudorganisation, och mänga är med bara i den. Både LRF och KF ingår som de störstasamarbetsparlerna i den kooperativa . Denföreslås nu få generellt bidrag. LRF kommer därför den vägen i åtnjutande av enhel del pengar. Dessutom kan man fa särskilda projektpengar. Den bild som StureKorpås tecknade från sin hemsocken visar därför icke pä något allmängiltigt;del är en bild som det mycket väl går för sig alt ändra. Det varjusldetjag hoppades att vi skulle göra genom dagens oeslui här i , Jag harockså haft den grundinställningen atl vi egentligen borde låta alla 7Riksdagens protokoll 1978/79:159-160 Anslagoch riktlinjerför u-landsinformation, m. m. dessa pengar gå genomstudieförbunden; där finns alla organisationer som medlemmar. Men problemet äraltvi redan har plockat ut löntagarorganisationerna och sagt att de - utöver atlde som andra får pengar genom studieförbunden - flr egna pengar. Men vi harställt andra förbund, väsentliga för dessa förbunds medlemmar, utanför denmöjligheten. Jagställer mig bakom de generella bidragen till SCC, Men vi skall ha klart för ossatt SCC inle är en organisation för atl informera medlemmarna i KF och LRF omu-landsproblem, är en organisation för alt bedriva bistånd på detkooperativa området. JANBERGQVIST (s): Det var intressant att nu fl belagt alt enligt egentligauppfattning är del för mänga som får generella bidrag, Överiäggningenvar härmed slutad. Mom , 1 och 2 Kammaren biföll vadulskotlei i dessa momeni hemslälll. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller utrikesutskottets hemslällan i belänkandet nr30 punkten 1 mom, 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av m,fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då JanBergqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemslällan med denändring däri som föranleddes av bifall till moiionen nr Nr 159 590 av m,fl, i motsvarande del, och förklarades den den propositionenvara med övervägandeja besvarad, Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. 1978/79:39 med anledning av proposiiionen 1978/79:174om avveckling av () jämtemotion §12 Återkrav av bidragsförskott Föredrogs socialutskottels betänkande 1978/79:43med anledning av motion om återkrav av bidragsförskott. Idetia betänkande behandlades motionen 1978/79:513av m. fl. (s), vari yrkats atl hemställde hosregeringen att kommittén för översyn av samhällsstödet till ensamståendeföräldrar m. m. (ensamförälderkommittén) fick tilläggsdirektiv angåendeåterkrav av bidragsförskott i enlighet med vad som framhållits i moiionen. Utskotiethemställde atl skulle avslå motionen 1978/79:513. Reservation hade avgivits av . , , , , och (samtliga s) som ansett att ulskotlei bort hemslälla atl med anledning av moiionen 1978/79:513som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört om ålerkravav bidragsförskott. Del ärende som vi nu behandlar var uppe i i december 1978.När vi nu återkommer från socialdemokraliskl häll ärdet inte ulan orsak. Vi ärute i ett angeläget ärende. 1 grunden gäller frågan hur återkravet sker avbidragsförskott. Del är etl led i kampen mol den sociala utslagningen isamhällel. Kravenpå den underhällsskyldige gäller ocksä den del av avtalet som överstigerbidragsförskollsbeloppei. Kraven kan alltså bli för betungande, och skuldbördanväxer för de underhällsskyldiga. Jagbetraktade frågan om ändrade regler i delta avseende som en huvudfråga ifamiljelagssakkunnigas förslag, när del kom . Detta förslagtillstyrktes av åtskilliga remissinstanser. Det var tillfredsställande. Vårtförslag i familjelagssakkunniga gick helt enkelt ul på atl försäkringskassornaskulle kontinuerligt pröva belalningsförmägan hos den underhållsskyldige.Ändrade förhållanden i ekonomiskl hänseende skulle innebära ändradeålerkravsbelopp. Avtalens och domarnas slorleksbelopp blev därför av sekundärbetydelse och kunde ändras efler hand. För den underhållsskyldige hade de inleprimär betydelse i de fall där bidragsförskott utgick. Nuföljde inte den borgeriiga regeringen vårt förslag. Man sköt på frågan omsättet atl återkräva bidragsförskott. Vi hade inom socialdemokratin en vissförståelse för detla, och anledningen lill det var att försäkringskassorna intevara beredda atl ta över detta arbete utan närmare utredning och prövning. Manhade hell enkelt för myckel atl göra just vid det tillfället. Regeringensade att ensamförälderkommittén får utreda frågan vidare. Vad vi ville inomsocialdemokratin och vad vi vill nu äralt denna utredning lar upp del härproblemet med förtur. Vi menar all det är myckel brådskande. Detvar delade meningar mellan socialdemokraterna och den borgeriiga majoritetenockså i fråga om hur stort belopp som den underhållsskyldige skulle fl behållaför sig själv, sina eventuella barn och sitt nya familjeförhållande. Vi villeha etl generösare prövningsförfarande. Inteheller här följde riksdagsmajorileten vårt förslag, och visar sigsvårigheterna. Socialnämnderna blir nu överhopade med arbete för alt räkna omavtalen. Också domstolarna kommer säkerligen att fl mer all göra, även om detdär sker en viss eftersläpning. Förbehållsbeloppen är låga, och detta drabbarde lågavlönade i mycket hög grad. 1den socialdemokratiska reservationen lill det nu föreliggande betänkandet harvi sagt alt bör skriva lill regeringen och beställa ett förslag fränensamförälderkommiitén och samlidigl begära all kommilién lar upp frågan medförtur. Utskottsmajoritetensäger att frågan utreds och tyckeratt man kan nöja sig med all frågan omreglerna rörande förbehållsbeloppet för den underhällsskyldige llr prövas avkommittén fÖr den händelse kommittén stannar nytt äierkravssystem. Vitycker att det är ett mycket svagt uttalande. Vi vet inle alls vad somkommeratt hända i utredningen. Detla ärju inle någon beställning. Del är svagtoch lill inlel förpliktande. Del är tre parter involverade i detla drama -Jag använder det ordet.Det är barnet naturligtvis, som måste ha sin försörining säkrad. Det är denunderhållsberäitigade - och där utgår bidragsförskott. Vi kanskekan säga att den parten därför kan anses skyddad. Men sä är del denunderhållsskyldige. Vi har både tidigare och i motioner påpekat ölägenheternamed del nuvarande systemet. Skuldbördan ökar, och det blir svårigheterför de personer det gäller. I kölvattnet av detla följer ofta en socialutslagning. Nuhar regeringen infört nya regler. Jag har redan sagt att del nu pågår enprövning ute i socialnämnderna. Enligt uppgifter ifrån dessa kommer delta attta mycket av deras arbele i framliden, eftersom det gäller en mycket omfattandeomräkning av avtalen. Som jag också sade kommer sedan domstolarna att följaefter. Meddessa ord, herr lalman, yrkar Jag bifall lill reservationen i socialulskolletsbelänkande 43, som innebär en beställning lill regeringen atl påskyndautredningsarbetet så all vi får ordning på dessa förhållanden. Såväl i är som vid tidigare behandling kan man av vad utskotiet säger ibetänkandel i den här frågan utläsa alt en ändring i besiämmelserna om ålerkravav bidragsförskott är nödvändig. Både utskotlsmajoriteten och reservanternabetonar atl ytterligare överväganden erfordras. Vid tidigare behandlingframhölls att utskottet utgår ifrån att kommittén för översyn av samhällsstödettill ensamstående föräldrar lar upp frågan. Kommittén kommer såvitt jag harerfarit att c rbela ocksä . Dä man har alt behandla ocksåbidragsförskotlsinstilulet ligger ju frågan om återbetalningsskyldighelen i sånära anslutning därtill att man svårligen kan tänka sig all den inte las upp, isynnerhet som socialutskottet, liksom tidigare, förutsatt atl så sker. Viharju i delta betänkande upprepat samma skrivning som vid tidigare behandling. Jag yrkarbifall lill socialutskottets hemslällan. EVERTSVENSSON (s): Vi kunde ha nöjloss med det. Frågan behandlades och vi kundeha låtit bli att motionera igen . Men anledningen till atl viåterkommer ärju att ensamförälderkommiitén är en stor utredning som kommer altta lång lid. talar om alt den kommer att arbeta -den kommer säkert alt arbeta ännu längre. Del lar för läng tid. Värt yrkande ireservationen är alt uiredningen skall la upp denna fråga med förtur. Den kanarbetas fram oavsett vad utredningen kommer lill för resultat i övrigt. KERSTISWARTZ (fp): Får jag säga lill alt denna fråga måste hänga så passmyckel samman med denna utrednings arbele att man kan fråga sig om det vorerätt alt bryta ut den. F.ö. vill jag bara ytterligare stryka under atl Jag tror del är som EvertSvensson säger. Det måsle ske en förändring. Och vi ser fram mot deltautredningsarbete, som skall läggas lill grund för de ändringar som behövergöras. Nr 159 (): Vi är naturligtvis tacksamma för all vi äröverens om att del är 'angeläget problem. Men det rymmer alltså två saker: Dels är det fråga om hur stortförbehållsbeloppel är. Vi har från socialdemokratiskt håll velat vara Återkrav av bi- generösa,vilket beror pä att vi är medvetna om den utslagning som sker på dragsförskott grundav atl skulderna växer, alt man tar ut för mycket pengar. frågan om ålerkrav förasöver till försäkringskassorna. Del senare är en sak som vi kanske inte kangenomföra , och därför har vi velal ha ytterligare en utredningutöver den som familjelagssakkunniga gjorde. Jag hoppas alt en följd av dennadebatt kan bli att utredningen, oavsett vad utskottsmajoriteten skriver och vadsom kommer att beslutas här , lar upp denna fråga till allvariig prövningföratt se om det inte finns möjligheter all komma med elt förslag fortare. KERSTISWARTZ (fp): Även när det gäller förbehållsbeloppens storiek måsle det vara avväsentlig betydelse vad kommittén kommer fram till i sitt arbele. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fi., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemslällan i betänkandet nr 43 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då EvertSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Föredrogs kulturutskottets betänkande 1978/79:32med anledning av propositionen 1978/79:187 om huvudmannaskapet förfjällsäkerhelen m. m. jämte motioner. Regeringen hade i proposiiionen 1978/79:187() föreslagit alt bemyndiga regeringen attinrätta etl fjällsäkerhelsråd, godkänna de riktlinjer i övrigtsom förordats i propositionen 1978/ 79:187 för ansvaret rörande fjällsäkerhetenoch därmed sammanhängande frågor. I propositionen hade föreslagils att etl friståendefjällsäkerhelsråd inrättades som statlig huvudman för fjällsäkerheten. Rådetborde främst ha en initierande och samordnande funktion. Vidarehade i propositionen föreslagils åtgärder avseende information och ulbildning,väderljänsl m. m. i syfte alt ytterligare förbättra fjällsäkerheten. I detla sammanhang hade behandlats de med anledningav proposiiionen väckta motionerna 1978/79:2590av (), 1978/79:2605 av (c) och PerStjernström (c), vari yrkats atl som sin mening gav regeringen lillkänna vad som i moiionen anförts om placering av fjällsäkerhelsrådet i något avfjällänen, 1978/79:2608 av m. fl. (s), variyrkats att med avslag på propositionens förslag beträffandeinrättande av elt fjällsäkerhelsråd beslulade hos regeringen anhålla atthuvudmannaskapet för fjällsäkerheten uppdrogs ät ,varvid samverkan med andra intressenter skedde genom en rådgivandesamverkansgrupp, och 1978/79:2639av (), vari yrkats alt beslulade 1. atlen företrädare för landets fjällkommuner skulle ingå i det planerade fjällsäkerhetsrådet, 2. attfjällsäkerhetsrådets kanslifunktion förlades till . alt med bifall lillpropositionen 1978/79:187 och med avslag pä motionen 1978/79:2608 bemyndigaderegeringen atl inrätta elt fjällsäkerhelsråd, a. avslå motionen1978/79:2639, yrkandet 1, b. med anledning av motionerna 1978/79:2605 och1978/79:2639, yrkandet 2, som sin mening ge regeringen till känna vad utskottetanfört om lokaliseringen av fjällsäkerhetsrådets kansli, att godkände de riktlinjeri övrigt som i propositionen 1978/79:187 förordats för ansvaret rörandefjällsäkerhelen och därmed sammanhängande frågor, alt skulle avslåmoiionen 1978/79:2590. Reservation hade avgivits av ,, , , , (samtliga s) som ansett dels atl utskottet under 1bort hemställa atlriksdagen med avslag på propositionen 1978/79:187 och med bifall till moiionen1978/79:2608 beslutade att huvudmannaskapet för fjällsäkerheten skulle uppdrasät samt atl samverkan med andra intressenter skulle skegenom en rådgivande samverkansgrupp, delsatl ulskotlei - under förutsättning att beslutade i enlighet med vadsålunda uttalals - under 2 bort hemställa atl skulle avslåmotionerna 1978/79:2605 och 1978/79:2639. HANS ALSEN (s): Kammaren har etl pressat lidsschema, och Jag skall därför fatta migkort när jag nu kommenterar den socialdemokratiska uppfattningen i fråga om delärende som behandlas i kulturutskottets betänkande nr 32 rörandehuvudmannaskapet för fjällsäkerhelen m. m. Mina kommentarer blir huvudsakligenett noterande av de skäl som legat till grund för ställningstagandena i densocialdemokratiska motionen med anledning av proposiiionen 187 och vårreservation till del nu aktuella betänkandet. Låtmig först peka på atl utredningsmannen i fjällsäkerhetsutredningen föreslog atthuvudmannaskapet för fjällsäkerheten skulle läggas på statens naturvårdsverk.Ett flertal remissinstanser instämde i del förslagel, som också förutsatte -och det är viktigt all understryka - en omfattande samverkan med andraintressenter. Dessa intressenter, som är mänga och viktiga i sammanhanget,föreslogs medverka i en särskild rådgivande samverkansgrupp. Utredningsmannensförslag har vi från socialdemokratiskt håll funnit väl underbyggt. Vi hardärför inte kunnat biträda proposiiionen vad avser förslaget om huvudman. Detär vår mening att fjällsäkerheisfrägorna naturligt hör hemma inaturvårdsverket. Propositionens förslag, som utskoltsmajoriteten ställt sigbakom, förvånar oss, för del är ju så att naturvärdsverket är statlig huvudmanför fjälledssystemet med därtill hörande anordningar i form av broar,vindskydd, raststugor m. m. För fjällsäkerheten och för fjällräddningsarbeteiär lederna onekligen av myckel vital betydelse. Mot den bakgrunden ter detsig minst sagt naturiigt att blir huvudman också förOällsäkerheten. En sådan lösning tillgodoser såväl effektivitets- somkostnadssynpunkter. Folkpartiregeringensförslag, som vunnit den borgerliga utskottsmajoritetens bifall, innebärinrättandet av en ny statlig myndighet. Det är väl ändå en märklig åtgärd ifolkpartiets , där vi Ju uppbyggts med talet om minskad byråkralisering,men tydligen är det talet endast en läpparnas bekännelse. Detkänns angeläget för mig alt betona all den verksamhet som bedrivs av defrivilliga organisationerna är av största betydelse. Dessa organisationer utgören resurs på området som samhällel med stor tacksamhet bör tillvarata. Etlfortlöpande smidigt och effektivt samarbete mellan och övrigaintressenter i fjällsäkerheisarbetet bör därför ske genom en särskildsamverkansgrupp i enlighet med utredningsmannens förslag. I en sådan grupp böralla organisationer som är engagerade i fjällsäkerhetsarbetet samtlänsstyrelserna i de fyra fjällänen vara representerade. Meddet sagda, herr lalman, villjag yrka bif\ill lill den socialdemokratiskareservationen. Om kammaren biträder reservationen yrkar Jag i konsekvens därmeddessutom bifall till förslagel om avslag på motionerna 2605 och 2639. Idetta anförande, under vilket andre vice talmannen övertog ledningen avkammarens förhandlingar, instämde (). I mitt inläggkommer Jag all kommentera moiionen 2639. Imotionen tar Jag upp vikten av att Qällkommunernas erfarenheter och kunskapertas till vara i samband med samordningen av insatserna för Oällsäkerheten.Genom att någon av kommunerna ingår i fjällsäkerhelsrådet kan kommunerna aktivtdelta i fjällsäkerheisarbetet. Detandra kravet i moiionen är atl kanslifunktionen för dem som skall skötasamverkansarbetet skall placeras i . Beträffandekommunernas representation hänvisar uiskollsmajorilelen till atl den kan ordnasgenom alt fjällänen får representanter i rådet. Jag förulsälter i likhet medutskottsmajoritelen att regeringen beslutar om delta. Beträffandekanslifunktionen skriver utskotiet, att om samverkan skall bli en realitet, måstedet bli någol slags central administration. Jag instämmer i dessa synpunkter,och det är den administrationen som bör förläggas till i enljghet medkravet i min motion. Detär viktigt, och bör vara helt naturligt, all de praktiska åtgärder somgenomförs för att förbättra fjällsäkerheten får sin tyngdpunkt lokaliserad tillsjälva fjällområdet. Elt operaiionsfäli i fjällbygden och ett kansli iStockholm kan under ogynnsamma förhållanden framstå som två skilda världar. Alt jag i min motion har fört fram beror på all kommunen harenmycket svår situation. För all klara denna krävs kraftfulla och snara insaiserav såväl kortsiktig som långsiktig karaktär. Nr 159 Samhället har ett speciellt ansvar för . den produceraselkraft till ett värde av ca . Jokkmokken fatiig kommun, sä fattig all kommunens politiker sitter och diskuterar, om man har råd au ge barnen frukt till skolmåltiderna. Fjällsäkerheten händeri , ett land som är väridsberömi för sin höga levnadsstandard och sin Jämlikhet. Riksdagenkommer senare alt la ta ställning till motioner som behandlar lägel i Jokkmokkoch som handlagts i näringsulskottet. Därför skall jag inle gå närmare in påden saken. Jokkmokkskommun har också vänt sig lill med etl "nödrop". a. framhållit att för 70 96 av kommunens areal gäller olika konserverings-och skyddsbestämmelser. Kommunens medborgare har inga möjligheler alt påverkadispositionen av slora arealer i kommunen. måsle klara alla sinanäringslivsinsatser och fritidsaktiviteter på elt område som motsvarar ca 30 96av kommunens yla. Länsstyrelsenhar efter kommunens uppvaktning bedömt alt det måste finnas möjlighet att tillJokkmokk lokalisera vissa samhälleliga förvaltnings-funktioner som haranknytning till Oällområdei. Därför arbetar man pä olika vägar med att påverkalokaliseringen till av exempelvis lantbruks-styrelsensrennäringsdelegation, lantbruksnämndens rennäringsavdelning, förvaltningen avnationalparker, fjällmuseum, nomadskoleenhelen och naiurvårdspatrullerna. Kanslifunktionenför skulle passa bra i den miljö som skulle skapas iJokkmokk genom lokaliseringen av fjällnära aktiviteter till en och samma ort.Var för sig är enheterna små, men tillsammans skulle de kunna bli en ganskastor arbetsplats med mångsidig sakkunskap. Detär regeringen som kommer att ha ansvaret för förläggningen av kanslifunktionen.Utskotlsmajoriteten skriver atl kanslifunktionen bör förläggas till ettfiällän. Goda skäl talar för en placering i . Dels har jag i min motionpekat pä en del skäl, dels harjag nu tagit upp en del andra, bl. a. beträffandemöjligheterna all skapa en bra miljö för kanslifunktionen. Dessulomlillkommersiluationen i , med svårigheierail skapa nyasysselsättningar, och samhällets speciella ansvar för den kommun som genom sinenergiproduktion har bidragit lill den ökade välfärden i landet mer än någonannan enskild kommun. Avgörandet ligger hos regeringen. Iregeringens överväganden måste samhällets speciella ansvar för vägatungt. Varken utskottsmajoriteten eller reservanterna har bifallil min motion.Utskottsmajoritelen har behandlat den mest välvilligt genom etllillkännagivande om förläggning av kanslifunktionen till etl fjällan. Därförkommer jag att rösta med utskottsmajoriteten i omröstningen. Den fråga som nu har alt behandla är av sådan betydelse attdet vore värdefullt om stod till förfogande för debatt ochdiskussion. Här delar Jag hell Hans Alséns åsikter. Denna tid har vi dock inle, varför Jag skallförsöka att sä kort som möjligt ge utskoltsmajoriietens syn på frågan. Undersenare år har turistströmmen lill den svenska fjällvärlden ökat kraftigi. Detlahar ställt krav på en utbyggnad av fjällräddningsorganisatio-nen, för vilkenpolisen har haft ansvaret. Denna fjällräddningsljänsi, som successivt flttökade resurser, har också fungerat tillfredsställande. Ianslutning till fjällräddningstjänslen har polisen bedrivit ett omfattandearbele som inriktats på fjällsäkerheten, åtgärder som syftar till alt begränsaolycksriskerna. ochFriluftsfräinjandei arbetar med fjällsäkerheisfrägor. Medanledning av en motion till 1976/av i Agnas fannkulturutskottet alt en utredning borde tillsättas som hade atl utredahuvudmannaskapet och ansvarsfördelningen för fjällsäkerhelen.