prot · G209169 · 1978-12-31 00:00:00 — Vireservanter anser att spel på 25-öresautomaler bör, som varit fallet,tillåtas i folkparker och på livolin. Vi anser atl det finns goda skäl förändring av nuvarande förbudslagstiftning. Denna är enligt vår uppfattning ettobefogat ingrepp i en förslröelseverksamhelsom haren mycket lång tradition ivärt land. Detär vidare helt klart att en myckel stor allmänhet uppskattar delta inslag i vårnöjesvärld, och några sociala vådor har denna typ av spel med dessa lågainsatser inte medfört. Detta framhåller f ö. också utskotlsmajoriieien i sittbetänkande, så på den punkten råder inga delade meningar. De sociala vådor somföranlett att förbjuda spel på s. k. enarmade banditer var heltknutna till spel med en krona som insats och med de chanser lill verkligt storavinster som förespeglades spelaren. Vadär del nu för motiv som utskoiismajorileten anför för atl inte ändra sitttidigare ställningslagande, trots atl en betydande del av kammarens ledamötervid beslutet om ålenemiss stödde det förslag som vi nu framför i reservationen?Utskottet framhåller atl risken för illegalt spel skulle öka om dessa apparaterpå nytlblev tillåtna, som svårigheter skulle uppstå alt upprätthållaen tillfredsställande kontroll. Jaghar, herr talman, inle då dessaspelautomaler var tillåtna hört att de skulle ha medverkat lill all ökaförekomsten av illegalt spel eller att det skulle ha varit några svårigheteratt upprätthålla kontrollen. Jag betraktar dessa argument närmast som hinder,vilka man nu mobiliserar därför alt man inte vill ändra sig, även om maninnerst inne erkänner för sig själv all man gick ell steg för långt när detinfördes ett totalförbud mot denna typ av spel. Jagvill säga att det inle är någon skam atl ändra sig, om man konstaterar att delfattade beslutet varit för långtgående. Jag vill därför uppmana kammarensledamöter all inte känna sig för hårt bundna av del tidigare fattade beslutet idelta ärende. Omvi beslutar i enlighet med reservationen, kommer våra folkparker ochlivolin alt fl en förstärkt attraktionskraft. Del medverkar också till attinkomsterna ökar, vilket i sin tur medför att arrangörerna kan bjuda inteendast bättre förströelse utan också ett mer kvalificerat utbud av kulturaktiviteteri form av teater, dans, musik och liknande. Vi flr inle bortse från atl minskadattraktivitet hos de nöjesanangemang som här är berörda kommer att medföraminskade intäkter för arrangörerna och därmed minskade möjligheter att erbjudabesökarna attraktioner. Detta medför sedan minskat besökaranial, och såsmåningom kommer delta i sin förlängning atl underminera möjligheternaför denna typ av verksamhet. Då utskottsmajoriletens enda motiv för ett bibehållande av förbudet påområdet tycks vara någon form av enhetlighetsiver och byråkratiskt tänkandehoppas jag atl kammarens ledamöter bifaller reservationen, till vilken jag beralt fl yrka bifall. SVENANDERSSON i (fp): Utskottsmajoriletens ställningstagande är inle grundat på byråkratiskt tänkande,ulan del har en djupare motivering. Om man följer del uppdrag i denna fråga somlotleriutredningen fick av ett enigt utskott och en enig riksdag, visar det sigalt en ny lag som innebär förbud mot att inneha automater träder i kraft den 1juli . Jag tror atl var med och skrev under det betänkandesom låg till grund för del beslutet. Utskottets majoritet hade då sammauppfattning som utskotlsmajoriieien har , nämligen all vi, för alt få ellbättre kontrollsystem, även skall ha förbud mot tjugofemöresspel. Fr. o. m. den1 januari infördes därför totalförbud mot spel pä aulomat - del gälleralltså både enkronas- och tjugofemöresspel. Riksdagenuppdrog som sagt åt lolteriutredning atl utreda frågan och komma medförslag till beslut. hade alla berörda parter möjlighetaU komma lill tals med utredningen. Efter remissomgången visade del sig, föratl nämna några av remissinstanserna, att och så gott somalla folkrörelser ville ha ett totalförbud. Det var det som föranleddeulskotlsmajoritelen alt också yrka på ett totalförbud. Detär som sagt inte på grund av några sociala vådor som utskoltsmajoritetenkräver ett bibehållande av förbudet, utan det är enbart från kontrollsynpunkt.Del har funnits 6 100 aulomaler här i , och har restaurangerna lämnatifrån sig dem. Få folkparker har egna automater, utan de lånar in dem frånlolleriföretag. Det är myckel besvärligt - det kan lotteribyrån vitsorda - atthålla kontroll på detta. Delär klart atl del också, som ulskollet skriver på s. 8 i betänkandet, skullekunna resas invändningar mot atl , efter atl ha uttalat sig generelltogillande mot och förbjudit uibetalningsautomaler, nu skulle tillåta alt sådanainfördes i folkparkerna. De som har följt denna utredning har ganska klart försig att del är ett svårt kontrollsystem som vi har filt. Del har nämligenkommit in väldigt myckel pengar i denna verksamhet, och del är inte barafolkparker som innehar automater. Fem av utskottets socialdemokratiska ledamöter står för den reservationsom är fogad till betänkandet. Utskottets ordförande och i slår bakom utskottsmajoriletens hemställan, och jag yrkarbifall till denna hemställan. () kortgenmäle: i starkaste argument är att del skulle varamyckel besvärtigt att kontrollera detta tjugofemöresspel. Jag har myckel svårtalt föreställa mig det. Denna typ av spelautomaler har funnits påtivolin och i våra folkparker. Och jag har aldrig hört talas om all polismyndigheten eller desom har kontrollerat dessa apparater har haft några som helst bekymmer med dem.Jag förslår inte atl det skulle uppstå några speciella bekymmer . SvenAnderssons argument skulle jag närmast vilja beteckna som den obotfärdigesförhinder. Förhindret består i atl har man en gång tagit ställning skall maninte ändra sig utan vara ståndaktig. Somjag sade i mitt tidigare anförande kan det inte uppstå några sociala vådor avspel av den här typen. Del har heller aldrig anförts som argument. Men förfestarrangörerna, för våra folkparker och tivolin, är det av viss betydelse altkunna fl de här ökade inkomsterna, lål vara att de är begränsade, och erbjudabesökarna lilel fler attraktioner. Det betraktar jag också som betydelsefullt. SVENANDERSSON i (fp) kort genmäle: Jag tycker inle att görsig själv rättvisa när han påslår alt min inställning till de här sakerna ärall beteckna som den obotfärdiges förhinder. Jag har varit med och utrett dethär, och det är självklart all man då flr en vidgad insikt i de här problemen.Det är inte de sociala avigsidorna som varit avgörande när det gälltställningstagandet lill spelen i folkparker, utan det är möjligheterna tillkontroll av alla de automater som finns, inte bara där ulan också på livolin. Iuiskoliets belänkande finns nu en definition av vad som är och vad somär folkpark. Men kontrollsvårigheten har dokumenterats både avlotleriutredningen, som kommer alt framlägga sill förslag , och avulskoltel - har själv varit med om att understryka all det frånkonirollsyn-punkt är viktigt att vi har ett totalförbud. påstod sig icke tillhöra de obolfärdigas skara. Det görmig glad. Då kanske han är botfärdig. Del är fem som sig botat haver, och SvenAndersson - och även ni andra - är välkommen i kretsen. Jagtror att vid litet närmare eftertanke också skulle kommaunderfund med att få förbud här i landet vilar på en sä utomordentligt bräckliggrund som detta. Det är nästan genant. Jagvill framföra ell tack lill näringsutskotlet för den välvilliga behandling somutskottet efter ålerremissen givit och min motion. Jagvill till de argument som stått för lägga ett par synpunkter. Utskottetanför alt förekomsten av 25-öresautomater på marknaden skulle innebära ökaderisker för illegalt spel. Jag tror atl del är tvärtom. Jag tror nämligen aumöjligheten till legalt spel på dessa ofariiga aulomaler skulle kunna bidralill att minska det illegala spel som är ett faktum. Där är utskottetoffer för en illusion. Ett spel som ger sådana vinstmöjligheter - inte förspelaren ulan för automaternas ägare - som kronaspelel pä enarmade banditer,kommeratt finnas kvar som en del av brottsligheten och i värsta fall som enviktig del av den organiserade brottsligheten. Jag tror alt ni har tagit Del är enpositiv sak om man här kan fl lill stånd ell legalt spel. Mananför också atl krav kan ställas pä motsvarande eftergifter från andra. Detskulle kunna skapa osäkerhet om konsekvensen och varaktigheten iriksdagsbesluten. Jag skall medge atl det kan ligga någonting i det. Men jagtror att etter värre än alt medborgarna efterlyser konsekvens i ell sådant härfall är atl genomföra förbud som är obegripliga och oacceptabla för människor.Ju förr vi lar bort detta förbud dess bättre är det för anseende. Vadär del som gör del så svårt för medborgarna alt förstå delta förbud? Jo, vi kanalla när vi vill för . inhandla en nummerlolt eller en penninglön och för100 kr. köpa en Bellmanslott och ha möjlighet att vinna en halv miljon kronor.Del är legalt, del accepteras. Vi kan satsa - del satsas t.o. m. tusentals kronor-på tips, och det kan ge vinster på uppemot en miljon. Vikan gå på , och och vi kan i vadhållning lägga slorasummor. Del satsas på systemspel pä toto, och vinsterna kanuppgå till flermiljonbelopp. Hurskall då medborgarna kunna begripa atl del är fartigi och otillåtet alt spelaför 25-öringar med en högsta vinstchans på , medan det är ofarligt ochtillåtet att spela för med chans att vinna ? Jaghoppas, herr talman, alt ledamöter löser ut ur denbesvärtiga situation gentemot medborgarna som den befinner sig i. Därmed yrkarjag bifall lill den reservation som är fogad till betänkandet. i (fp): Jag skulle tänka mig alt det, om löser ut sig ur den härsituationen - som säger - genom att upphäva förbudet, med allsäkerhet kommer att innebära problem ur konirollsynpunkt. Den uppfattningen harjag fortfarande, och den delas av lotterinämnd och av många ledamöter iutskoltel, både tidigare och . Därför står vi kvar vid vår uppfattning om etttotalförbud. Däremot kan spel på automater fortfarande ske i folkparkerna, menmed varuvinsler. ARNEPETTERSSON (s): Talet om svårigheten att fl ett effektivt kontrollsystem är precis likabräckligt som de andra motiveringarna i betänkandet. Underårtionden, , fungerade detta spel utan några slörrekonlrollsvårigheter. böriar jag tro all har återvänt lill deobolfärdigas skara. Atl han således inle längre befinner sig på de botfärdigasbänk beklagar jag. Övertäggningenvar härmed slutad. Proposilionergavspä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av HugoBengtsson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara mod övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill aU kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 55mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då HugoBengtsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: 'i Mom. 3 Utskottets hemställan bifölls. 1978/79:34 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden §4 Anslag till internationellt utvecklingssamarbete Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1978/79:35med anledning av propositionen 1978/79:219 om ett ökat anslag lillinternationellt utvecklingssamarbete /80 jämte motion. 1 propositionen 1978/79:219 ()hade föreslagils alt lill Bilateralt utvecklingssamarbete, postenKatastrofer m. m., under litl. C Internationellt utvecklingssamarbete anvisaett ökat reservationsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats den med anledning av propositionen väcktamotionen 1978/79:2717 av m. fl. (m), vari hemställts altriksdagen skulle avslå regeringens proposition 1978/79:219. allriksdagen med bifall lill propositionen 1978/79:219 och med avslag på motionen 1978/79:2717 tillBilateralt utvecklingssamarbete, poslen Katastrofer m. m., under litl. C.Internationellt utvecklingssamarbete pä tredje huvudtiteln för budgetåret1979/80 anvisade ett ökat reservationsanslag av . Reservation hade avgivits av ()och () som ansett att ulskollet bort hemställa altriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:2717 skulle avslå propositionen1978/79:219. Biståndsanslaget höjdes vid behandlingen av budgetpropositionen med500 milj. kr. för del kommande budgetåret i jämförelse med delta budgetär.Riksdagen har tidigare beslutat all 1 96 av bruttonationalprodukten skallavsättas till internationellt utvecklingssamarbete, och inga delade meningarhar rätt om detta. Vidbehandlingen av budgetpropositioner fick utrikesutskoltel meddelande om attförslag om höjning av anslaget med ytterligare 45 milj. kr. skulle framläggas ikompletleringspropositionen, vilket utskoltel också redovisar i sittbelänkande. En omräkning av siffrorna för bruttonationalprodukten hade nämligenvisat atl de 500 miljonerna inle skulle räcka för all svara mot 1,014 96 avbruttonationalprodukten för biståndssamarbete, vilket hade förutsatts. Såframlades kompletleringspropositionen, och av denna framgick - utan förklaring- all förslaget om de 45 miljonerna skulle framläggas vid nästa . Ibiståndsdeballen förklarade emellertid alt del var ett tryckfel ikompletleringspropositionen och alt dessa 45 milj. kr. skulle avse budgetåret1979/80. Därefterframläggs - "synnerliga skäl" föreligger knappast - i riksdagenssista månad en proposition, daterad , med krav på att numåtte besluta atl 45 milj. kr. tillförs anslagsposten Katastrofer m. m. har yrkat avslag på propositionen. Det talas nämligen intelängre om tryckfel, men ryckigheten i handläggandet är påtaglig. Vi har inlemotsatt oss atl beräkningen av bruttonationalprodukten vid budgetpropositionensframläggande ligger lill grund för beräkningen av biståndsanslaget. Men enligtbudgetpropositionen kommer höjningen med 500 milj. kr. au medföra attu-landsbiständel därmed något överstiger innevarande budgetårs nivå på 1,014 96av bruttonationalprodukten. har ingen orsak all la hänsyn lill varesig felräkning eller förändring i beräkningarna som sker efter del altbudgetpropositionen lagts fram. Förändringarna skulle i så fall ha framlagts ikompletleringspropositionen. Vi reservanter slår alltså fast vid denursprungliga beräkningen. Summan är dessutom försumbar i förhållande tillosäkerheten i slutbedömningen av vad bruttonationalprodukten verkligen blir. Omdet vet vi ingenting förrän ytlertigare har gått. Del enda vi vet är altden här propositionen och rtksdagens antagande av förslaget i densammaskulle innebära alt vi ytlertigare ökadebudgetunderskottet med 45 milj, kr. Kan vi - det är motiverat atl ställa denfrågan - förvänta oss ännu ell förslag i nästa års kompletleringspropositionifall bruilonalionalprodukten skulle öka mer än väntat? Skulleman yrka på en sänkning av anslaget om omräkningar eller utvecklingen skullevisa, att bruttonationalprodukten blev lägre än som var fallet närberäkningarna gjordes i samband med all budgetpropositionen lades fram?Antingen finns del behov av en viss mängd bisländsmedel för alt användas lillavsedda ändamål, eller också är siffran 1,014 96 helig för . Vi har inle begärt någon sänkning och vi kommer inle heller alt göradel, men vi känner oss inte tvungna all rycka fram som stödtrupper för alträtta till misstag som har begåtts. Pengarna skall ju bara lagras i den fondför katastrofhjälp där medel redan finns som väl täcker de behov som kan väntasuppkomma. Det handlar om ca 1 96 av det totala biståndsanslaget. AllanHernelius har tidigare använt uttrycket "filigransarbele", och del ärvad det rör sig om. Jag ber all fl yrka bifall lill den vid utrikesutskottets betänkande nr35 fogade reservationen. I budgetpropositionen 1975/76 föreslogs att beräkningen av de totalabiståndsanslagen i fortsättningen skulle baseras på den BNP-prognos som görs ifinansplanen för del kalenderår under vilket förslagen framläggs. Riksdagenanslöt sig lill det förslaget både för /76 och som princip, ochdet är den beräkningsmetoden som gällt. Iårets budgetproposition reviderades BNP-prognosen i löpande priser för 1979uppåt i det slutliga arbetet med finansplanen. Tiden medgav dä inte någonmotsvarande uppjustering av bisländsanslagen, sorn enligt uttalande ibudgetpropositionen skall uppgå till 1,014 96 av BNP för delta budgetår. Denuppkomna skillnaden har beräknats lill 45 milj. kr.,och del är anledningen tillatt del i en särskild proposition föreslagils atl ytlertigare 45 milj, kr,skall anslås till bilateralt utvecklingssamarbete, ett förslag somutrikesulskoltet har biträtt. Jag vill yrka bifall till utskottets hemställan och också säga atl jaginle är förvånad över att resultatet, när nu och moderatasamlingspartiet vill ifrågasätta denna prtncip, blir atl man vill ha ett lägrebiståndsanslag än det som utskoltel och regeringen kommit fram till. Men vadutskottets hemställan innebär är au man häller fasl vid den princip som gälltsedan 1975/76, Till yttermera visso stämmer del med vad som står i den motionsom åberopat. Det heter där nämligen: Vidtidigare tillfällen har beräkningen av bruttonationalprodukten vidbudgetpropositionens framläggande legat lill grund för biståndsanslagelsberäkning. Någon anledning alt frångå den principen finns inte. Skallman göra som nu vill, dvs. stanna vid det lägre beloppet, frångårman emellertid den principen. Jag tycker inte att man frångår den principen, eftersom det i denfinansplan som lades fram och som jag citerade uttryckligen angavsalt med en höjning av anslaget med 500 milj. kr. skulle man nå upp lill mer än1,014 96, och den beräkningen kommer vi att hålla fast vid. Sedanvill jag bara tillägga, herr talman, all beräkningarna, som tydligen i förstahand baserades pä ett tryckfel, enligt vad sagt tidigare idebatten här i kammaren, var man i alla händelser medveten om redan närkompletleringspropositionen framlades. Det hade väl då varit rimligt atlförändringarna som vanligt hade framlagts i kompletleringspropositionen ochinle så här i i en extra proposition. Det är inle svårt alt göra dessa beräkningar-matematiken ger ju ettexakt utslag. Har man en viss BNP-beräkning - vilken sedan som jag sagtuppjusierades - kan både och jag räkna ut vadbiståndsanslaget blir på grundval härav. All under sådana förhållanden hälla faslvid den gamla beräkningen, som är 45 milj. kr. lägre, är ologiskl om man villatl skall handla enligt samma normer som den tidigare följt. Vill mandet, bör man justera upp anslaget med 45 milj. kr. Övertäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanIngrtd begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandet nr35 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då IngridSundberg begärde röslräkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: §5 Flottningen i flodsystem Föredrogs trafikutskottets betänkande 1978/79:28med anledning av motion om flottningen i flodsystem. IVARHÖGSTRÖM (s): Med några ord vill jag helt kort uttala min tillfredsställelse medtrafikutskottets förnyade prövning av min motion om flottningen iÅngermanälvens flodsystem. Utskottelshemställan innebär att del i motionen redovisade kravet på atl ensamhällsekonomisk analys av alternativa transportlösningar skall föreligga viden eventuell nedläggning av löstimmerflotlningen i del aktuella flodområdethelt har tillmötesgåtts. Detfinns därför, herr talman, ingen anledning all nu närmare gå in på en sakdebatti frågan. Dessutom kan man säga all denna förekom när kammaren behandladeuppskovsärendel. Jagvill emellertid starkt understryka vikten av vad utskottet sagt, all regeringeni samråd med berörda parter skyndsamt skall finna en lämplig form förbehandlingen av frågan. Eftersom särskilt sysselsättnings-, energi-ochtrafikpolitiska synpunkter måste beaktas, bör bredast möjliga undertagföreligga när ett slutligt beslut skall las. Det är därför av särskild vikt altde anställdas organisationer ges tillfälle att medverka. Med detta, herr talman,yrkar jag bifall till utskottets hemställan. I detta anförande instämde , , Axel ,, Curl och (samtliga s). Jag skall inte framställa något yrkande, så jag behöver inte hållakammarens ledamöter i spänning. Jag vill bara kort kommentera behandlingen avärendet beträffande fiottning. Underden allmänna motionstiden väckte jag tillsammans med ett antalsocialdemokratiska ledamöter en motion med krav på att samhällsekonomiskahänsyn skulle las vid val av säll för transport av timmer. Molivertngen imotionen grundades på exemplifiering frän nedläggning av fioliningen iUmeälven, men syftet med motionen var precis delsamma som gäller för den motionsom vi nu behandlar och som avser flottning i . Jag finner därförirafikutskottets behandling av den här frågan litet märklig. Motionenbeträffande har skickals ut på en ganska bred remiss, bl. a. tilllänsstyrelsen i . Däremot har motionen beträffande Umeälveninte blivit föremål för någon sådan remissbehandling. Motionenom behandlas således denna vår, medan motionen om Umeälvenuppskjuts lill hösten. I båda fallen gäller det att försöka åstadkomma ensamhällsekonomisk analys beträffande timmer-transporterna. Jag finneremellertid en viss tröst i alt ulskollet nu säger: "Förstsedan frågananalyserats med beaktande av särskilt sysselsättnings-. energi- ochtrafikpolitiska intressen torde erfordertigi underlag finnas för alt Onsdaeenden kunna välja densamhällsekonomiskt lämpligaste Iransporllösningen." Detta tycks vara ettgenerellt uttalande av ulskoltel, för i meningen talas om"löslimmerflottningen i landei". Jag utgår således från Flottninseni Åns- an den analys som skall göras kommer alt gälla också den fråga som jag har ermanälvensflod- aktualiseral i motionen om , trots att den motionen formellt inte svstem blir behandlad förrän lill hösten. / Med delta anförande, i vilket ()ochRoland () instämde,var överläggningen slutad. §6 Tredje vice talmannen meddelade all pä föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle arbetsmarknadsuiskotlets betänkande nr 23, som bordlagtsförsta gången, uppföras närmast efter näringsutskoltets betänkande nr 57. §7 Kammaren åtskildes .