prot · G209116 · 1978-12-31 00:00:00 — lekmiljörådels ochkonsumentverkets förhandlingar med leksaksbranschen som också ulskotlsbetänkandelpåminner om, härrör frän riksdagsmajoriieien - det var nämligen reservationensom vann vid omröstningen, och bakom den stod bl. a. de båda moderaierna iutskottet. I reservationert stod det; "Utskottet vill ånyo understryka atldel är angeläget alt en sanering av utbudet av krigsleksaker kommer lill stånd.I första hand bör detta ske genom frivilliga överenskommelser." Därefterhänvisade man till . Märk väl: I dennamajoritet ingick dagens motionärer. Dellavar ålgärder mol krigsleksaker som beställt och som har genomförtsoch lett fram till ett lyckat resultat. Delta beslut ställde sig åtminstoneAllan bakom -om jag inte missminner mig så var i USAdå. Detta beslut, som man själv alltså harmedverkai till, vill man nu ta somskäl för att avskaffa lekmiljörädet. Vadhar egenlligen skett sedan beslutet fattades? Jag vill passa på allsäga atl det ansvar som vi förväntade oss av leksaksbranschen levde den upptill. Del kan inte vara en nackdel atl en bransch som har som en självklarföratsättning all vara vinstgivande, och i vår lyp av samhälle har rätt allvara del, därtill förväntas ha etl ansvar för sina produkter. Det försvagarinte branschen, ulan stärker tvärtom den grund som branschen i ett längreperspektiv skall bygga på. Attsamhället kan räkna med en bransch som medarbetare och inte som motarbetaremåsle stärka vår typ av blandekonomiskl samhälle. Alt ifrågasätta elt sådanisamarbete är att motarbeta ett sådani samhällsskick. Lekmiljörådelsvara eller icke vara hängerenligt motionärerna på vad rådet åstadkommit när detgäller dessa krigsleksaker. För min del anser jag att motivetför lekmiljörådels varande och verkande är alldeles tillräckligt starkt,oavsett krigsleksakerna. Jagvill någol beröra ett par formuleringar i motionen som jag lycker är motsägelsefulla.Man konstaterar först att vi vuxna ofta har en oförmåga all uppleva och delta ibarns föreställningsvärld. Härav dras slutsatsen: "Denna vår oförmågasätter en gräns för i vilken grad vi bör påverka barns lek." Vibör inte styra barns lek, konstateras del. Detta sägs i polemik mol rådetskritik av vissa typer av leksaker. Men vem är del som påverkar barns lek? Vemär del som styr barns lek, om inte den som producerar leksaker? Att vi dåvänder oss mol en viss typ av sådan styrning beror på att vi vill, som del ståri moiionen, "sälta en gräns för i vilken grad vi bör påverka barnslek". Attanklaga lekmiljörådels uppslagsrika, inspirerat arbetande grupp för sådanbyråkratisk otymplighel och inkompetens atl den bör komma bort är au sakna bådeinsikt och sinne för proportioner. Det är nog svårt atl finna elt bättreexempel på närhet och ömsesidig påverkan, pä återkoppling, än just här. Detär ett bra exempel på den lilla skalans förmåga att anpassa sig lill sinföreliggande uppgift. Resultaten av verksamheten kan kontrolleras direkt ochomedelbart. Intressetför verksamheien kan vi också avläsa tämligen direkl. Elt enda exempel på della-jag kunde nämna många - och en fjäder i är vår ,som vi utarbetat med anledning av det internationella barnärei och som handlarom fritiden för barn mellan . Den turnerar i landet. Just nu ärdenpå i . I jartuari och februari var dert påVästerbottens museum i . Då utställningen invigdes av socialministerGabriel var del ute, och vi frågade oss, om detverkligen skulle komma några medborgare och deras barn, vilkas omdöme dettalekmiljöråd så förmyndar-mässigt ifrågasatt och underkänt. Och jag kan försäkra aU det var ingen otympligbyråkratisk föreställning. Barnen var sig själva, och de vuxna kom loss och varsom barn. Utställningert vandrar nu genom landet som så många andra av vårautställningar har gjort. Slutligennågot om förslaget alt dela upp rådels verksamhel. Det måste vila på enmissuppfattning. Felet har ju varit en sektorindelning i .samhället.Det fina är ju helhetsgreppet, och det greppet har dess bältre majoriteten iutskottet fattal. Tillslut vill jag ställa en fråga till ; Mertar verkligertmotionärerna atl all styrning är ett hot mot familjernas rätt atl självabesluta om barnens lekmaleriel? Jag yrkar bifall lill ulskoitets hemställan och avslag på reservationen1 vid socialutskottets belänkande nr 27. Hälso-och sjukvård m. m. Hälso-och sjukvård m. m. INGRIDSUNDBERG (m) kort genmäle: Jag förstår alt det kan ha varit besväriigt för atl honskrivit sill anförande innan hon lyssnade lill mig. Jagskulle vilja säga alt barn som varken ler eller leker, de ler eller leker inteheller lack vare lekmiljörädet. Det är det som är den tragiska sanningen ,. Vad vi har alt göra här i är alt svara för alt vi fåren samhällsutveckling, som ger stöd och skydd åt bl. a. de svagare. Jagvågar påstå att det inte är någon slörre skillnad, om ens någon, mellan UllaTilländers och min uppfattning om barnens rätt i samhället och samhälletsskyldighet att verka för barnens bästa. Men vad vi diskuterar här är metodernaför all uppnå detta, och jag vidhåller atl utgiften för lekmiljörädet relativtsett är bortkastad. Vi kan, , läsa i , som har haft entävling om hemmagjorda leksaker, att lekmiljörädet fick rycka in som bedömarevid prisuldelningen. Ja, det är utmärkt. Men skall vi använda statsmedel till iförsta hand sädana här saker? Nugällde det inte i mitl anförande,, atl dela upp verksamheten,ulan jag sade alt av de fem olika uppgifter som lekmiljörädet har att sysslamed är huvuddelen - alll utom informationen - redan lagt pä andra organisationeroch institutioner, där inle minst bosladsstyrelsens insatser är av störstavärde. De grundas på just vad som kommer fram i boken om barnen och betongen.Det ärjust därför vi införde möjligheler till bidrag lill miljöförbättring i destora betonggettona, och det är därför dessa planer skall granskas också frånlekmiljösynpunkt. Men, , de som var i lekmiljörädet och verkligenkunde det här de flyttade över lill bostadssiyrelsen. Del är bostadsstyrelsensom gör granskningen, som ålagts länsbostadsnämnderna. Detär detta praktiska vi diskuterar, , inle värdet av krigsleksaker.Jag nämnde i mitl anförande alt lekmiljörådet hade varit med och träffat enöverenskommelse. Men trodde kanske att jag skulle tillbringaliden i talarstolen med atl försöka riva upp ett gammalt riksdagsbeslut. Detvar inle del del gällde. svarade inte pä min fråga; Varför skallman ha två extra tjänster som vaktmästare, . för extra bevakning och50 . i anslag för förbättring av egen miljö? Jag vore tacksam att få svarpä den frågan. ULLATILLÄNDER (c) kort genmäle: Jag vidhåller att del fina med lekmiljörådet ärjust helhetssynen påbarnet. Men denna är möjlig bl. a. därför att det i rådets styrelse ingår,förutom tre parlamentariker, personer som arbelar i det slalliga verk somIngrid nämnde. Det finns representanter för t. ex. SÖ,, , statens planverk och . Jagtror att de i rådels styrelse som representerar de här verken förvånar sig överen motion, där del krävs en nedläggning av vår verksamhet med hänvisning tillalt de skulle överta den. De verk som reservanterna nämner och som IngridSundberg hänvisar lill sysslar inle speciellt med lekens betydelse.Det gör vi. Däremot samarbetar vi med verken. Bostadssiyrelsen t. ex. harlillsammans med lekmiljörädet utarbetat skriften God bostad bra miljö. har vi samarbetat när det gäller säkerhetsfrågor - detta förall bara ge ett par exempel. Sedanskulle jag på nytt vilja ta upp frågan om samhällets styrning, och det vore braom ville ge mig ett svar. Del är ganska överraskande all höraen sådan anklagelse frän en representant för ett parti som gärna talar ombehovet av normer. Normer är ju styrande, men skall de ha någon mening måsie devara gemensamma för mänga familjer. Normerna styr därför all de påverkarföräldrarna som i sin lur påverkar barnen. Vi har normer och regleriläroplanerna, och de verkar ju styrande. Leken i förskolorna har nalurliglvisavsiktligt en styrande effekt, som är diskuterad och definierad i utredningar,t. ex. i barnstugeutrednirtgen. Där utövas fakliskl elt styrande vid sidan avföräldrarna, men del är en hjälp ål föräldrarna. Precis på samma sätt förhällerdet sig med lekmiljörädet. Listan kunde göras ännu längre. Såtill talet om byråkrati. talade om de tvä vaktmästarna. Tyckerinle alt det finns angelägnare mål för en jakt pä byråkrati änatt ge sig på del lilla effektiva lekmiljörådet? Det är väl ändå inle fel attdel är effektivt. Hälso-och sjukvård m. m. () kortgenmäle: Jo, , det är nog fel att påstå all del är effektivt. Dettalades förut om ömma tår. Jag undrar om inte de ömma tårna sitter på denperson som i den här debatten talar i vi-form. Jaghar slälll frågan: Vad gör lekmiljörädet som andra organ eller institutionerinle kan göra eller som de inle redan gör? Det är det som jag lycker är detväsentliga. Jo, då är del informationen, och sen är del också talet om lekensbetydelse. Jagskulle vilja erinra om den forskning angående förskolebarnensutveckling och förskolebarnens miljö som bedrivs på många ställen här i landet.Inte minst inom den nya högskolan, där även förskollärarnas utbildning skall geutrymme för forskning, kommer denna lyp av forskning alt yueriigareintensifieras. Del är alltså inle fråga om alt överföra, ulan det gäller atlkonstatera atl alla de här uppgifterna - dock icke all vara prisbedömare iICA-Kurirens tävling om hemmagjorda leksaker - redan finns ullagda på andrainstitutioner. Skallman bry sig om atl ge sig på sådana här småsaker? Jag hade, herr lalman, begärt5 minuter för milt anförande, 15. Jag ville talaom varför jag lycker atl lekmiljörädet borde avskaffas. har del blivit endebatt, därför att det visar sig att det för de elva som sitter i styrelsen ärangeläget att ha rådet kvar, men i och för sig kan en sådan grupp fungera ändå. Jaghar slälll en fråga, och jag har inte fått svar på den. Det är alldeles riktigtalt ställde en fråga till mig om samhällets styrning, somjagockså skall svara pä. Vi har frän moderatasamlingspartiets sida som absolul grunduppfallning Hälso-och sjukvård m. m. attdet slora och huvudsakliga ansvaret för barnen - barnens värd, barnens lek ochbarnens fostran - ligger på föräldrarna. Varje påverkan på barnen innebärnalurliglvis en styrning, men jag tror all får skilja på negativpåverkan och den information som man ger föräldrarna - inle minsl deninformation som innebär hjälp och stöd och som alll fier föräldrar behöver närderas barn skall växa upp i etl besvärligare samhälle. Men,, jag har fortfarande inte fäll något exempel pä hurlekmiljörädet har stött föräldrarna i den här frågan. Däremot har mänga andrainstanser gjort det, och inle minst har forskningen vid våra universitet ochlärarhögskolor varit värdefull. ULLATILLÄNDER (c) kort genmäle: Jag har försökl motivera lekmiljörådels verksamhet. Jag kan inle pånågra minuter redogöra för alll del som lekmiljörädet har gjort under åtta år.Den förnöjsamhet som moiionen avspeglar ger en ganska avslagen bismak. Därfinns varken visioner för framtiden eller kritik mot nutiden. Detenda har alt komma med i sina inlägg här är all hon frågar osshur det kommer sig alt vi kräver ytterligare tvä vaklmäslarljänster. Det är väländå ett tydligt bevis på att argumenten tryter! Manborde ge sig ut på andra jaktmarker när del gäller atl jaga byråkrati. Bildenav byråkrati i dess mesl förfärande form är etl maskineri som utåt är stängt och slutet som en knutenhand, men som inål är idogt och självproducerandeoch självkonsumerande. Jag vill hävda alt med lek-miljörådet är del precistvärtom. Lekmiljörådels verksamhet är utåtriktad. Jag har redan gett exempel pådel, och det skulle vara lätt atl ge ytteriigare exempel. Vad man skulle hakunnat kräva vore alt motionärerna, innan de skrev sin motion, ålminslone hadegjort ett rimligl försök all sätta sig in i lekmiljörådets verksamhet. Imotionen finns många motsägelser och där finns rent av osanningar. Jag tänkersärskilt på det som anförs i motionens sista stycke: "Någotegentligt resultat av rådets verksamhet, som gör kostnaderna för detsammabefogade, anser vi inte föreligger." Jaganser alt motionärerna på den punkten har brustit i att informera sig om rådetsverksamhet innan motionen skrevs. Andrevice talmannen anmälde alt anhållit att lill prolokollel fåantecknat att hon inte ägde räll till ytterligare replik. Regionsjukvårdsulredningens betänkande, som avlämnades föregående år,medför om del realiseras atl antalet sjukvårdsregioner minskas från sju lillsex. Del betyder att Örebroregionert omstruktureras och all i dertna regioningående län och andra områden överföres till andra regioner. Men inte enbartden regionen förändras - och överföres till Umeåregionen ochsödra tillföres . Utredarna föreslär atl de närmare konsekvenserna för läns landstingblir föremål för undersökning. Byggnads-, utrustnings- och perso-nalmässigl,regionalpoliliskl och inle minst för sjukvärden själv uppslår helt naturligtstora problem. Den fråga man - med all respekt för utredarna - kan ställa är:Vore det inte bättre atl finna andra vägar för all lösa frågan ombefolkningsunderlag och anknytningen till medicinsk fakultet? Det borde t. ex.mera ha studerats, om del egenlligen är några avgörande problem med dennuvarande indelningen och, om sä är fallet, om det hade funnits andra vägar förframliden. Statsrådethar numera tillsatt utredare med experter bl. a. från den utredning som lagtfram för vår region så katastrofala förslag. Vi är naturligtvis glada au dettaviktiga arbete kommit i gång och hoppas, att nya kunskaper och fakiorer skallkomma fram, som förändrar lägel när besluten definitivt skall fattas här iriksdagen. Remisstiden pågår f ö. parallellt med den startade utredningen, ochvi hyser förhoppningar om all också remissinstanserna skall ge nya uppslag. Underden allmänna motionstiden avlämnades i denna fråga en motionunderskriven av etl stort antal ledamöter av kammaren. I motionen krävs all dennya utredningen skall studera möjlighelerna att lill i huvudansvaret för efter- och vidareulbildning av läkare m. m. samtför vårdulveckling och värdforski-ng. Denna idé är framsprungen ur det faktumatt det vid enheten i gavs klinisk utbildning för läkaremed utländsk läkarexamen. Elt sextiotal sädana utexaminerades per är.Utbildningen leddes av en klinikchef vid sjukhuset och stod under överinseendeav inspektor från medicinska fakulteten i . Som lärare fungeradesjukhusets egna läkare. De resurser som i övrigt stod lill förfogande var avsamma omfattning och kvalitet som vid universitetsklinikerna. Verksamhetenvisade alt regionen myckel väl kan fungera för uppgifter i denna typ avutbildning. Årligenförekommer s. k. regionsjukvärdsdagar avsedda för läkare, administratörer ochförtroendevalda inom regionen. har en mer systematiserad form aveftervårdsutbildning av läkare bedrivits inom sjukvårdsregionen. Dessafyradagarskurser anordnas varje termin och samlar 150-200 deltagare.Landstinget, läkarsällskap saml läns läkarförening slår föransvarel. Allmännakonferenser med ämnen som produklionskontroll inom sjukvården ochomvårdnadsforskning ger tillfälle för läkare, administratörer och politiker altutbyta erfarenheter. Den resurs som utgör är dockförutsättningen för sådana arrangemang, för alt ge kvalitet åt dessa och föralt skapa en miljö för kreativ utveckling i sjukvärden. Ävenpå forskningsområdet har genom huvudmannen lagil olikainitiativ. Här har frågan om målsättning och förutsättningar förforskningsprojekt diskuterats. bedömdes därvid som en centralförulsätining. Vid en forskningsinventering har man konstaterat att enavsevärd verksamhet inom den kliniska forskningen bedrivits vid enheten iÖrebro, särskilt . avsätter självt 200 000kr. åriigen till en forskningsfond. Hälso- och sjukvård m. in. Hälso- och sjukvård m. m. utdelatstill olika projekt, främst inom medicinsk forskning. har ocksåanställt forskningsadministratör. Kurser och kontaktverksamhet utvecklas efterhand. Yrkesmedicinska kliniken vid har uträttat ett banbrytandearbete när det gäller miljöförbättringar i arbetslivet. behandling av vår motion framkommer all utskottet förutsätter,all den nu tillsatta ulredningen även omfattar de frågor som nämns i moiionen227. Det gäller då möjligheterna atl lill i förläggahuvudansvaret för efter- och vidareutbildning av läkare samt vårdulveckling ochvärdforskning. Något riksdagsinitialiv behövs således inte, säger utskottet. Minfråga till utskottets talesman blir dä: Kan man utgå från att utredningenkommer att beakta de i motionen aktualiserade frågorna? Det är för oss inomregionen av största iniresse atl inga aspekier blir utelämnade i sammanhanget.Vi förväntar oss ett svar i d?.g. Kommerdetia icke från någon i utskottet, såkanske jag får vidarebefordra frågan till statsrådet . KERSTISWARTZ (fp) kort genmäle: Etl enigt utskott har avstyrkt moiionen 227. Vi har gjort det medhänvisning lill att regionsjukvårdsutredningen i sitt betänkande föreslagitall en särskild undersökning skall göras belräffande de närmare konsekvensernaför del av utredningens förslag. Det har tillsatts enutredningsman. Viutgår i vårl belänkande från all de aktualiserade frågorna skall beaktas. Närett utskott uttalar sig på etl sådant sätt, tyckerjag att man har rätt atträkna med all dess intentioner kommer att följas. Jag yrkar därför avslag påmoiionen 227. HELGEHAGBERG (s) kort genmäle; Jag har inle själv yrkat bifall lillmoiionen, men jag ville få en viljeyttring frän ulskouet, sä alt utredaren fårklart för sig att utskottet här ger Ultryck för en ståndpunkt. Därför är jagglad om jag får tolka uttalande så, atl det är utskottels viljaall utredarens uppdrag också skall innefatta de aspekter som lagils upp imotionen. INGA (vpk): finns det fler preventivmedel än , ochprevenlivmedelsanvändningen är också hög. Drygt 1 miljon kvinnor eller derasmän använder något preventivmedel. Ändå ärdet ingen självklarhet alt användapreventivmedel om man inle vill bli med barn. Mänga barn kommer fortfarandetill mer av en slump än av planering. Desatsningar som gjorts på abortförebyggande informationsinsatser ochden successiva utbyggnad som skett till följd av bl. a. del slalliga stödettill preventivmedelsrådgivningen är långtifrån tillräckliga och får framföralltinte avstanna. 1 Gollandsprojekiet utvecklades en metod där man samordnadeinformation med en utbyggd preventivmedelsrådgivning både Detta gav elt bra lesultat. Gollandsmodellen har sedanutvecklats i Norrbollen och i . Förutsällningarna för allresultaten skall bli beslående är förslås all denna verksamhet får vara kvaroch all den inle blir en engångsföreteelse. Frågornaom preventivmedel och preveniivmedelsrädgivning är brännande aktuella ochviktiga frågor för människor. Det rör sig om djupt personligaställningstaganden, och det gäller identitet och planering av sill liv. Tilldenna fråga hör diskussionen om könsroller, om jämställdhet, om möjligheler allfå jobb, hur man påverkas av massmedias massiva budskap - dvs. myter omsexualitet, familjelycka och också mans- och kvinnoroller. ISverige har förvärvsintensitelen bland småbarnsföräldrar ökat kraftigt under desenasie åren. För många är det en ekonomisk nödvändighet, men också elt krav pärätt lill både yrke och barn. av lågkonjunktur, sjunkande nativitetoch ökande arbetslöshet märks tendenser atl locka kvinnor att stanna hemma föratt därmed lösa arbetslöshets- och befolkningsproblem. Mängakvinnor ser yrkesarbete som en förutsättning för jämställdhet ochoberoende. Tillgången lill preventivmedel är en av förutsättningarna för det.Alll fler kräver barnomsorg och arbetsmöjlighet innan de bestämmer sig för altföda barn. En bidragande orsak lill den låga nativiteten är utan tvivelde förhällanden som råder för kvinnor i arbetslivet och svårigheterna för bådemän och kvinnor all förena förvärvsarbele och föräldraskap. 1tider då nativiteten sjunker och arbetslösheten ökar får vi plötsligt flerbilder i massmedia som förhäriigar moderskapel och fler reportage om bristernamed våra moderna preventivmedel. T. o. m. de fria aborterna börjar ifrågasättasi vissa kretsar, och sjukvårdshuvudmännen visar sig inle längre fullt säangelägna om atl bygga ul preveniivmedelsrådgivningen. Abortlagenfrån 1974 gav kvirfnan rätt att bestämma över sin graviditet, dvs. om honönskar föda barn eller inte. Abortlagenär kopplad till kraftfulla ålgärder för preventiv födelsekonlroll.Preveniivmedelsrådgivningen har också byggts ul i samhällets regi för all göradel möjligl alt i första hand använda preventiva åtgärder och se aborten som ennödfallsutväg - men inte tillräckligt. Detfinns fortfarande ingel tvång för landslingen alt ordna med preventivmedelsrådgivning.Staten har försökl all få landstingen att genomföra en sådan rådgivning genomall betala kostnaderna. Det är hög tid, menar jag atl man ålägger landslingenall ordna med preveniivmedelsrädgivning. Preveniivmedelsrådgivningenställer stora krav på kvalificerad rådgivning. Först och främst gäller del atlhitta en metod som passar, som medför så små risker som möjligl och som ärlämplig i den situation som man lever i. De risker med olika former avpreventivmedel som rapporterats måsie uppmärksammas, och vänsterpartietkommunisterna ställer i en annan motion krav om utökad forskning på dellaområde för alt få fram både bra och ofariiga preventivmedel. Detföds i ungefär 100 000 barn. och det utförs 30 000 aborter. Detinnebär atl var fjärde graviditet leder lill abort, myckel beroende på all Hälso- och sjukvård m. m. Hälso- och sjukvård m. m. preventivmedelsrådgivningenär dåligi utbyggd. Trotsallt har aborterna minskal något underde senasie två åren. harantalet förlossningar bland tonåringar minskal kraftigt år . Totalantaletlonårsgravidiieler var lägre än i början av 1970-talel. harungdomssexualilelen gått nedåt i åldrarna. Framför allt har flickorna fiersexuella förbindelser tidigare rtu än . Detta visar på betydelsen av intensifierade upplysningsverksamhet som har bedrivits och som just riktatsig lill ungdomar har haft effekt. Upplysningom sex och samlevnad och en nyanserad rådgivning är förutsättningar för atl fåinte bara en hög prevenlivmedelsanvändning ulan också god effekt på de medelman använder, så atl aborter kan förebyggas. Utbildningen av barnmorskor sområdgivare är en viktig faktor för alt få en god mänsklig kvalitet pårådgivningen. En tillräcklig och framför allt lättillgänglig rådgivning ärockså mycket viktig. Den utveckling som har pågäll menar vimåsle fä fortsätta och också intensifieras. Imotionen 718 föreslår vpk dels all mer pengar anslås lill upplysningsarbetet,nämligen det belopp som socialslyrelsen föreslagit, dels all rådgivningenbyggs ut kvalitativt och kvantitativt och atl den uppsökande verksamheten ökasså alt man når de s. k. riskgrupperna. Utskottetavstyrker motionens förslag med moiivering -såviii jag förslär -alt man inteanser alt del behövs någol uttalande i denna fråga som skulle trygga enkraftigare utbyggnad. Utskottet refererar det s. k. Gollandsprojekiet och dessgoda resultat. Men för alt Gollandsprojekiet - och den vidareutveckling som harskett i och - skall fä en fortlöpande effekt måste ju verksamheienfortsätta. Därför är del nödvändigt alt bifalla de förslag som ställs i vårmotion. Jag yrkarbifall till motionen 718. () kortgenmäle: Beträffande motionen 718 och dess anslagsyrkande vill jag bara sägaföljande. Socialstyrelsenföreslog en anslagsökning pä , som man sedan inte har fått. Närbeslutet om den nya abortlagen togs, skulle man satsarejält på just den verksamhel som Inga Lanlz här har talat om. Den liden går utioch med detta är. Jag vill inle därmed säga atl det sedan inle är sä viktigtmed denna verksamhet. Det är väl snarare sä atl dessa pengar underfemårsperioden skulle ge stöd och hjälp på olika håll ule i vårl land för atlvi skulle få i gäng en ordentlig verksamhet. Sjukvårdshuvudmännenhar här ett ansvar. Om denna verksamhet inte las riktigt pä allvar och om maninle gör så väldigt myckel ät den i alla landsting, så irorjag ändå att denfungerar hyfsat i många landsting. Del är klart all detta är en oerhört viktigfråga.