prot · G209161 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:161 § 1 Justerades protokolletför den 21 innevarande månad. § 2 Föredrogs ochhänvisades 1978/79:2718lill jordbruksutskottel §3 Föredrogs men bordlades åter Skatleulskoltels betänkanden /79:58 och 61Socialutskottets belänkande 1978/79:47 betänkanden1978/79:35-37 betänkande 1978/79:59 Jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet §4 Jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1978/79:39 med anledning av propositionen 1978/79:175 med förslag lill lag omjämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, m. m. 1 proposiiionen 1978/79:175 hade regeringen - efterföredragning av statsrådet - föreslagit att skulle delsanta det av lagrådet granskade förslagel lill lag om jämställdhet mellankvinnor och män i arbetslivet med däri gjorda redaktionella ändringar, delsgodkänna vad föredraganden hade föreslagit angående det s. k.jämställdhelsbidragel. Beträffandeproposiiionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Pågrundval av jämslälldhetskommilléns betänkande (SOU 1978:38) föreslås en lag omjämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Lagen har till ändamål attfrämja kvinnors och mäns lika rätt i fråga om arbete, arbetsvillkor ochutvecklingsmöjligheter i arbetet. Dennu aktuella lagstiftningen har begränsats till arbetslivet. föreslåsi andra propositioner lagregler som syftar lill att främja jämställdheten påandra samhällsområden, nämligen prop. 1978/79:168 med förslag lill ändringar ibl. a. föräldraledighetslagen och prop. 1978/79:180 med förslag lill ändringari bl. a. skollagen. Åtgärder som syftar till all motverka könsdiskriminerandereklam utreds f n. av . Denföreslagna jämslälldhetslagen gäller för alla slags anställningar i offentligeller privat tjänst. Etl flertal regler avser också arbetssökande. Lagreglerna hänför sigtill tvä huvudavsnitt, förbud mol könsdiskrimine- Jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet ring resp. aktiva åtgärderför jämställdhet. Diskrimineringsförbudelhar i den föreslagna lagtexten uttryckts som etl förbud för en arbetsgivare attmissgynna en arbetstagare eller arbetssökande på grund av hans eller henneskön. Härmed avses både direkt och indirekt diskriminerande åtgärder. I tväkompletterande lagregler har sedan närmare angetts vad som utgör missgynnande iolika situationer, t. ex. vid anställning eller befordran. Andradiskrimineringsfall som berörs i lagtexten är tillämpning av sämreanställningsvillkor, uppenbart oförmånlig fördelning av arbetsuppgifter samtuppsägning m. m. pä grund av den anställdes kön. Undantaggörs för s. k. positiv särbehandling av etl underrepresenlerat kön, i den mändet sker som etl led i strävanden all främja jämställdhet i arbetslivet.Åtgärder som flr anses berättigade av hänsyn till exempelvis familjeintresseneller ideella intressen tillåts också. Denföreslagna lagen ålägger vidare en arbetsgivare alt inom ramen för sinverksamhet bedriva ett planmässigl och målinriktat jämsiälldhetsarbete,s. k.aktiva åtgärder för jämställdhet. Detla skall bl. a. gå ul på atl, sä långt delär rimligt med hänsyn lill arbetsgivarens resurser och omständigheterna iövrigt, anpassa arbetsplatserna så atl de lämpar sig för både kvinnor och män.Arbetsgivaren skall ocksä verka för au lediga anställningar söks av båda könensamt genom utbildning och andra lämpliga åtgärder främja en jämn fördelningmellan könen i skilda typer av arbete och inom olika kategorier avarbetstagare. Lagreglernamot könsdiskriminering är tvingande. Reglerna om aktiva jämslälldhetsälgärderkan däremot ersättas eller kompletteras genom kollektivavtal på förbundsnivå.De gällande jämslälldhelsavialen förutses bestå eller vidareutvecklas. Enarbetsgivare som bryter mot könsdiskrimineringsförbudei kan dömas tillskadestånd. En arbetsgivare som inte vidtar nödvändiga aktiva Jämslälldhetsälgärderkan föreläggas vid vite atl fullgöra sin skyldighet. På de delar avarbetsmarknaden som läcks av jämställdhelsavtal gäller sedvanliga regler ompåföljd för kollektivavtalsbroti. Iproposiiionen föreslås atl del skall tillsältas ett Jämsiälldheisombud och enjämslälldhelsnämnd, vilka skall se till att lagen eflerievs. Förelägganden attvidta aktiva jämställdhetsåtgärder meddelas av nämnden på talan av ombudet.Ombudet skall dock i första hand sträva efter frivilliga åtgärder.Jämställdhetsombudet föreslås också i övrigt medverka i strävandena all främjajämställdhet i arbetslivet, exempelvis genom överläggningar medarbetsmarknadens organisationer och genom information och opinionsbildning.Jämställdhetsnämnden bestårav personer med insikt i förhållandena påarbetsmarknaden och erfarenhet av jämställdhetsarbelet samt företrädare förarbetsmarknadens huvudorganisationer. Ordföranden bör enligt förslaget vara endomslolsjurist. Ettvikligl; undanlag från reglerna om tillsynen gäller de jämställdhelsavtal somhar trätt i stället för lagens regler om aktivt jämställdheisarbete. Tillsynenav sådana avtal ankommer på sedvanligt sätt på arbetsgivarna och de fackligaorganisationerna. Mål om tillämpningen av Jämslälldhelsavialen prövas normalt avarbetsdomstolen, när det inte har träffals skiljeavtal. Tvister omkönsdiskriminering av fackligt organiserade arbetstagare eller arbetssökandeförs liksom andra arbetstvisler i första hand av de fackliga organisalionernalill arbetsdomstolen. Jämställdhelsombudel kan ocksä föra talan vidarbetsdomstolen i diskrimineringsfall av principiell beskaffenhet, i den män defackliga organisationerna inte gör det. Ipropositionen föreslås ocksä alt dels. k. jämställdhelsbidragel, som utgår tillarbetsgivare som anställer och utbildar kvinnor eller män i vissa yrken somdomineras av del motsatta könet, skall höjas. Reformen föreslås träda ikraft ." Jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet Idetla sammanhang hade behandlats dels de vid 1978/väckta motionerna 1978/79:392 av LarsWerner m. fl. (vpk), vari yrkats 1. attriksdagen uttalade sig för ett fastställande av en minimiarbelstid om 20 limmar , som skulle gälla om inte annan överenskommelse nåddes med den lokala fackliga organisationen, 2. attriksdagen hos regeringen begärde förslag till ändring i lagen om anställningsskydd sä alt arbetsköpare skulle vara skyldig all före nyanställ ningar erbjuda redan anställd med deltidsarbete föriängd arbetstid, 1978/79:2152 av m. fl. (vpk), varisåvitt nu var i fråga yrkats alt beslulade atl hos regeringenhemställa om förslag till förslagsanslag för bidrag till kommuner för allunderstödja kvinnohusverksamhet (yrkandet 4), delsde med anledning av proposiiionen väckta motionerna 1978/79:2530 av ElisAndersson (c), vari yrkats alt beslulade 1. alt uttala sig för angelägenheten av alt parternapå arbetsmarknaden centralt och lokall genom avtal sökte finna vägar tilljämställdhet i arbetslivet mellan kvinnor och män, 2. atl avslå regeringens förslag i de delar del inteavsäg ell allmänt könsdiskrimineringsförbud. 1978/79:2531av m. fi. (m), vari yrkats 1. atl skulle anta del vidproposiiionen fogade förslaget till lag om jämställdhet mellan kvinnor och mäni arbetslivet med den ändringen, alt 3 och 6 §§ skulle erhålla av motionärernaangiven lydelse, innebärande belräffande 3 § att del skulle ankomma på denanställde eller den arbetssökande all göra sannolikt alt arbetsgivare vidanställning eller befordran gjort sitt val på grund av vederbörandes kön samtbelräffande 6 § alt vid strävan efieren så jämn fördelning som möjligt mellankvinnor och män i olika typer av arbete skulle hänsyn tas lill arbetsgivarensresurser och omständigheterna i övrigt. Jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet 2.att uttalade alt huvuddragen i förfarandet inför jämslälldhelsnämndborde regleras i lag, 1978/79:2532 av m. fi (s), variyrkats att skulle anla etl i bilaga till moiionen upplagetlagförslag, innebärande - i huvudsak -etl avståndstagande från reglerna omaktiva ålgärder med därtill kopplade bestämmelser om jämsiälldheisombud ochjämslälldhelsnämnd. I stället hade motionärerna ansett all arbetsmarknadensparter hade ett särskilt ansvar dä det gällde alt förverkliga målet omjämställdhet i arbetslivet - delta borde ta sig uttryck i kollektivavtal, och 1978/79:2533 av m. fl. (vpk), variyrkats alt med avslag pä i propositionen 1978/79:175 framställtförslag lill lagom jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet besluladealt anta av motionärerna framlagt förslag lill lag mot kvinnodiskriminering iarbetslivet. Motionärerna hade bl. a. ansett, att frågorna om aktiva åtgärderskulle lösas avtalsvägen. Något jämsiälldheisombud skulle enligt motionärernainte inrättas, däremol skulle regeringen utse en jämslälldhelsnämnd, vari defackliga organisationerna skulle ha majoritet. 1. att - med avslag på det i motionen1978/79:2532 framlagda lagförslaget i fråga om 1 och 2 §§ och det i moiionen1978/79:2533 framlagda lagförslaget i fråga om 1 och 8 §§-skulle anla rubriken,ingressen och 1 § idet i proposiiionen 1978/79:175 framlagda förslaget till lagom Jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, 2. atl motionen 1978/79:2530, yrkandei 1, inleföranledde någon åtgärd, 3. atl - med avslag på det i motionen1978/79:2533 framlagda lagförslaget i fråga om 2 § - skulle anta 2, 4 och 5 §§i propositionens lagförslag, 4. all riksdagen-med avslag på moiionen 1978/79:2531,yrkandet 1 såvitt angick 3 §,och det i moiionen 1978/79:2533 framlagdalagförslaget i fråga om 3 och 4 §§ - skulle anta 3 § i propositionenslagförslag. beträffandeaktiva åtgärder för Jämställdhet 5. beträffande förslag all lagen inte skulle innehållaregler om aktiva åtgärder aU skulle avslå motionen 1978/79:2530,yrkandei 2, samt motionerna 1978/79:2532 och 1978/79:2533 i motsvarande delar, 6. beträffande utformningen av reglerna om aktiva åtgärderför jämställdhet att skulle dels anta 7 § i proposiiionenslagförslag, dels med anledning av moiionen 1978/79:2531, yrkandei 1 såvittangick 6 5, och med förklaring acl proposiiionens lagförslag borde ändrasbeträffande denna paragraf, anla lagrummetmed den lydelse utskottet föreslagit, vilket avsåg etl tillägg lill 6 ij av deninnebörd som föreslagits i nämnda motion, 7. att med avslag på del i motionen1978/79:2533 framlagda lagförslaget i fråga om 5 och 6 §§ skulle anla 8 i? 8. alt med avslag pä motionerna 1978/79:2532och 1978/79:2533 i motsvarande delar skulle anta 9 § i propositionens lagförslag. Jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet 9. altriksdagen-med avslag pä moiionen 1978/79:25321 motsvarandedel och det i motionen 1978/79:2533 framlagda lagförslaget i fråga om 9 §-skulle anla 10 och 11 §§ i propositionens lagförslag, 10. alt med avslag på dels del i moiionen1978/79:2532 framlagda lagförslaget i fråga om 8 §, dels det i motionen1978/79:2533 framlagda lagförslaget i fråga om 7 § skulle anta 12 § ipropositionens lagförslag, 11. atl skulle A. medbifall till moiionen 1978/79:2531, yrkandei 2, uttala aU huvud dragen i förfarandet inför jämställdhelsnämnden borde regleras i lag, B. medanledning av proposiiionen samt med avslag på motionerna 1978/79:2532 och 1978/79:2533 i motsvarande delar anta 13 § med den lydelse utskottet föreslagil, 12. all med avslag på motionerna 1978/79:2532och 1978/ 79:2533 i motsvarande delar skulle anla 14 § i proposiiionenslagförslag, 13. all med anledning av motionen1978/79:2532 i förevarande del som sin mening gav regeringen till känna vadutskottet anfört om tillfälle för organisationer atl yttra sig i bl. a. mål omkönsdiskriminering, belräffandeikraftträdandet m. m. 14. attriksdagen med avslag pä motionerna 1978/79:2532 och 1978/ 79:2533 i fråga om ikrafiträdandebesiämmelsen skulle anla propositionens lagförslag i denna del och i de övriga delar som inte behandlats ovan, 15. atlriksdagen med bifall till propositionens förslag godkände vad som föreslagits angående det s. k. jämställdhelsbidragel, belräffandeminimiarbelstid för deltidsanställda m. m. 16. altriksdagen skulle avslå moiionen 1978/79:392, 17.all skulle avslå motionen 1978/79:2152, yrkandet 4. Jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet 1.belräffande principerna för lagstiftningen av , ,E:rik i , , , och (samtliga s) som ansett att utskottet under I bon.hemslälla altriksdagen med anledning av det i moiionen 1978/79:2532 framlagda lagförslaget ifråga om 1 och 2 §§ och med avslag på del i motionen 1978/79:2533 framlagdalagförslaget i fråga om 1 och 8 §§ skulle delsanta rubriken och ingressen i det i proposiiionen 1978/79:175 framlagdaförslaget lill lag om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, delsmed förklaring att proposiiionens lagförslag borde ändras belräffande 1 § antalagrummet med den lydelse reservanlerna föreslagil. 2. belräffande bevisregelnsutformning och s. k. positiv särbehandling av ()och ()som ansett alt utskottet under 4 bort hemställa altriksdagen med anledning av motionen 1978/79:2531, yrkandei 1 såvitt angick 3 §,och med avslag på det i motionen 1978/79:2533 framlagda lagförslaget i fråga om3 och 4 §§ skulle dels anta 4 § i propositionens lagförslag, dels - medförklaring atl proposiiionens lagförslag borde ändras belräffande 3 § - antadetta lagrum med den lydelse reservanterna föreslagit, 3. belräffande aktivaåtgärder för jämställdhet - under förutsättning av bifall lill reservationen nr 1 - av , , i , , , och (samtliga s)som ansett atl utskottet under 5 bort hemslälla beträffandeförslag atl lagen inte skulle innehålla reglerom aktiva åtgärder atl riksdagenmed bifall lill motionen 1978/79:2530, yrkandet 2, samt motionerna 1978/79:2532och 1978/79:2533 i motsvarande delar skulle avslå det i propositionen framlagdalagförslaget i fråga om 6 och 7 §§, 4. belräffande utformningenav reglerna om aktiva ålgärder för jämställd het - under fömlsätlning av bifall till reservationen nr 1 - av ,, i , son, , och (samtliga s) som ansett atl ulskoilel under 6 bort hemslälla altriksdagen skulle avslå moiionen 1978/79:2531, yrkandet 1 såvitt angick 6§, 5. belräffande numreringen av 8 § i propositionensförslag - under förutsättning av bifall till reservationen nr 1 - av BengtFageriund, , i , ,, och (samtliga s) som ansett atlutskottet under 7 bort hemställa altriksdagen med avslag på del i motionen 1978/79:2533 framlagda lagförslaget ifråga om 5 och 6 §§ skulle anta 8 § i propositionens lagförslag med denändringen att paragrafens nummer skulle vara 6, 6. belräffande sanktioner - under förutsättning avbifall till reservationen nr 1 -av ,, ErikJohansson i , , , ochSune (samtliga s) som ansett alt ulskotlei under 8 bort hemställa auriksdagen med bifall till motionerna 1978/79:2532 och 1978/79:2533 imotsvarande delar skulle avslå del i propositionen framlagda lagförslaget i Jämställdhetmellan kyinnor och män i arbetslivet I. belräffande jämställdhetsombud ochjämslälldhelsnämnd - under förutsättning av bifall till reservationen nr 1 - av , , i , , , och (samtliga s) som ansett alt ulskotlei under 9 bort hemställa aUriksdagen med bifall till moiionen 1978/79:2532 i motsvarande del skulle avslädels det i proposiiionen framlagda lagförslaget i fråga om 10 och 11 §§, delsdet i motionen 1978/79:2533 framlagda lagförslaget i fråga om 9§, 8. belräffande förfarandet - under förutsättning avbifall till reservationen nr 1 -av ,, ErikJohansson i , , , ochSune (samtliga s)som ansett atl utskottet under 10, 11 och 12 bort hemställa 10.atl med anledning av det i moiionen 1978/79:2532 framlagdalagförslaget i fråga om 8 § och med avslag på det i motionen 1978/79:2533framlagda lagförslaget i fråga om 7§ samt med förklaring att 12 § ipropositionens lagförslag borde ersättas av en ny paragraf, 7 §, med denlydelse reservanlerna föreslagit, altriksdagen med bifall lill motionerna 1978/79:2532 och 1978/ 79:2533 i motsvarande delar skulle avslå dels motionen 1978/79:2531, yrkandet 2, dels 13 § i proposiiionens lagförslag, 12.atl med bifall lill motionerna 1978/79:2532 och 1978/ 79:2533 imotsvarande delar skulle avslä 14 § i proposiiionens lagförslag. 9. belräffande ikraftträdandet m. m. - underförutsättning av bifall till reservationen nr 1 -av , , i , , ,och (samtliga s) som ansett all utskottetunder 14 bort hemslälla A.belräffande ikraftlrädandebeslämmelsen att med anledning av motionen1978/79:2532 i motsvarande del och med avslag på moiionen 1978/79:2533 imotsvarande del samt med förklaring atl den ifrågavarande bestämmelsen ipropositionens lagförslag borde ändras skulle anta ikraftträ- Jämställdhetmellan kyinnor och män i arbetslivet dandebestärnmelsen med denlydelse reservanlerna föreslagit. B.beiräflände rubrikerna i anslutning lill lagförslagets olika delar altriksdagen -med avslag på propositionens lagförslag i denna del och med bifalltill motionen 1978/79:2532 i motsvarande del - beslutade att rubrikerna ejskulle ingå i lagen. har verkat för all också skall få en lagisom förbjuder könsdiskriminering i arbeislivel. En central uigångspunki förvåra strävanden har varil atl alla i har räll lill skydd motdiskriminering på grund av sitt kön, räu att få bedömas efter sina personligaftirulsätlningar och inle efter subjektiva värderingar om vad som Utmärkerkvinnor eller män. Mendå måste samma ordning gälla för alla arbetsplatser, vare sig de finns inom denstatliga, den kommunala eller den privata sektorn. Det kan inte vara rimligtalt det finns ell skydd mot könsdiskriminering endast inom den offentligasektorn. Behovet av eu sådani skydd är lika stort på alla arbetsplatser. Iarbetet för jämställdhel bör vi också begära samma intresse all aklivi främjajämställdhet och samma strävan au motverka fördomar hos alla arbetsgivare. Denlag om jämställdhet i arbetslivet som regeringen nu lagt fram och somarbeismarknadsutskollet i allt väsentligt tillstyrker fyller därför en lucka påden svenska arbetsmarknaden. 1 fortsättningen skall det inle vara mer tillåtetatt diskriminera hos ett industriföretag än hos ett statligt verk. Del blirinte längre möjligt att sätta lägre lön på elt arbete bara för all en kvinnatar över del frän en man. En kvinna som avvisas som sökande till elt arbete,med hänvisning till att det saknas arbetskläder eller toaletter för kvinnor,skall inle längre vara tvingad atl med besvikelse och indignation finna sig iavvisandet. I stället kan hon få stöd i lagen för att vinna sin rätt. Viskall inte heller behöva se plalsannonsering som befäster gamla könsroller. Istället för annonser där man söker en dynamisk manlig person somförsäljningsingenjör eller en trivsam kvinna som sekreterare skall man kunnakänna all både kvinnliga försäljningsingenjörer och manliga sekreterarevälkomnas. Närhelst vi diskuterar åtgärder för att öka Jämställdheten finns del de som hävdaralt just denna åtgärd inle löser problemet med den bristfälliga jämställdheteni samhällel. Det är förståsen alldeles riktig iakttagelse, vad det nu än ärfrågan om. Det finns inte en enda åtgärd som ensam kan medföra den storaförändring som del innebäratt kvinnor och män möts som individer och människori stället för som schabloner och könsvarelser. Del finns inle en endairolllörmel som vi kan använda för au nå det samhälle där kvinnor och män harsamma möjligheter, lika rätt och lika ansvar. Menom vi skall nå fram lill del samhällel, då har vi inte heller rådall avstå från en enda åtgärd, som kan visa sig lämplig och verksam föranfrämja Jämslälldhel. Vi har inte råd att avstå från reformer med hänvisninglill alt del bara är genom attitydförändringar som vi kan åstadkomma verkliga, djupgåendeförändringar i samhällel. Arbetetför jämställdhet kräver ett växelspel mellan reformer och attitydförändringar.Genom ändrade attityder kan kraven på reformer drivas med ökad kraft. Genomreformer och de nya möjligheler som därigenom skapas kan attityder gradvisförändras. Sombeslutsfattare kan vi därför inte nöja oss med att hänvisa lill den förändradeopinion som förhoppningsvis skall växa fram inom en avlägsen framlid. Viharettansvar för alt bana väg för förändringar och föratt skapade instrumentsom krävs. Opinionsbildande insaiser för ändrade attityder och elt reformarbetemed inriktning all lillgodose människors krav behöver därför inte stå imotsättning till varandra. Tvärtom är de oumbärliga komplement lill varandra. Inteheller en lagom Jämslälldhel i arbetslivet kan ensam skapa Jämslälldhel påarbetsmarknaden. Föratt rätten lill arbele skall tillkomma kvinnor och män isamma ulslräckning och på lika villkor krävs bl. a. samordnade ålgärder inomekonomisk polilik, näringspolilik och arbeismarknadspolilik -alll för all klaraen full sysselsättning. Det krävs ocksä en regionalpolitik för att utjämna destora skillnaderna i tillgång på arbete mellan olika delar av landei. Föralt den enskildes möjligheter skall vidgas krävs insatser för utbildningliksomalt man bryter den starka könsbindningen vid valelav ulbildning och yrke. Delkrävs en förbättring av arbetsmiljön, så alt alla arbeten i princip slår öppnaförbåde kvinnor och män. Del krävsen anpassningav arbetsvillkoren, så att bådemän och kvinnor i alla arbeten skall kunna förena förvärvsarbete med hemansvar. Detkrävs en samhällsplanering som anpassar arbetsplatserna lill bebyggelse,kommunikalioner och övrig service. Delfordras en kraftig utbyggnad av barnomsorgen, så alt ingen hindras att ta etlarbete därför atl del inie finns plats för deras barn på daghem ellerfritidshem. Undersenare år har ocksä flera åtgärder vidtagits för atl underlätta för kvinnor allla elt arbele. Genom jämställdhetsbidrag, villkor knutna lill regionalpolilisktstöd och andra liknande medel har ett arbete inletts för att brytakönsuppdelningen pä arbetsmarknaden. Mennär vi nu anstränger oss för all ge kvinnor möjlighet all söka sigul på enbredare arbetsmarknad än tidigare, dä är det bra alt kvinnorna vet au de medlagens hjälp salts först, och inte sist, i kön. Nuär del Ju sä alt pojkar som går ul från en verkstadsieknisk ulbildning snabbifår Jobb, medan flickor med samma ulbildning får vänta ganska länge på sin lur.Nu ärdet så atl kvinnor med samma ulbildning som män får lägre lön och sämrebefordringsmöjligheier. a. därför vi behöver en lag som ell stöd ål den Jämsiälldheis-siravansom bl. a. vår arbeismarknadspolilik ger uttryck för. Del behövs en lag som enskilde eu skydd mol diskriminering, vare sig han eller hon länge harvaril ute i arbetslivet eller söker sig elt arbele . Jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet Jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet behövs en lag som gerskydd mol diskriminering, men som samlidigl omvandlar de mönster som i sigutgör diskriminering. Därförär, menar Jag, de delar av lagen som påbjuder elt aktivt arbele förjämställdhel på alla arbetsplatser elt oerhört viktigt komplement tilldiskrimineringsförbudel. Endast genom etl målmedvetet, planmässigt arbete påalla arbetsplatser och på alla nivåer inom etl förelag finns det förutsättningaratt i ell längre perspektiv bryta nergränserna mellan s. k. kvinnliga ochmanliga Jobb. För detla krävs ansträngningar med att anpassa arbetsförhållanden,rekrytering, personalpolitik och utbildning så alt de främjar Jämställdhel. Detfinns i den här lagen inget försök all från centrala myndigheters sida i detaljstyra de förhållanden som man känner lill bättre lokalt. Men det finns en starkmarkering all det skall bedrivas ett arbete också på lokal nivå. Valetav metoder och den närmare utformningen av det aktiva arbetet far fastställas ikollektivavtal. Dessa avtal avses ocksä bli normgivande för den del avarbetsmarknaden som inte omfattas av kollektivavtal. Därigenom låser vi inteformerna fördel fackliga arbetet. Som lagen utformats ger den däremol ett stödför de fackliga organisationerna, när man vill sluta avtal eller dra i gång ettpraktiskt arbele. Ocksånär del gäller diskrimineringsfall är det i första hand de fackligaorganisationerna som skall företräda den enskilde. Organisationernas företrädesrättv:idgas genom atl de nu får rätt att företräda även de medlemmar som ärarbetssökande.