prot · G209168 · 1978-12-31 00:00:00 — Det tycker jag är väl motiverat dels med tanke på naturgasensmiljövänlighet, dels med tanke på att utvecklingen vid de danska fyndighe-ternakan ge oss möjlighet till en nordisk lösning på naturgasområdet. Ifråga om verksamhet har vi moderater velat understryka atlbolagets roll på distribulionssidan bör inskränkas samt all det inte kan varamotiverat atl skall ha monopol närdet gäller leveranser avolja för den statliga beredskapslagringen. Monopol ger så gott som alllid högrepriser än fri konkurrens, och de överpriserna flr skattebetalarna slå för. Vidbehandlingen av den indusiripoliliska propositionen tillskapade socialdemokrateroch center i förening en lång rad nya statliga utvecklingsbolag. Ett av dem -utvecklingsbolaget för energiteknik - återkommer i dagens betänkande. Då viinte tror att utvecklingsansträngningarna främjas genom tillskapande av nyastatliga organ på områden där fiera statliga organ redan är verksamma, har viavlämnat reservationerna 7 och 9 till näringsutskoltets belänkande. Eftersomärendet emellertid redan är avgjort av kammaren vid behandlingen avnäringsutskottets betänkande nr 59 avstår vi från att yrka bifall lillreservationerna. Utvecklingsbolagetför energi återkommer emellertid vid behandlingen av statens valtenfallsverks verksamhetsområde. Socialdemokraterna har ham nat i den sitsen att de med hänvisning till det nya utvecklingsbolaget näst intill tillstyrker en ceniermotion som vill inskränka vatienfallsverkels möjligheter att använda sina kunskaper och sin tekniska kompetens på olika energiområden, t. ex. vid utvecklandet av förnybara energikällor. Detta reserverar vi oss mot. Del måste vara i högsta grad angeläget att vatlenfalls verket driver nuvarande utvecklingsprojekt vidare och dessutom överväger 60 om det finns nya verksamheter på energiområdet inomvilka verket kan göra Enväsentlig faktor i svensk välfärdsutveckling har varit tillgången på billigenergi. Faktum äratt tillgången på billig energi harspelat en avgörande rollför industriella utveckling. Skogen och vattenfallen som energi tillmalmbrytning och lill järn- och ståltillverkning gav näst intill enmonopolställning avseende kvalitetsjärn fram till sent1800-tal. När skogen blev för värdefull föran eldas upp och idkandeutsträckning gick lill sågverk och massafabriker, byggdes vattenkraften ui. drevs hälften av alla maskiner med elektricitet. Underefterkrigstiden har vi kunnat täcka vårt ökande energibehov genom import avbillig olja utifrån. Desom med ensidig envetenhel förordar redan byggda kärnkraftverksavveckling måste inse att deras linje vid sidan av en gigantiskkapitalförstöring också äventyrar de sociala målen för vår samhällsutveckling,en utveckling i välfärd och ekonomisk trygghet. Avvecklaskärnkraften stiger elpriset snabbt. De branscher inom industrin som drabbashårdast av elprishöjningar är gruvindustrin, massa- och pappersindustrin,kemikalieindustrin, cementindustrin och järn- och stålindustrin. Undantaskemikalieindustrin är gemensamt för alla dessa branscher all de är dominerandeindustrigrenar inom sådana regioner som redan kämpar med besvärandeomställningsproblem och som behöver fier och inte färre arbetstillfällen. Enavveckling av kärnkraften, som leder till en kraftig elprishöjning, får såledesallvarliga konsekvenser för fiera av de regioner som befinner sig ien svår sysselsätiningssituaiion. Förutsättningarna för näringsutskottes behandling av energipropositionenändrades radikalt när socialdemokraterna gjorde sin helom-vändning ienergifrågan. Den socialdemokratiska omsvängningen efter kom snabbi- alltför snabbt för att väcka förtroende. Först ägnar sig socialdemokraternaåt att i regeringsställning driva på utbyggnaden av kärnkraften.I oppositionsställning man sedan den borgerliga regeringen för alt deninte tillräckligt snabbt bygger färdigt alla reaktorerna utan ägnar sig ålkärnkraftens säkerhetsfrågor. Sedan på grund av ett kalastrofiillbud, som inteblev någon kalastrof, kastar man om 180" och ifrågasätter helakärnkraftsprogrammet. Densocialdemokratiska kovändningen kostar samhällsekonomin stora pengar. Räkningenkan inte skrivas ut på förhand. Någonstans mellan 1,5 och 4 miljarder kronorkommer notan lill de svenska skattebetalarna säkert att gå på. Socialdemokraternastaktiska vankelmod understryks ytterligare av att man inte ville vara med omatt formulera frågorna i folkomröstningen före valet, vilket hade varit detnaturtiga. Nej, något besked om var socialdemokraterna står i en av1980-talets viktigaste frågor - energifrågan - skall väljarna inte besvärasmed. Delsom skedde i var en stor och oroande händelse, som noga måsteutredas. Men allting tyder på atl de lärdomar som är alt dra avhändelserna i kommer all kunna hjälpa oss att göra kärnkraftensäkrare; säkrare än den varit tidigare. Harrisburgshändelsen var ett skräm- Energipolitiken, in. Energipolitiken,in. mandetillbud, men eU tillbud som till slut gick att kontrollera. Del finns allanledning att tro att vi i , med en av de högsta teknologiska nivåerna ivärlden, skall kunna klara kärnkraftens säkerhetsproblem. Iblandsägs del: Antingen är kärnkraften fartig, och då skall vi stänga avden, eller så är den ofarlig, och då kan vi försätta att bygga ut den. Så enkelär inte verkligheten. Skulle vi slänga av kärnkraften, så ökar vårtoljeberoende ytterligare, vilket i sin tur medför stora risker. Skulle alltfarligt förbjudas, borde vi stoppa alla kommunikationer; fiyg, bilar,motorcyklar, tåg och båtar - alla är de fartiga, liksom mycket annat i vårvärid. Vi måste söka minska riskerna, men hela vår samhällsutveckling kräver enavvägning av risker gentemot fördelar och gentemot andra alternativ. Vi har från moderat håll uttalat oss principielltpositivt till tanken på en folkomröstning i energifrågan. Vi har då talat om enfolkomröstning som skulle gälla för energipolitiken efter den nuvarandeplaneringsperioden - efter 1990. Vi har då sagt att man då manhar bättre kunskap om förnyelsebara energikällor, energisparande ochenergikonsumtionens utveckling skulle kunna underställa svenska folketprövningen av olika alternativ för svensk energiförsörjning. Denfolkomröstningen är nalurtigtvis något helt annat än en omröstning omavveckling av kärnkraften mitt under den löpande planeringsperioden. Närväl majoritet nu har beslutat om en folkomröstning kan vi inte annatän finna oss i delta som ett fullbordat faktum. Vi flrdå försöka all hjälpatill alt reda ut den situation som har uppkommit. har följaktligendeltagit i överläggningarna om omröstningens uppläggning tillsammans med deandra partierna. Vi har också godtagit rådrumslagen. Det skulle i och för sigäven i detta läge kunna hävdas all man skulle kunna starta ochForsmark 1 ulan atl detta i avgörande utsträckning skulle medföra oacceptablakostnadsökningar för en eventuell avveckling av kärnkraften. Även om vi alltsåskulle vilja vänta med all kursändring till efter ett eventuellt nyttställningstagande till kärnkraftens risker, godtar vi nu ett rådrum. Undernuvarande omständigheter skulle igångsättandet av nya reaktorer förefolkomröstningen mer än något annat kunna ha setts som ett försök att föregripaoch manipulera folkomröstningen. Dettaär en allvartig fråga för oss. Arrangerar man väl folkomröstningar, måste manmed stort nit eftersträva alt dessa folkomröstningar inte görs lill laktikspeloch att regeringsmakten eller ett partis ställning i inte utnyttjaslill att styra resultatet. Ordnar vi väl en folkomröstning måste vi också gedenna omröstning en rimligchansatl fl ge ett utslag. Artigt och rakt skall viformulera frågor. Alternativen skall vara överblickbara, konsistenta och fyllakraven på att vara fullgoda alternativ sinsemellan. Vi skall också undvika atthamna i situationer där folkomröstningsresultatet kan ge underlag för skildatolkningar. Detta innebär bl. a. all en folkomröstning skall innehålla tvåalternativ. Förekomsten av tre eller fiera alternativ kan ofta förutsättas vararesultatet av medvetna försök att ludda till frågeställningen eller atl på förhandförsäkra sig om atl bilden av resultatet skall vara så mångtydigatt fortfarande regering och riksdag ges handlingsfrihet atl besluta vadfolkomröstningen egentligen säger. Jagvill understryka au moderata samlingspaniel finner det vara av stor betydelsealt alla parter ges goda möjligheter alt förbereda folkomröstningen. a. motdenna bakgrund finner vi det djupt beklagligt att socialdemokraterna medfolkpartiets stöd har fördröjt fastställandet av frågor i folkomröstningen.Därför saknas nu möjlighet att ge olika meningsriktningar sammanslutna i varsin kommitté de ekonomiska resurser som erfordras för informationsverksamheten. Med det anförda ber jag att fl yrka bifall lill reservationerna 4 och27 vid näringsutskottels betänkande nr 60 samt bifall till reservationen 2 vidnäringsutskottets betänkande nr 62.1 övrigt yrkar jag bifall till utskottetshemställan. Energipolitiken, in. Vi fick som inledning lill denna debatt uppleva en och 20minuter lång lektion av Cart och i praktiskmiltensamverkan. Det var en både intressant och lärorik stund. Energifråganhar fällt två regeringar. Genom sin "lätthet" klarade dentredje regeringen den senaste krisen, men snubblade i alla fall. Detta belyserkanske bättre än något annat hur svår energifrågan är. Varförhar just energipolitiken blivit ett så explosivt område? Orsakerna är fiera: Energipolitiken har enavgörande betydelse för välståndsutvecklingen. För den ökade boendestandarden,kommunikationernas utveckling och vår industriella konkurrenskraft var en tryggadförsörjning med relativt billig energi en nödvändig förutsättning. Energipolitiken kräverlångsiktiga beslut. Att bygga ett kärnkraftverk, ett kolkraftverk eller atlbygga ut en större älv tar från beslut till leverans av elkraft . Enframgångsrik energipolitik kräver alltså atl man kan bedöma behov ochmöjligheter långt in . En underskattning av behoven kan leda tillatt energin blir en flaskhals för hela samhällsutvecklingen. är för huvuddelen avsin energiförbrukning beroende av import. I fråga om såväl priser somförsörjni. ;gstrygghel skapar detta en tilltagande osäkerhet. Läget är f n.ytterst bekymmersamt. Alla nu uttnyttjade energislagmedför miljömässiga problem. Flera utredningar har försökt kartlägga och jämförariskerna. Ett sådant arbete försvåras dock av atl riskerna är av olikakaraktär. Kärnkraften har i praktikenblivit inte bara en fråga om energimässiga bedömningar. Den har blivit både ensymbol- och en känslofråga. Den skär också rätt igenom många familjer genom atlmän och kvinnor kraftigt skiljer sig åt i inställningen till kärnkraft. Detgår givetvis inte heller i dagens debatt att komma förbi betydelsen avreaktorhaveriet i . I socialdemokraternas energipolitiska deklarationi samband med beslut samt i valrörelsen lovade vi att fästa Energipolitiken,tn. stortavseende vid ny kunskap som kunde påverka bedömningen av kärnkraftens risker.Så sent som vid vår partikongress uttalade jag vid föredragningenav del energipolitiska programmet: "För den tidsperiod vi nu har atlfatta beslut behövs ingen förändring av beslut om lätlvattenreaktorer.Vi anser alltså alt det tidigare beslutade programmet bör fullföljas men medsikte på 1990 i stället . Att avstå från kärnkraftenskulle leda till mycket svåra konsekvenser för hela folkhushållet. Om ettsådant beslut skall fattas, måste motivet vara alt nya, sakligt grundade skälframkommit som väsentligt ändrar riskbedömningen. Sådana fakta skullesocialdemokraterna ta allvarligt på." Atlefter gå vidare som om ingenting inträffat hade varit omöjligt förvarje regering. Atl veckorna efteråt ge staritillstånd och ladda reaktorerna 7och 8 hade varit en omöjlig utmaning. Somansvariga politiker vill vi ju veta vad som orsakade haveriet i . Hurnära var man en härdsmälta? Vilka likheter och olikheter finns med de svenskakärnkraftsföretagen? Påverkas vår riskbedömning? Vihoppas att den kommission som arbetar under universitetskanslern ledning skall ge oss svar på dessa frågor. Men detta arbete kommer mednödvändighet att la viss lid. Någon chans att kommissionen skulle bli klar förevalet fanns inte. Därför blev kravet på folkomröstning en logisk följd av deövriga besluten. Infören folkomröstning är det givelvis nödvändigt alt människorna har klart för sigföljderna av om del ena eller del andra alternativet vinner. Riskerna medkärnkraft har ju debatterats åtskilligt och kommer ylteriigare att belysas avKommission I. Men vad man än säger om kärnkraften, så ger den oss avvår elektricitet. KommissionIl:s uppgift blir atl klartägga bl. a. effekterna för energiförsörjning,sysselsättning och ekonomi, om kärnkraften stoppas. Påtvå punkter har partierna nu delade meningar. För det första i fråga omtidpunkten för folkomröstningen, där vpk och vill atl den skall äga rumi höst. Jag vill därför rikta en enkel fråga lill dessa båda partier: Vad ärdel för mening med alt tillsätta de båda kommissionerna, om resultatetredovisas först efter folkomröstningen? Fördel andra är meningarna delade om när frågorna skall formuleras. Den debattenbörjade med att vpk och i förväg försökte göra sig till martyrer genomatt förutspå att de inte skulle få formulera sin egen fråga, som man uttrycktedel. Luften gick ur den argumentationen när övriga partier förklarade att deinte hade något emot ett alternativ efter och vpk:s riktlinjer. Dåinträffade i stället motsatsen, all vpk och med hjälpville bestämma när och hur .socialdemokraterna skulle formulera frågor. Vi sadepå denna punkt på ungefär följande sätt: Antingen är kärnkraften så farlig attden inte kan accepteras. Då måste den stoppas så snabbt som möjligt. Vi kan dåinte låta kärnkraftverken köra vidare som och vpk föreslår.Eller också är kärnkraftens risker i jämförelse med andra energikällor sådanaall vi i princip kan använda de investeringar som är gjorda. aggregatskulle emellertid byggas. Menvi menar allvar med . Vi menar allvar med kommissionerna. Därförvill vi få fram dessa nya kunskaper och nya fakta innan vi ger vårrekommendation till hur frågorna bör formuleras. Dömom vår förvåning när de partier som kräver att frågorna formuleras i vår dåsäger att de också skall ha rätt alt formulera om sig efter . Man fårväl ändå på denna punkt bestämma sig. Antingen betyder händelsen i Harrisburginte ett dyft för ens inställning lill kärnkraften. Då kan man naturligtvisformulera frågorna i vår. Eller vill man veta mera om vad som orsakade dennareaktorolycka. Då väntar man med formuleringen av frågorna. Varförhar ni i moderata samlingspartiet, kommunisterna ochcenterpartiet så svårt atl bestämma er för vilken stol ni skall sätta er på? Särskiltförundrad blir man trots allt över agerande när det gällerkärnkraften. ville helst ha 14aggregat men kunde till nöds nöja sig med 13. uttalade ivalrörelsen: "Fördel första så skall man inte vara så våldsam anhängare avkärnkraft som socialdemokraterna är, utan måste nyansera det." kritiserade i enriksdagsdebatt socialdemokraterna för att nonchalera kärnkraftenssäkerhetsfrågor. anser att OlofPalme personligen bör betala för att reaktorerna 7 och 8 av just säkerhetsskälinte tilläts starta som planerat. Bildenblir ännu mer förvirrande när man försöker följa turer kringfolkomröstningen. GöstaBohman var med om alt skriva in folkomröstning om kärnkraften iregeringsdeklarationen. Motivet var till yttermera visso inte att ge svenskafolket en möjlighet att säga sin mening. Folkomröstning skulle tillgripas föratt rädda trepartiregeringen. GöstaBohman kunde också tänka sig en folkomröstning när den borgertiga regeringenegentligen redan kapsejsat. Hans tanke gick ut på att frågan skulle formulerasså att socialdemokraterna skulle isoleras och framstå som extrakärnkraftsvänliga. Vidbåda dessa tillfällen var beredd alt ställa upp för enfolkomröstning med superlakliska motiv. Men mot socialdemokratin fräser GöstaBohman ut sitt förakt för att vi efter anser det nödvändigt med tidför eftertanke och ett folkligt stöd, om kärnkraften skall fortsätta attutnyttjas som energikälla. Kostnaden för trepartiregeringens vanvård avenergipolitiken när han själv var ekonomiminister glömmer han. Men notan förHarrisburg och folkomröstningen skall själv betala, tycker GöstaBohman. Sanningen är den alt moderatledaren struntar i energipolitiken somsakfråga. har bara varit intresserad av en enda sak: att utnyttjaenergifrågans känslomässiga laddning för alt skada socialdemokraterna. I siniver glömde bon alt man skall Energipolitiken,in. 5 protokoll 1978/79:168-169 Energipolitiken, in. handskasvarligt med explosiva ämnen. Annars kan man spränga sig själv i luften. Det varprecis vad som skedde med den första borgertiga trepartiregeringen . Jagskulle i anslutning till detta gärna vilja ställa en direkt fråga omfolkomröstningen lill med anledning av hennes inlägg nyss.Är det så att , som man gav uttryck för direkt efter vårt beslut omfolkomröstning, också vill ha folkomröstning? Eller är det så, som man ianförande efter anförande låter påskina, atl man egentligen är emotfolkomröstningen? Det skulle vara bra om vi fick ett absolut klariäggande: Ärmoderaterna i realiteten nu för eller emot den folkomröstning som vidiskuterar? Är man för den, har man förvisso ett ansvar för de kostnader som ärförenade med folkomröstningen. Underden besvärliga lid som vi nu upplevt på energiområdet har det trots allt variten del ljusglimtar. Jag har lärt mig uppskatta som en ordhållig ochärlig företrädare för sitt parti. I ulskoltsarbetet har jag upplevt OlofJohansson som en konstruktiv ledamot, på ett sätt som jag kanske inte riktigthade väntal mig. Vi har ju kunnat träffa ett par värdefulla överenskommelser,som inte var planerade. Jag tänker på gasen och utvecklingsbolagen. Påen punkt tycker jag dock att liksom vpk söker gräl i onödan. Jag tänkerpå pengarna till . För de människor som hyser oro för kärnkraften ärdet viktigt att inga nya aggregat laddas i avvaktan på utredningarna ochfolkomröstningen. Jag delar uppfattning på den punkten.Därför kommer ju en särskild lag, som möjliggör ett sådant uppskov. Däremotkan vi inte se något rimligt skäl att avbryta arbetena på , där juredan ungefär halva kostnaden är nedlagd. Detta aggregat fanns vidtrepartiregeringens tillträde, med egna ord, "på ritbordet".Hade aggregatet fått stanna på ritbordet, skulle nalurtigtvis inga arbeten hadragits i gång . Det tillhör ju obestridliga taktiska skicklighetatl framställa sig som avvecklare av kärnkraft som man i regeringsställningladdade aggregat 6, byggde vidare och nästan färdigt aggregaten 7-10, samt lätaggregaten 11 och 12 lämna ritbordet för produktion. Vaddet nu kostaratt i avvaktan på folkomröstningen hålla i gång bygget av Forsmark3 aren ringa summa jämfört med vad ansåg sig kunna offra på kärnkraftenför, förmodar jag, trepartiregeringens skull. I den situation vi nu är talarpraktiska skäl för att bygget får fortsätta. Man kan ju inte, som en del gör,utesluta att det blir ett ja till 12 aggregat i folkomröstningen. Jagskulle lill sist, herr talman, vilja säga några ord om del allvarliga läge vibefinner oss i på energiområdet. På oljeområdet befinner vi oss i denallvartigaste krisen sedan 1973-1974. Atl en ny kris skulle komma kan inte varaen överraskning för någon, möjligen med undantag för . Vidett möte på yttrade enligt :"Kärnkraftsetablissemangel håller just nu på och planerar så alt det skallbli oljebrist , lagom till folkomröstningen om kärnkraften." Del är en intressant tankeatt det är de svenska kärnkraftsanhängarna som planeratrevolutionen i och avsättningen av schahen. Jag tror dock att ,partivän, hade mer rätt i sin uppläggning iinterpellationsdebatlen för sedan här i kammaren. Påoljeområdet lever vi fortfarande i något av dårarnas paradis. Vi når aldrigända fram till en ordentlig diskussion om vilka risker del för med sig alt somSverige klara av sin energiförsörjning med hjälp av importerad olja. Ensådan diskussion har alltför ofta utmålats som ett försök atl fly frånkärnkraflsdebatten. Kanske blir det något lättare efter beslutet om folkomröstningen. Menjag blev något fundersam när jag tog del av vad , som är känd som enansvarsfull politiker, sade vid antikärnkraftsdag om olja ochkärnkraft: "Oljankan kontrolleras. Se på där händer, grepar och spadarrensar stränderna. Där hjälper händers verk. Men vad hjälper händer motradioaktiv strålning?" Vilkentröst ger händer, grepar och spadar alla de människor som har fått och kommeratt få cancer på grund av olje-och kolförbränning? Vilken hjälp ger händer,grepar och spadar mot utsläppen av koldioxid, som förändrar vårt klimat på långsikt? Vilken hjälp ger händer, grepar och spadar för människor som ser sinasjöar dö av försurning? är 8 000 sjöar döda, och ytlertigare 5 000 hållerpå att dö. Och vad hjälper händer, grepar och spadar om en riktigt stortankerolycka inträffar i ? Man behöver inte vara marinbiolog för attbäva för vad oljan kan ställa till med i . Vibör kunna diskutera kärnkraftens risker utan atl för den skull nedvärderariskerna med andra energislag. Det är ju ändå vår hälsa och vår miljö delgäller. Även om vi är överens om atl vi måste fortsätta atl använda storakvantiteter olja ger ju detta oss ingen rätt att förringa de risker som vidärmed tar. Tyvärrhandlar emellertid oljeproblemen inte bara om miljö utan också om försörjningstrygghet.Jag kan inte med bästa vilja i värtden säga att folkpartiregeringen ochhandelsminister gett intryck av någon slörre handlingskraft påoljeområdet, trots att orosmolnen varit synliga . Så länge vårtoljeberoende består - och så blir fallet lång lid framöver -måste vi göra storaansträngningar för att garantera tillförseln. På den punkten hyseruppenbarligen alla oppositionspartier oro för bristande aktivitet frånregeringens sida. Den passiviteten kan bli mycket kännbar för folkhushålletnästa vinter. Viär överens om att hushålla bättre med energi. Vi är överens om atl Sverigeskall försöka utveckla alternativa energikällor. Men vi vet att dessa tvååtgärder, framför allt på kort sikt, inte kan lösa vårt energipolitiska problem.Därför tvingas vi atl säga ja också till andra alternativ. Detkan inte bli ja till mer olja, säger alla. Absolut nej till kärnkraften, sägermånga. Älvarna får inte röras, säger en stor grupp. Kolet är sämre än oljan urmiljösynpunkt, hävdar andra. Vifår se upp så atl vi inte genom att säga nej till det ena energislaget efterdel andra försätter och därmed medborgarna i en helt omöjlig Energipolitiken, in. Energipolitiken, in. situation.Missgrepp av detta slag är relativt lätta alt göra. Att sedan rätta till demkan ta årtionden. Därförhar vi ett gemensamt ansvar för att svenska folket inför omröstningen nästavår ges så mycket av kunskap och fakta som över huvud taget är möjligt. Jagdelar förhoppning om att vi skall få en lugn och saklig debatt.Det är för framtid oerhört betydelsefulla beslut vi står inför. Jagönskar att vi kunde följa maning att göra hela till enenergipolitisk studiecirkel del närmaste året. Meddetta yrkar jag bifall till näringsutskoltets hemställan i dess betänkanden nr60 och 62, som jag vill uttala ett särskilt tack lill utskottetskansli, som jämsides med stora industripolitiska utlåtanden, dessutom påminimum av tid, haft alt utarbeta de energipolitiska utlåtanden som vi här haratt behandla. ()kort genmäle: våldsamma frontalangrepp på får GöstaBohman säkert tillfälle alt återkomma till senare här i kammaren, men IngvarCartssons vantolkningar av moderat energipolitik tycker jag inte skall stå oemotsagda. Omvi håller oss lill en del av energipolitiken tycker jag nog att moderat politikär ganska konsistent. Vi har visserligen här i röstat för 13 aggregattillsammans med socialdemokraterna. Vi står fast vid den energiproposition därantalet aggregat ligger vid 12. Socialdemokraterna har i regeringsställningarbetat för en utbyggnad av kärnkraften i tio . Sedan har man på ettvåldsamt och ohemult sätt angripit trepartiregeringen för dess satsning påkärnkraftens säkerhetsproblem.