prot · G2093 · 1978-12-31 00:00:00 — Vpk föreslår direkt statligt stöd till deallmännyttiga bostadsföretagen. Därmed hindrar man höjningar också i deprivatägda fastigheterna. De allmännyttiga bostadsföretagen har bestämdabostadssociala uppgifter och därmed ett större ansvar och behov av stöd. Sådantstöd enbart till allmännyttan innebär alt det för hyresgästernaogynnsamma bruksvärdessyslemel utnyttjas mol de privata fastighetsägarna.Därigenom blir också det privata fastighelsägandel mindre intressant förkapitalet. Om allmännyttan verkligen behöver ökade intäktermotsvarande i genomsnitt /m betyder det föralt undvika nya hyreshöjningar. Kostnaderna behöver knappast bli så stora eftergenomgång av kalkylerna, och dessutom tillkommer alt stal och kommun slipperbetala de höjda bostadstillägg som automatiskt följer med höjda hyror. Naturligtvisär det ändå myckel pengar, men de kan ställas i relation till atl villaägarnasavdragsrätt innebären beräknat skallebortfall pä flera miljarder och altbidrag och lån till storfinansen uppgår till mångdubbla belopp. Enbart denårliga ökningen av stödet till villaägare beräknas ju uppgå lill en miljardkronor. Del finns pengar i statskassan om regeringen verkligen vill utjämnanågot av orättvisorna mellan framför allt höginkomsttagare med stora villor ochhus å ena sidan och vanliga hyresgäster å andra sidan. Man kan använda dessapengar lill hyresgästernas bästa om stödet till hyresgästerna uppfattas som enpolitisk nödvändighet. Hyranaren tung post i budgeten för många hushåll. Under 1970-lalet har hyrornaskjutit kraftigl i höjden och t, o, m, ökat snabbare än den kraftiga allmännainflationen. ökade konsumentprisindex , medan dengenomsnittliga årshyran för en hyreslägenhet ökade med 92,5 %.När allmännyttiga bostadsföretag och privala fastighetsägare nu ånyo vill höjahyrorna för all få s, k, självkosinader täckta (allmännyttan) eller öka sina vinster(privatvärdar) möts de av ett alltmera bestämt motstånd från hyresgäster somhelt enkelt inte orkar med fler hyreshöjningar. har ställt krav på statligt stöd lill de allmännyttigabostadsföretagen för att hälla hyreshöjningarna nere. Förbundet vänder sig emotkraven på nya hyreshöjningar och har meddelat atl man i vart fall inte kanacceptera mera än /m fram till sista och vill åstadkomma ettsådant "tak" genom lagstiftning. Vpk,som redan under lidigare år fört fram krav på statligt stöd till allmännyttanför att undvika nya höjningar, menar alt den aktuella situationen motiverar ochkräver ell absolut stopp för hyreshöjningar. Vpk upprepar därför kravet pähyresslopp genom statligt stöd till allmännyttan, dvs. att staten skall svaraför hela kostnaden för att åstadkomma della, inle bara den del som ligger överen eventuell höjning med /m. Detär nu de kommunala bostadsföretagen måste erhålla statligt stöd, t. ex. genomränle- och amorleringsfria lån, för att förverkliga ell hyresslopp. Det är nudet gäller atl åstadkomma en "nollställning" i avvaktan på åtgärdersom kan stoppa hyresutvecklingen och pressa hyrorna. Det är nu regeringen måsteingripa och stoppa hyresutplundringen. Nästa steg måste vara kraftåigärder molall spekulation i mark, byggande, byggmaterial och finansiering. stegmåste innebära en bostadspolitik för lägre boendekostnader, ökatbostadsbyggande, bättre bostadsmiljöer och verkligt hyresgästinflytande. Några huvudkrav som måsle genomförasför en ny bostadspolitik är: Hyressloppgenom statligt stöd lill de kommunala bostadsföretagen i form av ränle- ochamorleringsfria lån. Prisslopp ochprissänkningar på byggnadmaterial, effektiv priskonlroll och prisövervakningi hela byggbranschen. Ökningav bostadsbyggandet lill minst 75 000 lägenheter , varav flertalet iflerfamiljshus, en kraftig ökning av sanering och upprustning av bristfälligalägenheter liksom byggande av kollektivhus och andra åtgärder för kollektivtboende. Regionalabostadsförsörjningsprogram för alt bygga bort bostadsbristen och bristerna ibostadsmiljön, en ordentlig höjning av bidragen till förbättring avboendemiljön. Förbättradebostadsbidrag, höjning av övre hyresgränser och inkomstgränserna, sänkning avåldersgränsen för rätt till bostadsbidrag från 18 till . för alla nyproducerade och ledigblivna lägenhetermed skyldighet för fastighetsägare all ta emot anvisad hyresgäst. Skärptlagstiftning och kraftåtgärder mot fastighets- och lägenheisspeku-lation,priskontroll vid försäljning av småhus och bostadsrältslägenheler, begränsningi avdragsrälten för upprustning och ombyggnad av hyreshus, skärpning avrealisationsvinstbeskattningen. Ökademöjligheter för kommunala markförvärv och tomträttsupplåtelser, bl. a. genomstörre anslag lill marklånefonden och förbättrade låne- och räntevillkor. Ekonomiskrättvisa mellan olika boendeformer, exempelvis genom begränsning avränteavdragen lill skuldbelopp på högst , avdrag från skatt och intefrån inkomst och förhöjd intäklsschablon för laxerings-värden . Stoppför nya taxehöjningar för el och vatten som drabbar vanliga hyresgäster,rättvisa taxor genom översyn och omkonstruktioner i syfte atl få enomfördelning där storförbrukare inom induslri och handel får ta en större andelav kostnaderna. Förbättradbygg-, mark-, hyres- och saneringslagsliftning genom förändringar somtillförsäkrar hyresgästerna rätt lill slridsåtgärder, större rättigheter ochinflytande då det gäller planering, byggande, utformning, förändring och förvaltningav bostäderna och närmiljön. Ikampen för en ny bostadspolitik måsle också följande grundläggande krav ställasför atl angripa orsakerna till dagens bostadspolitiska missförhållanden: Statligbosladsbank för totalfinansiering av bostadsbyggande och följdin-vesteringar.Enhelslån, med låg och fast ränta och med förlängd amorteringstid, lillallmännyttiga och kooperativa bostadsföretag. Allmark för samhällsbyggande överföres i kommunernas ägo; upplåtelser av mark fårendast ske mol tomträtt. Allahyreshus i ägo med kollektiv förvaltning genom elt successivtöverförande av alla privala hyreshus - i första hand de större husen itätorternas centrala delar. Förstatligandeav byggnadsmaterialinduslrin, i första hand av de monopoliserade, lunga delarna. Statligaoch kommunala byggföretag för byggande av bostadsområden. Med hänvisning tilldet anförda vill jag lill statsrådet ställa följande frågor: Kommer regeringen all föreslå något statligt stödlill de allmännyttiga bostadsföretagen för att förhindra nya hyreshöjningar ibefintliga hyreshus? Vilka åtgärder vill regeringen vidta för att stoppaeller begränsa kostnadsundersökningarna för nya hyres- och bostadsrättshus hoskommunala och kooperativa förelag? Överväger regeringen några förslag tillförbättringar av bostadsbidragen genom bl. a. en höjning av övre hyresgränseroch inkomstgränser? Är regeringen beredd alt föreslå åtgärder som kanöka bostadsbyggandet till minst 75 000 lägenheter med satsning i förstahand på fierfamiljshus och hyreslägenheter? 1978/79:19 av JörnSvensson (vpk) lill industriministern om varvskrisen: Regeringen avlämnar sin proposition ivarvsfrågan. Väsentliga huvuddrag däri är redan kända via massmedia ochförtroliga underhandsexemplar av propositionstexten. Avsiktenmed denna interpellation är inte att föregripa utskotts- och kammarbehandlingav proposition och molioner. Avsikten är att begära svar pä vissa starkt akutafrågor samt på frågor rörande hela förberedelsen av propositionen. I dessastycken kan stark kritik riktas mot hela handläggningen. Regeringensvarvspolitik är inle endast ett fullföljande av den förstörelseprocess sominleddes under den socialdemokratiska regeringen. Den innebär också ettmedvetet undvikande av grundläggande sidor av problemet. Den har också kombineratsmed vissa oklara ageranden i konkreta frågor. Regeringenhar medverkat lill att driva varv lill akut kris. Regeringenunderstödde konkursryklena, intog en helt passiv hållning tillnaturgasfrågan och vägrade alt i något avseende stödja . Regeringenhar, trots upprepade påpekanden, inte tagit några kontakter med sådana länder,bl. a. socialistiska, som har intresse av alt stärka sina högsjö- ochinrikesfloltor och därvid delvis utnyttja utländsk varvskapacitet. Dennuvarande regeringen har, lika litet som den föregående, uppvisat någon politikför den inrikes sjöfartens utveckling i . Därmed har man försummat ettför varven betydelsfullt objekt. Regeringenhar inget program för snabbutveckling av kollekliva trafiksystem. Därmed harman avstått frän alt utveckla en marknad, där varvens kapacitet varit avintresse. Detär känt alt styrelsen för AB Svenska Varv avvisat erbjudna projekt på grund avpenningbrist. Delta torde inte ha skett ulan regeringens goda minne. någotsom stärker intrycket av en helt medveten avsikt alt avveckla hellre än altutveckla. Dearbetande vid Gölaverken i har tagit fram ell betydande program för nyproduktion, som skulle kunna realiseras med befintlig kapacitet. Regeringentycks inte i något sammanhang ha använt eller ens observerat detta. Förde regioner som i första hand drabbas av varvskrisen saknas alltjämt -eftermånga år - alla som helst medvetna och planmässiga sysselsättningsprogram. Deåtgärder som vidtagits under de båda regeringarna inskränker sig till de i snävmening mest nödvändiga socialpolitiska. Inga nya industrier, inga långsiktsprogram,inga specialåtgärder för all angripa den allmänt svåra arbetslösheten iGöteborgs-, /Landskrona- eller Gävleregionerna har signalerats. Regeringenlåter varvskrisen sprida sina verkningar på det allmänna arbetsmarknadslägelulan atl man handlar. Vidsidan av de frågor som kommer alt behandlas, när börjar arbeta medpropositionen finns alltså en rad frågor, av vilka fiera kräver omedelbarasvar. Mot denna bakgrund får jag ställa följande frågor lill industriministern: Varför har regeringen passivt åsett varvskrisensutveckling i och faktiskt idkat passivt motstånd mot försöken att brytaden? Vilken är regeringens egentliga inställning tillnaturgasfrågan? När ämnar regeringen ta systematiska kontakter medländer, vilka önskar bygga ut sina flottor? Planerar regeringen någon utveckling av den inrikessjöfarten? Vilka områden av den framtida induslriutvecklingenbedömer regeringen som intressanta för varvens avsättning? När ämnar regeringen presentera utvecklingsprogramför de drabbade varvsregionerna? Varför saknar den kommande varvspropositionenanalys av och ställningstagande till så många bland de här nämnda frågorna? 1978/79:20 av EivorMarklund (vpk) till industriministern om konstgödsellillverkning i : upplever en sysselsättningskrisvärre än den . Flytllasspolitiken är återigen elt faktum. De unga tvingas mot sin vilja söderut. Men människorna i Nonbottenformerar ett allt stöne motstånd mot en fortsatt utarmning av sin landsända. Dekräver rejäla tag för alt tillvarata länets rikedomar. Vänsterpartietkommunisterna har år krävt ett samhälleligt styrt investeringsprogramför att lägga grunden lill en framsynt samhällsutveckling i . Detär mot denna bakgrund som kommunisterna i Norr-botlen företagiten utredning angående möjligheterna att etablera tillverkning av konstgödsel (NPK)i . Denna skulle utgöra en viktig del av framlida förädlingsindustrii länet. Av vpk-Norrbottens utredning framgåratt allaerforderliga primära ämnen finns tillgängliga i . Anrikningav apatil (fosfor) ur Kirunamalmen har redan beslutats. Kaliumråvaran finns iAitikgruvan i alt utvinnas med lakningstek-nik (jfrMineralutredningen s. 305). Kvävet skulle kunna utvinnas ur överskotlsgasen vidkoksverket i . Erforderliga mängder kalkslen finns på ett flertal platseri (t. ex. Norvijaur, Masugnsbyn, Prästholm). För processenerforderlig svavelsyra skulle kunna framställas vid sinlring avKaunisvaaramalmen. Talk finns i rikliga mängder vid Lautakoski i kommun.I Aiiik finns dessutom turmalin, ur vilket spårämnet bor kan framställas. Andraspårämnen, såsom koppar, järn och mangan, för framställning av komplettfullgödsel finns också som känt i Norrbollen. Detsvenska jordbrukets behov av konstgödsel läcks f n. enligt tillgängligstatistik på del sätt som följande uppställning visar: Fosforsyra (inköpt) 100(7) Svavelsyra (inköpt) 100(?) 100(?) Avdelta framgår att det svenska jordbruket f n. är beroende av importeradefärdigprodukter och råvaror. Jordbruksdepartementethar liksom miljövårdsorganisationerna vid upprepade tillfällen efteriyst bättreoch miljövänligare konstgödningsmedel. Sådana produkter har lidigare funnits iSverige men har försvunnit ur marknaden i samband med gödselinduslrinskoncentralionsprocess. De konstgödningsmedel som finns all köpa i ärav dålig kvalitet och har en starkt försurande effekt i användningsmiljön.Sålunda har i en utredning konstaterat atl övergången från detidigare tillverkade konstgödningsmedlen till dagens utbud innebär ett ökatbehov av kalkning i jordbruket med inle mindre än 40 96. Behovetav ett nytt och bra konstgödningsmedel kan alltså sägas vara väl dokumenterat. Vänsterpartietkommunisterna föreslog 1977 tillsammans med facket på koksverket alt enammoniakfabrik skulle byggas vid koksverkel i . Detta förslag har ävenförts fram lill Norrbottensdelegationen. Delegationen beslöt då att finansieraen utredning som företagsekonomiskt skulle jämföra ammoniaklillverkning med denav föreslagna användningen som förbränningsgas i elt kraftvärmeverk. Vidtidpunkten för denna utredning var del inte allmänt känt all alla råvaror förNPK-konstgödsel finns i Noteraskan i marknadsundersökningen all utredaren anser alt ett projekt inriktat påNPK-gödsellillverkning är framlidsinriktat. del av utredningsmaterialet som avser de tekniska förutsättningarna kankonstateras att den tekniske utredaren inte varit underrättad om att kaliumfinns i Aitik, Detta har medfört atl ulredningen företagits med felaktigaförutsättningar. Utredaren konstaterar också att ammoniaklillverkning ansesvara elt av de mest passande användningsområdena för överskottsgas frånkoksverk och att denna hantering nu upplever en renässans. FörutomNPK-gödsel erhålles ur processen så stora mängder gips att skulle blisjälvförsörjande. Detta skulle kunna ge underiag för en gipsskivefabrik i till cemenlfabriken i finska Kolari är också tänkbar. Inombyggnadsindustrin utvecklas också f. n. en ny golvlägg-ningsleknik, s. k.självnivellerande golv. Vid tillämpning av denna teknik åtgår stora mängdergips. Hela del svenska behovet av gips importeras f n. till . Vidsidan av gips erhålles även flusspal ur NPK-processen för stålindustrins, t.ex. behov. Detgår inte att exakt uppskatta vilken sysselsättningseffekt som de här föreslagnaeiableringarna skulle ge. Vår bedömning äremellertid alt den siffra somtidigare använts i debatten , dvs. 800 nya sysselsättningstillfällen, är iunderkant. Molbakgrund av del anförda vill jag lill industriministern ställa följande frågor: Hur ser industriministern på den av vänsterpartietkommunisterna föreslagna etableringen av konstgödseltillverkning (NPK) iNorrbotten? Är industriministern beredd atl snabbt få framtillräckliga utredningsresurser för att klargöra alla detaljer i förslagetsamt villig att tillskjuta erforderliga medel härför? § 7 Meddelande omfrågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1978/79:1av (vpk) lill statsrådet om regeringensåtgärder med anledning av visst avtal om upparbetning av kärnavfall: Det avtal som tecknats mellan och om upparbetning av kärnavfall ärkonstruerat med vissa skade-slåndsklausuler. En av dem innebär, enligtuppgifter i pressen, atl om avtalet inte godkänns av den ,skall ett skadestånd på900 milj. kr. utgåom inle avtalet har sagts upp till . Detta datum harpasserats ulan regeringsbeslui och utan uppsägning. Det förefaller egendomligtom SKB har kunnat teckna ett avtal med en sådan klausul utan regeringensvetskap, då det ju innebär en viss inskränkning av handlingsfriheten. Ännuegendomligare är det atl det nämnda datumet fått passera utan att regeringenföretagit någon åtgärd i den ena eller andra riktningen. Jag vill därför frågaenergiministern: FickSKB klartecken frän regeringen atl underteckna avtalet, och varför har interegeringen agerat för att undvika skadeståndet? 1978/79:2av () lill utbildningsministern om de arkeologiskautgrävningarna på i : I anslutning lill ombyggnaden av del gamlariksdagshuset har värdefulla fornfynd kommit som aktualiserat frågan omfortsatta utgrävningar. Medanledning härav ber jag alt få ställa följande fråga till utbildningsministern: Hurser utbildningsministern på möjligheterna att fullfölja utgrävningarna ochbevara fynden? 1978/79:3avThure Jadesiig(s)\\\\ industriministern om den mellansvenska gruvindustrinsframlid: Den utredning som utlovades för atlkartlägga de mellansvenska gruvornas framlidsexistens har ej påbörjat sittarbete. Med anledning därav villjag ställa följande fråga: Vilkaföljder får den försenade handläggningen för de mellansvenska gruvorterna ochför järn- och stålindustrin? 1978/79:4 av () till jordbruksministern om åtgärder mot barkborreskador i : Skogsbeståndet i har till följd av angreppfrån granbarkborren tagit stor skada. Vissa delar av länet betecknas somkataslrofområde. Ekonomiskaförutsättningar för alt kunna förhindra att ytterligare skador uppstår måstetillskapas. En brett upplagd bekämpning måsle nu ske, sedan en flyginventeringför att fastställa årets skador visat att granbark-borteangrepp ärmyckel svåra. Mot bakgrund härav villjag rikta följande fråga lill jordbruksministern: Avser regeringen att sättain några extra åtgärder för atl söka förhindra att barkborreangreppenytteriigare sprider sig i de delar av som blivit värst utsatta? 1978/79:5av () lill kommunikationsministern om ökad säkerhet vidlandsvägstransporter av farligt gods: inträffade vid i ensvår katastrof då en gaslastad tankbil körde av vägen och exploderade på encampingplats. Antalet dödsoffer blev myckel stort. Ocksåi transporteras stora kvantiteter gas och annat fariigt gods på vägaroch gator. I den svenska debatten efter katastrofen i riktades kritikmot del regelsystem som gäller här liksom mot brister i övervakning ochtrafikplanering för sådana transporter. Del framhölls också alt olyckorliknande den i skulle kunna inträffa i . Medhänvisning till det anförda vill jag fråga kommunikationsministern: Vilkaåtgärder avser regeringen vidta i syfte alt öka säkerheten vidlandsvägstransporter av gas och annat farligt gods? 1978/79:6 av RalfLindström (s) till arbetsmarknadsministern om produktion av verktyg förtillverkning av gengasverk; Med anledning av motionen 1977/78:683, inlämnad avmig, i vilken yrkats att mätte besluta uppmana regeringen tainitiativ lill att order förläggs till Olofströmsverken för framtagningav produktionsutrustning för gengastillverkning, beslutade en enhällig riksdagden bifalla försvarsutskottets hemställan i dess betänkande nr22. mening vore anskaffning av verktyg för tillverkning avgengasverk lill gagn för totalförsvaret. Utskottet deladearbelsmark-nadsulskoitels uppfattning atl del finns sysselsällningspolitiskaskäl för projektet. Utskotlet hade en positiv inställning lill del och utgickfrån atl regeringen noga skulle överväga möjlighelerna alt genomföra det. Fördetta talade enligt utskottet också försvarspolitiska skäl. Ulskotlet avslutadebetänkandet: "Regeringen bör i lämpligt sammanhang lill anmälavidtagna åtgärder." Över5 månader har gäll sedan beslut. Projektet är fortfarandeaktuellt och mycket angeläget för Olofströmsverken, men ingenting har hörtsfrån regering och departement. Medhänvisning lill det anförda vill jag till statsrådet ställa följandefråga: Vilka åtgärder harregeringen vidtagit i ärendet? kommunikationsministern om statsbi- Nr 3 1978/79:7 av NilsBerndtson (vpk) I dragsgivningen till vägbyggen: Dethar förekommit att vid behandlingen av ansökningar om statsbidragtill vägbyggen förbundit bidragsgivningen med trafiklösningar som varilstridande mot miljöintressen. Det måste anses otillfredsställande allstatsbidragsgivningen tillämpas på ett sätt som hindrar kom»' .rna från attvälja de ur miljösynvinkel fördelaktigaste trafiklösningarna. Jag vill därförställa följande fråga lill kommunikationsministern: regeringen beredd attutfärda sådana bestämmelser för statsbidragsgivningen lill vägbyggen attkommunernas möjligheter alt hävda miljöintressena tryggas? 1978/79:8av (vpk) till industriministern om åtgärder för atl garanterasysselsättningen i : De privata företagens hänsynslöshet tar sig alltmergroteska ullryck. Delta har kommuns invånare fått uppleva under en längretid, inte minst . Esseltei är ett avskräckande exempel! Trots vinstgivande produktion skalltillverkningen läggas ner. varv har varslat om nedläggning av sinproduktion. Sammanlagt mister 250arbetstillfällen. k. sociala ansvar är en myt, vilket invånarna i nu får erfara. Jag vill fråga: Tänkerindustriministern förhindra Esselles och varvs nedläggningar och konkretgarantera sysselsättningen? 1978/79:9av () till industriministern om syftet med det s. k. oxo-projektetinom i : beslöt 1978 i anledning av propositionen1977/78:125 att bevilja ett anslag på 300 milj. kr. förfullföljande av del s. k. oxo-projektel inom i . Ivisst sammanhang har propositionen tolkats så, all sysselsättningen iÖrnsköldsvik skall begränsas lill uteslutande vidarebearbetning av halvfabrikatfrån oxo-anläggningen i . Med anledning härav villjag ställa följande fråga till industriministern: Delar industriministern uppfattningen alt syftetmed uppförandet av oxo-anläggningen hos Berol Kemi i Stenungsund förDomsjöfabrikens del skall vara alt förstärka den samlade verksamheten? 1978/79:10 av HansPettersson i (s) till arbetsmarknadsministern om kontrollen överanvändningen av statligt industristöd: Tretorns gummifabrik i har lill sin;> Juktion fått statliga bidrag på 25,5 milj. kr. beviljade fram till1981. har det antvlts aU 4 proiokoll 1978/79:1-7 ytteriigare20 milj. kr. skall pumpas in i företaget. Underliden som det statliga bidraget utnyttjas har företagsledningen successivtminskat antalet anställda vid fabriken. De senaste beskeden talar om atl 461personer skall varslas om uppsägning. Samtidigtsom statligt stöd lill produktionen uttas och arbetsstyrkan reduceras med såstora tal, pågår en okontrollerad import av varor, i förelagets egen regi, somdirekt konkurrerar med den egna produktionen. Naturligtvisskall alla möjligheter tillvaratas för alt rädda jobben vid fabriken, men någonform av kontroll måste utövas över hur pengarna används. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern: Anserarbetsmarknadsministern all del är rätt alt ell företag som får statligt stödtill sin produktion skall kunna importera varor som konkurrerar medden egna tillverkningen? Har staten någon form avkontroll över hur slödpengama används? Omnya slödpengar skall anvisas, kommer arbetsmarknadsministern alt medverka tillalt samhället och de anställda får kontroll över dessa? 1978/79:11av () till budgeiminisiem om åtgärder mol barkborreskador iVärmland: Granbarkborrens hämningar har varil ett svårlproblem i norra under hela 1970-ialet. Skadorna på skogen breder nu utsig alltmer. För alt komma lill rätta med problemen har röster t. o. m. höjtsföran kalhugga stora områden. Det äremellertid fulll klart alt radikalaåtgärder som måste vidtagas förhindras av skatteskal. Del är därför nödvändiglall ulvidga möjligheten att använda skogskonto eller genom andra åtgärder påskatteområdet medverka till att bekämpningen av granbarkborten görs effektiv. Ärbudgeiministern beredd atl medverka till möjlighet till förlängd och förhöjdinsättning på skogskonto eller lill skattelindringar av annat slag för attunderiätta bekämpningen av granbarkborren? 1978/79:12 av () till industriministern om äigärder för alt säkra sysselsättningen i Alftaoch : Svensk skogsmaskinindustri befinner sig i kris. Ettföretag, i , ÖSA, med ca 700 anställda har f n. storasysselsältnings-och likvidiietssvårigheier. Dessa svårigheter kan befaras ledatill varsel för stora delar av arbetsstyrkan. ÖSA är Alftas helt dominerandearbetsplats. ÄvenKockums skogsdivision i , med ca 300 anställda, befinner sig ilikartade svårigheter. Diskussionerförs f n. för att åstadkomma en bältre struktur inom branschen.