prot · G20957 · 1978-12-31 00:00:00 — Men för att man skall blitrovärdig på den punkten fordras ju bevis och handling. Nuär del ett fakium atl inle utnyttjat alla möjligheter lill ökathandelsutbyte. Handelsblockad fick alt avslå från order på järnmalm förnågra decennier sedan, och jag hävdar alt man grovt nonchalerat möjlighelernalill slora inköp av naturgas långt in på senare lid. Delkan man inle skylla den nuvarande regeringen och den nuvarande handelsministernför, det ärjag medvelen om. Del är elt ansvar som bör delas av fiera. Dettasagt bara som en kommentar till påståendet all del skulle vara en traditionellsvensk politik atl främja handel med de socialistiska länderna. Jagvill emellertid med tillfredsställelse hälsa handelsministerns otvetydiga ja påfrågan om det är ett inlresse all öka handel med de socialistiskaländerna. Dockvill jag i sammanhanget säga all handel med de socialistiska ländernaär oproportionerligt liten. Början på 1970-lalet ingav stora förhoppningar.Under 1970-lalels första hälft ökade handelsutbytet i betydande grad, men ärinle trenden lika lovande. Och dock finns här en enorm potential till gemensamhandel som man måste försöka ulnyltja. Jag har i tidigare debatter i denna kammareberört svårigheter som kan finnas och som finns -de socialistiska ländernasbehov av långa krediter, deras krav på balans i handeln osv. Del är alltsåuppenbart att man måsle lägga ner mycket mera energi än nu för alt finnalämpliga vägar. Vi har i motioner ochinterpellationer pekat på hela Comeconområdet som är en stor och krisfrimarknad. Om handelsminislern menar allvar med sitt otvetydiga ja på frågan omdet är ett svenskt inlresse all ulveckla handeln med dessa länder, dåförutsätter jag atl han, trols alt han är relativi ny i ämbetet, också harnågra synpunkler på hur handelsutbytet skall kunna utvidgas. Del aren väsenlligfråga. Del vore intressant om slalsrådel i den här debatten kunde ulvecklatankegångarna därvidlag. Frånden frågeställningen kan jag lätt glida över lill min näsla, nämligeninierpellationens andra fråga; Är uppgifterna om ;s försök atl styra svenskhandelspolitik rikliga? Efter de uppgifter som offentliggjordes i Dagens Nyheterden kan man nämligen förmoda all del finns hinder av flera slag närdet gäller ökningen av handelsförbindelserna och all elt kan vara ;sembargopolitik. IDN heter det: "En stor del av den svenska östexporten styrs från USA.Förelag i måsle ofta följa amerikanska lagar, inie svenska, när deexponerar lill öslstaterna eller andra kommunisliska länder. De ivingas delta iUSA;s embargopoliiik trots atl är neutralt även när det gällerhandelspolitik." 1samma nummer av skildrar en representant för de svårigheter somUSA;s embargopoliiik medför. Följande kan man läsa i artikeln: "är ell slorl problem för LM. Men ,som sköterkontakterna med hos LM, hör lill de rätt många svenska exportörersom tycker atl bör undvika all irritera amerikanerna med några utspel -vi måsle ha tillgång till amerikansk komplementteknik föratt fö framkonkurrenskraftiga produkter. Om vi skall kunna hålla vår teknik på toppen, såfår vi belala det pris som gäller. Vi måsie följa de regler som amerikanernaställer upp." Många svenska exportörer vågar inte annat än följade regler som amerikanerna ställer upp. På del sättet dirigeraralltså svensk handel och sälier käppar i hjulen för svenska förelag somskulle vilja handla mera med socialismens länder. Jagnoierar med lillfredssiällelse au handelsministern klart deklarerar alttankegångarna bakom den amerikanska embargopoliliken gentemot de socialistiskaländerna vad avser civila varor är hell främmande för den . .Menfrågan ärju: Vad skall man göra åt del? Skall man bara finna sig i det? Börinte göra någon typ av framstöt för atl markera den mening somhandelsministern här myckel klarl uttrycker? Handelsministernsäger på den punkten bara all möjligheter att påverka inieärslora.Men nog måsledet väl vara av värde om vårt land på ett kraftfullt sättuttrycker sin mening om en ordning som vi skarpt ogillar och som vi lycker ärskadlig och kränkande för värt land och andra länder? OmSveriges självständighet i handelspolitiken (vpk); Jag är inle så tillfredsställd som med den deklarationsom handelsministern har gjort rörande sin inställning lill den OmSveriges självständighet i handelspolitiken Jag anser Ivärlom att det finns allt skäl för allvara utomordentligt missnöjd med del svar som handelsministern har lämnat pådenna fråga. HädarCars medger alt allljäml beslämmer över vikliga delar av svensk expon tillSovjetunionen och andra socialistiska stater. Men han utlrycker ingenindignation över della, ingen politisk vilja att söka göra slut på delförnedrande beroendet av en främmande makts intressen och säkra Sverigessjälvständighet i handelspolitiken. 1slällel finns del formuleringar i handelsministerns svar som kan tolkas som eltaccepterande av den amerikanska utpressningspoliiiken. I de fall som gäller "svensk exportav varor och leknologi som är utvecklad i " kan inga utländskabegränsningar accepteras, säger handelsminislern. Betyder det all regeringenaccepterar utländska begränsningar när del gäller andra varor och annanteknologi? Om della är den riktiga tolkningen, sä är handelsministernsuttalande uiomordeniligi uppseendeväckande. Enannan formulering i svarei visar atl regeringen fakiiski accepterarUSA:s embargopoliiik. Handelsministern redogör för innebörden av denamerikanska handelslagstiftningen, enligt vilken en köpare inle för reexporteraviss amerikansk utrustning eller exportera produkter, i vilka sådan utrustningingår, lill socialistiska stater ulan lillslånd från vederbörande amerikanskamyndighel. Vidare säger han om berörda exportföretag: "Huruvidaföretaget finner det förenligt med sina iniressen atl ingå avtal grundas påenkommersiell bedömning som regeringen ej har anledning alt la siällningtill." Delär, herr talman, ett fantastiskt uttalande av en regering i elt oberoende land.Den skulle inte ha anledning att reagera mol att svenskaförelag på della säll utsätts för utpressning från ;s sida, sägerhandelsminislern. Vad är delta för flathet? Visserligen bygger regeringenUllsten bara på av ledamöter, men den måsteju ändå begripa har all företräda hela landels iniressen utåt. Dennu aktuella fasen i ;s bojkollpolitik mot de socialistiska siaierna inleddes1947. Den kulminerade , då embargopoliliken omfattade ca hälften av allavaror i den inlernalionella handeln. Del har beräknais atl den gällde inemot500 olika varugrupper. har i sin doktorsavhandlingVästerns ekonomiska krigföring 1947-1967 gjort en inträngande analys av denamerikanska bojkolipoliliken. Den boken torde ge en korrektare framslällning avförhållandena än de glidande formuleringarna i handelsministernssvar. När handelsministern sålunda lalar om att den s. k. COCOM-gruppenbildades på amerikanskt "initiativ" 1949, så ärju sanningen allländerna pressades atl bli medlemmar. Annars fick de ingen Marshallhjälp! Detär också en sanning med stor modifikation atl , som handelsministernhävdar, "inte gjon några åiaganden" all följa de amerikanskareglerna. Jag skall be all fö cilera en avsnitt ur bok: ", sedermera FN;sgeneralsekreterare, dellog i de tidiga diskussionersom ledde lillCG-Cocom-arrangemanget. Som represenianl för del neutrala kunde haninle gå med på full medverkan i del. Det har dock upprepade gånger uppgivils avvälinformerade diplomater och politiker att han slöt någon sorts 'genilemen'sagreemeni' med Cocomgruppen. Denna överenskommelse uppges ha innehållit endeklaration rörande de regler som den avsåg all tillämpa ifråga om export och transilole-verans av varor upptagna på Cocomlislorna, och igengäld lovade den amerikanska sidan all begränsa de i Slockholm stationeradeamerikanska diplomaternas verksamhet på della område. Vid ett svensklregeringssammanträde fattade man beslut om en delprinciper som senare blev vägledande för svenskl officiellt uppträdande. Delbelönades starkt all måste behålla helt fria händer i fråga om delformella handhavandet av embargoprocedurerna. Svarei på de förslag som denamerikanska ambassaden i Slockholm hade överlämnat skulle emellertid rymma enklausul från svensk sida all den skulle moiiaembargolisiorna som 'informationsmateriar och beakta dem i vederböriig ordningvid förhandlingar om nya handelsavtal med östeuropeiska länder såväl som vidbeviljande av exporilicenser. För alt undvika problem med sektion 117 (d) avMarshallhjälpslagen beslöts också att all import som finansierades med hjälp avkrediter från del europeiska åleruppbyggnadspro-grammei skulle reserveras förinhemskt bruk, och alt speciella kontrollmöjligheter skulle erbjudasamerikanerna." De här uppgifterna har inte pånågot sätt blivit vederlagda. Delvar, herr talman, räll lysl om den amerikanska ulpressningspoliliken mot vårtland även under de år då den florerade som värst. Som dåvarande redaktör påtidningen uppsöktes jag flerfaldiga gånger av svenska affärsmän somhotats med repressalier eller svartlistats därför alt de brutit mot . Ny Dag skrev om deua, men del gav ingen genklang i den s. k.stora pressen. Nuhar del varil myckel lysl ell antal år, och många irodde säkert atl denamerikanska politiken i delta avseende förändrats. i åravslöjade emellertid all bojkottpoliliken fortsätter, att mångasvenska företag har problem därigenom och atl elt anial svenska företag finnsmed på en förteckning över svartlistade firmor . listaöver varor som kräver specielll lillslånd för all fö exporteras omfaltar 60sidor. hävdar också atl problemet sannolikt kommer all växa. "USAär världens främsta tillverkare av integrerade kretsar, halvledare ochmikroprocessorer, som ingår i alll från datorer och räknedosor lillTV-apparater och symaskiner och vilkas användning ökar alltmer. Jumer den ökar, dess fler svenska företag får sin ösiexport bestämd av myndigheteri ." Jag anserall regeringen måsie ändra sin flala attityd genlemol denamerikanska ulpressningspoliliken. Den måsle besläml säga ifrån all den OmSveriges självständighet i handelspolitiken OmSveriges självständighet i handelspolitiken inte acceplerar amerikansköverhöghet över svensk utrikeshandel. innebär en kränkandeoch otillböriig inblandning i ell självsländigl lands angelägenheter. Vi måstese lill att säkra självständighet i handelspolitiken. "Viborde få en massiv manifestation, en världsopinion, mot ;s föråldradeembargopoliiik när det gäller utrustning som inle har ell dugg mililäranknytning. Den är absurd." Detta säger , verkställandedirektör i Stansaab, ell av de förelag som har problem med ;s politik. Deluttalandet kan man helt instämma i. Tänkerverkligen regeringen inte göra någonting? Kan vi fö ett klarl svar -ja ellernej - på den frågan? Under 1970-lalets första hälft ökade exporten till ganskabra, men dess värre har den ökningen inle fortsatt . Dethar lill en del berott på att de svenska koslnadsslegringarna försämratkonkurrensläget. Exportavmaliningen beror också på atl de socialistiskaländerna i många fall nedreviderat sina tillväxt- och imporlpla-ner, ochanledningen till det är atl de flesia av de länderna fått hög skuldsättning,bl. a. på grund av att den internationella konjunkturavmatt-ningen harförsvårat deras export lill andra länder än . Ettsärskilt förhållande som komplicerar en snabb ökning av vår utrikeshandel medflera av de socialistiska länderna är atl de, för all försöka förbättra sinexport- och valutasitualion, i växande grad kräver en direkl koppling avimporl- och exportaffärer. För all fö lill slånd en exportaffär måsle densvenske exportören ofta vara beredd att importera från vederbörandesocialistland - ibland upp till 100 96 av värdet på den exponerade varan.Endasl myckel slora förelag har möjlighel alt hantera sådana krav. Mindreföretag, för vilka redan exportanslrängningarna innebär stora krav, kan inteklara av all med framgång dessutom organisera omfatlande importaffärer. Svenskaförelag har i allmänhet svårare atl möta dessa motköpskrav än t. ex.Västtyskland, och ,som haren större hemmamarknad alt placeraimportvarorna på. Del vore alltså önskvärt om man från östeuropeisk sida villedämpa sina anspråk på motköp när det gäller handel med siaier som . Detskulle underiätta en ökning av handeln. Sverigehar också s. k. blandade regeringskommissioner med alla socialistiska länder iÖsleuropa utom . En vikiig uppgift för de kommissionerna, somsammanträder , är jusl atl slimulera till ökal handelsutbyte. Vid delsenasle mötet med den blandade med deltoginle mindre än ell 60-ial svenska afförsmän och vid möie med eu20-ial. Svenska förelag deltar regelbundet, i samarbeie med Sverigesexportråd,ambassaderoch berörda departement, vid symposier och utställningar iÖsleuropa, alll i syfte all främja en vidgad svensk handel med . Viär just nu inne i en intensiv förhandlingsomgång med flertalet socialistiskaländer i om nya långsikliga handelsavtal. härmed är bl. a. atl dessaavtal skall ge förelagen bäsla möjliga arbetsvillkor som kan hjälpa dem i deraskommersiella kontakter. Sverigesambassad i har under det senaste årel föll kraftigt utökade resurser föratt främja handelsutbytet. Däriämle har vid ambassaden i inrättats ensärskild tjänst för kommersiella frågor. 1 och finns sedan fleraår handelssekrelerarkontor, och i övriga socialistiska länder sköts denkommersiella bevakningen på sedvanligt sätt av våra ambassader som en viktigdel av deras verksamhel. Jaglycker mig därmed ha besvarat frågor och bemött hans synpunklerbelräffande mitt inlresse för alt öka handeln med de socialistiska staterna.Jag kan sammanfallningsvis säga all jag barett sådanl inlresse. Del vorevärdefullt om handeln med de här staterna kunde vidgas utöver den nuvarandeomfallningen. Jagvill vidare säga till såväl som atl jagmed inlresse har lagit del av de synpunkler på embargopoliliken som min vänGunnar framfört i sin doktorsavhandling. Den kritik somCarl-Henrik med slöd av avhandling framförriktar sig i allt väsentligt mot den dåvarande socialdemokraliska regeringen.Jag är säker på att dess förelrädare är fullt kapabla atl svara för sig själva.Jag har heller ingen anledning all tro all vid del tillfället hadei väsentliga avseenden andra åsikter än den socialdemokratiska regeringen hade.Pä den punkten vill jag emellertid reservera mig, eftersom min erfarenhei av defrågorna under den liden inle är särskill stor. Svenskaföretag slår dess värre i flera fall inför en valsituation. Aniingen skaffarsig företagen genom imporl från den leknik och de komponenler som debehöver, och då Ivingas de underkasta sig bestämmelserna i den amerikanskaembargopoliliken. Eller också förförelagen avstå från all skaffa sig dekomponenter och den leknik som de är i behov av för sin ulveckling. Jag lyckerinle all del är lillfredssiällande. Regeringen har anledning all reagera, ochden också. Mitt svar här i ärett uttryck för den svenskaregeringens reaktion mot de bestämmelser som den amerikanska regeringenIvingar svenska förelag att följa. Densvenska regeringen har klargjort sininställning till embargopolitiken och dess tillämpning vid kontakter med påsåväl regerings- som tjänstemannanivå. Senast gjordes sådana uttalanden då denförutvarande handelsministern sammanträffade med utrikesminister iWashington . Ettomfattande arbele läggs ned inom departementen och ullandsmyndig-helerna på attfölja och analysera embargopoliliken och dess ulveckling och tillämpning. I elllilet anial fall har svenska förelag vänt sig till regeringen med begäran omslöd i konkreia exporllicensärenden. Som exempel kanjag nämna Stansaab ochASEA. I allmänhet - inle alllid, men oftast - har regeringen och svenskamyndigheter kunnal hjälpa det svenska företaget alt lösa problemen. Manär, del vill jag underslryka, på amerikansk sida väl medvelen om den svenskaregeringens insiällning och inser, , atl OmSveriges självständighet i handelspolitiken OmSveriges självständighet i handelspolitiken embargopoliliken iSverige uppfällas som en belaslning i de bilaterala relalionerna mellan Sverigeoch Förenia siaierna. ALFLÖVENBORG (apk); Jag vill bara säga lill att del jag ullryckletillfredsställelse över i inlerpellalionssvarel var följande formuleringar,som jag cilerade: "Tankegångarna bakom den amerikanska embargopolilikengenlemol de socialisliska länderna vad avser civila varor är hell främmande förden . En fri världshandel är en oundgänglig förutsättningför en global ekonomisk utveckling och ett vikligl element för alt främjarelalionerna mellan länder med olika samhällssystem." Mendet gäller ju, och det är del vikligasle, all leva upp lill den insiällning ullryck för, all göra någoi ål saken, all gå till aktion, all protestera.Det finns ingen sådan avsikt i interpellationssvaret,och på den punkten tordeCarl-Henrik och jag vara lika missnöjda. Isin replik uttryckte handelsministern återigen sin mening all del finns ettstarkt inlresse av an öka handeln med de socialisliska länderna. Han var innepä de problem somjag berörde och som visserligen finns men som man måsie sökalösa på olika sätt. Jaghar i en lidigare deball i den här kammaren framhållit vilken vikl man i deakiuella länderna fäsler vid möjlighelerna alt ulveckla industriell samverkanpå olika områden. Del rör ju verkligl slora saker, och i någon män pågår sådanlsamarbete, men en ulveckling på det områdei borde kunna ske. Jaghar lidigare lagil ell exempel från vårt grannland . Del ärett exempel atl fundera över. Inom ramen för det samarbetet finns exempelvisdel slora , där finska indusirier bygger ell helt samhälle isovjetiska med bostäder, kommunikationer och industrier, bl. a. eltstålverk. Men sådana projekt har så slora dimensioner atl man måsle länka sigelt statligt engagemang, exempelvis via Statsföretag. Jag nämner della som eltexempel pade möjligheter som måhända föreligger, om man strävar efter alt ökahandeln med de socialisliska länderna. Jagvill sedan fören minut återvända lill frågan om embargot. Närdet gäller denamerikanska embargopolitiken verkar handelsminislern inle särskillhandlingskraftig. Är man överens om atl den amerikanska embargopoliliken ärskadlig, atl den direkt och indirekt lägger hinder i vägen för handeln med andrastater, bör man göra någonting åt del och inie bara inskränka sig till allregistrera det som elt missförhållande och hänvisa till det svar som har gettshär i kammaren. Det är inle alls tillräckligt. (vpk): När del gäller den allmänna frågan om handel med desocialistiska länderna har den nuvarande handelsministern redan erinrat om alljag hade en rätt lång debatt om den med den förre handelsministern, . Jag skall inle upprepa vad jag sade då ulan bara cilera något lilet styckeur den debatten för atl än en gång ge uttryck för min uppfallning. Jagpåpekade alt del var en positiv anda som präglade . - Det var del också i del här avseendel i svar , vilketjag noierar med tillfredsställelse. Denförre handelsminislern sade i den lidigare debatten att har ett starktinlresse av en vidgad handel även med de socialistiska länderna. Jagpåpekadealtjag kanske skulle ha formulerat det något annorlunda, nämligen atlSverige har ett speciellt intresse för vidgad handel med de socialisliskaländerna. Jag motiverade det på följande sätt: "Detär naturligt för varje annan stat atl ha en relalivi omfallande handel medländer som representerar en så väldig ekonomisk potential. land som sökeravsättning för sina produkier kan i egel intresse avstå från all söka utvecklaen stor handel med de socialistiska länderna. För tillkommer alt del ibelydande ulslräckning är fråga om grannländer med vilka del är naturligt atlha breda ekonomiska förbindelser." DeUa sades alltså den 10februari . Mendå är den viktiga frågan: Hur skall vi kunna avlägsna de hinder som finns förenulveckling av denna handel? Del finns objektiva problem, och del finnssubjektiva svårigheter. är positiv till en utveckling av handel med de socialistiskaländerna, något som han här upprepade gånger har deklarerat, vill jag peka påde båda konkreia förslag som jag ställde i debatten med den förrehandelsminislern och som jag gärna vill vidarebefordra. Detförsta var atl skulle instifta speciella krediiarrangemang när delgäller alt underiätta handeln med de socialisliska länderna. var positiv på den punkten. Delandra var atl regeringen - med hänsyn till all de socialisliska ländernaställer krav på kopplade affärer, något som var inne på - skulle lainitiativ till ett statligt bolag eller hjälpa en privat organisation päfötterna för atl bli lill elt stöd för de mindre förelagen i när delgäller all gå in i sådana kopplade imporl- och exporlaffärer. De mindreföretagen har utan tvivel svårigheter alt leva upp till de krav som ställs föratl de skall kunna medverka lill den ökning av handeln som vi båda anser varaönskvärd. Jagskulle vilja be handelsminislern att yllerligare undersöka dessa bådamöjligheter och - förhoppningsvis - lägga fram posiliva förslag för . Sålill frågan om den amerikanska embargopoliliken. säger all den kriliksom framförde riklar sig mot den dåvarandesocialdemokratiska regeringen. Arbetet med hans bok avslutades ju 1967, och dåhade som bekant inle tanken på en folkpartiregering ännu dykt upp här i Sverige- den föreföll rätt otrolig. säger sig vara obekant med folkpartietsdåtida åsikter i denna fråga. Det förvånar jag mig en smula över-del finns väländå en viss kontinuitet i folkpariieis politik pådet här området. Jag harmycket bestämda minnesbilder av alt man inte hade någon som helst avvikandemening, i varje fall inte offentligt framförd, från 0/7?Sveriges självständighet i handelspolitiken 0/77Sveriges självständighet i handelspolitiken den som den dåvarandesocialdemokratiska regeringen representerade. Men vad vi kritiserar är juall regeringen, som för tillföllei råkar vara folkpartistisk, inle på ettbelydligl skarpare säll reagerar mot den amerikanska embargopoliiik somfortfarande finns kvar och som naturligtvis är elt hinder för en ulveckling avvåra affärer med de socialistiska länderna. Deallmänna formuleringarna i handelsministerns svar lycker jag är myckel svaga,och jag cilerade några avsnill som jag ansåg kunde lolkassom en form av acceplerandeav den amerikanska embargopoliliken. Handelsminislern har ännu inte sagtnågonling som vederiägger denna tolkning. Kan han göra det i debatten är dettacknämligt. Del är två åtgärder somjag vill efteriysa från regeringens sida. Denförsta är alt den inlägger en skarp offentlig protest hos ;s regering motden ulpressningspolitik som bedrivs gentemot svenska förelag. Del andra är på ett mera bestämt säll lar upp denna fråga i internationellt sammanhangoch söker fö en ändring till stånd. Del kan jusl nu vara del psykologiskt rältaögonblicket alt göra det,eftersom de s. k. COCOM-listorna är under diskussionoch skall revideras. En framstöt på det inlernalionella planet kan i delsammanhanget ge önskvärd effekt. De synpunkler som framfört på östhandeln skallvi naturligtvis studera vidare och se i vad mån det finns möjligheter alllillvarala dem när del gälleratt främja en ökad handel mellan och desocialisliska staterna. Jag upprepar atl vi från regeringens sida ser positivtpå en sådan ulveckling. Jag vill emellertid understryka alt handeln särskillnär del gäller de socialisliska länderna inle är en fråga som avgörs enbari iSverige, utan den sammanhänger naturligtvis med vilka varor som desocialisliska staterna kan erbjuda den svenska marknaden och vilket inlressedet kan finnas för de varorna hos de svenska konsumenterna. Som mycket väl medveten om är det ett starkt önskemål från de socialistiskaländerna all handeln i alla avseenden är balanserad, dvs. all export och imporllar ut varandra. Det sätter vissa gränser för vad som är möjligt all uppnågenom svenska insaiser. Menjagharsomsagt med inlresse lyssnat på vad har haft alt säga i del häravseendet, och vi skall beakta det i det fortsatta arbetet på alt försöka vidgahandeln med de socialistiska staterna.