prot · G20936 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag vill fråga om harfunderat över möjligheterna atl i ett sådant läge ge det slöd som erfordras,alt exempelvis gä in med statlig förlusttäckning så alt AlgotsNord kan vidareutveckla sina projekt och ge företaget stadga. Kan man undersådana förutsättningar länka sig statliga beställningar? Del måsle väl varavettigare att statliga medel används för atl siödja arbetare som framställernågonting som människor behöver än au de används till arbetslöshetsbidrag? Jagvill alltså fråga statsrådet, hur han ser på frågan om statens vilja alt siödjade arbetande, om de ivingas atl la ännu en steg i den kamp som de så fint harfört hillills. Jag finner att jag trots alll inte har så myckel all säga till JörnSvensson . Jag konstaterar nämligen atl inte heller han kritiserar huvuddelenav den stora minskning av lekosysselsätiningen som ägt rum under någradecennier - och jag behöver i och för sig inte tala för de åtgärder som dåvidtogs, eftersom jag inte var ansvarig. begär att jag , utanatl avvakta propositionen, skall redogöra för regeringens syn pä tekofrägan.Till detla vill jag säga atl del är vid framarbetandet av en proposition somman utmejslar såväl tankar som mera konkreta ståndpunkter. Del är dä man hardel naturliga tillfället alt ulveckla sin syn på dessa frågor. Vadgäller den diskussion som tog upp i anslutning till en del synpunktersom framförts av , så konstaterar jag att vi är inne på såallmänna formuleringar alt vi nog egentligen kan samsas. är heltpå det klara med att ett land som inte kan avstå från elt mycketutpräglat internationellt utbyte. Jag antecknade an han i det sammanhangetanvände formuleringen alt "en höggradig arbetsfördelning är bra". Denformuleringen skulle jag också kunna använda, men det är tydligt atl vi läggerin olika mycket i den. Delta tillfälle är emellertid knappast del rätta för attgå djupare in på sädana allmänna induslripolitiska funderingar. Jagkonstaterar alt vi inle har en fri texlilimport här i landet. Vi har en radbegränsningsavtal med många av de låglöneländer som lalade om iytterligt kritiska ordalag, och del pågår omförhandlingar med en del av dessa.Men vi har också en betydande import från EG- och EFTA-länder, och även därfinns som väl vet handelspoliliska problem att la hänsyn lill. TillHagar och vill jag säga atl jag är helt på det klara medatt de anställda vid inte önskar alt räddningsaktioner för demskall skada några andra. Men problemen handlar ju inte om vilja utan om realiteter,om utrymme på marknader. När man i industridepartementet försöker atl taställning, måste man räkna med sådana realiteter, för annars skulle man intesköta sig väl. Detsades atl alternativproduktionen gäller sådant som inle tillverkas f n. Tillnågon del ärdeila sant, men lill stor del ärdet inle rikligt. Det finns andratillverkare. Men del är rikligt atl beslut atl kvinnliga sjukhusanställda skallförses med sjukhusbyxor skapar elt tillkommande behov. Del rör sig i stort settom ett engångsbehov som kan möjliggöra sysselsällning åt några tiotal personer,inte mer. Tillverkningen är så pass standardiserad atl den kan ske ganskasnabbt. Naturligtvis finns del sedan en ersäiiningsbehov när del gäller dessabyxor, men kvar står alt efterfrågan sjunker sedan man väl har klarat självaanskaffandet. Vihar alt sä atl säga lägga ett pussel när det gäller att inom den bedömbarakonsumtionen få plats med de olika producerande enheter som vi faktiskt har häri landet. Det är inle minst dessa problem som vi f n. tänker på, väl medvelnaom bl. a. arbetslöshetens förbannelse. Det är någonting som varje regering,varje statsråd och varje riksdagsledamot och andra har haft anledning alt länkapå i alla är. Vi har ändå alltid haft några tiotusental arbetslösa och har delockså , även om vi hoppas alt kulmen är nådd. Avslutningsviskan jag tillägga alt jusl nu verkar också kulmen vara nådd när del gällernedgången av förbrukningen av textilier. som vi har gjort pekar på alt förbrukningen nu är på väg uppåt. Då talar jag inte omspeciallextilierna ulan om den mer allmänna förbrukningen av textilvaror. Detär väl i sin lur ett uttryck föratt levnadsstandarden i landet nu stiger itecknet av en lyckosam allmänekonomisk politik. 0/77sysselsättningen inom tekoindustrin (vpk); För alt inte skall vinna oförtjänta fördelar i den härdebatlen vill jag till det senast nämnda säga att oavsett regeringspolitikenhar den kapitalistiska marknadsekonomin den egenskapen atl den går upp och ned.Under de senaste tjugo åren har varje nergång varil djupare än den föregåendeoch varje uppgång svagare än den föregående. Det är del som så att säga är densekulära trenden, som ekonomerna så fint brukar uttrycka del, i kapitalismenskris. Jag tror inie folkpartiregeringen eller den föregående regeringen alltförmycket bör få förtjänsten av all kapitalismen beter sig som den alltid har gjort.Den svenska kapitalismens problem är emellertid svårare än någonsin efter1930-talei. ErikHuss är missnöjd med alt diskussionen blev alltför allmän när det gällerfrihandeln och importen, men den diskussionen förde jag uteslutande medanledning av den i interpellationssvaret gjorda beskyllningen mot mig alt jagskulle vara anhängare av en sänkning av levnadsstandarden eller all jag inteskulle bry mig om ifall levnadsstandarden sänktes - bara därför all jagifrågasatte den extrema varianten av internationell arbetsfördelning. Det varju så den diskussionen uppstod. Om är missnöjd med diskussionens allmännaform, låt mig då ställa frågan på ett konkretare sätt, som jag f ö. redaninledningsvis försökte göra. Jag skulle vilja ha svar på följande fråga: Anserindustriministern det möjligt eller anser induslriminislern del åtminstoneönskvärt att bringa ned det nuvarande importberoendet på tekoområdet under75-procentsnivån, en nivå som vi f ö. kan räkna med kommer att passeras? Anserhan det orimligt all eftersträva en importnivå pä exempelvis - en nivåsom vi hade ? Jaghar svårl att förstå all något sä revolutionerande skulle ha inträffat i defaktiska förhållandena eller i den svenska efterfrågan på textilvaror atl manpå några fö år - som varit fallet - skulle behöva få denna enorma stegring. Jaglycker alt importberoende är vad man kan accepiera, även om man är slarkifrihandelsvänlig. Jag lycker inte alt det på något sätt skämmer entrihandelsvänlig åskådning atl säga, all del får vara stopp vid en nivå på 55 %på detla område. Enav flera orsaker lill alt ell sådanl stopp bör införas är del fakium att enmängd importerade varor, även ordinära bruksvaror, på textilområdet harutomordentligt dålig kvalitet. Del kan var och en se som köper t. ex.barnlröjor eller överfärgade barnpyjamas och sedan upptäcker, alt dessa kanförstöra hela tvätten om de inle tvättas separat. Del finns en mängd typer avstandardiserade produkier, som uiifrån väller in över oss och som inte alls ärändamålsenliga. De luras faktiskt på folk med det låga priset som en sortslockmedel. När det sedan visar sig att de brister i kvalitet, hållbarhet, färgosv. kan missförhållandena inte korrigeras, eftersom de inhemska konkurrerandeprodukterna slagils ul. Jagvill också, trots atl jag har all förståelse för atl man inte skall släppa utuppgifter ur en kommande proposition, insistera med alt fråga om industriministerndelar den avgångna trepartiregeringens uppfallning om alt en ytterligarenedbanining av lekoinduslrin är nödvändig. var vad industriministerÅsling uttryckligen sade här i , och det framgick också tydligt avtrepartiregeringens lekoproposition. Det är för offentligheten mycketintressant alt vela om minoritetsregeringen nu företräder samma allmänna linjei det stycket eller om den står för en mera modifierad linje. Jagvill också efterhöra huruvida det enbart skall komma ett allmänt besked ulankonkreia detaljer och huruvida man kommer alt föreslå andra och effektivareåtgärder för alternativ sysselsättning till de drabbade lekoregionerna. Lägeli det avseendet är ju, som vi lidigare har konstaterat, alt t. ex.Sjuhäradsbygden trots alll kunde räkna med ett visstarbelsmark-nadspoliliskl slöd från Göieborgsregionen. blommat upp varGöieborgsregionen en bred och märigsidig arbetsmarknad. Genomden proposilion som induslriminislern lagt fram i varvsfrågan vet vi -bl. a. genom de prognoser som presenterats i en av bilagorna - atlGöteborgsregionen kommer att ligga myckel illa lill arbets-marknadsmässigi ochall inle på något sätt kan räkna med den partiella lösning avarbetslöshelsproblemet som möjligheterna till pendling till en slörrestadsregion skulle kunna innebära. Det betyder alltså atl vi haren väsentligtsämre läge för tekoregionérna än bara för ett par årsedan. 1den situationen måsle man slälla följande fråga; Kan något annat än ettmedvetet och aktivt slalligl industriprogram, som syftar lill all tillföradessa regioner mesta möjliga sysselsällning, rädda eller över huvud lagetförbättra lägel där i någon väsentlig mån? Jag kan inte se all något annatskulle kunna åstadkomma någon vändning eller något verkligt slöd. Ingen av deprojektgrupper som arbeiar har åsladkommil något sådanl, och av klassiskerfarenhet vet vi all de kommer an förmå göra mycket litet. Del är bara staten,med sina samlade finansiella och organisatoriska resurser, som kan inleda eninduslriplanering och en industripolitik som verkligen har effekl. 0/77sysselsättningen inom tekoindustrin EIVORMARKLUND (vpk); Jag vill så här pä sista lampen konstalera att de Algotsanställda vidVäsierbotienfabrikerna verkligen har givit innehåll ål boktitelGräv där du slår. De har gått ul från sina erfarenheler, och dessa ärnaturligtvis annorlunda än hos människor som slår för en kapitalistiskmarknadsekonomi och som inte, i likhet med en tekouiredare, anserait enslatssubventionerad, behovsinriktad produkiion ligger i linje med delekonomiska system som vi lever i. Medanledning av den bedömning av realiteterna som statsrådet lalar om måste mansom norriänning fråga sig varför det ofta blir sä att realiteterna talar tillnorrländsk nackdel. Är det verkligen något ofrånkomligt? Det är, som sagt, en blygsam begäran alt man får enfrist . Något som är angeläget - och del är det som delegentligen handlar om - är alt beskeden för framliden blir positiva. inte på om han har funderat över tankegångarna i materialet, som hansäger sig ha studerat, om hur del kan bli om arbetarna ivingas la över driftensjälva med, som man säger, staten som fortsatt ägare. Får jag lill bara säga alt hans tvä första frågorbehandlar jusl sådant som övervägs under propositionsarbelel och medhänsynstagande lill bl. a. beredskapsmässiga synpunkter. Beträffandeden tredje frågan, om att slalen måste gä in med massivt bistånd lill de härregionerna, vill jag erinra om alt slalen redan har gjort det genom den numerastatliga Eiserkoncernen. Delta innebär en betydande satsning. Jag vill ocksåerinra om det svar .som min företrädare avgav för elt antal månader sedan,nämligen att regeringen var inställd på atl flexibelt tillämpa deregionalpoliliska medlen i sådana sammanhang som t. ex. storaproblem. Dessa är ju kvantitativt sett av en helt annan storleksordning än deproblem som jag diskuterat med de tvä andra frågeställarna. TillEivor vill jag säga att vi inte har fått någon konkret framställningfrån personalen vid någon av dessa enheter med angivande av att personalen därskulle vilja överta driften och med förfrågningar om villkoren. Kommer en sådanframställning skall vi givetvis behandla den. (vpk); Industriministern undviker trots allt all svara pä mina frågor. Frågani del här stycket gällde ju inte så mycket vad staten gör eller vad regeringenlänker göra för själva tekoindustrin ulan vad den tänker göra för de regionersom drabbats av krisen inom tekoindustrin och vilka alternativa industriellaåtgärder regeringen länker vidta. Då räcker det inte med atl hänvisa till har medgell en mer flexibel tillämpning av gällande föreskrifter förregionalpolitiskt stöd. Vi vet all huruvida della kommer att få någon verkanberor inle alls pä staten - del innebär bara alt regeringen sätter sig altvänta på att lokaliseringsbara förelag skall komma och begära stöd, och sädanaöverflödar det som bekant inte av i denna konjunktur. Vadjag frågade efter var om det fanns några tankar hos regeringen som gick i denriklningen atl man kunde länka sig mer aktiva och systematiska statligainsatser föratt skapa annan industriell sysselsällning i tekoregionerna än dentraditionella. Dessa regioner måste ändå stegvis minska sitt extrema relativalekoberoende, men de måste, om de inle skall gå omslyr vid en fortsattnedbanining av teko, ändå få sysselsättning i andra industrier. Slutligenvilljag ännu en gäng efterlysa om det inle trots alll är möjligl all, pä sammasätt som industriminister gjorde - även om han inte lade fram någonallmän lekoproposiiion som gällde lekopoliliken i bred bemärkelse - komma meden deklaration om huruvida folkpartiregeringen förutser samma ulveckling inomteko som vad indusiriminister gjorde på sin lid. Botten skulle alltsåinte vara nådd, utan nedbantningen kommer atl gå vidare. Eller harindustriminister en försiktigare och mer modifierad hållning, ungefär somnär del gäller varvsindustrin, där han vill gå fram något försiktigare än vadtrepartiregeringen ville? Jag efteriyser ell beskedom hur det är i det stycket. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Föredrogs och hänvisades 1978/79:53 tillkonstitulionsutskoltet 1978/79:59 tilluirikesuiskoiiei 1978/79:67 tilllagulskollel I § 7 Föredrogs och hänvisades Motioner1978/79:46-49 lill näringsutskoltet §8 Föredrogs men bordlades åter betänkanden /79:5-7Jusiilieutskollets belänkanden /79:10 och 11 betänkande1978/79:8 Kulluruiskotlets betänkanden /79:12 och 14 Uibildningsutskolleisbetänkande /79:12 betänkande 1978/79:4 Jordbruksutskottetsbetänkanden /79:4-6 Näringsutskottels belänkanden /79:8 och 10Arbetsmarknadsutskottets belänkande 1978/79:11 §9 Föredrogs och bifölls Inlerpellationsframställningar 1978/79:89 och 90 §10 Meddelande om frågor Meddelades all följandefrågor framställts 1978/79:151av () till budgel- och ekonomiministern om kompensation lillVästerbottens län för utebliven ullokalisering av viss siatlig verksamhet: Med anledning av att denplanerade ullokaliseringen av SBL:s produktionsavdelning till inlegenomfördes uppdrog regeringen till en särskild utredningsman alt framläggaförslag till lokalisering av ny verksamhet till . Utredarenavlämnade ett delbetänkande , i vilket framfördes förslaginnebärande ökad sysselsättning i , , och . Ingetav förslagen har ännu genomförts. Med hänvisning till det anförda ber jag atlfå slälla följande fråga: Avser regeringen alt vidtakonkreta åtgärder för alt ge full kompensation till för denuteblivna ullokaliseringen av SBL, och finns i så fall särskilda medelreserverade för sådana åtgärder? 1978/79:152 av () till arbetsmarknadsministern om lokaliseringen av patent- ochregistreringsverkets bolagsbyrä: beslulade alt omlokaliserapatent- och registreringsverkets bolagsbyrä till . I maj månad 1978konfirmerades lidigare Lokaliseringen lill beräknas medföra eltsysselsätlningslillskott på ca 200 tjänster. harnu hos regeringen begärt alt tillsammans med statskontoret få utreda eltalternativ med en decentraliserad organisation av bolagsbyräns verksamhel. Detalternativet skulle kunna innebära all bolagsbyråns verksamhel splili-rades ocharbetsuppgifterna överfördes på de 24 länsstyrelserna. Eftersom omfiyttningenav personal lill redan börjat och kommer all successivt fortsättaunder 1979-1980 har stor oro spritts. Enär länel och kommunen redan drabbats avsvåra sysselsäliningsbortfall ser det märkligt ut, om regeringen skulle följadeceniraliseringsulredningens förslag, allra helst när lokaliseringen avbolagsbyråns verksamhet till har regionalpolitisk betydelse. Medhänvisning lill del anförda vill jag slälla följande fråga: Ärarbetsmarknadsministern beredd all medverka till all lidigare beslutgenomförs och på sä vis avvisa eventuella försök att upphöra med den redanpåbörjade lokaliseringen av patent- och registreringsverkets bolagsbyrä lillSundsvall? § 11 Kammaren åtskildeskl.