prot · G20975 · 1978-12-31 00:00:00 — § 7 Om åtgärder för attförbättra arbetsmarknaden gionen ArbetsmarknadsministernROLF erhöll för atl besvara {s) anmäldafråga, 1978/79:265,1111 industriministern, och anförde: har frågat industriministern om regeringen är bereddall slälla 100 milj. kr. lill och den regionalautvecklingsfondens förfogande för all förbättra arbetsmarknaden i . Arbetetinom regeringen är sä fördelat att del är jag som skall svara pä frågan. Beträffandearbetsmarknadssituationen i allmänhet vill jag först erinra om allförbättringen av konjunkturen under den senare delen av 1978 har fortsalt och ivissa fall förstärkts. Det mesta lyder också på atl denna utveckling kommer allfortgå även under innevarande år. Enligt min mening finns det goda skäl allförvänta sig att den förbättrade konjunkturen kommer atl påverka ävensysselsätlningssituationen i på elt posilivi sätt. Påfrågan om regeringen är villig aU ställa extra medel till ochden regionala utvecklingsfondens förfogande är mitt svar atl regeringen idagsläget inle är villig all på detta vis söka lösa sysselsättningsproblemen iMotalaregionen. Däremot är regeringen beredd all pröva konkreta åtgärds-förslagsom har goda utsikter atl ge etl mer varaktigt sysselsättningstillskott inomMotalaregionen. I detta sammanhang kan det också finnas skäl atl nämna den resursutbyggnadav de regionala utvecklingsfondernas verksamhet som inryms i det förslagrörande den framlida industripolitiken som regeringen har för avsikt allförelägga . De regionalpolitiska avvägningarna i stortkommer alt behandlas i en särskild proposilion, som också kommer altföreläggas . Jag ber altfå tacka slalsrådel Wirlén för svaret. Arbetsmarknadssituationeni har ytteriigare försämrats , vilketlandshövding påpekat i ett brev till regeringen. ,som har 2 000 anställda, går med så stora föriuster alt företagels framlid ärhotad. I hoppas man nu atl den statliga Invesleringsbanken kan slällaupp med det kapital som behövs föratt klara . Del rör sig om 50-100miljoner. Del kan finnas skäl aU påminna om att Invesleringsbanken skapades avsocialdemokraterna under hårt motstånd från de borgerliga partierna. Luxorsproblem är stora pä grund av att den svenska TV-marknaden stagnerar samtidigtsom den inlernalionella konkurrensen hårdnar. Vidinlerpellalionsdebatlen förra årel om arbetsmarknad och vidöveriäggningar på industridepartementet samma månad var inle Luxors problemofficiellt kända. behöver 200 miljoner för att klara jobben, det kan manläsa i östgölalidningarna . Ettförbättrat konjunkturiäge kommer inte, som och regeringen tro, au lösa sysselsättningsproblemen i , eftersom krissituationeni huvudsak är en följd av strukturella förändringar. Närvidiskuterade silualion , omtalade att han hade föravsikt all "gå i närslrid med Motalaproblemet". Han efterlyste ocksåkonkreta förslag som man kunde satsa på. Länsstyrelsenhar nu redovisai vilka slalliga insalser som bör göras pä arbetsmarknaden iMolalaregionen. Därför har arbelsmarknadsministern nu sådan information och ettsådant beslutsunderlag att han i klara ordalag bör kunna tala om hur han ser påkrisen i och vilka åtgärder som bör sättas in. Kriseni är så djup all jag förutsätter alt olika former av regionalpolitisktstöd bör kunna lämnas, när ansökningarna härom kommer. Statsrådet äremellertid inle beredd all bifalla begäran om stöd på 100miljoner för all förbättra sysselsättningsläget i Motala-pengar som skallanvändas till lokaler, projektutveckling, konsulttjänster m. m. Mol bakgrund avkrisens omfattning och den kompletterande informalion som lämnats avlandshövdingen är det anmärkningsvärt att regeringen inle är beredd all bifallalänsstyrelsens begäran. Inteheller har jag fått klart beskedom vad regeringen ämnar göra för allförbällra arbetsmarknaden i . Jag vill därför avsluta med enfråga till arbetsmarknadsministern: Vad blev det konkreta resultatet av den"närstrid med Molalaproblemei" som utlovades ?Människorna i väntar på besked ! Omåtgärder för attJÖrbättra arbetsmarknaden i När vi för debatterade sysselsättningen iMolalaregionen varvi nog medvetna om att del kunde uppslå svårigheter vidLuxor. Vi vel fortfarande inte säkert vad de kan leda lill - del kan varkenChrister eller jag säga något besläml om. Men detla är en fråga som vi Omåtgärder för att förbättra arbetsmarknaden i i regeringskretsennaturiigtvis följer myckel noga, och självklart kommer utvecklingen inom Luxoralt vara myckel avgörande för Moialaregionens sysselsättning. Mennär säger att arbetsmarknaden har kärvat lill ytterligareunder tål del alt någol diskuteras, därför att arbetslöshetstalenunder hösten faktiskt har sjunkit kontinuerligt månad för månad. Del visarkanske ändå att vad jag här har sagl om en förbättring i konjunkturen äger sinriktighet även för del här området. Därmed har jag inte sagt att lägel är bra. Jagsade , ochjag kan upprepa del , all del är en oroligsilualion på arbetsmarknaden i mot bakgrund av vad som hänl där sedanflera år tillbaka, inkl. de år då det socialdemokratiska partiet haderegeringsansvaret. Del var ell stort bortfall av arbetstillfällen inomindustrin i . F. n. finns del osäkerhetsmoment vidLuxor som både och jag har berört, men vi vet som sagl inlevad de kommer att leda till. Fårjag sedan bara säga atl när vi hade överiäggning om pä departementet vardet en ingående diskussion om vad man kunde göra. Jag har gett beskedel all viinte är villiga atl gå med på en separat lösning om 100 miljoner lill Motalamen däremot att, som jag sagt i svaret här, pröva framställningar från falllill fall. Det beskedel slår jag fast vid. Elt trettiotal förelag har fåll lägga ned eller allvariigtinskränka sin verksamhet i . 2 000 industrijobb har försvunnit på två år.Del finns risk alt ytteriigare 600 försvinner i är. Eu förelag som har 2 000anställda är i kris. Så ser verkligheten ul i , . Idet lägel begär 100 miljoner för att klara arbetsmarknadssituation.Men regeringen förmår lydligen inle handla. Den form av hjälp som länsstyrelsenbegär följer inte del traditionella mönstret, ochjag kan förstå all en viss tveksamhet. Jag vill därför ge statsrådet rådet: Bifalllänsstyrelsens begäran men betona all del är fråga om en försöksverksamhet. Vifår då se om okonventionella förslag leder till resultat och omvi funnit en ny form för regionall stöd. Närman studerar Moialaregionens bekymmer finner man fall där kapitalägare förtanställda bakom ljuset, där kapitalägare försökl hindra forskare all kartläggaproblemen och där lönsamma företagsdelar flyttats från . Kriseni visar bl. a. att vi behöver en förlroendemannalag grundad på nyaarbelsrätiskommitléns förslag, au vi behöver kollektiv kapitalbildning som gerlönlagarna inflylande och tryggare jobb och all vi - som socialdemokraternaföreslagit-behöver en lagomanställningskonlroll vid förelagsnedläggelser. Del är bra au försiktigt positiv lill någon form av stöd men djupt beklagligt att hansäger nej lill begäran om 100 miljoner. Att jag utfäsler mig att pröva framslällningar från fall till fall ärfaktiskt, , motsatsen lill aU vara passiv - del är aU möta desvårigheter som har på etl positivt sätt. Och det kommerjag att göra,när sådana framställningar görs. Sedanvilljag pä det mer allmänna planet säga att vi har aviserat två mycket viktigapropositioner lill , vilka kommer att vara av stort värde även förÖstergötland och Motalaregionen. Självklart kommer den induslripolitiskapropositionen alt innehålla en del synpunkter på hur utvecklingsfonden skallfungera. Det framgår bl. a. av landshövdingens brev atl just utvecklingsfondenspelar en central roll när man planerar för alt möta de svårigheter som flnns iMotala. Därför tror jag atl den resursgivning som där kan bli aktuell är avstor betydelse även för Molalaregionen. Den regionalpoliliska proposilionenvill jag också nämna. Där kan del finnas en del att la fasta på när den blirpresenterad för och därmed också för . Omåtgärder för att förbättra arbetsmarknaden i CHRISTERNILSSON (s): När statsrådet sade alt han skulle gä i närslrid medMolalaproblemen väckte det naturiigtvis förhoppningar i . Men del blevingen närslrid, det blev en traditionell överläggning pä elt departement, därstatsråden och inle gav några löften lill östgöladelegationen. Jaghar sagt lidigare, och jag upprepar del: Skall man lösa problem, som ärsä svåra, krävs del snabba och kraftfulla insatser från statens sida. Jaglycker det är beklagligt atl inte kan lämna några konkretabesked om åtgärder som skulle häva sysselsättningskrisen i . Risken finnsatt krisen nu ytteriigare fördjupas, som bara svarar medallmänna formuleringar. Statsrådet talarom en utbyggnad avutvecklingsfonden. Men han glömmer all tala om att man också föreslår enbantning av resurser som går ut över seklorn församhällsplanering och som äretl hot mot sysselsättningen. Upp lill bevis, , för aU det sista är sant! Del är inlealls avgjort vad som kommer atl sägas om länsstyrelsernas resurser i den regionalpolitiskapropositionen! Det får vi nog återkomma till. Jaghar icke underiålii att lämna svar. Del påståendet ärfelaktigt. Jag har sagt att de framställningar som kommer in kommer att prövasfrån fall till fall, och den resursgivning .som är möjlig inom de ramarriksdagen dragit upp kommer också all komma lill del - del kan jagförsäkra . Däremot har jag inte velattillämpa den helt nya principen att tilldela en 12 protokoll 1978/79:70-75 kommun i en pottpå 100 milj. kr. alt använda efter eget skön. Detta är förvisso icke passivitetvad gäller sysselsättningsproblemen i . Jag har visat aktivitet mentydligen med en annan metod än den önskar. CHRISTERNILSSON (s): I valrörelsen talade ofta mot byråkratin. har RolfWirtén chansen att bedriva en försöksverksamhet utan onödigt byråkratisktkrångel och därmed infria elt folkpartilöfte! Jag ber visa vad detfinns för anlibyråkratiski momenl i förslag här . Överiäggningenvar härmed slutad. §8 Om arbetsmarknadsstöd till kommun Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför all besvara () anmälda fråga, 1978/79:268,och anförde: har frågal mig omjag är beredd atl ompröva ansökningenav kommun om bidrag för all uppföra fyra industrihus. Enliglriksdagens ultalandeår 1975 skall ansökningarom beredskapsarbete som avserindustrilokaler för annan verksamhet än enbart lokal service beviljas medstörsta restriktivitel. Endast projekt i det inre stödområdet bör komma ifråga. Isamband med behandlingen av frågan om åtgärder för all främja de mindre ochmedelstora företagens utveckling uttalade sig för etl ökat slafligtstöd till kommunala industrilokaler. Detla ledde lill alt etl nyu anslag.Bidrag till kommunala industrilokaler, togs upp under industridepartementetshuvudtitel. Vidare innebar beslutet atl stöd i undanlagsfall skall kunna lämnasäven i det allmänna stödområdet. Uppvidingekommun tillhör inte del allmänna stödområdet ulan ligger inom den s. k. gråzonen. Detta är motivet för all regeringen har beslutat atl inle bifallaansökningen från kommunen om atl få uppföra industrilokaler somberedskapsarbete. Däremot finns möjligheter för företag som villnyinveslera i kommun att ansöka om lokaliseringsstöd för alt byggaeller förvärva industrilokaler. Jag ber all fä lacka för svaret. Men beklagar jag atlarbetsmarknadsministern vidhåller sin negativa inställning i denna fråga. "Uppvidingekommun tillhör inte det allmänna stödområdet utan ligger inom den s. k. gråzonen", säger arbetsmarknadsministern. Det är alltså motivet lillregeringens avslag. Men, , vi har ju fått en s. k. grå zon för attvi skulle slippa de knivskarpa gränser som annars uppstår mellan kommuner ochlän. De här problemen följer nämligen inte strikt kommun-och länsgränser. Detär alltså viljan och intresset för den här kommunen som är avgörande.Möjligheterna att ge stöd har regeringen haft, menar jag. är englesbygdskommun med ungefär 11 200 invånare. Den har under senare är drabbatshårt genom att flera förelag har hamnat i konkurs. Det gäller glasindustrin,skobranschen, gjuterier osv. Under krisåren 1976-1978 förlorade denna lillakommun över 250 arbetstillfällen, vilket motsvarar av induslrisysselsältningenoch av del totala antalet förvärvsarbetande i kommunen. Vid årsskiftetvar över 300 personer arbetslösa. Omvi tar sysselsätlningskurvan i denna kommun för tiden och drar framden lill , så betyder det en minskning av sysselsättningen med 1 900personer. Del är 35 96 av den totala sysselsättningen. Det skulle innebära attsysselsättningen inom jord och skog, som är basnäring inom den här kommunen,kommer alt minska med 60 96 och industrin med mer än 40 96.Varie kommunall ansvarig ställer sig helt naturiigt frågan: Finns del överhuvud taget några möjligheler alt driva en kommun och ge den service som ärnödvändig, om den nuvarande utvecklingen inle kan brytas? Jagvågar säga alt de ansvariga i den här kommunen sannerligen inte varitoverksamma. I samarbele med länsarbetsnämnden bl. a. har arbetet inriktats päatl finna lösningar inte endast i form av beredskapsarbete ulan även i form avmera långsikliga ålgärder. Det var också anledningen lill alt förreindustriministern, som hade hand om dessa frågor, avlade besök i kommunen,hade diskussioner och försökte finna lösningar på länsplanel. Men tyvärr harkommunen inle känt något stöd frän folkpartiregeringen, och jag ställer fråganlill arbelsmarknadsministern: har arbelsmarknadsministern inte någotintresse för en glesbygdskommun med så extrema problem som just Uppvidingekommun har? Både och jag har konstaterat atl kommuntillhör den grå zonen. Då bör ett f d. statsråd känna till atl den grå zoneninte kan få den förmån det gäller i fråga om industrihusen. Vi har under årenslopp gjort ett par undantag, men dä har det gälll alldeles exceptionellaförhållanden. Det vel om. Några sådana villkor som motiverardetta föreligger inte i kommun. I så fall skulle flera kommuner hasamma möjlighel all få jusl dessa bidrag, då de är jämförbara med . säger sedan att det här är fråga om politisk vilja atl hjälpaUppvidinge kommun. Den här kommunen har ell besvärligt sysselsättningsläge.Därför har del också gjorts väldigl mycket för alt underlätta och förbättrakommunens sysselsältningssilualion. Betydande lokaliseringsstöd har beviljats.Sedan lokaliseringsstödet infördes har 14 av kommunens ca 20 förelag beviljatsdrygt 30 milj. kr. Av detla belopp har ca 20 milj. kr. Av det totala lokaliseringsstödet för hela länhar kommun fått ca tvä tredjedelar. Det har alltså gjorts storasatsningar för alt förbättra kommunens sysselsättningsläge, och jag tycker atldet är orimligt om påstår något annal. Miltintresse för den här kommunen är förvisso stort, och jag har f n. minuppmärksamhet i hög grad fäst på kommun. Det kanjag försäkra RuneGustavsson om, varför den beskyllning som senast gjordes här enligl min meningvar mycket malplacerad. Jag vill inle påstå alt del uttrycket är malplacerat. Del stämmerdirekt in i bilden. Här är det fråga om en krissituation. Jag har redovisatfaktiska siffror om dagsläget och den utveckling som man kan se framför sig.Jag delar inle arbetsmarknadsministerns synpunkler på den s. k. grå zonen. Jaghar också, som vel, suttit i och jobbatmed de lokaliseringspoliliska frågorna. Och såvitt jag kan finna är det härsanneriigen elt område där man skulle kunna tillämpa just denna stödform. Närdel sedan gäller den poliliska viljan skulle jag vilja säga: Jämför del stödsom och regeringen varit med om alt genomföra för varven och försådana stora orter som med förhållandena för denna lilla kommun! Detgår inle all rycka på axlarna och komma ifrån detla, , för del härär sådana problem som man inle kan springa ifrån. Jagförslär det kommunalråd i kommun som, när del här negativa beslutetkom från regeringen, fällde yttrandet: I finns det inleutrymme för kommun. Jaghoppas all verkligen försöker tränga in i den situation somUppvidinge befinner sig i och kanhända dä ser problemen med liletannoriunda ögon än vad som lydligen var fallet när det negativa beslutetfattades i regeringen. debatlkonst är lilel märklig, men jag skall intekommentera den så mycket. Fårjag bara säga: intresse för kommun -del sade jag i min förrareplik-kan manifesteras inomen mycket kort lidrymd, och jag skulle kunna påståatt om man dä sätter del stöd som kommer till del i relation lillinvånarantalet kommer även och andra varvsorter atl kunna bliöverflyglade. Jag tror därför alt bör vara lilet försiktig medsina snabba domar. Del räcker inte med beredskapsarbeten om man skall lösa problem av dethär slaget. Del är delta som de kommunala representanterna i kommunockså anser. Vi måste göra satsningar för en långsiktig lösning. Och här hadede funnit en modell som de trodde skulle fä regeringens stöd, och den modellenhade medverkat till en lösning på sikl. Beredskapsarbeten fylleren funktion , men inle på sikl. Det förhåller sig sä all del riksdagsutskott som skrev om hurberedskapsmedel kunde användas för industrihus direkt angav alt del skullegälla det inre stödområdet. kommun ligger uppenbarligen inte där,. Det är ändå eu känt faktum. Här är det alltså klart atl viinom regeringen följt de bestämmelser som gäller vid handläggningen av detlaärende. Därmedtror jag att vi kan avsluta debatten och bara konstalera all del är en korrekthandläggning som skett, aU kommun fållen slörre hjälp i fråga omindustrisalsningar än kanske de flesta andra kommuner och attdet fortfarande finns ell viktigt förelag inom kommunen som jag har minuppmärksamhet på för all hjälpa till fortsatt verksamhet. RUNEGUSTAVSSON (c): Au kommun fält stöd för verksamheten ärriktigt. Men är det dagsläget vi diskuterar, . Idet svar jag fält står del som redovisning av behandlingen i : "Dellaledde lill all eU nytt anslag, Bidrag till kommunala industrilokaler, logs uppunder industridepartementets huvudtitel. Vidare innebar beslutet att stöd iundantagsfall skall kunna lämnas även i det allmänna stödområdet." Närjag då lar upp den grå zonen menar jag att mellan det allmänna stödområdet ochden grå zonen får vi inte ha några knivskarpa gränser. Den grå zonen har kommillill för atl brygga över gränser. Jag är förvånad över sätl all föra den här debatten.Nog trodde jag au det var klart aU del föreligger en skillnad mellan begreppendel allmänna stödområdet och den grå zonen. Det är, precis som citerade, inom det allmänna stödområdet som den här bidragsformen kan kommai fråga. Därför säger jag än en gång: Det här är en korrekt handläggning, ochdel finns inget att invända mot den. Fårjag också säga alt jag fortfarande har milt intresse riktal mol Uppvidingekommun i del akluella läget, och att vi kommer all pröva framställningar somgäller sysselsättningen i just denna kommun . Omkompensationen för merkostnader på grund av anlitande av postens lördagsservice Vi har inte diskuterat frågan om en korrekt eller icke korrekthandläggning. Vi har diskuterat den politiska viljan. Hade den funnits hade delockså funnits möjligheter att följa upp del arbele kommunen gjort. Om man har aldrig så god politisk vilja kan man inte sälta sig över denskrivning gjorl i fråga om denna stödform. Del får finna sig i. Överiäggningenvar härmed slutad. § 9 Omkompensationen för merkostnader på grund av anlitande av postens lördagsservice JordbruksministernERIC erhöll ordet för atl besvara () den 18 januarianmälda fråga, 1978/79:293, och anförde: har frågat mig om jag anser del ur principiell synpunktvara rikligt alt landets jordbrukare som enda yrkesgrupp skall få kompensationför den merkostnad som drabbar alla medborgare som vill utnyttja postenslördagsservice. lade fram förslag till regeringen omstorleken och fördelningen av det belopp som i enlighet med gällande riktlinjerborde utgå till jordbruket och viss livsmedelsindustri fr. o. m. den 1 januari1979 till följd av kostnadsutvecklingen m. m. Förslaget lades fram efteröverläggningar och i samförstånd med lantbrukarnas förhandlingsdelegation ochkonsumentdelegationen. Förslaget,som godkändes av regeringen , innebär alt jordbruket ochviss livsmedelsindustri tillförs totalt 258 milj. kr. fr. o. m. den 1januari 1979. Av delta belopp avser 169 milj. kr. kostnadskompensation förprisökningar på jordbrukets produktionsmedel, häri inbegripet vissa Ijänsler,bl. a. kostnader för porto och telefon. Prisökningar på jordbrukelsproduktionsmedel mäts med lantbruksekonomiska samarbels-nämndensproduktionsmedelsprisindex (PM-index). Per läggs utvecklingen avPM-index till grund för justeringen. PM-index stegunder är 1978 . Härav avsåg ökadekostnader för postens ändrade lördagsservice, vilket motsvarar ca 1 milj. kr.Detla sätt att beräkna kostnadskompensationen har fastlagts av efteröverenskommelse mellan jordbruksnämnden, företrädare för jordbruket och konsumenterna.På detta sätl kompenseras jordbrukaren i sin egenskap av företagare för inköpav produktionsmedel och tjänsier från andra sektorer. Ersättning för jordbrukarnaseget arbete kompenseras på annal sätl. Beräkningenav produktionsmedelsprisindex handhas av lanibmkseko-nomiska samarbelsnämndensindexgmpp som består av företrädare för lanlbmksekonomiskasamarbeisnämnden, siatens jordbruksnämnd, statens pris- och kartellnämnd,samt konsumenterna och jordbruket. Man var inomgruppen enig om att index för porto och telefon i PM-index skulle beräknasenligt den princip som tidigare tillämpats, dvs. all dessa avgifter skullebehandlas på samma sätt som räknar ikonsumentprisindex. Dennafråga diskuterades sedan vid jordbruksprisöverläggningarna inför den 1 januari1979. Både lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationengodtog därvid den beräkning av PM-index som kom atl tillämpas för kosinadskompensaiionenper . Jordbrukarnaar inte den enda yrkesgrupp som får ersättning för merkostnaden lill följd avpostens ändrade lördagsservice. Givetvis har andra företagargrupper möjlighetatt kompensera sig för sädana ökade kostnader genom prishöjningar. Omkompensationen för merkostnader på grund av anlitande av postens lördagsservice Jag lackarjordbruksministern för svaret på min fråga. Förraårel införde posten särskild avgift om man vill utnyttja dess lördagsservice.När man nu ser vilka konsekvenser della fått, blir man en aning förvånad. Närslaten skulle göra upp räkningen med jordbrukarna angående kompensation förprisstegringar fick man alltså avsätta 1 milj. kr.till lantbrukarna för all de fått extra kostnader på gmnd av lördagsservicen. Idet långa och mycket ulföriiga svar som jag har fått av jordbruksministernredovisar han principerna för beräkning av kosinadskompensaiionen, och hansslutsats är naturligtvis helt riktig. I den här konstruktionen avproduktionsmedelsprisindex skall poslkostnader och telekostnader vägas in närman skall kompensera lanlbmkels representanter för prisutvecklingen. Jaghar frågal om jordbruksministern tycker att della är principiellt riktigt. Jaghar fått en redovisning av beräkningssättet, men jordbruksministern har inlesvarat pä min principfråga. Detbör kanske också sägas alt man från konsumenlhåll har protesterat mot alt dennakostnadspost skall ingå i produktionsmedelsprisindex. Den försämrade ochfördyrade service som postverket genomförde har drabbat allamedborgare. Jordbruksministern säger alt jordbrukarna inte är den enda gruppsom får kompensation, utan även andra företagare kan höja sina priser. Menhuvudparten av svenska folket - vanliga industriarbetare och löntagare - harfått försämrad och fördyrad lördagsservice. Dessa grupper måste betala extra omde går till poslen , vilkel många måste göra därför atl denna dagkanske är deras enda möjlighel lill det. De fär ingen kompensation, utan utöveratt betala en extra kostnad för lördagsservice fär de som skattebetalarebetala kompensation till en yrkesgrupp och genom prisstegringar betalakompensation lill en annan. Jaglycker inte att detta är principiellt riktigt. Naturligtvis missunnar jag intelantbrukarna den här ersättningen - den är ringa och betyder ingenting urbudgelsynpunkt - men principiellt kan det inle vara rätt alt en yrkesgrupp pä Nr 75 det här sättet blir kompenserad. Jag vill därför fråga: Tycker intejordbruks-