prot · G20988 · 1978-12-31 00:00:00 — Varienyrekrytering beräknas kosta , sä del rör sig omganska ansenliga summor-pengar som borde kunna användas på elt bällre sätt ochför annat ändamål. Denbrislutbildning som man enligt utbildningsministern då har tvingats till harenbart inriktais på den löpande-band-princip som införts även på vårasjukvårdsinrättningar och som jag menar varit en bidragande orsak lill densiora personalomsäitningen, en löpande-band-princip som personalen sedan längereagerat emot och som böriar ifrågasättas även av de ansvariga. I varie fallhade sjukvårdsminislern en personlig mening om della, då hon framhöll altarbele i vårdlag enligl den lilla gruppens princip innebär belydande fördelarför både personalen och patienterna. Inom personalgruppen lär man kännavarandra, och det skulle ge goda möjligheter lill ett nära samarbele.Kommunikationerna mellan de anslällda skulle bli smidigare, vilkel underlätlararbetel. Alt arbeta i mindre grupper skulle också medföra all de anslälldakänner ell särskilt ansvar för "sina" patienter och enlillfredsslällelse över all allas samlade kunskaper tas lill vara. - Sä långlslalsrådel . Elllagarbete sådant som det som här beskrivs, med nya värdformer där all personalskall ingå i s. k. värdlag, kräver en hell annan grundutbildning än den som gessjukvårdspersonalen . Grundutbildningen i botten borde då vara jämställdmed underskölerskeulbildningen. kommunisterna log i en molionär 1977 upp förslag om en förändrad basutbildning för all vårdpersonal. Viföreslog då atl den begränsade utbildningen till sjukvårdsbiträde skulleavskaffas och ersättas med en grundutbildning, förslagsvis molsvarande dennuvarande värdlinjen pä gymnasiet, och all den gmndut-bildningen skulle omfallaall personal, alllsä även läkarna. Del fanns enligl vår mening ingen anledningatt slälla blivande läkare utanför en sådan grundutbildning med nya vårdformer,där all personal skall ingå i vårdlag. Vi vidhåller den uppfattningen. Molionenhamnade i den utredningskvarn som utmynnat i Vård 77 som kom 1978 och somsedan varit ule pä remiss. Utbildningsministern förutsätter alt regeringenunder våren kommer all lägga fram en proposition på grundval av Värd 77:sförslag och de remissyttranden som lämnats. Vi skall naturiigtvis la slällningtill de förslag som kommer i propositionen. Detär avgörande all utbildningen anpassas till ändrade värdformer. Jag villutnyttja tillfallet lill all anföra några synpunkter pä ulredningen, efiersomproposilionen ännu inle är skriven. Delfinns posiliva meningar i Vård 77, även om ulredningen fött myckel krilik.Utbildningsministern nämnde en del. Den påböriade utvecklingen all breddarekryteringen måste fortsätta och förstärkas, liksom man mäste fortsätta atlfölja principen om återkommande utbildning vid en systematiserad varvadutbildning enligt vad vi kallar ett kursklossyslem, där grundutbildningen kanbli etl temporärt och individuellt uppehåll för inhämtande av prakliskameriter. Beroende av den tidigare praktikens omfattning och innehåll börsammaförmåner utgå som vid intern utbildning. All värdutbildning som är förenad meden anslällning kvalificerar för lön under 0/7?personalpolitiken inom sjukvårdssektorn Etlkonkret krav måste vara alt all eftergymnasial utbildning föregås avarbetslivserfarenhet För delta finns del ingen garanii i det föreliggandeförslagel, vilket är en allvariig brist Om del är en bestämd uppfattning allalla högre studier skall föregås av en viss lid på arbetsmarknaden, är detlämpligt alt böria med de yrkesinriktade högskolelinjerna. Vi anser atl det dåinle är rimligt alt exempelvis en läkare med yrkesulbildning pä mellan fem aldrig arbetat i den egentliga värden. Hur skall en sådan läkare kunnadella och fungera i ett vårdlag? Närdel i övrigl gäller yrkeserfarenhet kan vi instämma i utredningens uppfattning,all den som arbetat inom vården skall kunna tillgodoräkna sigdetla. Genom varvad utbildning skulle mänga vårdutbildningar kunna brytas neri kortare utbildning, varvad med praktik eller arbete. sådant system skulleöppna ulbildningen för alla som skaffat sig erforderlig arbetserfarenhet, ochmöjligheten lill vidareutbildning inom yrket skulle bibehållas oavsettbetygspoäng frän lidigare utbildning. kommunisterna vill ha bortbetygen som urvalsinslrumenl. Allmän arbetslivserfarenhet och särskildyrkeserfarenhet är en bättre urvalsmetod för all förhindra utslagning och säkramöjligheten lill vidare utbildning. Del är bara en sådan utbildning som den som här skissats som kan skapaunderiag för ett lagarbete som vi sä vackert talar om inom sjuk värden. Endasättet alt bryla den hierarkiska strukturen inom sjukvården äratt ge de storagrupperna av sjukvårdspersonal en förbälirad utbildning och etl ökalansvarslagande. Del skulle innebära atl sjuksköterskorna i slörre ulslräckningfick ulföra de kvalificerade uppgifter som de har utbildning för. De skulle dåbäUre räcka till. Och läkarna skulle kanske veta vilka anställda och palienlersom de egentligen har högsta ansvaret för. Alla skulle fö en arbetsgemenskapdär också patienterna var inblandade. Men,statsrådet , det är bråttom all nu sadla om. Det gäller helasjukvårdssektorn, men speciellt långvärden. Där är det faktiskt kris påpersonalsidan. Jag vill fråga utbildningsministern om han är beredd atlverkligen göra en satsning när del gällerait förbättra sjukvärdsuibildningen iden riktning som jag skissaloch som delvis finns angiven idet förslag Värd 77lagl fram. Att förbättra utbildningen för vårdpersonalen är ett sätl all vidgaarbetsuppgifterna och ansvarsfördelningen, vilket kan medverka till au arbeietges etl annal innehåll. Men del är nalurliglvis inte tillräckligt Del måste,som här har sagts, till en annan syn på hela hälso- och sjukvårdsorganisationenoch en omvärdering i första hand inom långvården. Löner och arbelsmiljöfrägorstår i centrum. Jag delar uppfattning all det är bråttom med detta.Del var därför den utredning som jag tillsatte fick lill uppgiftall arbeta synnerligen snabbi. Jag vet knappasi någon statlig utredning somhaft ell sä omfatlande uppdrag och fullgjort sina uppgifter inom mindre än eltår. Just harjag föll proposilionen i del försia utkastet. och under mars månadkommer den att presenleras för . Delär alltså ovanligt snabbi marscherat Och bakgrunden lill det är atl jag är medvelenom, precis som , all del är nödvändigt all göra väsentligaförändringar i vårdutbildningarna. Som jag sade i mitt svar är en anledningjust det förhållandet att del är vikligl atl utbildningarna mera tar sikte påall man skall arbeta i arbetslag och lillsammans med vårdpersonal av olikakategorier. Det är klart all det kommer all kräva en anpassning avulbildningen. Jagvill också, när del gäller kravel pä arbetslivserfarenhet, peka på atl del ären av grundtankarna i hela den nya högskoleorganisationen. Vi kan alltsåtillgodose det kravel bätire än vi lidigare gjorl. Del gäller även läkarna, därbakgrunden fören långt större andel än tidigare är arbetslivserfarenhetfrän vårdsektorn eller frän andra områden. Vi har faktiskt fött kritik för atlmånga påböriar sin läkarutbildning alllför sent. Det är alltså en annanrekrytering än del varit lidigare. Delär bråttom alt fö fram den här proposilionen, och del är nalurliglvis vikliglall ulbildningen kan läggas om relativt snart Men om man vill nå snabbaresullal är det om möjligl ännu viktigare all försöka påskynda den omläggningav vidareutbildningen som jag vet att man i många landsting sysslar med. Det ärvikligl all ta vara på den personal som finns ule på värdinslilulionerna.Där finns väldigl myckel all göra. Även om del inte är statens direkia ansvar,så är del naturiigtvis vikligl alt vi försöker politiskt påverka de försjukvården ansvariga atl förstärka fortbildningen av dem som är verksammapå vårdområdet KARINNORDLANDER (vpk): Jag lackar utbildningsministern för den upplysningen. Vi kommer allavvakta propositionen med inlresse. Jagvill gärna understryka detta med arbetslivserfarenhet Del finns trolsalll inom sjukvården mänga anställda bland biirädespersonalen som har mänga årsarbetslivserfarenhet, kanske . Deras kunskaper borde man verkligen lalill vara i dessa sammanhang. När det gäller läkarutbildningen tyckerjag all manfår ta den här kritiken. Man kan inle räkna pä del sättet alt jusl läkare måsleman vara hela livet. Läkarna för ju anpassa sig efter övriga yrkesgrupper. Omvi har den här påbyggnadsutbildningen böriar man frän börian och bygger pä sinakunskaper, och man kan stanna där man känner atl man hör hemma. Det finns dåmöjligheterförallagrupperattgåden länga vägen till en läkarutbildning. Jag trorockså atl det skulle bli väldigt bra läkare, om man gjorde pä del sällel. Lät mig bara lillägga att jag delar uppfattning pädenna punkt exempel pä del är att jag ju har föreslagit och fölldess godkännande av en ny avkortad läkarutbildning för sjuksköterskor, som nuhar startat på De rapporter jag fött därifrån lyder pä auden avkortade liden väl kompenseras av den arbetslivserfarenhet somsjuksköterskorna har. Överiäggningenvar härmed slutad. Anmälanav inter pellation § Föredrogs och hänvisades 1978/79:2192och 2193 lill näringsutskollet §7 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1978/79:147 §8 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande inlerpellation somingivits lill kammarkansliet 1978/79:148 av BirgittaHambraeus (c) lill industriministern om tillvaratagande av förslag från deanslällda vid tekoindustrierna i och : uttalade attregeringen borde vidta åtgärder, sä att driften vid de tre lekofabrikerna iSkellefteå, och kan fortsätta till dess all en övergripandeplan för samhällets insalser pä lekoområdel har lagts fram och behandlats avslalsmaklerna, vilket beräknas ske . Samtidigtpåtalades alt industriministern gell ordföranden i tekodelegationen i uppdragalt snabbt ulreda de idéer som förts fram genom de anställda vid dessafabriker. ullalade all man ulgår frän alt detta utredningsarbetesker i samråd med berörd personal och bl. a. kommeratl omfatta en noggrannanalys av marknadsulrymmel, vidare alt det är av slörsia belydelse att den tidanslås till utredningsarbetet som uppgiften kan kräva. Initiativetsom lagils av sömmerskorna vid tekofabrikerna i och är eltexempel pä del nya tänkande som växer fram på olika häll i världen och som mestnamnkunnigt böriade vid i . De anställda vill atl derasarbete skall tjäna socialt angelägna syften i försia hand och vill alt derasförmåga skall tas i anspråk. Man vill komma bort frän alieneringen i ettproduktionssystem där de som utför del prakliska arbeiet delaljstyrs och ärhelt bortkopplade från utformningen av produktionens innehåll. Självfalletbehövs all specialistkunskap i textil, formgivning, tillskärning och demaskinella hjälpmedel som kan användas, men det behövs ell samarbete mellanalla specialister. Och del är viktigt inle bara att produceraoch sälja ulan också vad som produceras, /?»/ det sker och,/ö/- vem.Personliga relationer mellan användare och producenter av alla kategorierskulle minska känslan av främlingskap i tillvaron och öka tryggheten. Detär självfallet angeläget att man inte genom statliga medel konkurrerar ulprivata företag. Värt behov av kläder och särskilt arbets-, skydds- ochöverdragskläder måste identifieras, och man måste se lill all del tillgodosespå elt socialt och regionalpolitiskt lämpligt sätt. Närdel gäller all utreda möjlighelerna atl förverkliga de idéer som kommil framgenom de anställdas i och initiativ räcker det självfalletinte med alt undersöka de prototyper till arbets- och skyddskläder som man påfritid sytt upp med mycket små resurser. Man har inte haft lillgång tilllämpligt malerial och självfallet inte kunnai åstadkomma etl tillräckligt stortsortiment. Säkert kan också utförandet modifieras efter närmare kontakier meddem som använder kläderna. En ulvärdering av prototyperna som sådana ärsjälvfallet hell otillräcklig! Det är idéerna som helhel som måste undersökas:arbetsorganisationen, kontakt mellan tillverkare och användare och ett merpraktiskt sätt att ulveckla produkier och ändra produktionsinriktning. Medhänvisning lill del anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att lillindustriministern fö ställa följande frågor: Pä vilkel sätt har induslriminislern gett deanställda vid tekoindu-slrierna i och möjlighel alt visahur deras idéer skulle kunna förverkligas? På vilket satt kommer resultatet av dennautvärdering att föras in i den övergripande lekoplanen? § 9 Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts ' 1978/79:359av (vpk) till budget- och ekonomiministern om beskattning avräntefria län till anställda: och regeringsrätten har godkänt en ny metod au komma undan skau. Dengär ut på atl företag kan ge sina anslällda räntefria län. Räntevinsten behöverinte las upp i deklarationen. och anslällda tjänar pä metoden. Jagvill mot denna bakgrund fräga budget- och ekonomiministern: statsrådetvidta erforderiiga ålgärder för all stoppa denna form av skattefusk'' 1978/79:360av Manin Segersiedt (s) till budgel- och ekonomiministern om beskaltningen avvissa resebidrag: har fullmakt atl bevilja tvåhemresor lill den som pä grund av flyttning ellerarbetsmarknadsutbildning har utgifter för dubbel bosättning. Riksskatteverketsanvisningar medger i vissa fall inle avdrag för mer än en sådan resa per månad.Della medför att den som beviljals tvä hemresor blir beskattad för ersättningenavseende den ena resan. Jag vill därför ställaföljande fråga lill budget- och ekonomiministern: ge sådana anvisningar att beviljade resebidragundanias frän beskattning? 1978/79:361av () till statsrådet om högstadieskolornaselevunderiag: Under en lång följd av år har och Ljungbykommuner eftersträvat atl kunna inrätta högstadieskolor i resp.Lidhult I båda fallen gäller aU elever tvingas åka buss uppemot per dagför atl komma till skolan. Frän såväl trafiksäkerhets- som skolsocial synpunktär delta förhällande oacceptabelt. Kommunernassträvanden till decenlralisering av högsladieverksamhelen har stoppalsav stelbenta siatsbidragsregler. Två skolministrar har med hänvisning tilldessa regler sagt atl elevunderlaget är för lilet för högstadium i såvälLammhult som . Därför har en tillfredsställande lösning för eleverna pådessa orter inte kunnai nås. RegeringenFälldin förberedde dock förslag som skulle göra del möjligt all inrätta ochdriva mindre högsiadieskolenheier. Det är angeläget atl detta arbete fullföljsså att problem, motsvarande dem som finns i Lammhull och , kan lösas. Mol denna bakgrund villjag fräga statsrådet : Är statsrådet beredd atl medverka till allslatsbidragsreglerna ändras sä alt det blir möjligt alt driva högstadieskolormed mindre elevunderlag än som gäller och alt förstag därom läggs fram iså god lid att behandling kan ske under vårriksdagen? 1978/79:362 av {fp) lill industriministern om driften vid NCB:s anläggning i : Stora problem föreligger för skogsindustrinoch då företrädesvis NCB. I , som har stora svårigheler altupprätthålla den industriella sysselsättningen, ligger etl av , nämligen med lillverkning av massa ochpapper. ,som är en del av kommun, har 200-åriga traditioner som industriort och deca 2 500 personer som bor i tätorten är f n. helt beroende av de 530arbetstillfällen bruket ger. Alt oron bland deanslällda och deras anhöriga är slor är förståeligt och jag villmed anledning av della fräga vilka initiativ som kan förväntas frånindustriministern föratt eventuellt säkra fortsatt drift i eller viden eventuell reducering eller nedläggning skapa nya arbetstillfällen i orten. 1978/79:363av () till jordbruksminisiern om ökade medel lill delregionalpolitiska jordbruksstödet: Stora förväntningar fästes vid detregionalpoliliska jordbruksstöd för glesbygden som infördes . Istor utsträckning kan redan konstateras alt denna stödform har mottagits mycketpositivt och aU effekten därav är god. är emellertidmedelsramen för förbrukad. Om inle ökade medel tillföressnart avstannar verksamhelen intill nästa budgetärsskifte. För framtiden synesbetydligt ökade medelsramar erfordras. Frän samhällsekonomisk synpunkl lordedet vara synneriigen lönsamt. Praktiskt laget alla andra alternativ för härberörd kategori är mer kostsamma för samhället och upplevs i många fallnegativt och med diskutabel effekt. Denna stödform mollages positivt bl. a.därför alt den genom sin anpassbarhet skapar lämpliga lösningar för varaktigförsörining i enskilda fall. Medstöd av del anförda anhåller jag att till jordbruksminisiern fö slälla följandefräga: att omgående för innevarande budgetär lillföra det regionalpolitiskajordbruksstödet ökade medel, sä atl verksamheten kan fortsätta, och atl förkommande budgetär kraftigi öka medelsramen härför? §10 Kammaren åtskildes .