prot · G20948 · 1978-12-31 00:00:00 — Efter ärav förberedelser, olaliga överiäggningar, ständigt nya uppslag och uiredningar,markägarsammanträden och allmänna bedömningar skall faslighelsnämnden geregeringen elt förslag. Sä har skett också när del gäller . Infördet slutliga ställningstagandet i faslighelsnämnden fanns del fyra förslag allta ställning lill. Tvä av dessa kunde med rätta betecknas som realistiskaalternativ, nämligen områdena Mariille och Homa. Därulöver fanns del tväområden med i bedömningen, nämligen Slättfiis och . avdessa båda senare uppslag varanvändbara. Slättfiis hade både kommunen ochlänsstyrelsen bestämt avstyrkt med hänvisning lill områdets betydelse för samhällsplaneringen.I fråga om ansåg bl. a. chefen för armén att terrängen intevar framkomlig och all marken på sina håll inle var tillräckligt bärig förpansarvagnar. Ändå fick della uppslag som bedömdes som militärt omöjligt ettförord, nämligen från i . Jagrespekterar, herr lalman, självfallet denna rätt för atl företrädaen uppfattning om hur de militära markfrågorna på Golland lämpligen bör ordnas.Men jag kan inte avstå från all klarlägga hur vårdslös han är, när han hellfräckt påslår all milt alternativ för ett pansarövningsfäll pä Golland skullevara del mest koslnadskrävande. Några sådana beräkningar finns nämligen inle iverkligheten. i (c): Del var bra atl tog upp detla med altfaslighelsnämnden, innan den lar beslut, har gjort länga och noggrannauiredningar. I fallet har inte faslighelsnämnden haft all la ställningtill den praxisöverenskommelse som kommun och de lokala militäramyndigheterna har gjort. Del är alltså elt klan avsteg frän just den praxis somOskar åberopar och som han anser värdefull - och den uppfattningendelar jag. Man har gjort ell avsteg när nu tar ett beslut som grundarsig på principöverenskommelsen. Närdel sedan gäller markallernativen på så innebar Martille 570 hekiar,varav 190 hekiar jordbruksmark. Homa innebar 760 hekiar, varav 170 hekiarjordbruksmark. Oaktat vilket av dessa tvä alternativ man går på skall delslällas mot mitt förslag om i första hand Väsiertofta som innebar , varav30 hekiar jordbruksmark, eller Släitflis. Del säger sig självt alt de tvåalternativen, som för det första är större totalt och för det andra innehåller5-7 gånger mer jordbruksmark, måsle bli dyrare. OskarLindkvist menaratt det alternativ jag har förespråkat inte har någon förankringoch skulle vara dåligt. Lät mig erinra om all länsslyrelsen och kommunen påGotland och centrala personalorganisationer har stött dessa krav frånsocialdemokratiskt håll och cenlerhåll som finns i moiionen av bl. a. TorslenGustafsson i Stenkyrka. Låt mig också påpeka alt en rad olika organisationer påGolland har att detla går alt lösa, och jag lycker atl man bör lila påpersonalorganisationerna i den här frågan. Enligt min mening ärVäsiertoflaallernalivel kopplat till Stora Homa-alternativet ett myckel bra ochacceptabelt förslag som tar i anspråk elt minimum av jordbruksmark. Det ärtydligt atl vår inställning lill frågan om jordbruksmark skiljer sig iavgörande omfattning. Min inställning är all vi skall vara försiktiga med atlta i anspråk jordbruksmark, men här har tydligen en annaninställning. Jagmenar atl Väsiertoftaallernalivel pä är ett bra alternativ som man frånmilitärt håll får acceptera. CA:s normer för inte vara lag för . Deför vara ett riktmärke för de militära myndigheterna, men de mililäramyndigheterna kan inle fö avgöra vilka beslut vi skall fatta här i riksdagennär det gäller markanspråken. I de frågorna måsle vi fö vara med och framföravåra allmänna synpunkler på förslagen. Vissamarkförväiy för armén, m. m. Som kammarens ledamöter säkert uppmärksammade återkom inie lill atl mitt alternativ skulle vara det dyraste avGollandsaliernaliven. Del finns nämligen andra alternativ än de som GunnarBjörk pläderat för i försvarets faslighetsnämnd, nämligen Marlilleområdei. Jagharjust inhämtat all man i en skrivelse som sänls lill regeringen den 2 maj1978 har gjort en översiklsberäkning för kostnaderna av Martillefältet. Man hardärvid hamnat på en kostnad pä approximativt 13,3 miljoner. I della liggerstora kosinader i samband med fornlämningar av skilda slag som finns inom områdeioch som man är myckel intresserad av all la lill vara. Jagvill säga lill att jag inle är bunden vid chefens för arménnormer. Men sä myckel begriper jag att om man skall ha ett övningsfält förpansarvagnsövningar, så måsle rimligen marken vara av sådan beskaffenhet altden är bärig för de pansarvagnar som skall användas vid övningarna. Sä myckelhar framgått av debatten, och del är därför slår ensam när han iförsvarels faslighetsnämnd förordar sitt alternativ. Jag är emellertid nöjd medGunnar Björks inlägg så lill vida all han inte Vissamarkföiyäiy Jör armén, m. m. längre kan påstå - vilkethan gjorde - an min alternativ skulle vara det mestkostnadskrävande av Gollandsaliernaliven. Slutligenskulle jag vilja ställa en fråga till , som invalts i försvarelsfastighetsnämnd efter regeringsskiftet -och det är ulmärkl alt del kommitfler riskdagsmän lill nämnden. Om inte är nöjd med försvaretsfastighelsnämnds handläggning av markägarfrågorna i Sköv-defallei, varför harhan då inte lagit upp della i nämnden? Den frågan har räu alt föbesvarad. GUNNARBJÖRK i (c); När del gäller del sista som anförde vill jag säga altvi i Skövdefallel inle har diskuierai handläggningen. Vad vi tar upp i vårreservation är handläggningen av framförallt Remmenefallet. Handläggningen avprincipöverenskommelsen har inle diskuterats i faslighelsnämnden, och del vetockså . Vadgäller kosinaderna harjag inle siffrorna i huvudet , men det vore märkligt omalternativen Mariille och Homa, som omfattar 760 resp. mark med andel jordbruksmark och som berör många fler människor,skulle varabilligare än Väslertoftaallernalivet som haren mindre antal hektar mark och enmyckel lilen andel jordbruksmark. Låtmig också i anslulning till frågan om CA:s normer erinra om atl de alternativsom lagits fram på Golland, 1. ex. Slällflisalternaiivel, har initierats av enperson som var mililär och som irodde all frågan kunde lösas ulan att man varså sirikt formell och beaktade CA;s normer. Även på militärt häll finns delsålunda de som förstår att den här frågan bör lösas ulan att man lar i anspråkde största områdena. OSKARLINDKVIST (s): för vi för del första reda på atl kritiken har riktats mothandläggningen av Remmeneärendet. Jag skall inle gä in pä della ärende, men jagvar i tillfälle alt följa senare delen av del. Jag har den uppfattningen altförsvarels faslighetsnämnd i den frågan har haft en synneriigen god kontakt medmarkägarna. Man har inle varil överens, för det har varit ell myckel svårlärende. Men mol försvarets fastighelsnämnds handläggning trorjag all delsakligt sett är mycket svårt all rikta någon krilik. Fördel andra: Vi hade, , principöverenskommelsen om när viröstade i försvarets faslighetsnämnd. För del iredje: Jag diskuierar inle alternativetVäster på . För mig är della inte något realistisktalternativ. Jag diskuterar jämförelsen mellan kostnaden förMarlilleallernalivel och kostnaden för Homaalternaiivel. Här existerar iverkligheten ingen skillnad. i (c): Den principöverenskommelse som vi diskuierar när det gäller ärjuden överenskommelse som har träffals nu under de senasle . Den har viju inle haft tillgäng lill i faslighelsnämnden. Dä del gäller Martille och Homa hävdar jag beslämlall Väster Toftavägen Nr 48 är ell acceptabelt alternativ. Atl dä göra en jämförelse bara mellanMartille Onsdaeen den och Homa är för mig helt orimligl. Överläggningen var härmedslutad. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan,dels motionen nr 14 av m.fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Vissa markföiyärv för armén, m. m. Densom vill alt kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i belänkandel nr9 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 14 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då OswaldSöderqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resullat: Ja- 288 Nej - 17 Proposilionergavs på bifall lill dels utskoltels hemställan, dels reservalionen nr 1 avGeorg och i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Gävlebegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr9 mom. 3 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 1 av och i . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Dä i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 215 Nej - 90 10Riksdagens proiokoll 1978/79:468 Vissa markförvärv för armén, m. m. Proposilionergavs pä bifall lill dels utskoltels hemställan, dels reservalionen nr 2 av PerPetersson m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan Per Peiersson begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i belänkandet nr9 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av Per m.fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Dä Per Peiersson begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparal. Denna omröslning gav följande resullat; Proposilionergavs pä bifall till dels uiskotteis hemställan, dels reservalionen nr 3 avBengl m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan Bengl Gusiavsson begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion; Densom vill alt kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i belänkandel nr9 mom. 6 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 3 av Bengl Gusiavsson m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöier ha röslal för ja-propositionen. Då Bengl Gustavssonbegärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal. Denna omröslninggav följande resullat: Ja- 157 Nej - 149 §14 Tidigdiagnostik av bröstcancer Föredrogs socialutskollets betänkande 1978/79:18med anledning av molioner om lidigdiagnostik av bröstcancer m. m. 1della betänkande behandlades motionerna 1977/78:352av m. fl. (vpk), vari hemslällls au beslulade atthos regeringen begära förslag om nödvändiga åtgärder för att underhälsomyndighels ansvar inrälla mouagningar för mammografiundersökningar i allalän och att därvid även beaktades frågan om statsbidragsgivning, 1977/78:551 av MarianneKarisson (c), 1977/78:1107 av Per-EricRingaby (m) och () samt 1977/78:1508 av GabrielRomanus (fp) och (). 1. belräffandefråga om uibyggnad med slöd av slalsbidrag av verksamhet med mammografi atl skulle avslå motionen 1977/78:352, 2. beträffande frågor om tidigdiagnostik av bröstcanceroch livmoderhals- cancer alt skulle avslå moiionen 1977/78:551, motionen 1977/ 78:1107 saml moiionen 1977/78:1508. (vpk): Det är sällan frågor som las upp i en molion för en så allsidig belysningoch en så seriös behandling som motionerna i denna fråga har fött isocialutskottets belänkande nr 18. Men det kanske beror pä atl den nyesocialministern har en motion i frågan. En aldrig så positiv behandling föremellertid inle problemen närmare en lösning, om utskottets slutsals-som i dethär fallet - utmynnar i elt klan avslag pä molionerna. Defrågor som motionerna tar upp är verkligen angelägna, det kan faktiskt röra sigom liv eller död för de berörda. De rör också ell stort antal människor varjeår. Åriigen drabbas ca 3 600 kvinnor av bröstcancer och av fallen fördödlig utgång. Eftersom orsaken till bröstcancer inte är känd, finns inteheller f n. möjligheten till förebyggande åtgärder. Däremot vet man en del omvilka kvinnor som är i riskzonen. För alt minska dödligheten i denna sjukdomoch minska onödigt lidande för dem som drabbas återstår endast det som vi tagilupp i vår molion, möjligheter till tidigare upptäckt av tumörer. En tidigdiagnostik är viktig, eftersom det finns eU klart samband mellan upptäckten aven tumör och behandlingsresultatet. Avalla kända undersökningsmetoder är mammografiiekniken den klart överlägsna. Detframgår också av remissyttrande: "Medmammografiiekniken finns nu en väl utprövad metod som fyller högt ställda kravpå förmåga alt med god säkerhet påvisa förekomst av även små (ett parmillimeters diameter) cancertumörer i bröstkörtlar. Den kan dock missa en del,även större tumörformer. Den är klart överlägsen undersökning av bröstennär del gäller små tumörer, även när sistnämnda Den är således den klart effektivastemetoden för alt påvisa bröslcancerlumörer som är små och därigenom troligen irelativi tidigt utvecklingsstadium. Den är inte särskill besvärande förkvinnan. Kostnaden för en undersökning vid optimalt utnyttjande av utrustning ochpersonalresurser är måttliga. Genom den tekniska ulvecklingen är numerastråldosen låg vid mammografiundersök-ning varför riskerna för den enskildakvinnan för skadliga biverkningar är mycket små även vid upprepadeundersökningar." Mankan ställa frågan om man över huvud laget kan hitta en bältre och säkrareundersökningsmetod. Imin fackliga verksamhel har jag kontakt med mänga kvinnor som befinnersigidenkända riskzonen. Jag för även direkt kontakt med drabbade medlemmar då enbröstcanceroperalion ofta leder lill arbeisomplacering - de kan inle fonsätamed de lunga jobbet. var också anledningen lill all den här motionenväcktes. Jagkan hänvisa till ivå fall hell , där vederbörande själv sökl läkare, denena vid upprepade tillfällen, och påpekal knölar i bröstet efter s. k.självundersökning. Läkarna hävdade all del var ofarligt och alt ingenbehandling behövdes. I del ena fallet fördröjdes operationen över ell år, i delandra fallet . Del ledde i de här fallen till onödigt stora operalionsingrepp,ökal lidande och en oviss utgång. Det blir en dubbel psykisk påfrestning för desjuka som drabbas pä detta sätt. Trols all de sökl läkare med misstanke om entumör har de inle fött en tillfredsställande kontroll av sin misstanke. Läkarnaär också hell pådet klara med della och har själ va tagil upp frågan iLäkartidningen. De föreslär all särskilda brösltumörmoilagningar inrällas, såall riskerna för fördröjd behandling minskar. Undersökningarvisar all var femte kvinna med bröstcancer som Radiumhemmet log emol förbehandling lidigare hade sökl läkare för symtom från brösten utanall cancern hade upptäckts. De sju stockholmsläkarna säger i Läkartidningenvidare atl de 33 fallen antagligen är ett minimivärde, eftersom varken depatienter med diffusa besvär eller de som rutinmässigt undersöks utan symtomfrän brösten och som tidigare visal sig ha bröstcancer finns med i statistiken.Tidigare undersökningar har visat -det framgår också av socialstyrelsensutlåtande - all även läkare som är vana att slälla diagnos på bröstcancer larfel var fjärde till var femte gång. uttalande framgår all resultatet av bröslcancerbe-handling ärslarki korrelerat lill tumörsjukdomens stadium då diagnosen ställs, dvs. lillprimärtumörens storlek och graden av spridning lill lymfkör-telregionerna.Patienter med små tumörer ulan spridning lill lymfkörtlarna i armhålan harefter behandling nästan samma överievnad som en normalpo-pulaiion. medanpatienter med slörre tumörer och/eller spridning till armhålan löper enbelydande risk för återfall. Delär inle svårt alt förslå hur det känns för de drabbade som sökl läkare pä egelinitiativ ulan all få erforderiig behandling på grund av brisler i deundersökningsmetoder som används. Av egen erfarenhet kanjag intyga all de undersökningar som görsvid en allmän hälsokontroll är hell olillräckliga för atl upptäcka enbröstcancer. Medden konventionella behandling, operation plus strålbehandling, som används har man inte kommii särskilt långt i fråga om följdverkningarna ellernedbringandet av dödligheten. Det är lika många kvinnor som dör i bröstcancer -ca 1 400 - som del antal människor som omkommer i trafikolyckor. Delsatsas inle heller särskill myckel på forskning på delta område, varför någraslora framsieg inom behandlingsområdel inle är all förvänla inom den närmasteliden. är därför för den behandlingsmetod som används en lidigareupptäckt av bröstcancern avgörande; del är alla berörda eniga om. Del är därför illavarslande all Landstingsförbundetinte har gjort någon medicinsk bedömning av motionärernas förslag ulanbegränsat sill yiirande lill frågor som påverkar sjukvårdshuvudmännensverksamhel. Del är omöjligt atl accepiera kostnadsaspekten som enda avgörandefaktor i den här frågan. Verksamhet i förebyggande syfte är oftast lönsam ialla sjukvårdssammanhang. Minskning av anlalel vårddagar är exempelvis enviktig del i sjukvårdens ekonomiska planering. En lidigare behandling avbröstcancer ger del resultatet. F. ö. får inte möjligheten alt minskamänniskors lidande avgöras med kostnadsskäl. harju också i sinuttalande sagt au kosinaderna för en sådan undersökning är måttliga. Vadvi vill med vår molion är att kvinnor som känner sig oroliga skall kunna ulanremiss och lidsbeslällning få en undersökning som de kan lila på och som gerett snabbt besked. En mammografiapparat för bröströntgen kostar en struntsummai jämförelse med de pengar som vissa anser vara nödvändiga för exempelvis värtförsvar. Jämförelsen kan göras med det som f n. är aktuellt: kostnaden förflygplan för mililära ändamål. Vivill också ha riktade hälsoundersökningar för de speciella riskgrupper som vikänner till. Vi är kritiska lill au enbari lila på de självundersökningar somdel nu görs kampanj för. De kan tvärtom bli fariiga, om man enbari förlitar sigpä dem. Detbehövs inte heller, som utskoitei säger, ytteriigare utvärderingar av försök.Del är möjligt att metoden kan förbättras, men redan nu finns en samstämmighetom de små risker som denna undersökningsmetod ger. Det är sagt frän läkarhällall risken för skador av den begränsade stråldosen inle är större än risken avatt röka en cigarrett . Denslutsats som har dragils av hälsokontroller i är althälsoundersökningar med röntgenmetod som ger myckel låga stråldoser är delsäkraste sättet all upptäcka bröstcancer så lidigi all kvinnan kan botas hell.Hälsoprogram som enbart lär kvinnan alt undersöka brösten själv kan däremoialdrig ge några slörre förbättringar av behandlingschanserna. Mankan inte heller i den här frågan komma ifrån misstanken atl det har en vissbelydelse all det är enbari kvinnor det handlar om. Medhänvisning till vad jag anfört och inle minst med hänsyn till det stora antalkvinnor som drabbas av denna sjukdom och dess följder yrkar jag bifalltill motionen 352. vitsordade att utskotlet tagit allvariigl på den härfrågan, öch del är onekligen en allvarlig fråga. Vihar låtit den expertis som finns i landei yttra sig: socialslyrelsen.Läkaresällskapet och som sjukvårdens huvudman . Deyttrandena har vi strukit under, och jag vill betona vikten av all man så snartsom det över huvud tagel går bygger ut denna verksamhet. Del är närmastlandslingen det berör, och såviiijag vet finns del elt posilivt intresse inomde fiesta landsting för atl bygga ul den här verksamheien. Läkaresällskapethar gett en lilen varning i sitt yttrande och sagt alt stråldosen kan ha sinafarliga effekter. Uiifrån den utgångspunkten vill attförsöksverksamheten i och skall avvaktas. Och jaglycker nog det är rimligt alt sä sker. Vihar inle kunnal tillstyrka moiionen, men vi stryker under med all kraft att dethär är en angelägenhet som vi är lika måna som om atl försökahävda. Och jag är övertygad om alt landstingen kommer alt se lill attmammografin byggs ul över hela landei sä fort som möjligt. Närfm säger att kostnadsaspekterna inle för vara avgörande vill jagsäga: Det är helt klart. Och det kan inle vara några stora kosinader i det harfallet. Men del är alltså en avvägning som måste göras med hänsyn lillstrålningen. Jaghoppas som sagt atl vi kan vara överens om all den här frågan måsle lösas.Tankarna som ligger bakom moiionen är värda all respekt, och med hänsyn lillutskottets yttrande, som är positivt så långt man över huvud taget kan begära,ber jag atl fö yrka bifall till utskottets hemställan. (vpk); Jag sade i milt anförande alt frågan var myckel positivt och seriöstbehandlad. Men del räcker liksom inle om delta inte för frågan närmare enlösning. 1fråga om riskerna med den strålning som används harjag kunnal läsa ut av allaartiklar alt den nya metod med bara en röntgenbild som används ger myckel småstråldoser och alt det därmed inle finns några sådana risker som del talats omhär. Jagtalade också om att man inte var så benägen atl satsa pengar på kvinnor. Omdetta skriver , överiäkare på , i en artikel iLäkartidningen; Om fier läkare varit kvinnor skulle diagnos och behandling avbröstcancer sannolikt ha haft en mer framträdande plals, särskilt inomröntgendiagnostiken. tar andra och ofta mer eller mindre överflödigaröntgenundersökningar orimligt stor plats i röntgenavdelningarnas arbetsrutin,trols all bröströntgen ger bästa chansen alt upptäcka bröstcancer i sä god tidalt patienten kan räddas. Delvisar alt om man i andra fall, där del t. o. m. är onödigt, använder röntgen,så kan det i det här fallet inle innebära några större risker alt röntga. En annanartikelförfattare, professorn i röntgendiagnostik vid universitet,, som också är överläkare vid , betecknar delsom märkligt och oförsvarligt all man inte kan erbjuda röntgenundersökning åtalla kvinnor som söker för bröstsymtom. Han framhåller också all resurskravenär jämförelsevis blygsamma och att en apparatur för . per enhet medalla tillbehör och tvä utbildade röntgenologer för alt sköta den är vad manbehöver i det här fallet. Vimenar atl della är en kostnad som man inte behöver ens resonera om. Det ärnämligen inte bara så atl brösicancerfallen ökar, utan sjukdomen drabbar ocksåallt längre ner i åldrarna. Från redovisas flera fallunder . Vi vet all om cancern uppläckssenl för operationen och deefterföljande strålbehandlingarna oftast invalidiserande verkan och ändå äröverlevnadschansen mycket dålig. Det måste dä vara ett oeftergivligt krav ankvinnorna för tillgäng lill den bästa undersökningsmetod som man nu kännertill, och det ärjusl mammografin. GÖRANKARLSSON (s); Jag är fortfarande överens med om all vi skall göra vadsom över huvud taget går alt göra. Men man kan naturligtvis inte medutgångspunkt i en enskild artikelförfattares uttalanden säga atl det inle finnsnågra risker. understryker visserligen i sitt yttrande att delnya systemet är mindre skadligt än del lidigare, men sä länge del över huvudtaget finns risker måsie man avvakta, innan man tar del slutliga steget. Jagsäger vidare atl delta är landstingens uppgift. Det är landslingen som måstebygga ul den här verksamheien så snabbt del går. Där kan både ,jag själv och andra som tillhör landstingen och är politiskt verksamma försökadriva pä dem som har huvudansvaret. Det finns, såvitt jag vet, inget motståndfrån landstingens sida, ulan de är säkeriigen beredda atl göra sitt bästa i dethär fallet. Men innan man ger ett generellt besked måste man vara på den säkrasidan när del gäller skadeverkningarna. Och, , om del finns denminsta misstanke om bröstcancer finns del säkerligen ingen läkare som låter blian använda sig av röntgenundersökningar. Del är inle där problemet ligger. Vi är,som sagt, överens i huvudsak. Men atl inteutskottet har kunnal gå pä molion beror på atlLäkaresällskapets yttrande inte är rikligt entydigt och att man bör sälla säkerhetenfrämst, innan man tar del slutliga beslutet. (vpk); Men, , måsie man inte vid bedömningen ställa riskerna medröntgenundersökningarna mot de behandlingsresultat som man sedan för?