prot · G20997 · 1978-12-31 00:00:00 — Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandel nr 20 punkien5 röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 451 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: 1978/79:21 med anledning av proposilionen1978/79:100 såvitt gäller fritidsledarutbildningen m. m. samt bidrag tilldriften av folkhögskolor m. m. jämte moiioner Medel för utbildning av ledamöter i linjenämnder m. fi. linjenämnder m. fl. § 14 Medel förutbildning av ledamöter organ Föredrogs ulbildningsutskollels betänkande1978/79:22 med anledning av proposilionen 1978/79:100 såvitt gäller anslag lillcenirala och regionala myndigheier för högskolan m. m. jämte motioner. Ifräga om detla belänkande hålles gemensam överläggning för samlliga punkier.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framsiällas beiräffandesamlliga punkter i betänkandet. 1 det följande redovisas endast den punkt, vidvilken under överläggningen framslällls särskilda yrkanden. Punkten1 (Universitets- och högskoleämbetet: Förvaltningskostnader) Regeringen hade iproposilionen 1978/79:100 bil. 12 () under punkien D 1(s. 44143) föreslagil alt lill Universitets- och högskoleämbetet:Förvallningskoslnader för /80 anvisa etl förslagsanslag av . 1 detla sammanhang hade behandlals molionen1978/79:1323 av m. fl. (s), vari yrkals all beslutade atlunder anslagel Universitets- och högskoleämbetet: Förvaltningskostnader beräkna500 . för utbildning av ledamöler i linjenämnd m.fl. organ samt stöd lillfackliga organisationers samarbete med universitet och högskolor utöver vad somutgick under innevarande budgetår. altriksdagen med bifall till proposilionen 1978/79:100 och med avslag pä molionen1978/79:1323 lill Universitets- och högskoleämbetet: Förvaltningskostnader för /80 anvisade eu förslagsanslag av Reservalion hade avgivits av , , , , , ochLena (samtliga s) som anseit alt utskottet bort hemställa altriksdagen med anledning av propositionen 1978/79:100 och med bifall lillmolionen 1978/79:1323 till Universitets- och högskoleämbetet: Förvallningskoslnader för budgeiårei 1979/80 anvisade elt förslagsanslag av Under den här punkien i budgetproposilionen har UHÄ framställt önskemålom ytterligare medel. Det gäller för utbildning av ledamöter i linjenämnder m.fl. organ samt stöd till fackliga organisationers samarbele med universitet ochhögskolor. Medelför utbildning av ledamöter i linjenämnder m.fi. utöver de 350000 som är anvisade f n. Föredragande statsrådet har dockulan kommentarer strukit beloppet. Densocialdemokraliska gruppen i ulbildningsutskottei har molionsledes föreslagitatl UHÄ skall fä dessa medel. I motionen 1323 pekas på det närmande av högskolaoch arbetsliv till varandra som är sä angelägen. Del är vikligl all de fackligaorganisationerna fär reella möjligheler alt aktivt medverka i utvecklingen avden högre ulbildningen. Vidare poängteras de redan försöksvis initieradehögskolekurser som ordnas för de fackligl förtroendevalda. Dessa kurser lar uppfrämst arbetsmiljö, arbetsrätt, förelagsekonomi osv. Utskottethar behandlat såväl budgeiförslag som molion och har även understrukitangelägenhelen av den här verksamhelen. Dock har utskollsmajoriielen inteansett sig kunna tillstyrka ytterligare medel för all ulveckla den härbetydelsefulla uppgiften. Reservalionsvishar således den socialdemokraliska ulskoltsgruppen framfört detla förslag lillkammarens prövning. Här framhåller vi att svårigheterna för den nyaorganisationen all fungera är uppenbara - della beroende på de otillräckligainformations- och utbildningsinsatserna lill de grupper del här gäller. Viyrkar således all . skall slällas lill UHÄ:s förfogande. Jag hoppasalt kammaren skall bilräda den reservalion som fogats till uiskoiieisbetänkande nr 22. LINNEAHÖRLÉN (fp): Som redan påpekat anser ulskollel all ulbildningen avledamöter i linjenämnder o. d. aren angelägen uppgift. Men i delta ärende,liksom i flera övriga som vi har behandlat här i kammaren , ärdel nödvändigl alt ta hänsyn lill del stalsfinansiella lägel.Utskoltsmajorileten har därför inte sett del möjligl alt biträda förslaget omökal anslag lill den akluella ulbildningen. Jag ber därför, herr talman, att fåyrka bifall lill utskottets hemslällan i belänkandel nr 22. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels reservalionen av Slig Alemyr m.fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad.Sedan Slig Alemyr begärl volering uppläsles och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller ulbildningsutskollels hemslällan i belänkandel nr 22 punkien1 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen. Dä Slig Alemyr begärde rösträkning verkslälldes volering med omröstningsapparal. Denna omröslning gav Nr 97 följande resullal: den Den regionala konsumen tpoli tiska verksamheten Kammaren biföll vadulskollel i dessa punkier hemställt § 15 Den regionalakonsumentpolitiska verksamheten Föredrogs näringsutskottels belänkande 1978/79:22med anledning av proposilionen 1978/79:57 om inriklning av den regionalakonsumenlpoliliska verksamheten jämte moiioner. 1 propositionen 1978/79:57 ()hade regeringen föreslagil all godkänna de riktlinjer för denregionala konsumenlpoliliska verksamheten som chefen för handelsdepartemenlelhade förordat Beiräffandeproposiiionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "1proposilionen föresläs en ändrad inriklning av den slalliga regionalakonsumenlpoliliska verksamheten. Riksdagenbeslutade atl kommunernas medverkan i konsumentpolitiken skulle byggasut Kommunerna skulle bl. a. svara för vägledning lill enskilda konsumenler ochför allmän informalion. Förslagel om ändrad inriklning av den regionalakonsumentpolitiska verksamheten skall ses mot denna bakgrund. Förslagelinnebär atl tyngdpunkten i del regionala konsumenlpoliliska arbetet skall liggainom områdena utredning, bevakning och kunskapsförmedling. Även vissainformationsuppgifter som samordning av allmän informalion i länet ochanpassning av information till förhållanden inom länet skall ulföras regionaltDen regionala personalen skall vidare ge stöd lill den kommunalakonsumenlpoliliska verksamheten och i ökad utsträckning della i arbetel inomlänsstyrelsen med frågor som har konsumenlpolitisk anknylning. Fram till desskommunerna byggt ul den konsumentpolitiska verksamhelen skall den regionalapersonalen även ge vägledning och informalion till konsumentersom bor ikommunersom ännu inte har inrättat sådan verksamhel. Denpersonal som arbelar regionalt med konsumentfrågor skall enligl förslaget äveni fortsättningen vara inordnad i länsstyrelsernas planeringsavdelningar.Anvisningar för verksamhelen skall utfärdas av konsu-meniverket" 1 detta sammanhang hadebehandlals delsde med anledning av propositionen väckta molionerna 1978/79:2155 av IngegärdOskarsson m. fl. (c), 1978/79:2156 av i (s) och1978/79:2157av . (vpk), vari hemställlsall hosregeringen skulle anhålla om att erforderliga åtgärder vidtogs så alt kommunernasuibyggnad av den egna konsumentverksamheten fylldevissa minimikrav i enlighel med beslut med anledning avpropositionen 1975:40, dels den under allmänna motionstiden vid 1978/79ärs väckta motionen 1978/79:2027 av () och IngridSundberg (m). 1. beträffandeförstärkning av den regionala konsumenlpoliliska verksam resurser, m. m. all skulle avslå motionen 1978/79:2155, 2. beiräffande riktlinjer för den regionalakonsumentpolitiska verksamhelen att med bifall lill proposilionen1978/79:57 godkände där angivna riktlinjer, 3. beträffande ulredning om uibyggnad av den lokalakonsumenlverk-samheien all skulle avslå molionen 1978/79:2156, 4. beiräffande åtgärder för alt siödja utbyggnaden avden kommunala konsumenlpoliliska verksamhelen all skulle avslåmotionen 1978/79:2157, 5. beträffande sammansättningen av konsumenlnämndernasreferensgrupper att skulle avslå motionen 1978/79:2027. (vpk): I regeringens proposition 1978/79:57 fastläggs inriktningen av denregionala konsumentverksamheten. Förslaget innebär all lyngd-punklen i delregionala konsumenlpoliliska arbeiet skall ligga inom områdena ulredning,bevakning och kunskapsförmedling, men man skall också svara för samordning avallmän information i länet och anpassningen av informationsmaterialet lillförhållandena inom länet Den regionall placerade personalen skall ocksä siödjaden kommunala konsumenlpoliliska verksamhelen. Den skall alltså vara denförmedlande länken mellan konsumenten genom kontakter med de lokalakonsumentorganen och den centrala del som ulgör. Sålångt är vi överens om den regionala konsumentverksamhetens inriklning. När delsedan gäller att den också skall svara för den lokala konsumentverksamheten ide kommuner som inte byggl ul sin verksamhel är vi inle överenslängre. Vi menar all del nu är dags alt kommunerna lar på allvar del beslut somriksdagen fattade 1975. generositet i fräga om frivillighel kan,enligl vår mening, inle utsträckas hur långl som helst utan atl åtgärdervidtas,en mening som delas av majoriteten i . Förutsättningenför att den regionala konsumentverksamheten skall kunna fungera tillfredsslällandeenligl den inriklning som kommer alt fatta beslut om ärju altockså den lokala verksamhelen fungerar. Del måste uppfällas som en bakvändordning alt man bygger ut en topporganisalion innan verksamheten på del lokalaplanet är löst Del är den lokala förankringen, de direkia kontakterna medkonsumenlerna som måste vara grunden för samhällets konsumentpolitik. Avden redovisning som finns i utskottets belänkande framgår att del i ca 100kommuner fortfarande saknas någon form av lokal konsumentverksamhet Iyllerligare drygl 100 kommunerärkonsumenivägledarens tjänstgöring mindre än enhalviidsriänsi eller 20 limmar , vilket betyder alt den som äransvarig för konsumentrådgivningen ofta ocksä har andra arbetsuppgifter ikommunen. Konsumentverksamheten sköts sä atl säga med vänster hand, och det äringen tillfredsslällande lösning. Dellavisar att dei finns stora variaiioner även i kommuner som har besluiai omkonsumentverksamhet Det är få kommuner som ens fyller minimikravet, det gällersåväl personellt som organisatoriskt, för en fungerande konsumentverksamhetKravet aren hellidsljänsi per kommun med 20000-30 000 invånare. Varförär del dåsa viktigt med den lokala konsumentverksamheten? Del är viktigt avflera skäl. De borgerliga regeringarnas svångremspolilik med en sänkning avreallönerna för flerlalel av landels löntagare minskar ju ocksä dessasköpkraft. Svårast drabbas de som har begränsade ekonomiska resurser,låginkomsttagare, barnfamiljer och pensionärer, som tvingas använda en Slörreandel av sin inkomst för livsnödvändiga varor. nu tvingats minska inköpen också på dagligvarusidan visar detaljhandelnsredovisade försäljningsresultat Lägre försäljningssiffror för handeln lederlill en ökad konkurrens om konsumenler, och det sker genom en alll osundarereklam och marknadsföring, som är de medel som handeln har till förfogande iett samhälle, där hela produktionen är uppbyggd pä vinsl och proflioch inle påmänniskors behov. Produktutveckling och reklam blir i allt slörre ulsträckningsäljhjälp, som söker nya svagheter hos oss konsumenler all inrikla sinmarknadsföring på. Jaghar läsl många referat från Handelns Dag i olika tidningar och lidskrifter.Referaien är entydiga närdet gäller kommersiell konkurrens. Man talar bl. a. omden "gyllene pensionärsmarknaden". 1 tidningen sägs all omhandeln inle anpassar sig lill pensionärerna kan man glömma "den gyllenepensionärsmarknaden". Pensionärerna kommer att ha iplånboken på 1980-lalel, men sedan konstaterar man som etl problemall större delen av pengarna kommer de att sälla in på banken. En mindre delkommer de alt resa för. De kommer inte att konsumera, köpa prylar. Manrikligi känner hur köpmännen gnuggar geniknölarna för atl fä denna målgrupp altöppna plånboken för inköp av mer eller mindre användbara prylar. En annanmålgrupp som man gärna vänder sig lill är ungdomen som ofta är lält altpåverka; de vill inle skilja sig från mängden. Och vem vill inte Det är etlargument som används i reklam och annonser som vänder sig lill flickor. Ellervem vill inle vara luff, som killar måste vara? Man använder gärna kändisar somförebilder i olika slag av reklam, och för tillräckligt med pengar kan manlydligen köpa det mesta. Delär därför allvarligl när vår handelsminister som är ansvarig för dessa frågorförsöker övertyga oss om atl det är konsumenten som besiämmer utbudet av varor,eller som han utryckte sig i sitt lal pä Handelns Dag: Konsumentens önskemålmåste styra produktionen och distributionen av varor och riänsier, vilkelnaturligtvis applåderas av köpmännen. Hans uppfattning är altkonsumentpolitiken måste utgå från den dagliga direkt-konlaklen med butikensfolk - inte från byråkratiska förordningar. Samtidigtkan man läsa i tidningen och Rön, som ges ul av , ettreferat om säljknep. I självberiäningsbutikerna görs de flesta impulsköpen.Undersökningar visar au ju längre kunderna stannar i affören deslo mer handlarde. De varor vi behöver är spridda över hela butiken, sä atl viivingas passera andra varor vi mindre behöver men stoppar ner i korgen av barafarten. Undertaget för Råd och Röns artiklar är en undersökning som gjoris aven nationalekonom vid på uppdrag av konsumeniverket Undersökningenfinns i bokform och heter "Konsten att förföra konsumenler" av ErnstJonsson. Jagrekommenderar handelsminislern all läsa den. Där finns många exempel pä hurmarknadsförare får lära sig meioder som försvårar välgrundade och förnuftigaköp och all det är frågan om en dold påverkan pä konsumenten. De fär bl. a.lära sig hur man framkallar och förstärker siatusiänkandei, hur man väcker nyaköpbehov och hur man får kunder atl handla impulsivt och oöverlagt. Omha"ndelsministern hade rätt i siu påstående att det är konsumenten sombetämmer utbudet av varor, då måste det ju beiyda all de inte påverkas avföretagens reklam och marknadsföring. Och mäste ju frågan bli varför mansatsar så stora summor på reklam och marknadsföring. På exempelvis vissakemisk-lekniska artiklar ligger reklamkostnaden pä av ulförsäljningsprisel.Är det verkligen handelsministerns uppfattning att reklamkostnaderna enbart ärlill för konsumenternas bäsla och för all underlälla den s. k. valfriheten? Detfinns delade meningar om detta. Delär sannerligen inle lätl all vara konsument i dagens samhälle, och frågan är omvi inte allvarligl borde böria ifrågasätta del rimliga och samhällsekonomisktförsvarliga i alt miljarder satsas på säljfrämjande åtgärder, ofta myckeldyrbara och därtill inte sällan i avsiki all prångla ul helt onödiga eller rentav mer eller mindre skadliga produkier. som vi är obenägna all satsapå konsumentinformation. 1 etl samhälle där alll fler blir medvelna om denrelativa knappheten på resurser, borde proportionerna vara de motsatta. Medinformalion menar jag dä en informalion som slyrs av mottagarens kunskapsbehovoch inte lill etl vissl konsumentbeteende. Detfinns, herr lalman. inga delade meningar om behovet även väl ulbyggd lokalkonsumentverksamhet I betänkandet understryker utskottet att det är angelägetatt kommunerna bygger ul sin konsumenlpoliliska verksamhel och säger vidare allkonsumentpolitiken, om den skall fungera enligl statsmakternas inlenlioner,mäsie ha en lokal förankring. Mennär det sedan gäller att konkrei ta slällning vill utskottet inte vara medlängre. Ulskollel nöjer sig med atl utgå ifrån atl regeringen kommer att följautvecklingen och la de initiativ som kan befinnas nödvändiga, och därmedavstyrker ulskollel vpk-motionen. Jagvill till uiskoiieis förelrädare slälla följande frågor: Vad kan tänkas varanödvändiga iniliativ, när skall de las och hur kommer de all se ut? Medhänvisning till vad jag anfört yrkar jag bifall lill vpk-moiionen 2157. Låt mig först uttrycka min glädje över att del beslut som vi straxskall fatta belyderall organisationen förden regionala konsumentverksamhetenäntligen blir fastlagd. Näringsulskoltet stårenigi bakom belänkandel nr 22,där inriktningen av den slalliga regionala konsumentverksamheten behandlas. Jag kommer inie alt i detalj kommentera den regionala verksamhetensinriklning, arbeisuppgifter och organisation. Utskottet ansluter sig till deriktlinjer för den regionala verksamhelen som föreslås i proposilionen ochbetonar ocksä betydelsen av denna verksamhel. har i sittanförande gäll in pä en del av hemkonsulenternas uppgifter . Delfinns därför inie anledning för mig atl ta kammarens tid i anspråk för detta.Jag kommer atl begränsa mig lill all kommentera utskottets slällningslagandemed anledning av motionerna 2156 och 2157, somväckts i anslutning till propositionen. Bådei proposilionen och i betänkandet betonas atl den regionala instansensarbetsuppgifter bör anpassas till en ulbyggd lokal konsumenlpolitiskverksamhel. Det beiyder atl hemkonsulenterna även i fortsättningen under enövergångslid skall svara för direklrådgivning lill konsumenlerna i de kommunersom ännu inle har nägon egen konsumenlpolitisk verksamhel. Utskollet betonarviklen av alt kommunerna lar sill ansvar och bygger ut den kommunalaverksamheten. Del är viktigt atl alla kommuner i framliden kommeratl haenkonsumenlpolitisk verksamhel. Genom en sådan når man ut lill slörsia möjligaanlal grupper i samhället kan bedriva en uppsökande verksamhel och kan hjälpadem som bäst behöver rådgivning. Ulskollelär däremoi inte berett atl föreslå en lagsliftning som tvingar kommunerna, ulananser alt verksamheten även i forlsällningen skall vara etl frivilligtålagande. I de två nämnda motionerna,2156 av i och 2157 av m.fl., kritiseras taklen i utbyggnaden av den kommunala verksamheten. föreslär i sin molion att hos regeringen skall begära en ulredning av den lokala konsumenl- verksamheiens utbyggnadstakt samt av hur de olika modellerna av den lokala konsumenihjälpen fungerar. Konsumeniverkel och ävenSvenska kommunförbundei följer noga Denregionala konsi I men t pol i tiska verksamheten utbyggnaden av kommunernaskonsumenlpoliliska verksamhel. Man har följaktligen en braöverblick över denna, något som också kan ulläsas av det betänkande somkammaren jusl nu behandlar. Ulskoitet anser därför inle all en särskildulredning bör tillsättas pä della område. Imolionen 2157 hemställs all regeringen skall vidla erforderliga ålgärder förall kommunernas uibyggnad av den egna konsumentverksamheten vid årsskiftet1980-1981 skall fylla vissa minimikrav i enlighet med beslut omkommunernas medverkan i konsumentpolitiken. Motionärerna anser också allkommunerna borde åläggas alt bedriva konsumenlpolitisk verksamhel. Som jagredan lidigare sagl är alla överens om alt den kommunala verksamhelen ärbetydelsefull och all det är nödvändigt au alla kommuner slartarkonsumentrådgivning. Men genom alt inle är beredd all tillskjutamedel lill den kommunala verksamhelen och vi alla är medvelna om den myckelbesvärliga ekonomiska silualion som de flesla kommuner lever i, vill ulskottelinie föreslå någon lagsliftning som ivingar kommunerna. Del förslagel finnsinie heller i proposilionen. Alla är överens om vikten av en uibyggnad, men detär i lagstiftningsfrågan vi skiljer oss ål. Ulskollelulgår ifrån all regeringen noga följer utvecklingen och tar de intialiv sombefinns nödvändiga. Regeringen kan också ha överläggningar med Kommunförbundei,om den anser att utbyggnaden inle sker i den takt som är önskvärd. Jag är övertygad om atl den regionala konsumentverksamheten kommer altulgöra en betydelsefull länk i del konsumenlpoliliska arbeiet Hemkonsulenlernakan genom alt ute i länen arbeta med alla de uppgifter som skall ingå i derasverksamhet vara både ett regionalt organ för och etl stöd förden kommunala verksamhelen. Pä sä säll när vi målet om en väl ulbyggdkonsumentrådgivning lill gagn för oss alla som är konsumenler. Jag yrkar bifall lill vad näringsulskoltet hemställer i sitt belänkande1978/79:22. KARINNORDLANDER (vpk) kort genmäle: Jag vill ocksä understryka atl hemkonsulenlerna, som av riksdagenplacerades pä länsnivå, med sina stora kunskaper pä della område är vikligaförmedlare av direkl information. Men de kan omöjligen svara för den del somgäller uppsamlande av problemen och informationen. Det vore f ö. enmisshushållning med den kapaciiei som vi har sä lilel av på della område.Däremoi måste naturiiglvis hemkonsulenternas kunskaper användas för utbildningav dem som skall verka ute på fältet eller svara för den direkta kontakien medkonsumenlerna, där den uppsökande verksamhelen mäsie bli en slor del. För viskall inle tro all del inle behövs utbildning av dem som skall ansvara för denlokala konsumenlpoliliska verksamhelen, att detla är något som man kan skötamed vänster hand. Här finns det stora brisler. Den lokalakonsumenlpoliliska verksamhelen får inle begränsas lill all vara enbari enreklamaiionsinsians. Viköper mat för ca per är, och del är många som vill vara medoch dela pä de pengarna. Självklart är handeln inställd pä alt sälja de varorsom ger den största vinsten. Därför styrs deras intressen av reklam ochmarknadsföring. Å andra sidan lorsökerexempelvissocialstyrelsen slyra vårainköp. Olika siarka inlressen drar åt olika håll, och i mitten sitler vi somförsöker välja, och det är sannerligen inie lätt Klan är att del är reklammakarnaoch inle som har de slörsia ekonomiska resurserna tillförfogande för konsumenlpåverkan. Slatensubventionerar en del av våra livsmedel, och del ger konsumenterna en visstrygghet Men vill regeringen också släppa vissa av de varorna, och dettakommer atl göra det ännu besvärligare. Socialslyrelsengenomförde för nägon tid sedan en brödkampanj, och det gjorde sig många lustigaöver. Men den kampanjen kostade mer än vad har lill sittförfogande underen helt år föratt möta företagens reklam, och det måsle ju ledatill att det blir en konkurrens på mycket orättvisa villkor. Vianvänder - alltså en tredjedel av den summa pengar som viköper mal för- lill all köpa snask, kaffebröd, läsk och öl föt Detla gör vi juinle därför alt vi styr konsumlionen, utan vi gör det ofta på grund av denreklam- och marknadsföringspåverkan som vi utsälls för. Tillslul vill jag säga att del har skelt en slagnation i utbyggnaden av kommunernaslokala verksamhet och att det blir dyn för bäde samhället och konsumenlerna ominte den kommunala verksamhelen fungerar. Jag vill fortfarande lill IngegärdOskarsson ställa de frågor som jag slällde redan i börian men inte fick svarpå. ()kort genmäle: Jag vill instämma med i hennes syn på värdet av denkonsumenlpoliliska verksamhelen och värdet av den regionala verksamheten. Jagvill ocksä instämma i all målsättningen är alt hemkonsulenlerna pä sikt skallkunna ägna sig helt äl sina nya uppgifter. Men sä länge man inle har bygglulden kommunala verksamhelen är det väldigl viktigt att de kan arbeta meddireklrådgivning lill de konsumenler som annars skulle slällas ulanför denrådgivningen. Koniaklerbörkunna tas mellan regeringen och Kommunförbundei närdet gäller all driva på föralt få utbyggnadstakten i kommunernas konsumentrådgivning au öka. Jag hållermed om au det är värdefullt all den utbyggnaden kan gå snabbare och all vi påolika sätl kan hjälpa till atl öka inlresset ule hos kommunerna för denverksamhelen samt all man i överläggningarna mellan regeringen ochKommunförbundet kanske kan åstadkomma en stimulans lill kommunerna som gör attden kommunala konsumentverksamheten kan förbättras. protokoll 1978/79:95-97 KARINNORDLANDER (vpk) kort genmäle: Jag vill bara konstatera alt regeringen inleär beredd all la någol konkret iniliaiiv föratl få till slånd den kommunalakonsumentverksamheten. säger bara atl del bör vara möjligtalt ta kontakt med , men del räcker inle särskili långt () kort genmäle: