prot · G20993 · 1978-12-31 00:00:00 — Vifinner naturiigtvis att utskottet, på s. 2 i betänkandet, har varit litetpositiv till molionen, men riktigt vad utskottet menar är ganska svårt allförslå. Där sägs nämligen: "Enligl utskottets mening medgerdirektiven" -till försvarskommiiién - "att man överväger ävenokonventionella säll att lösa totalförsvarets olika uppgifter". Innebär denhär skrivningen all utskottet menar atl försvarskommiiién skall kunna läggafram olika förslag till minskningar? Innebär del att försvarskommiiién skallkunna ge ifrån sig olika förslag på olika uppgifter för försvaret lill olikakosinader, dvs. olika modeller för del svenska försvaret pä olika nivåer? Ellervad menas egentligen med del okonventionella sättet alt lösa totalförsvaretsuppgifter? Imotionen 2110-den är hell nyskriven, även om etl av kraven är likvärdigt medtidigare - har vi försökl atl visa på hur en öppnare försvarsdebatt kanstimuleras, och måste kunna stimuleras, på flera olika säll. Motivet för denmolionen har varit alt ge den breda opinionen bland allmänhelen utanförparlamentet som önskar en nedrusining en fair chans att fö malerial i sin hand.Som det nu är satsas samhällels opinionsresurser synnerligen ensidigt Jag villbara ta några exempel, så att kammarens ledamöter skall få klart för sig vadjag menar när jag säger alt vi satsar ensidigt på olika delar med deopinionsresurser som vi anslår. - världens äldsta fredsförening -firade sill 90-årsjubileum. Då utkom en jubileumsskrift, skriven av dessdåvarande ordförande . 1 den redogjorde han för hursamhällel har satsat pä opinionsarbetet för freden. Svenska freds- ochskiljedomsföreningen har under 90 är av sin verksamhet fält lika myckelsamhällsstöd som lotlarörelsen - som ju bara är en del av de frivilligaförsvarsorganisationerna - har fåll pä ! Satsar man sä ensidigt ål detena hällel, ger man alllsä stöd ål den opinion som man tycker skall hasamhällets stöd. Vi menar självfallet att också fredssidan, nedruslningsarbetel,måste ha ett ordentligt stöd från samhället. Ettannal exempel, som jag gärna vill peka på och som vi har tagit upp i motionen2110, är saisningen på militär kontra icke-mililär forskning. satsarsamhället på försvarsforskning. På FOA, som alllsä ärNordeuropas allra största forskningsanstalt, har vi ca 1 500 människoranslällda. Vi anslår för fredsforskning ca 7 milj. kr. lill , somäretl internationellt fredsforskningsinslitul. Förden universitetsstöddafredsforskningen - som vi över huvud tagel inle styr några resurser till utansom del är upp till universitelen alt siödja - har man sammanlagt haft 600 000kr., dvs. del har räckt till tre fredsforskartjänster. Vadvi har velal peka på i motionen 2110 är all man måsle använda flera olikaformer för atl stimulera till en aktivare försvars- och säkerhetspolitiskdebatt De formerna kan vara: 1. atl ge stöd ät folkrörelser för upplysningsarbete; 2. atl förstärka den icke-militära forskningen,fredsforskningen; 3. alt en granskning kan ske via oberoende organ - vihar pekal på ett svenski , och den frågan är överförd till en alldelessärskild motion som troligen återkommer från utbildningsutskoltet senare; 4. alt vetenskapligt fristående expertis skall finnaslillgänglig för och allmänheten, som kan gå in och granskauppgifterna från miliiärelablis-semanget; 5. atl sakkunniga granskare skall finnas i olikaulredningar. Dellaär en sammanhållen bild av hur man kan försöka förslärka den opinion isamhället som vi med rätta måstege samhällets stöd i dess arbele förnedrusining och för all fä en slor majoritet bakom etl konstruktivtnedrustningsarbete. Etlav kraven i molionen gär ul på all en grupp sakkunniga ulanförförsvarselablissemangel skall ingå i försvarskommilléns fortsatta arbete med imolionen skisserade arbetsuppgifter. Del är det som utskottet nu ganskakortfattat yrkat avslag på. Vi menar att även del här förslaget är ett av deviktiga instrumenten, och del har på sitt sätt redan bekräftats genom atl densillande försvarskommittén har gett uppdrag till elva olika författare allformulera sin syn på den svenska säkerhetspolitiken. Det är som sagl en oerhörtstimulerande och iniressani läsning. Boken bekräftar hell enkelt vad molionenkräver, nämligen atl det behövs nytänkande, atl det behövs människor utanför defastlåsta positionerna som kan göra en kritisk granskning och ge förslag lillannoriunda utformning av försvaret och som framför allt kan redovisa sinakritiska synpunkler för allmänhelen, så atl den har möjlighel atl bilda sig enuppfattning utifrån en förutsättningslös diskussion om hur svensksäkerhetspolitik skall utformas i framliden. Atlåterkomma med förslag som man tror på tyckerjag är ganska klokt Förståndetsegrar ju faktiskl , även om det ibland kostar många UppdragtiU försvå rskom -mitte 3 protokoll 1978/79:93-94 hundratals miljoner innanvi kommer fram till vettiga beslut Del visar exempelvis erfarenhelen avflygplansaffären. Deua ger mig anledning au pä nyll yrka bifall lill motionerna868 och 2110. BERTILMÅBRINK (vpk): Det planerings- och utredningsarbete som f n. pågår om det svenskaförsvarets framtida utseende präglas av en annan öppenhet än vad som varitfallet under tidigare perioder. De försvarsuiredningar som genomfördes då,särskilt under 1950-lalel, var undandragna insyn, och någon debali blandallmänheten förekom inte. Del var en medvelen politik som gick ul pä att - somdet hette - hålla försvarsfrågan ovanför partierna och att hindra obekvämkritik. Svenska folkel fick betala notan ulan alt tillfrågas om vad man villeha. Detvar under dessa är som militära och industriella intressen i skön förening drevfram den försvarsorganisation som vi har och som alla inser inlelängre är möjlig atl upprällhålla. Det innebar atl saisningen påViggenprojektei kunde genomföras genom beslut i utan alt riksdagensledamöler visste vad del innebar för den svenska ekonomin och vilka låsningartill en dyrbar försvarsapparat det betydde. är vi tvungna atl inledaavvecklingen av den. Det är inte gjort i en handvändning, och det kommerfortfarande atl kosta en hel del pengar. Vi har således framför oss mänga drygaräkningar atl beiala, räkningar utställda av 1950- och 1960-ialetsförsvarsutredningar. Ansvaret för den politiken mäste delas lika mellansocialdemokraler och borgare. Detärvärl alt komma ihåg detla. Del gäller särskilt den socialdemokratiskaledningen, som lalar vitt och brett om atl den borgerliga miljardrullningentill försvaret mäste stoppas. Om de tankarna hade kommil litet lidigare skullevi ha haft elt bättre utgångsläge för organisationen av försvaret inför1980-och . har vi emellertid det utgångsläge vi hat och det gälleratl göra del bästa möjliga. Jagnoterade inledningsvis all öppenheten i försvarsdebalten är slörre i dagslägetän tidigare. Det är posilivi och bör leda fram lill bällre resultat, som tarstörre hänsyn till hela samhällels inlressen och inte ensidigt gynnar militäraoch försvarsindustriella intressen. De uppsatser om svensk säkerhetspolitiksom den sittande försvarskommiiién beslälll och som speglar olika uppfattningarär elt steg i rält riktning och bör leda till en avsevärt bäure debatt äntidigare. Flera av dessa inlägg betonar vikten av all sälla införsvarspolitiken i hela samhällsmönsirei och inte, som , se den som enhuvudsakligen mililär fråga. Del är också vpk:s uppfattning all mycket slörrehänsyn måsle tas till hur värt samhälle utvecklas, vilka effekter della får förvåra försvarsansirängningar när det gäller fördelning av resurser inomtotalförsvaret Detsom dä i första hand kommer i blickpunkten är den katastrofala ökningen avsamhällets sårbarhet som de senaste decenniernas utveckling medfört Det arensårbarhet som kommer till synes redan i djupaste fredstid -i vintermanifesterad av kommunikalionssvårigheter och stora elavbrott. Redan så vardagligabekymmer borde ge oss en tankeställare. Vad händer i en avspärrningssitualion?Vad händer om vi råkar ut för del värsta, öppet krig? Desom talar om alt den svenska försvarskraften minskar och alt vår trovärdighetinför omvärlden blir mindre om militärutgifterna bantas borde lilel merallvarligl överväga hur del svenska samhällel skall fungera i sädanasituationer. Aldrig så mänga flygplan av det ena eller det andra slaget ellernågol hundratal stridsvagnar mer eller mindre spelar någon större roll, omsamhället i övrigt inte fungerar. Det är där försvarsdebatten måste böria. Vihar inte råd eller lid all längre tala försvarspolitik som om ingenting hadeförändrats under de senasie decennierna. Till delta måste läggas deninlernalionella vapenuivecklingen och rustningen. Även om vi inte tänker ossdet värsta, ett kärnvapenkrig, så är perspektivet ändock tillräckligtskrämmande. Vimåsle alllsä länka om i försvarsfrågan. Den dyrbara militärapparat vi har måsleskäras ned och en översyn av hur samhället skall fungera i kris- ochkrigssituationer påbörias. Det ärden absolut viktigaste frågan förden sittandeförsvarskommittén, inte hur mänga flygplan och brigader som eventuellt kanlänkas få plals inom den uppdragna försvarsramen. Det är därför vpk krävertilläggsdirektiv med den innebörden till kommittén. Meddelta, herr lalman, yrkar jag bifall lill vpk-motionen 595, yrkandel 1. UppdragtiU försvarskom -mitte (apk): kommunisterna har i sin militärpolitiska molion, som juinte i sin helhet skall behandlas vid det här tillfället, föreslagil ensänkning av mililärkostnaderna . Vi anser all värt förslag ärdet mestrealistiska och atl man inom den sittande försvarsuiredningen bör behandlaförslaget om en sådan nedskärning, som skulle innebära au de svenska försvarskosinadernanedbringades lill en någorlunda rimlig nivå. Viställer i vår molion paroller om en bred motståndsrörelse mot del mililäraslöseriet. I dä det åriiga budgetunderskottet ligger i40-miljardersklassen och dä man i skilda sammanhang talarom älerhällsamhet medstatens ulgifter kan del inte vara rikligt all bara gå på i ullstmmporna somman gjort när det gäller utgifterna för den militära apparaten. Vikommunister vill inte avskaffa försvaret, men vi vill göra det billigare och vivill anpassa del lill värt lands neutrala.roll. kommunisternahar i molionen 694 utformat sill försvarsaliernaliv.Där framhåller vi alt denfrämsta garanten för värt lands säkerhet är all vi slår vakt om vär neutralitetoch atl vi för en aktiv fredspolilik. Visäger i vår motion atl vi vill ha andra principer än de nu gällande förförsvarets uppläggning. Vad menar vi med det? Vi menar att den nuvarandemilitärapparaten trots alt den är orimligt dyr inle ger värt land ett effektivtskydd. Det är en illusion att tro att värt land skulle kunna bjuda en stormaktspetsen och krossa försök lill invasion om vi möter fienden pä samma villkoroch med i princip samma struktur på militärapparaten som den anfallande Däremothar vi i historien myckel näraliggande exempel på att även en stark fiende kantillbakavisas genom ett försvar uppbyggt i enlighel med andra principer. Genomatl man lyckas ingjuta tolalmobiliseringens anda hos folkel och genom attgerillakrigets lärdomar ulvecklas ärdet möjligt alt tvinga en mycketvälutrustad angripare till reträtt. Vi skall vara pä del klara med -och del ärinte utlryck för nägon defaitism utan för realism - att små staters försök atthänga med i den mililära väridskarusellen och alt mäta sig med stormakterna närdet gäller krigspotential är fåfänga; del är uttryck för en föråldrad doktrin. Detkommer att bli flera tillfällen alt i denna kammare diskutera den forlsatlamilitärpoliliken. Jag skall därför inte nu vidareutveckla våra tankegångar. Vivill alt den sillande försvarsutredningen skall beakta de synpunkler som harframförts i vår molion, nr 694. Delta kan givetvis också tillgodoses omriksdagen uttalar sig för etl delyrkande i molionen 595 om alt försvarskommiiiénskall få tilläggsdirektiv om svensk nedrustning och ommstning. För all besparariksdagen ytteriigare en omröstning kommer vi atl siödja della förslag. Utskottetförsöker komma ifrån saken genom all hänvisa till att den sittandeförsvarskommiiién givetvis kommer att överväga olika handlingslinjer förutvecklingen av del svenska försvaret och även kan överväga okonventionellasätl atl lösa försvarets uppgifter. Jag har tyvärr inga illusioner härom.Försvarsuiredningen har varit så insyltad med den militära kamarillan,sä miljöskadad av den unkna doften av svensk militarism med anor från fornstorada'r alt del knappast kan finnas plals för något nytänkande med den nuvarandesammansättningen av försvarsutredningen. PER (): Jag har ingenting emot atl gör reklam för boken medelva författares syn på svensk säkerhetspolitik. Men del vi skall diskutera härär, som talmannen sade, motionsyrkanden om uppdrag lill 1978 årsförsvarskommitlé och om kommitténs sammansättning. Delär iniressani alt här åhöra tre talare som är kritiska mol svenskt försvar. BertilMåbrink från vpk var faktiskl mera positiv än till dennuvarande försvarskommilléns direktiv och sätl all arbeta. vara konstruktiv och framföra vpk:s synpunkter på svenskt försvar.Rolf Hagel höll ett mer traditionellt kommunistiskt anförande om sin syn påsvenskt försvar. Det är ingen nyhet all apk och vpk vill ha andra principer förvårt försvars uppbyggnad. belänkande, nr 14, som vi nu behandlar lar försvarsutskottet upp sex motionsyrkandenfrån fyra olika moiioner. En motion är väckt av apk och en av vpk, medan tvämotioner har som försia namn. Yrkandena gär ul på atl manvill påverka inriktningen av 1978 års försvarskommittés sätl altarbeta. Dessa motionsyrkanden innebär i sak ett upprepande av yrkanden somriksdagen har behandlat och avslagit lidigare sä sent som . 1978års försvarskommitlé har i vår arbetat och kommer, som vi hoppas,atl avlämna sitt första delbetänkande. Del skall gälla grundläggandefrågor om säkerhetspolitiken. Eftersom dessa motionsyrkanden berör just dennagrundläggande del av kommitténs arbele, har vi i utskottet brutit ul dessafrågeställningar och tagit upp dem i ell särskilt betänkande, som kan behandlasredan nu i kammaren. Demoiioner som slår bakom avser framför alll hurförsvarskommiiién skall arbeta. Där lalas om avvägningar mellan olikaalternativ och atl fler än kommitténs nuvarande 13 ledamöler - 10 är ledamöterav denna riksdag, representerande de fyra stora partierna, och 6 av kommitténsledamöler är partivänner lill - skall delta i kommitténsarbele. Försvarsutskottethar förklarat all del anser att försvarskommilléns direktiv, sammansättning ocharbetssätt talar för all kommiilén har fullgoda möjligheler att behandla olikavägar all nå det grundläggande målet: fortsalt fred med bibehållen frihet. Enannan sak är att , och lycks hysafarhågor för all även denna försvarskommitlé kommer atl skriva elt betänkandemed ett annat innehåll än de önskar. Jag yrkarbifall lill försvarsutskottets hemställan. UppdragtiU försvarskom -mitte Underdetta anförande övertog förste vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. MAJ (): Jag ivingas konstatera atl försvarsutskottets värderade ordförandetydligen läser på vilka som är motionärer lika dåligt som han läser päinnehållet i motionerna. Vad som las upp i motionerna borde, hoppas jag,samtliga ledamöler av försvarsutskottet ha läst och läst på. Vadvi harlagil upp, framförallt i motionen 2110, aren helhetssyn pä hur man skallkunna ge möjligheter ät en opinion, som önskar en annan inriktning, ennedmstning och ett konstruktivt fredsarbete samt en förstärkning av den delenav samhällsinsatserna, all på olika sätl nä fram till detta mål. Om inle deltabetraktas såsom konstruktivt av Per ,vet jag inte vad som egentligenskall vara konstmklivt Häri har vi enskilda riksdagsledamöter möjligheter att framföra förslaginom den allmänna motionstiden. Jag hoppas att alla gör det med ambitionen altframföra konstruktiva förslag för del fortsatta arbetel. Vår möjlighet all sökapåverka försvarets utformning är bl. a. alt framlägga förslag om hur vi anseralt den sillande försvarskommiiién måste vidga begreppen och arbetsuppgifterna.Det skulle vara en fördel för den sittande försvarskommittén, svensk riksdagoch svensk allmänhet, om nya tankar kunde föras in i det utredningsarbetet. 'Uppdragtill försvarskom -mitte Jagsade tidigare och jag hävdar fortfarande alt jag lalar med erfarenhet av fleraårs arbete i en försvarsutredning. Jag vel hur hårt del arbetet är och hursvårl del är att komma ifrån lästa positioner, fast i skyllegravarna som manoftast är. Del är snarare fråga om att diskutera utifrån nu rådandeförsvarsulformning och rådande budget än atl diskuiera förutsättningslöstulifrän de hot som kan finnas - krigsrisken i och hoten mot -ochpä vilka sätt vi kan värna oss emot dem. Jagmenar alt den bok som själva försvarsutskottet har åberopat som ell svar påvåra moiioner - och som jag funnit anledning atl bara lill en lilen delkommentera - alldeles uppenbart visar jusl hur nödvändigl det är alt nyttlänkande kommer in. Del är inte vilka personer som helst som har fält i uppdragav försvarskommiiién atl ge sin syn på säkerhetspolitiken. Det är etableradeförsvarsdeballörer i olika tidningar på högerkanten. Det är förre högerledarenGunnar . Del är en av världens främsia säkerhetspolitiska bedömare,. Det är den ende som såvitt jag vel doktorerat på frågan omsäkerhetspolitiken, . Del är fredsforskarna ochHåkan , m. fl. Delär alltså sakkunniga människor, precis som vi har begärt i molionen, somutifrån en klok analys kan presentera ell förslag lill en annoriunda inriktningav den svenska säkerhetspolitiken. Och de är ganska kritiska och ganska överensom att del svenska försvaret, som jag sade tidigare, är pä väg att bli detuppgiftslösa försvaret. T. o. m. den moderate skribenten säger detla.De visar på hur situationen i världen sedan har förändratsså totalt med vapenutvecklingen all vi måste dra slutsatser av det också härhemma i , Författarnavisar i en kritisk och klok lon hur vanvettigt del är alt planera för ellkommande krig efter första och modellet vilket slöseri deti verkligheten innebär och vilka läsningar beslutsfattare-politiker, militäreroch andra - har fält vid den rådande försvarsutformningen. Boken svensk säkerhetspolitik är något av det bästa som har presenterats undermånga är i svensk försvarsdebati, och jag hoppas verkligen att försvarskommiiiénkommer all tillgodogöra sig den kunskap som författarna har presenterat, I säfall, Per , kommer ganska många alt vara överens om de slutsatser sommajoriteten av författarna kommer fram till, nämligen all en omstrukturering avsvenski försvar är absolut nödvändig, en omstrukturering som leder lill enanpassning till väridssitualionen som den är . Jagtycker alltså att det är positivt med den pågående debatten och med den härboken. Boken bevisar precis del som vi försökl att tala om förkammaren: Del måste komma in nya tänkare, nya människor som kan ge stöd ätallmänhelen i dess opinionsarbete fören annan försvarsulformning. Det är precisdel som också finns i våra motioner. Vividhåller alltså kravel: Del är viktigt alt man för en annan struktur påförsvarskommilléns arbele. Det är vår uppgift som enskilda ledamöter atl läggafram förslag som vi tror på, och det kommer vi atl fortsätta atl göra även omPer kallar våra förslag icke konstruktiva. Och som sagl: Del är alllsä inte apk, vpk ochMaj Britt som står bakom motionerna. Det är faktiskl nägra fler, vilketman finnerom man kostar pä sig atl läsa igenom vad som slår där. Vihar stora uppgifter framför oss när vi skall diskutera den framtidautformningen av svensk försvarspoliltik. Jag vill än en gäng upprepa: Lål ossinle pä nyll föras lillbaka lill den form av ställningskrig med lästapositioner som vi har fått bevittna i svensk försvarsdebatt.Äntligen har del öppnat sig en möjlighet lill en vettig försvarsdebati i detsvenska samhället. Låt oss la vara pä den, och låt oss vara konstruktiva ocksähär i riksdag! UppdragtiU försvarskom -mitte (apk): Per säger all del var inga nyheter som jag serverade. I delavseendet kanjag väl säga atljag förväntar mig heller inga nyheter från herrPeterssons sida. ståndpunkt är naturiigtvis atl vi skall hakvar en mindre kopia av elt stormaktsförsvar, medan jag har en annanuppfattning om försvarels uppbyggnad. Detvar inte min avsiki att vi skulle ha en försvarsdebati, för den kommer ielt annat sammanhang, men när säger atljag inle serverar nägonnyhet, kan jag inle avslå från alt säga atl i del avseendei är vi alltså lika,ochjag. Vi står fast vid våra gamla ståndpunkter. Del är baradel all innehållet skiljer sig sä otroligt myckel mellan och min. Sedanskulle jag nog vilja fräga, när påpekar att jag inle kommer mednågra nyheter: Menar därmed atljag inte skulle vara modern ellermed min tid? Tänk då på att själv är ohjälpligt fången i engammalmodig uppfattning. sitter sä fast i den gamla rysskräckenatt han t. o. m. uppfattar ett förelag som skall sälja sovjetiska bilar som ensäkerhetsrisk för värt land. Den som är så fast i en gammal inställning börlala lyst om önskvärdheten av alt någon annan förnyar sig. BERTILMÅBRINK (vpk): Trots atl jag begränsat mig till vpk-moiionens yrkande innebär dettainte all jag ej skulle vara överens med exempelvis . Tvärtomvill jag instämma i vad hon framförde om det svenska försvaret Jag lycker nogatl hon var myckel konkret Jag är alltså hell överens med henne och kommer allrösta för de tvä molionerna. försökte säga all det är några enskilda socialdemokrater och sä vpksom har dessa krav. Han skulle dä syfta pä alt del gäller en lilen minoritet iriksdagen. Dävill jag säga alt vi representerar en icke obetydlig opinion ulanför delta hus,lill skillnad från Per och övriga som är fast i det gamlasynsättet på försvaret Den opinion vi representerar växer för varie dag. Vi velall del har utvecklat sig en intensiv debatt när del gäller försvarsfrågan. UppdragtiU försvarskom -mitte ochjag känner mig myckelnöjd. Det aren sak atl vi aren minoritet hät men jag tror inle vi är detutanför detla hus. PERPETERSSON (m): Lål mig försl säga atl jag inte tror alt och jag någonsinkommer alt ha samma försvarspolitiska syn. lycks vara glad överatt han har samma synsätt som och väl också närdet gäller svensk försvarspolitik. Jag är inte övertygad om all alla i kammarenär lika glada över den samstämmigheten. FörMaj Britt vill jag påpeka att jag myckel väl vel alt hon har tvåmedmotionärer, och . Försvarskommiiiénhar naturiigtvis till sitt förfogande utöver boken om svensksäkerhetspolitik oändligt mycket annat material. Vad vi har sagt i ell enigtförsvarsutskoU - där ocksä ingår sju partivänner till - äratt vi anser att försvarskommilléns direktiv, sammansättning och arbetssättlalar för aU komiltén har fullgoda möjligheterall behandla olika vägar för attnä del grundläggande målet: fortsatt fred med bibehållen frihet för Sverigesfolk. ROLFHAGEL (apk): Jag Irorjag kan instämma med PerPetersson återigen. Jag kommer i varie fall inte atl närma mig Per Peterssonssätt att betrakta frågan hur detla land skall skydda sin säkerhet Jag hyserinle heller nägra förhoppningar om alt Per skall lyckas slita sigfrån sitt något föråldrade synsält. MAJ (): Får jag bara påminna Per om atljag har frågal vad ulskoitetegentligen menar när man talar om all direktiven också ger möjligheler allöverväga "okonventionella sätl" atl lösa totalförsvarets olikauppgifter. Såvitt jag förslår är dessa "okonventionella sätt"knappast gångbara hos moderalerna och kommer inte atl föras fram av derasrepresenlanter i kommittén. Enav författarna i den här omtalade boken säger om det svenska försvaret - ochjag vill gärna upprepa det: "Detsvenska försvaret är en godtycklighet Det bygger på ett krigsfall som inteövertygande kan redovisas. Del ligger på en nivå som inte rationellt kanmotiveras. Del saknar samband med en läng rad andra utvecklingslinjer isamhället. Förklaringenär all tradition snarare än eftertanke, reflexarlade reaktioner snarare änkunskaper fåll styra handlandet" Ochså säger han - och jag tycker att Per pä ell ulmärkt säll harbekräftat det: