prot · G20991 · 1978-12-31 00:00:00 — Här anges en möjlighel all uppnå dennaförändring utan atl man därför ökar del totala uttaget av arbetsgivaravgift.Men vi kan inte acceptera nägra nya arbetsgivaravgifter med hänsyn till demänga negativa faktorer delta skulle innebära i form av försämradkonkurrenskraft både vid export och på hemmamarknaden. Skatieutskottethar hänvisat till elt uttalande av regeringen som innebär all regeringen harför avsiki att förulsätlningslöst utreda frågan, och del har vi ingenling emot.När här kritiserar skalteutskottel för all vi inte har velatbegära mer än vad ulskoitet har begärt, vill jag säga att vi har ansett alt närdet så klart har uttalats atl en utredning kommer lill stånd, då räcker del med della. Allgöra en besiällning har vi anseit oss vara främmande för, när vi inle har föllkonsekvenserna av förslagen bällre belysta. Ensak som jag har lärt mig, inte minsl av , är fakliskt att skallman ha möjlighel alt la igenom ett förslag så skall det vara mycket väl utrettI annat fall möter man här i vår riksdag kravel att innan man tar definitivslällning skall man ha klart för sig vad konsekvenserna kommer att bli. Därförär vi förvånade över att den socialdemokraliska reservalionen kräver atlförslag skall framläggas så alt det kan träda i kraft redan den I januari.Della kräver man innan man vet hur man skall klara de problem som inle ännu ärbelysla. ErikWärnberg sade ocksä i sill anförande någol om den ensidiga beskattningen avarbetsinsatsen. Jag har redan berört delta. Om man håller sig till enförändring av de nuvarande socialförsäkringsavgifterna, kan del vara intressantall se vilken lösning man här kan komma fram till. Men vad man egentligen harsom grund i det socialdemokratiska förslagel är en överflyttning från dendirekia skatten till en produktionsfaktorsbeskattning. Dä skall vi vela atldenna - i den utformning som den här har - i mycket slor ulslräckning är enlöneskatt. Sedansäger alt det är givet att en sådan skalt kan komma att minskautrymmet för kapitalökningar i företagen och för löneökningar. Man kan väl inleannat än känna en viss oro - liksom har gjorl -när det gällerhur man skall klara denna sak och ha kvar friheten påarbetsmarknaden. Med della ber jag alt fö yrka bifall till skatteutskottets hemslällan. () kortgenmäle: Jag vill inte bestrida vad säger-atl del finns en visslikhet mellan arbelsgivaravgiften, som den har varit, och den produktionsfaktorsskaltsom här föresläs. Det är den gamla arbetsgivaravgiften som har utökats sä tar ut skatt ocksä på den del som kapitalel avkastar. Del är alltså baradel all produktionsfaklorsskatlen inte ensidigt är inriklad på lönesumman ulanall den också är inriklad på kapitalavkastningen. Däremoianser jag alt har fattat fel om han tror atl detta kommer atlinnebära ökade belastningar på företagen därför all en viss avgift kommeratllas ul. Vi har hela liden sagl alt della aren koslnad i rörelsen som vilkenannan koslnad som helsl. Den måsle vila pä rörelsen, och den skall beaklas närman gör upp löneavtal och andra kalkyler över hur förelagel skall gä ihop. Detär alltså en kostnad vilken som helst, och den skall inle komma atl innebäranågon ökning av de kosinader som företagel annars skulle ha i form avarbetslöner eller i form av kapitalavkastning pä något säll. etl sädani läge undanta det allmänna, alllsä kommuner och landsting, frånavgifter skulle vara omöjligt, för del skulle ge dem elt mycket bällre läge ikonkurrensen om arbelskraften än vad andra skulle ha. Därför är del ganskanaturligt atl om man haren avgift som är en produklionsfaktor,sä måsleden ocksäligga pä del allmänna. Sedanirorjag inte all vi kommer att ge oss in pä socialförsäkringsavgiflerna, som är baserade pä de sociala omkostnader som förelagen har för de anslälldaoch som oftasl också är lönerelaierade, och flyiia över dem lillproduklionsföktorsskatlen. Vi har ännu inle lagil ställning till hur vi skallgöra med dem. Här gäller det alltså en överflyttning av den direkta skallenlill en produktionsfaklorsskaii i stället. STIGJOSEFSON (c) kort genmäle: nämnde ingenting om situationen för kommuner ochlandsting, som ända är en brännande fråga i detta sammanhang. Det ståringenting i motionen om detla, och del skulle vara ganska iniressani att föveta hur man skall klara upp silualionen för denna grupp. Attjag nämnde socialförsäkringsavgifterna berodde pä all det finns vissa delar avdessa avgifter som inte är direkl knutna lill någon förmån för den enskilde.När det gäller avgifterna lill ATP och sjukförsäkringen är del självklart atldet rör sig om avgifter som täcker förmåner. Men vi har den andra gruppen somändå inle är så liten. 1 fråga om denna sade jag alt man där skulle kunna tänkasig alt bredda avgiftsunderlaget. Närdet sedan gäller exporten är jag väldigt förvånad över . Han säger atl det skulle vara en förmån för exportindustrin, somskulle fä möjlighel atl beiala högre löner och bätire kunna konkurrera omarbelskraften, om den inte blev belagd med samma avgift. Men, , vihar haft väl erfarenhet av denna situation under de senasie åren, då värindusiri kämpat så inlensivt och hårt för att över huvud taget kunna nå ul påexportmarknaden och där kunna hälla kvar något av utrymmet Då är det välfelaktigt alt lala om övervinster och extra höga vinster för den delen av vårtnäringsliv. ERIKWÄRNBERG (s) kort genmäle: Om del nu är sä all produklionsfaklorsskatten skall vara en avlösningav direkt skall, sä måste del betyda all även de förelag som arbelar inomexportindustrin kommeratl fö den avlösningen. Då är del väl rimligt att ocksädessa för vara med och betala vad avlösningen kostar. Annars kommerexportindustrin att fö subventioner. Och del är väl inle det ärule efter, alt vi skall ge vissa grupper i samhället subventioner? När det gäller kommuner och landsting, så kommeralltså dessa all få samma ulgifter som om vi inie skulle ha gjorl någonavlösning. Del beiyder bara alt kommuner och landsting för betala en någothögre lönesumma i stället för att lägga det på en arbetsgivaravgift. () kortgenmäle: säger att del är rimligi att ocksä de som är sysselsattai exportindustrin och förelagen där får vara med och betala. Men det är välrealistiskt all se om vi kan klara oss på exportmarknaden. Kan vi inle klarakonkurrensen, skall man väl vara mån om all inle lägga ökade ulgifter på exporten ochdärmed försämra konkurrenskraften yiteriigare. Det gäller i så fall atl finnaen annan form för beskattningen, där vi inte skapar problem som kan komma atlslälla landet i en ytterst besväriig ekonomisk situation. Nugäller det inle bara vad som säljs på export utan ocksä konkurrensförhällandenapä hemmamarknaden. Vi släpper ju importen fri pä etl mycket förmånligare sätt.Därtill villjag säga att det är ytterst svårt för värt land aU inle bryta molregler som man tillämpar i andra länder. Jag skall liksom koncentrera mig på den del som gällerproduktionsfaktorsskallen, "promsen". Också vi moderater menar alldel är ulmärkl all frågan om en produktionsfaktorsskalt prövas förutsättningslöstDet är alltid bra alt känna lill de fulla konsekvenserna av de olika skatleförslagsom singlar omkring i debatten. Kanske hade vi t, o. m, sluppil en rad av deallvariiga problem som svensk ekonomi drabbats av, om man hade följt dengyllene regeln all försl beakta konsekvenserna av de nya pålagorna innan manhade gåtl till beslut. ställer oss posiliva lill all promsen utreds innebär inte all vi siäller ossbakom tanken på au införa en sådan skatt. Funnes det en möjlighel all på en ochsamma gång både förse staten med stora nya inkomster och föarbelsvänligare skatter utan alt höja priserna, ulan atl åstadkomma någonnegaliv effekt på exporten, utan att underiätta importen på hemmamarknadensbekoslnad, utan några negaliva effekter på investeringarna, ja, då skulle viför länge sedan ha tagit emot förslagel med vidöppna armar, vem som än hadevärpt det här guldägget Mendet är nog dess värre sä alt underverkens tid är förbi. Del finns inle nägrahittills oupptäckta kassavalv bakom anslällda och maskiner i företagen medvilkas hjälp skatten på produktionsfaktorer skulle belalas. Det är nog som envärderad kollega i skatieutskottet försynt sade, all skapade himmeloch jord ur intet, men har ingen lyckats göra om del konststycketHur man än ulformar skaller och avgifter, är del alllid lil syvende og sidstden enskilda människan som för betala. Jo, det aren skatt på de inkomsler som skapas iprodukiionen, och den skall las ut innan inkomslerna delas ut till hushållen.Promsen skall ulgä med viss procent på utbetalda löner och därutöver päbruttovinsl minskad med avskrivningar, sociala avgifter och skalt samt - eftervad jag förstår - efter del att räntor på lånat kapital räknats ifrån. Promsskulle således bli detsamma som en ny löneskatt. Del erkänner ocksä ,Därulöver skulle den bli ett slags förhöjd bolagsskatt, som skulle drabba inlebara självfinansiering och utdelning ulan också konsolideringar av olika slag,avsättningar till reserver för konjunklurutjäm-ning osv. Att tro all della inleskulle påverka investeringsviljan i negaliv riktning, är nog alllför Ijusröttoptimistiskt Jaghar ocksä myckel svårt all inse atl del är fråga om någon ökad neutralitetmellan beskattningen av arbele och beskaltningen av kapital. Arbetel, utbetalda löner,skulle beskattas oavsell om del gav vinst eller inte, Kapilalel skulle däremoibeskattas endast om del gav vinst. Avkastningen på lånat kapital ~ utbetaldaräntor - skulle inle produkiionsfaklorsbeskallas, men avkastningen påsjälvfinansierade investeringar skulle beskattas. Del är väl ganska klart altdella ytteriigare skulle motverka konsolideringar inom företagen och öka derassårbarhet under svåra lider. Del skulle också öka företagens beroende avslalliga selektiva insalser pä investeringssidan. Del kanske också är avsiklen. Denhell övervägande delen av promsen skulle komma frän de anställdas löner. Enproms pä 3 96, som har diskuterats, skulle brutto ge 7-7,,varav 6,6 miljarder skulle härröra från lönesidan. Inkomsten frän vinstsidan -från kapitalet - skulle dessutom motverkas av all vi skulle fö enbetydligt lägre bolagsskatt och lägre beskattning på utdelningar. Förslageti den socialdemokraliska partimotionen frän januari om alt en proms skulleinföras ijanuari förefaller nu någol nertonat, i varie fall om manläser vad socialdemokraterna har skrivit i reservationen 1 vid finansutskottetsbetänkande. Där skrivs: "Om den nu förutsedda konjunktur- ochlikvidiielsuppgången kommer till slånd, bör en mer allmän finansiellåtstramning åstadkommas genom alt man då inför den föreslagnaproduklionsfaktorskalten." däremot sade i sitt anförande attsocialdemokralerna önskar elt förslag som skall träda i kraft den 1 januarinäsla är. Herrarna i finansutskottet och skatteutskottet för väl göra upp densaken sinsemellan, men nog vore det välbetänkt om man uttalade sig litet mindrekategoriskt. Låloss ändå titta litet mer på den proms på 3 96 som har nämnts i debatten och somskulle ge ca . Socialdemokraterna skriver i sin reservalionvid skaiieutskotlels betänkande atl "en allmän utgångspunkt för den nyaskatten måsle vara alt den inle övervältras på priserna". Del innebär allde anslällda, akiieägarna och andra mäste avstå från 3 96 i annars möjliginkomst Det skulle i sin lur minska skatieunderiagel i molsvarande mån.Kommuner och landsting skulle fö se sina inkomsler minskade med ungefär 2,1miljarder mot vad som skulle ha blivit fallet ulan proms. Effekternapä kommunernas ekonomi av den nya avgiften bör beaktas, menarsocialdemokraterna i finansutskottet Det beiyder all av den här inkomsten på 7miljarder skulle 2,1 miljarder behöva gä till kommuner och landsting bara föratl de inte skulle komma i en sämre situalion genom promsen. Men sedan skullestaten gå miste om inkomstskatt på ungefar lika mycket. Vad har vi kvar då? Jo,ungefär 2,8 miljarder, och det motsvarar nalurliglvis - med undantag förskatten på investeringar och konsolideringar -ganska exakt vad inkomstlagarnagär miste om i nettoinkomst om promsen införs och skall beaktas vidlöneförhandlingarna. Hela del belopp som återstår måste då användas lillskaltelältnader för au inle lönlagarna skall fö del sämre genom promsen. Häruppstår verkligen en läng rad frågor. Vad blir kvar i minskat budgetunderskott,som det var så viktigt alt promsen skulle bidra till? Jo, endast del som skulletas ut i skatt på företagens konsolideringar och 6 protokoll 1978/79:91-92 investeringar, och detskulle lydligen kompenseras genom ökade statliga insatser - hur nu del skullegå lill. Kvar i inkomstförstärkning för statsverket skulle bli noll och inietsedan inkomsttagarna kompenserats. Vadblir då fördelarna och nackdelarna för den enskilde löntagaren? Ja, del berornalurliglvis pä svaret på näsla fråga, och den är: Hur skall den skattelättnadutformas som skall kompensera löntagarna för promsen? Nuförväntar jag mig inte något färdigl svar på delta under den här deballen.Därför tänker jag faktiskl ägna ål att beröra den frågan. Anledningenär att socialdemokralerna i sin reservation, liksom i sittinlägg, vänt sig mot tanken på en höjning av momsen -den skulle inte bara verkainflationsdrivande utan också drabba "särskilt hårt barnfamiljer ochlåginkomsttagare", som det står i reservationen. Momsenvänder den lunga ändan nedåt, sade , Underförstått:Socialdemokralerna väljer promsen, bl, a, därför att den inle skulle ha nägramotsvarande fördelningspolitiska nackdelar. Hurär del dä med den saken? Först och främsi: En proms pä 3 ä 4 96 som avräknasvid löneförhandlingarna innebär nalurliglvis att utrymmet för kontantalöneökningar blir utomordentligt lilel och kanske t o. m. negativt. Om mansätter sig ned vid elt sä helt avdukat förhandlingsbord all ingenling finns attfördela - kanske t o. m. tvärtom - blir stämningen nog inle precis den allrabästa. Och det finns väl ändå en påtaglig risk för alt generositeten motgrupper som är lågavlönade eller felavlönade i förhållande till de krav somställs på dem blir mer eller mindre obefintlig. Vidareoch inte minst viktigt: Hur skulle en genom promsen utebliven annars möjliglöneökning på säg slå på låginkomsttagare och höginkomsttagare? Jag tänktevisa detta i en tablå på kammarens TV-skärm. Inkomst Utebliven lönehöjning vid Utebliven Stanclard- 3procent proms nettoinkomst avslående 2,7 96 1,1,3 96 Tablånvisar atl promsen i kronor räknal skulle slå nära nog lika hårt på 30000-kronorsinkomsltagarensom på 100 000-kronorsinkomstlagaren. Den förre skullegä miste om . i nettolön som han hade kunnai fö om inle promsen införts.Den senare skulle gå miste om . Den vanliga inkomsttagaren, som harungefär . i inkomst, skulle drabbas något hårdare - av enrealinkomstminskning på . Och titlar man på della i förhällande lill denstandard som de här olika löntagarna har skulle låginkomsttagaren drabbasdubbelt så hårt som höginkomsttagaren. Han skulle gå miste om en annars möjligstandardökning pä 2,7 96 mot 1,3 96 för högi nkomsllagaren. Momsendrabbar någoriunda proportionellt, bortsett frän eventuellt sparande, och denskulle inte pä långa vägar fö en lika regressiv effekt som en proms enligtsocialdemokraternas alldeles egna och klart uttalade förslag Menar man allmomsen vänder den lunga änden nedåt? Ja, då vet jag inle hur man skullerubricera promsen. Den skulle slå ofantligt mycket härdare motlåginkomstlagarna i varie fall, och del Irorjag det kan vara värt all lägga päminnet. Hurskulle skattelättnaderna utformas för att kompensera dessa inkomsttagare medlåga och vanliga eller kanske högre inkomster? Ja, det blir verkligen ingenlätl sak. Hur skall man anpassa skatteskalan så att den kompenserarinkomsttagaren med . i detla fall med drygl ,medelinkomsttagaren med ca . och höginkomsttagaren med kanske 600 kr.ulan att del leder lill en starkt ökad progressivitet i beskattningen? Detenklaste sättet alt komma lill rätta med detla är naturiigtvis atl man använderpengarna lill etl extra avdrag på slutskatten. Inför man ett sädani och sägeratt det skall vara . skulle det naturiiglvis kompensera flertalel av demmed låga inkomster, men det skulle kosta , och det skulleinte nettot av promsen räcka lill för. Någon dämpning av progressivileten, någramer arbelsvänliga skatter, som såvitt jag vet socialdemokraterna numera ställerupp för-och det är glädjande-skulle vi definitivt inte kunna fö genom en promssom utformas enligt socialdemokratisk modell. Sammanfattningsvis tror jag detskulle vara ganska sä bra för den allmänna debatten om den arbetsgrupp somskall se över promsen också log sig en titt på fördelningskonsekvenserna, fördeär, som jag hoppas framgår av tablån, inle sä enkla. Socialdemokraternasäger vidare i sin reservalion all genom en proms "kan man också förenklaskatlesystemet och göra skatteuppbörden effektivare och mer rättvis". Delär naturiigtvis någonling som vi ocksä med öppna armar skulle ta emot. Men jagkan inle falla vad det är i detta system som skulle innebära en förenkling iskattesystemet. Vi skulle uppenbariigen ha kvar momsen i sin gamla skepnad meddess beräkningsgmnder. Vi skulle ha kvar deklarationsförfarandel och vanliginkomstskatt för enskilda och förelag som föml. Vi skulle ha kvarbolagsbeskatlningen. Vi skulle, enligl vad säger, i varie fall t.v. ha kvar socialförsäkringsavgifterna med deras beräkningsunderiag. Till detskall dä promsen komma med ett helt annorlunda skalleunderiag, för de enskildaatt deklarera, för taxeringsmyndigheter att kontrollera och förskattemyndigheter att beräkna. Om avsikten är att öka behovet av tjänstemänfyller promsen kanske ett syfte. Men avsikten var ju inte att ökastatsutgifterna utan tvärtom att minska budgetunderskotlet. Tillsist, herr lalman! Jag har enbart diskuterat promsen i den utformningoch med de effekter som socialdemokraterna skisserat. Men är del verkligen -handen på hjärtat - någon som innerst inne tror att en proms pä 3 ä 4 96verkligen skulle avräknas vid avtalsförhandlingarna och inte till någon delövervältras pä priserna? StaffanBurenslam pekade tidigare pä den som visadeatt det i inte förekommit någon nämnvärd avräkning avarbetsgivaravgifterna på lönerna. När vi i fick den snabbaste ökningenav arbetsgivaravgifterna så steg på samma gång inte bara lönekostnaderna utanockså lönerna som allra snabbast, som de anställda fick en myckelliten behållning av della. När vi log bort löneskatten, när viinförde indexreglering av skatteskalorna, dä fick vi på samma gångutomordentligt små löneökningar, som de anställda fick en verkligrealinkomstförbäilring. Alltnog.Om det nu blir så som de allra flesta ändå tror, nämligen atl promsen inlekommeratl avräknas vid avtalsförhandlingarna utan att den i varie fall delviskommer att övervältras pä priserna, dä är vi lillbaka i samma gamla cirkus somvi hafl så jobbigt att ta oss ur. Vi skulle fö en ny avgift som höjerproduktionskostnaderna och som enligt internationella konventioner inte skullefå lyftas av exporten eller läggas på importen vid våra gränser. Den nyaavgiften skulle ensidigt drabba svenska företag, svenska varor och svenskatjänster, medan importen helt skulle slippa undan. Vi skulle drabbas av enöverhängande risk för försämring av bytesbalansen, för mindre efterfrågan påsvenska varor, här hemma och på utlandsmarknaden, och därmed för slörrearbetslöshet. Enproduktionsfaktorsskalt vore kanske något att fundera pä i länder som har ettstort exportöverskott, länder som kanske känner ell behov av all pä elt diskretsäu minska exporten och öka importen, trots de konsekvenser delta skulle få påsysselsätlningen. Men, herr lalman, i beflnner vi oss fakliskt interiktigt i den situationen. Promsen skulle dessulom, som jag sade lidigare, lasul oavsett om förelaget går med föriusl eller inle. situation med skriande brist pä arbetskraft, där man snabbi vill slå utföretag som går dåligt och föra över de anställda till företag med bällrelönsamhet, kunde man kanske använda promsen. Men jnte heller i en sådansituation befinner vi oss. Nej,herr lalman, del värsta som kunde hända vårt näringsliv, våra skattebetalare,våra arbelslösa, det vore nog att vi lugnt slog oss ner och bara avvaktade denutredning om promsen som skall tillsättas, i tron alt denna löser allaproblem. Vi behöver inle nya, föriamande eller omdöpta skaller, ulan vi behöveren skattepolitik där man faktiskt följer upp skatteuirednings förslag.Vi behöver en skattepolitik som motverkar skattefusk, som stimulerararbetsglädje, internationell konkurrensförmåga och framtidstro och som denvägen skapar nya resurser såväl för den enskilde som för samhället. Jagber, herr lalman, all få yrka bifall till skatteutskoitels hemställan ibetänkandet nr 29. Underdetta anförande övertog andre vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: Pä en enda punkt skall jag hålla med . Resten av vad honsade var sä gott som hell felaktigt, helt omöjligt att kontrollera och byggl påanlaganden om förhållanden som inte själv visste någonling om. Jag har inga möjligheleralt på den korta lid som slår till buds bemöta enskilda siffror i fruTroedssons redovisning, men när jag säger alt del mesta var felaktigt, så kanjag som bevis anföra alt säger atl en proms på 3 96 skulle ge 7 ä8 miljarder. Men dessa 7-8 miljarder skulle plölsligl vara borta. Någon hadebetalat ut dem, men ingen hade fått dem. Detla går inte ihop, det är enomöjlighet. Ungefär så gick del till i alla de räkneexempel som upp. Jagskall emellertid hålla med henne på en enda punkt, nämligen alt underverkenslid är förbi. Det går inle att hitta den fina cigarr som borgerligheten iåratal talat om, nämligen etl nytt skattesystem. Det går inle atl hitta eltskattesystem om vilkel man kan säga atl man inle belastar människorna samtidigtsom det ger samhällel en massa pengar. Vad vi är ule efter är etl skattesystemsom gör att vi kan få bort besvärligheter och problem och gör det möjligt attta ut samma skattebelopp ulan alt det orsakar några skador pä något ställe. Detär alltså det som vi skall leta efter. Vi har försökl med en mindre nyanseringav den gamla arbetsgivaravgiften och med en utökning med nägra andra ting somfinns på kapitalsidan. För vår del tycker vi kanske all konsolideringsgraden ärså pass slor alt det inle gör någonting, om även den fär ligga till grund fören liten avgift. Däremothar helt fel när hon säger alt vi tar ul en sådan avgift när detgäller förlustföretag. Ja, det kommer atl las ut arbetsgivaravgift pälönesumman, men har förelaget förlust kan det inte ha nägon vinsl, och därförkan man inte ta ut någon avgift av del slaget Man tar alltså bara ul enarbetsgivaravgift på lönesumman, precis som när del gäller alla andra förelagsom har att beiala arbetsgivaravgift Jag är övertygad om alt föriustföretag tvingas alt beiala energi, olja och nya lönesatser. Det går inle att skyddadem, ulan de är i precis samma läge som alla andra förelag. Jag kunde lalalänge om det alternativ som har atl visa upp? Dessa alternativskulle också kosta pengar som måste las någonstans, och del skulle bli ännusämre för människorna. ()kort genmäle: Jag förstår att chocken var svär för socialdemokralerna. Uppenbariigenhar man trott alt del finns möjligheter att införa en ny skatt som skulle varatill fördel för staten och ge nya störa skatteinkomster på 7-10 miljarder, somsocialdemokraterna själva säger, och leda lill arbelsvänligareskatter och en förbättring för de anställda. Jag vågade lilel försikligt lalaom att den möjlighelen inte finns. Hade den funnits skulle vi med glädje haaccepterat den. Detmesta var fel, sade . Om det mesta var fel i mitt anförande, måstedet hell enkelt bero på ett fel i socialdemokraternas motion och i derasreservationer. Jag har nämligen punkt efter punkt följt den beskrivning somsocialdemokralerna har gett om hur promsen skulle utformas och om de verkningarden skulle ha - all den skulle avräknas vid löneförhandlingar, osv. Promsenskulle ge brutto, det erkänner jag. Men beiyderdel all de anställda går miste om inkomsler på nära nog lika