prot · G20978 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:78 § 1 Fyllnadsval till utskott för proposition om TALMANNEN: partigrupp har som suppleant i försvarsul- fjfj/n/ laoen skottet under ledighet anmält hennes ersättare meiyärdeskntt Talmannenförklarade därefter vald till suppleanti försvarsutskottet () §2 Justerades protokollet för . §3 Om tidpunkten för proposition om ändring i lagen om mervärdeskatt Budgel- och ekonomiministern erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1978/79:243, och anförde: har frågat mig när under innevarande som jagberäknar kunna lägga fram en omarbetad proposition om ändring i lagen ommervärdeskatt m. m. Jagräknar med all en proposition om ändring i lagen om mervärdeskall skall kunnaläggas fram . ALFWENNERFORS (m): Om exempelvis bygger för att driva verksamhet i egna lokaler färVolvo dra av faslighelsmoms. Men om skulle driva verksamheten i hy rdalokaler gär det inle all dra av denna moms. Vad innebär då denna skillnad ikostnader? Jo, det blir ungefär tioprocenliga merkostnader när man hyr lokalerför sin rörelse. Än sen då, kan någon säga som inte är särskilt insatt i dessafrågor. och andra företag får väl hålla sig med egna lokaler om delskulle vara billigare. Men så enkelt är del faktiskt inle. Fördet första bör del vara elt rimligt krav atl det föreligger neutralitet mellanä ena sidan skattskyldiga som bedriver verksamhet i egna lokaler och å andrasidan skallskyldiga som bedriver verksamhet i förhyrda lokaler. För del andrapåverkar detta sättet atl utnyttja kapital. Jag kan förslå exempelvis Omtidpunkten för pioposition om ändring i lagen om meiyärdeskatt , när man där sägeratl del är fel all slalsmaklerna styr företagen all investera kapital ibyggnader. Jag kan också förstå om finner det klokare att investera ochanvända kapital i 1980-talels nya bil. Jaghar nämnt här bara som elt exempel. Det är många andra företag som hardessa problem. Jag arbetar själv, herr lalman, i ell förelag där vi har precissamma problem. Skall vi själva bygga våra varuhus eller skall vi låla andragöra det och sedan hyra in oss? Elt sädani beslut skall inle avgöras av enbrist i momsreglerna. Vidare bör budget- och ekonomiministern veta att efterflera års lönsamhetsproblem i detaljhandeln har det varit svårt atl flnansierasädana här projekt. Jag tänker inle minst på ombyggnalion av gamla, utslitnaoch otidsenliga varuhuslokaler. Del här är verkligen etl problem för oss iföretaget, både vad gäller företagsledning och vad gäller fackei och deanställda. skjuls alltså detla problem framål, och vi väntar på vad delskall bli för beslut i . Dettaär också ett problem för byggnadsarbetarkåren. Jag har så sent som ringtoch frågat hur många byggnadsarbetare som är arbelslösa, och del är 10 000 avförbundels medlemmar. Nå,jag har fått ett positivt svar, och det tackar jag statsrådet för. Men det ärklart atl man blir litet orolig när budget- och ekonomiministern säger"jag räknar med". I del ligger eu lilel frågetecken - del kan alltsåbli försenat, och del vore högsl olyckligt. Efter skall vi hamotionstid och utskottsbehandling, och del kanske inle kan bli beslut förrän imaj. Alltså går ulan all vi får veta hur del skall bli. Skulle maninte kunna påskynda delta ytterligare i kanslihuset? Det är min fråga lillstatsrådet. har frågat mig när jag räknar med att lägga fram enproposilion, ochjag har svarat när jag räknar med alt lägga fram den. Den liden möjliggör för vårriksdagen all falla elt beslut. Denhär propositionen innehåller ju en mängd olika delförslag. Man var ense om atlde allra flesta av dem var bra förslag. Jag har ocksä noterat att i fråga omjust den punkt som och jag nu resonerar om har varken förslagetfrån utredningen eller förslaget i proposilionen mött kritik underberedningsarbetet. Däremotrådde det delade meningarom andra inslag i propositionen. har lell tillatl vi vill ta på oss för atl se över dessa delar av förslagen,innan vi för framlägger en proposilion som i sin helhel förhoppningsvisskall kunna leda lill etl positivt beslut under vårriksdagen. Det är den arbelsinriktningenjag har. Överiäggningenvar härmed slutad. § 4 Omskatteutjämningsbidragen till vissa kommuner i Budgel- och ekonomiministern erhöllordel för all besvara {c) anmälda fråga,1978/79:273, och anförde: har frågat mig om jag vill redovisa bevekelse-grundernabakom nedskärningarna av de extra skatteutjämningsbidragen för jämförtmed till vissa kommuner i . Jagvill först erinra om atl de extra skatteutjämningsbidragen utgör elt komplementtill de ordinarie skatteutjämningsbidragen. De ordinarie skatteutjämningsbidragenutgår automatiskt efter generella regler till kommuner med bristande egenskattekraft. För de extra bidragen, som beviljas av regeringen efter särskildansökan, finns däremot inga särskilda regler utformade. I samband med allskalteuljämningssystemel senast sågs över ullalade att en kommun isin ansökan bör kunna påvisa atl något speciellt inträffat, som påtagligtförsämrat kommunens ekonomi, eller atl den ekonomiska situationen allmänt settär sådan för kommunen, alt det föreligger etl behov av exlra stöd. Ansökningarnabereds av skalleutjämningsnämnden, som lämnar förslag lill regeringen, hur demedel som står till förfogande skall fördelas. Prövningen sker pä grundval avuppgifter om de sökande kommunernas ekonomi. a. infordras för varie kommunden aktuella budgeten, ekonomiska flerårsplanen och bokslulsredogörelsen.Uppgifterna sammanställs, och med utgångspunkt frän dessa vägs kommunernasbehov av stöd mot varandra. Den vägning av bidragsbehovet som varie är måslegöras mellan kommunerna gör självfallet att bidraget för den enskilda kommunenkan variera frän år lill år. Förår 1979 inkom 77 ansökningar. De medel som slod till förfogande uppgick lill115 milj. kr. Detta belopp fördelades av den dåvarande trepartiregeringen den14 på 45 kommuner och en församling. Den största andelen, eller39,7 milj. kr., gick till kommuner i . Därnäst följde Norrbottensoch med 26,7 resp. 15,2 milj. kr. Av de enskildakommunerna får Boikyrka och de största bidragen med 27,3 resp. 20,2 milj.kr PärGranstedt påtalar atl de extra bidragen till och kommunerminskar . Låt mig då nämna att harbeviljats exlra skalteuljämningsbidrag med 14 milj. kr. förär 1977,39,2 milj.kr. förär 1978 och 27,3milj. kommun har i extra bidragfått 6 milj. kr. för ,8,6 milj. kr. för och 4,5 milj. kr. Jag kan också nämna atl del ordinarie skatleuljämningsbidraget ökade med5,1 milj. kr. för kommun lill är 1979, medan motsvarandeökning för var obetydlig. Sammanfattningsvisvill jag säga alt regeringen varie är måsle väga behovet av ekonomiskl stödlill en enskild kommun mol behovet hos de Omskatteutjämningsbidragen till vissa kommuner i Omskatteutjämningsbidragen till vissa kommuner i medsökande kommunerna inomen given medelsram. En sådan prövning harskelt även förär 1979. Av minredogörelse framgår också all inle har missgynnats i förhållandelill andra delar av landet. PÄRGRANSTEDT (c): Jag ber att få lacka statsrådet för svaret på min fråga. Orsakenlill att del behövs exlra skalteuljämningsbidrag till kommuner inom en sårelativt välställd region som ärju den ohämmade tillväxt ochsnabba inflyttning som skedde . Denna utveckling drabbade hårtsåväl Norrlandslänen, där en mängd människor flyttade, som Stockholmsregionensom i första hand var den region som snabbi skulle sona för de här människorna.Detla var resultatet av en ganska medveten statlig politik. 1 elt organ för deldåvarande regeringspartiet talades del om den glädjande folkvandringen. Konsekvensernaav den snabba folkomflyttningen blev emellertid betydande, såväl för deberörda människorna som för de berörda kommunerna. För de kommuner iStockholmsregionen som flck la hand om den största delen av de inflyttade leddedetla lill krav på en extremt snabb uibyggnad. Vissa kommuner fick sittinvånarantal mer än fördubblat under loppei av , kanske framföralltBotkyrka och kommuner. Det gällde då alt söria för den snabbi växandebefolkningen: all bygga skolor, barnstugor, galor, vägar, bostadsområden m. m.Del hela fick finansieras genom stora lån. Kommunerna fick snabbt ackumuleradeunderskott, som fortfarande belastar deras ekonomi. Dessutom fick man ofta ensned åldersfördelning. Familjer i vissa åldersgrupper flyttade in, vilkel leddelill ett onormalt stort behov av framför allt barntillsyn och skolor. Man ficken sned social fördelning. Somliga kommuner här i länet medverkade lill attinflyttnings-kommunerna fick ta hand om en oproportionerligt slor del avfamiljer med olika typer av sociala problem. Här logs också elt ansvar. Delär hell klart atl den statliga politiken har spelat en slor roll när del gällerde mycket stora ekonomiska problem som de här kommunerna har. Regionen har nutagit en del av sitt ansvar, men staten måsle också la sitt. Mellan 1977 och1978 förbättrades skalteutjämningsbidragel, vilkel kunde tolkas som ell bevispå alt man ville la del här ansvaret. Men har del alltså skett en väsentligförsämring. Frågan är om man inle bör se över hela del här systemet, sä altproblem som uppstår i andra delar av landet inte behöver leda lill atlbekymmersdrabbade kommuner får sin situation avsevärt försämrad på del härsättet. Budget-och ekonomiministern : Herr talman! Lät mig bara lillägga altregeringen underde senasie dagarna har hafl överläggningar i olika skattefrågormed poliliska partier och arbetsmarknadsorganisationer. Ett inslag i dessaöverläggningar har bl. a. varit kommunernas ekonomi och deras beskattning. Vårplanering går ju ut på atl vi skall kunna lägga fram förslag för vårriksdagenom bl. förbällring av denkommunala skatteutjämningen, förslag byggda på den kommunalekonomiskautredningens belänkande. Vår inriktning är atl förslagen skall innebära enförbättring av del statliga stödet lill kommunerna och en förbättring av denkommunala skatteutjämningen. Dessa förslag kommer, om bifaller dem,självfallet alt vara av den slörsia betydelse för landels kommuner och dä ävenför de kommuner som har fält skatteutjämningsbidrag. Dessutom räknar jag med alt del också blir nödvändigt all geexlra skaiteutjämnningsbidrag lill vissa kommuner Omskatieuijäm-ningsbidragen till vissa kommuner i PÄRGRANSTEDT (c): Jag vet om all de här diskussionerna pågår, och jag tolkar slalsrådelMundebos uttalande här som ell lecken på all man verkligen är beredd atl gejust den kommunala sidan absolut högsta prioritet i skalteöver-läggningarna. Omdel är regeringens inslällning irorjag inle all det blir svårt atl kommaöverens med det parti jag representerar. Jagtror all det är mycket viktigt alt försöka komma fram lill etl syslem som göratl man inle behöver spela ut problemkommunerna mol varandra. Vikan konstatera alt de nu drabbade kommunerna i knappast har fånsin situalion förbättrad på ett mera påtagligt sätt . Delkan alltså inle vara någon lanke på atl , och andra kommunerhar fält sina problem lösta som har fått regeringen att skära ner bidragen,utan del måsle vara del förhållandet all problemen i andra kommuner har vuxitsä pass myckel alt de bedöms som större. Men del är ingen tröst förhaningeborna och bolkyrkaborna, som måste acceptera antingen sämre serviceeller högre skall än de skulle få om bidragsnivän vore densamma som tidigare.Del är ingen tröst för dem atl man kan hänvisa till atl kommuner i andra delarav landet har fäll sitt läge sä pass försämrat atl man därför måste gepriorilet åt dem. 1slällel för nuvarande syslem skulle man behöva etl syslem som är så flexibeltatt man kan bedöma varie kommuns problem för sig och anpassaskalteutjämningsbidragel lill den ekonomiska, sociala och övriga utvecklingeniden kommunen. Dä skulle man inte behöva råka ut förden här typen av avvägningar,som kan leda till ganska orimliga resultat för de drabbade kommunerna. Budget-och ekonomiministern : Herr lalman! Del finns mänga skattefrågorsom har hög priorilet. skalleuljämning är en av dem. Jag instämmer ialt man inle skall spela ul kommuner mol varandra. I elt avseende måste manändå göra del. När man har atl hanlera en begränsad medelsram måste man vägabehoven av ekonomiskl stöd till de sökande kommunerna mot varandra. Förär1979 har vi ökat del extra bidraget . Det gjorde del möjligl alt ge etthandtag lill 45 kommuner och en församling. Au bidragen sedan varierade mellanenskilda kommuner- några kommuner i fick mindre bidrag, någramer än - beror just pä del Omskatteutjämningsbidragen till vissa kommuner i förhållandet atl mångakommuner med besvärliga ekonomiska problem sökte bidrag från etl anslag somvisserligen var ökal men ändå hade en begränsad ram. Nuulgår jag frän alt skall få ell förslag, som allmänt innebärenförbättrad skalleutjämning för kommunerna och alt vi därutöver, också ,skall kunna ge ett exlra tillskott i form av skalteuljämningsbidrag. PÄRGRANSTEDT (c): Tyvärr lät del senaste ullalandet om inriktningen på denskaltepolitiska reformen något mindre lovande än statsrådets tidigare inlägg.Jag vill vidhålla att de kommunala skatteproblemen, framför alll för människormed låga eller mellanstora inkomster, är de allra slörsia. Jag hoppas atl enskattereform fär den inriktning jag har förordat. Poängeni del jag har sagt är atl jag tycker atl man borde försöka komma fram lill enstörre flexibilitet sä atl man, i elt läge där behoven för kommunerna av extrastöd tycks öka, skall kunna öka bidragen i samma män. Vadsom hänt är alt som ramen ökat totalt har de hårdast drabbadekommunerna i fått se sina bidrag ganska kraftigi nedskurna.Visserligen har några kommuner i fått förbältringar, men de ärganska blygsamma jämfört med de gjorda nedskärningarna. Dessa har inle hellerskett därför att kommunens situalion har förbättrats utan därför alt andrakommuner har fått sill läge yllerligare försämrat. är någol som man börta itu med. Del är delsom vi gör nu genom alt lägga fram etl förslag om en förbäliradskalleuljämning kompletterad med ell bevarande av de exlra PÄRGRANSTEDT (c): Jag hoppas alt dessa åtgärder får lill resultat alt vi i fortsättningeninte behöver komma i en sådan situalion som uppstått. Det vore ocksäönskvärt om regeringen kunde överväga om det gär alt göra något ål de aktuellakommunernas situalion i dagslägel, eftersom det väl lär dröja innan en sådanskaltereform träder i kraft. Budget-och ekonomiministern : Herr talman! Vår inriktning är altreformen skall gälla fr. o. m. Snabbare kan en skatteutjämningsreforminle träda i kraft. Jagkan självfallet sedan inte garaniera alt skalleutjämningsnämnden kommer allföreslå att regeringen kommer alt besluta all alla sökande kommuner lillkommande år får ett bättre bidrag. Jag kan bara säga att min inriktning är attföreslå etl väsentligt förbättrat kommunall skatteutjämningsbidrag. Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Om effekterna av energisparsiödet Bostadsminislern erhöll ordelföratt besvara () anmälda fråga, 1978/79:298,och anförde: har frågat mig om den av bosladsslyrelsen redovisadeundersökningen av effekterna av energisparsiödet föranleder några omedelbaraåtgärder frän regeringens sida. Bosladsslyrelsenredovisar i sin rapport vissa ändringar av föreskrifterna rörandestödberättigade ålgärder som styrelsen har för avsikt att genomföra. Stödetlill termoslaliska radiatorvenliler skall från den Ijuli 1979 endasi utgå förtypgodkända ventiler. Föreskrifterna rörande stöd lill ytterväggsisoleringskärps så alt slödel förbehålls de mest lönsamma objekten, och siöd tillfasadskikl bör i vissa fall inle beviljas. Vid fönsterbyte bör stödet begränsastill skillnaden mellan koslnaden för två- och treglasfönster. Därutöverplanerar bostadsslyrelsen vissa ytterligare förändringar i syfte atl förbättrastödet lill inslallationslekniska ålgärder i flerbostadshus. Styrelsenförordar vidare en översyn av reglerna för energisparsiödet så all vissaåtgärder av drift- och underhållskaraktär, t. ex. tätningsätgärder och by te avoljebrännare i vissa fall, blir stödberättigade. Avslutningsvis redovisarstyrelsen vissa synpunkler på siimulansreglernas allmänna utformning. Enliglmin mening är det nödvändigl all kontinuerligt anpassa energisparsiödet tillbl. a. den tekniska utvecklingen, nya forskningsresultat och erfarenheter fränpågående bidragsverksamhet. Regeringen avser att besluta omgenomförandet av elt projekt som avser all beskriva hur Slalligl stöddaenergisparålgärder har genomförts i bostadsbeståndet. förbyggnadsforskning har vidare utlovat atl före utgången av 1979 presentera ensamlad bedömning av vad ny leknik och nya forskningsresultat innebär försparmöjligheterna i den befintliga bebyggelsen. Regeringenhar för avsikt atl i en energipoliiisk proposition behandla dessafrågor mer ingående. Självfallet kommer frågor om styrmedel, så alt slörsiamöjliga effekt av energisparsiödet erhålls, då också all behandlas. BIRGITTADAHL (s): Det råder enighet mellan partierna om betydelsen av energihushållning.Diskussionen har gällt hur den bör åstadkommas. Vi vidtog medanvi befann oss i regeringsställning en rad åtgärder för alt skaffa det behövligaunderlaget för att till 1978 kunna få ett beslut, som skulle styra in insalsernapå de ålgärder som är mest effektiva. Vi har också i oppositionsställningfortsatt all kräva mer kunskap, mer styrmedel, en bättre inriktning avenergisparsiödet. Trolscenterns vallöften om all vi skulle kunna täta bort kärnkraften dröjde detväldigt länge innan vi fick något förslag lill , och när del kom vardel myckel dåligt. Del är ju ingen hemlighet all både dröjsmålet och den dåligakvaliteten berodde pä alt den här frågan också drogs i den långbänk som lillslut drev regeringspartierna äl olika håll och alt både och Nr 78 moderata samlingspartiet egentligen ville ha elt bällre förslag mentvangs all Torsdagenden '''' ' ""PP''- 1 febru'tri 1979 Nuhärden försia utvärderingen kommil. Bostadsslyrelsen visar atl det här stödet imycket slor utsträckning går till fel ålgärder i fel hus. Ometfekterna av stödet - mer än - går lill sädanaåtgärder som har eneivisnarstödet mycket liten spareffekt men däremot ökarfastighetsvärdet. både ur energisparsynpunktoch ur samhällsekonomisk synpunkt. Vikrävde redan förra årel atl beslut om den långsikliga inriktningen avenergisparsiödet skulle skjutas upp till dess all vi lar del storaenergipoliliska beslutet. har vi visserligen förlorat , men del ärännu inle . Jag noterar som någonting positivt atl bostadsminislern härhar markerat en vilja att lyssna - till skillnad från vad som skedde i förraregeringen - lill sakkunnigaexperleroch myndigheter: bostadsslyrelsen,planverket, forskare och andra. Jag tar det som ett löfte om atl vi verkligen iarbetel inför den energipolitiska proposilionen skall få förslag lill en bättreinriktning av energisparsiödet än vad vi har hafl. Kanske ärregeringen t. o. m. villig all lyssna pä oss i den frågan. Jag vill ullrycka envarm förhoppning om alt så verkligen är fallet. Del är vikligl all vi fårmöjligheler lill bättre beslut så snart som möjligl i vår. Men delinnebärockså-det villjag verkligen understryka-atl vi har stora förväntningaroch krav pä del förslag som skall komma lill och somvi då skall behandla. Del är helt klart all del bör komma till en uppslramning när del gällervad man får stöd lill och kanske också beiräffande villkoren för självastödverksamheten. Men det har hela liden varit en förutsättning förenergisparplanen alt man skulle kunna ta hänsyn lill vunnen erfarenhet. Detrådde vissa delade meningar om huruvida man skulle gä in med sparplanen förraårel eller inle; socialdemokralerna ville avvakta. Man kan naturligtvis haolika åsikter om delta-om man skall sitta och vänla lills man vel alll ellersälta i gång och lära sig av vunna erfarenheter under liden. Jag tror inle altdel råder någon slörre motsättning i vad gäller behovet av all slrama upp denslödverksamhel som ändå, trols all del finns en del defekter beroende påbristande kunskap, har visal sig vara ganska lyckosam. Jagskulle kunna lämna en del kommentarer lill styrelsens utvärdering, som ju intebygger på faktiska mätningar av spareffekter utan innehåller teoretiskamätningar. Dessutom har ulvärderingsperioden inträffat innan sparplanen överhuvud taget saltes i kraft. Del finns en del andra skillnader beträffandekostnadslägen - t. ex. om mervärdeskatt är med eller inte - som gör all maninle kan dra alldeles exakta slutsatser av jämförelsen mellan styrelsensutvärdering och energisparplanen. Jagtror som sagt alt vi är ganska överens, och vi får ju anledning all kommalillbaka lill de här frågorna ordentligt när energipropositionen läggs fram ivår. BIRGITTADAHL (s): Del var ju inle så alt vi ville avvakta ens förra årel. Förhistorienärju den all vi i regeringsställning försl gjorde vad som krävdes för all få enutvärdering så alt vi redan förra årel skulle få en bällre energisparplan änden som då lades fram. Däreftertog vi för del försia i oppositionsställning gäng på gäng upp frågan om varförireparliregeringen över huvud laget inle lade fram sparplanen-den blev juallvarligt försenad - och för det andra lade vi fram konkreta förslag lillålgärder som skulle ha gell oss bällre kunskaper inför ett sådanl beslut, Allavåra krav avvisades dock av de tre partier som då satt i regeringsställning. Sedanfick vi elt förslag från regeringen som var myckel dåligt. Då sadevi: Del här kan inte ligga lill grund för ett beslut om ell lioårsprogram förenergihushållning lill etl värde av - del är alldeles fördåligt. Därför föreslog vi all pengar skulle beviljas för ytterligare elt ärmen del året användas för all utarbeta ell bällre förslag. Dettavar vad vi sade. Allt vad som hänl, inie minst bosladsslyrelsens utvärderingoch bosiadsminislerns uttalande i sill svar här , visar atl vi dä haderätt. 1 själva verkei innebär bosiadsminislerns svar all hon nu hoppar av delförslag som trepartiregeringen framlade och i slällel inriktar sig på ell nyttförslag som bällre överensstämmer med vad vi har krävt, Detla äråtminstone vad man med en posiliv tolkning måste fä ul av hennes svar . Jagvill inte gräla mer om det som har varit; jag tycker det är viktigt alt vi nuinriktar oss på en bra energisparverksamhel för framliden. Jag understryker allvi hyser stora förväntningar och ställer stora krav på det förslag som om någraveckor skall komma från regeringen. Omeffekler na av energisparsiödet Jag lycker all delta låter synneriigen förhoppningsfullt. Jag ser framemot all vi skall kunna enas för alt få lill slånd etl rejält sparande i vårahus på den grund som är lagd lidigare. Del bör bygga pä frivillighel men medstyrmedel och utformas på sä säll att de åtgärder som är mesi lönsamma blirstödberättigade. Menlåt mig ändå, eftersom ofta har en tendens atl vilja tumma liletpä historieskrivningen, lämna en kort redogörelse för vad som förevarit. Efter1975 års energipoliliska beslut dröjde del ju över etl och ell halvt år innanden socialdemokraliska regeringen gav exempelvis planverket i uppdrag all läggafram elt förslag till energisparande. Detta skedde först i valrörelsen -del log alltså väldigl läng lid. Påde förslag som planverket sedermera kom fram till har Ireparliregeringen sedanbyggt och dessutom satt in oberoende forskare. Vidare gjordesremissverksamheten enormt omfatlande. Allt delta har lett fram tillenergisparplanen. Det innebär alltså all när trepartiregeringen trädde tillvidtogs kraftfulla åtgärder, medan del hade lagil lång lid innan socialdemo- Omåtgärder med anledning av förekomsten av radongas i vissa bosläder kraterna gav några somhelst uppdrag till verkels styrelse för all lägga grunden för energisparplanen. BIRGITTADAHL(s): Det rätlaförhållandel ärju det här: 1975års beslut, såväl när del gäller hushållning som när del gäller andra åtgärderpå energipolitikens område, var elt treårsprogram och förutsatte etl nyt:beslut . Deålgärder som vi vidtog för alt få fram underlag till energisparprogrammet varklara i god lid för all kunna både remissbehandlas och bilda underlag for enproposilion lill riksdag. Detförslag till energipolitik som riksdag skulle ha fått har ännu intekommit.