prot · G20976 · 1978-12-31 00:00:00 — Där får människormöjlighet atl utveckla sina bästa stämningars länglan, som del en gäng sades avHjalmar Branling. Kapitalismenskapar otrygghet och ökade klyftor mellan människor. Den lägger makten över vårframlid i händerna på ett fåtal. Vivill etl samhälle med demokrati på samhällslivets alla områden, också ekonomiskdemokrati, där människorna tillsammans skall kunna forma framtiden. Del är etttrygghetens, solidaritetens och frihetens samhälle. redovisade i sitt tal, liksom jag i mitt, viktiga strävandeninför . Han gjorde del som uttryck för vad socialdemokratin vill,och det är naturligt. Men i verkligheten är myckel av de sociala ambitioner somOlof angav gemensamma för stora delar av svenska folket och för flera avde poliliska partierna här i . Det är också idéer och värderingar somi hög grad kommer alt prägla mänga förslag frän regeringen . Denhär samsynen om vårt vällardsbygge behöver vi inle heller ängsligt dölja. Denär, som jag ser det, tvärtom en slyrka inför , en slyrka som vibör ta vara på och utveckla, för del är år dä mänga av de sociala värden som vigemensamt står för kommer all ställas pä mycket stora prov. OlofPalme hade gjort en resa lill . Han hade upplevt människornas problem,anat en kontrast mellan de ljuspunkter i den ekonomiska utvecklingen som vibeskriver och den verklighet som en del människor upplever, och jag tror honom.Han kunde ha gjort samma iakttagelser i gmvornas eller varvensVästsverige eller stålets Bergslagen. Mendet kan finnas anledning för mig alt påminna om bakgrunden till den ekonomiskasituation vi har f n. - gjorde det naturligtvis inle. har varit medoch delat regeringsansvaret sedan valet . anadedä inle hur illa ställt del var med landets ekonomi. När man i densocialdemokratiska motionen säger alt man frän del hållet varnade försvårigheterna, så ar del en lält frisering av sanningen, för alt uttrycka sigmyckel försiktigt. Jag minns faktiskt inga sådana varningar frän valrörelsen1976. Däremot minns jag talet om all den svenska ekonomin var stark ochkännetecknades av "hög sysselsättning, effektiv produktion, stora investeringar,sunda statsfinanser". Del var sä man beskrev del senare så omskrivnadukade bordel. Menså var alltså inte verkligheten. har rest runt i ochsjälv upptäckt delta. 1 själva verket var basen för det svenska välfärdssamhälleti gungning. Det behövdes myckel drastiska åtgärder föratl komma till rätta medproblemen. Vi hade etl besväriigl kostnadsläge; de svenskaproduktionskostnaderna var för höga och den svenska kronan var klartövervärderad. Därför slopade vi löneskatten, vilket var etl säll alt sänkakostnaderna. Därför devalverades kronan, för all vi skulle åstadkomma en bättrekostnadsanpassning till ullandel. Därför den myckel kritiseradeålstramningspoliliken 1977, som var en nödvändig åtgärd för atl dennakoslnadsanpassning till utlandet, som vi eftersträvade, skulle lyckas. Närlöntagarorganisationerna på hösien 1977 som etl led i åtstramnings-politikenaccepterade i princip oförändrad real standard, så kan ju del inle ha berott påatt man ansåg alt den här politiken, som man därigenom stödde, gick på tvärsmed de egna intressena och på tvärs med allt ekonomiskt förnuft. Den åsiktenvar och har socialdemokraterna faktiskt förblivit alldeles ensamma om. Dehär åtgärderna var förvisso inle särskilt populära, men det var ell sätl att pålång sikl skapa balans i ekonomin. Den socialdemokratiska oppositionen, som nutalar sä myckel om hur svag regering vi har, motsatte sig alla dessa åtgärderkonsekvent, på punkt efter punkt - sannolikt jusl därför alt de tedde sigganska impopulära för dem som inte kunde eller ville överblicka helheten ochlångsiktigheten. Jag tror atl det var ett misstag som socialdemokraternagjorde, elt misstag som kostade dem ganska myckel av trovärdighet när detgäller alt föra ekonomisk politik. Dennapolitik har krävt stora ansträngningar från samhällets sida. Den har också letttill alt vi fält etl underskott i statsbudgeten. Vi har behövt sätta in storaresurser för atl klara sysselsätlningen och den sociala tryggheten. Det ärganska klassiskt, Keynesk politik, om man så vill. Och för atl påminna om vaden partivän till sade - LO-ekonomen : Det ärvisseriigen sant att Keynes ärdöd, men han harju ändå levat. Och han hade enhel del att lära om hur man bemästrar lågkonjunkturer med hjälp av sloraktivitet från statens sida, vilket av och till innebär alt man åstadkommerbudgetunderskott. Denhär politiken har också visat sig ge resultat på annal sätt. Vi säljer nubätire pä utlandet med de bätire relativpriser som vi har. Oförändradrealslandard var utgångsläget när man förhandlade pä . Man räknademed all prisutvecklingen skulle innebära ökning.Den faktiska ökningen blev . andraord blivit mer värda, etl belägg så gott som någol pä all löntagarnasatsade rätt när man prioriterade måttliga lönekrav och ekonomisk balansframför höga nominella löner och risk för inflation. Menmyckel återstår ändå alt göra-ingen förnekar det. Investeringarna är på väguppåt, men myckel svagt. Vi har gott om oanvänd kapacitet i den svenska industrin.Och detta är ingenting ovänlat. Det är ingenting som har kommit som någonöverraskning, i vaoe fall inle för oss i regeringen. Försl närkostnadsanpassning och lagerutförsäljning har gjorl sitt kan man räkna med attden ökade produktionen också leder till nyanställningar och investeringar. Detär för alt påskynda den processen som vi nu stimulerar konsumtionenytterligare. Vivar så sent som överens om att del var riktig politik,och vi anser fortfarande atl det är riktigt alt hålla uppe aktiviteterna iekonomin. Därför föreslär vi nu inga ålgärder som går ål det rakt motsattahållet, dvs, älslramningsåtgärder. Därför presenterar vi inle nu förslag somskulle innebära dramatiska förändringar av del stora budgetunderskottet. Del kanju inte socialdemokraterna göra heller, vilket är anmärkningsvärt med tanke pädet höga tonläget i kritiken. Jag är medveten om all man har hafl marginellainvändningar när det har gälll en del åtgärder pä det näringspolitiskaområdet, men här finns ju inga förslag som skulle innebära atl man faktisktbantade budgelunderskoltel så alt del fick någon betydelse. Här finns dessutomi botten en gemensam bedömning av den samhällsekonomiska balansen somförutsätter en stimulans av ekonomin och inte en åtstramning. Närman har den svårigheten att banta budgetunderskottet och den målsättningen närdel gäller den samhällsekonomiska balansen, är del faktiskt litet konstigt går ul med denna våldsamma kritik mot etl budgetunderskott, somman själv har medverkat till genom den samstämmighet som finns om alt del vardenna expansiva finanspolitik som vi var tvungna atl föra för att klara desociala åtagandena och kravet på full sysselsättning. Om det skulle visa signödvändigl är vi naturligtvis beredda atl lägga om denna polilik. Men viktigtför den bedömningen ärju då inte bara det siffermässiga budgelsaldot utan vadden likviditet som mänga kritiker oroar sig för så mycket kommer alt användaslill. Går den lill investeringar och lagerulbyggnad, sä skapar del nya jobb,och det har vi ju ingen anledning alt motarbeta eller oroa oss för. Vihar, som mänga påpekar, fortfarande mycket ledig kapacitet i den svenskaindustrin. Blir del däremot inflationstendenser på grund av all förelagenbjuder över varandra när del gäller löner, är det naturiigtvis bra alt vela allsocialdemokraterna är beredda all ta itu med det problemet med de åtgärder somdä behövs. Del är vi också, , trots att vi bara har 39 egna mandathär i . GÖSTABOHMAN (m) kort genmäle: Del låg någonting spöklikl över svartmålning avförhållandena i delta land. Vi kände inte igen oss, del kan jag försäkra OlofPalme, i delta land som är ell av de rikaste i väriden. Jaghar framför mig en intervju i tidningen som beskriver förhållandena i"Familj 78": Man, som är transportarbetare, hustru och två barn. Delalar om atl de hade rest till . "är sä passstor så vi kan böria åka lill andra semestermål. Vi har pratat helt löst om .--- Tvädominerande frågor har varit hus- och bilköp. Pengarna har faktiskträckt till, trots prishöjningar." Ekonomin har gåtl jämnt upp, och de ser1979 som ett gott är. Man skulle kunna begära litet mer av nyansering av OlofPalme, lycker jag. Detligger också någonting spöklikl i hans anförande, framförallt därföratt delsaknade all kontakt med den ekonomiska verklighet som hans egen regeringskapade och lämnade över till trepartiregeringen . Och dessutomsaknade del varie kontakt med verkligheten i fråga om de åtgärder somtrepartiregeringen tvingades vidta för att rätta lill del elände på denekonomiska politikens område som regering hade skapat. Om man nukritiserar och svartmålar på det sätl gjorde , omdel är sä eländigt i , då kan man inte komma ifrån den silualionsom rådde hösien 1976, av socialdemokratisk regim. Fårjag ge ett gott råd - han kommer förmodligen inte att följa det, menjag kan ju kosta pä mig att vara generös ändå. StuderaInternationella valutafondens analyser! Lyssna på vad ekonomer runt om iväriden säger om situation hösien 1976 och om de ålgärder somtrepartiregeringen vidtog! Då får en riklig bild av hur lägel varoch en riklig förklaring till de orsaker som ligger bakom händelseutvecklingen,det stora budgetunderskottet och myckel annat som anklagar dennuvarande regeringen och trepartiregeringen för. Underhela hade en tillväxt som låg långl under OECD-genomsnillel- i vis.sa fall endast hälften av tillväxt. Vi kastade bort - omjag får använda de orden - . Vi hade efter 1973 varie är eninflation på 10 96, och vi hade en våldsam kostnads-stegring i värt näringsliv.Del ärdeita som ligger bakom krisen och de åtgärder som trepartiregeringentvingades vidta. Men står här i talarstolen och blundar för detla.Han har inte ett ord alt säga om hur läget verkligen var. Hån förvanskar istället verkligheten. Han talar som ell riktigt vänster-spöke. () kortgenmäle: Det är sant, som sade, alt vi har hög arbetslöshet och attdel i myckel slor ulsträckning är våra ungdomar som drabbas av denna arbetslöshet.Men det häller inte att kritisera trepartiregeringen för att inte ha gjort nog,för au det finns företag där verksamheten inte har kunnat upprätthållas ulanhar måst bantas eller läggas ner, och säga all de slalliga åtagandenahar varit för mänga och att vi därigenom har åstadkommit Del är den kopplingen som gör och som i sakär omöjlig. Delär redan sagt, men jag vill gärna påminna om del igen: Praktiskt taget alla deekonomisk-politiska ålgärder som trepartiregeringen företog kritiserades avsocialdemokraterna. Det har icke kommit någol erkännande frånsocialdemokraterna att det endast var under fömlsättning all vi rättade lilldel svenska näringslivets konkurrensläge i förhållande till omvärlden som vi pånyll kunde böria få fart på produktionen och skapa möjligheter till trygghet isysselsättningen. Endast under denna förutsättning är del möjligt atl börialägga om lill en offensiv näringspolitik. Delblir inle mer trovärdigt när skjuter in sig pä åretsbudgetunderskott, eftersom del så sent som var och hanspartivänner som ville gå längre än alla andra för all öka budgetunderskottet.Socialdemokraterna ville då använda ännu mer pengar lill en skalleomläggning.Då lades grunden för den ekonomiska situationen . Detvar många bra saker som sade i sitt programmatiska avsnitt och somjag inte tror alt det blir politisk strid om. Men en sak tänkte jag på: OlofPalme säger all vi måste inrikta våra krafter på all skapa mänskligabostadsområden. Får jag påminna om all de allra flestabostadsområden som vi har ar skapade under socialdemokratins politiskaledning. Får jag också påminna om att della bostadsbyggande skedde medkoncentration som den stora ledstjärnan, såväl i bostadsbyggandet som i denekonomiska politiken över huvud laget. () kortgenmäle: Debattens tidsregler är i och för sig helt groteska - men lill herrBohman! Jagvill bara säga att aldrig någonsin i vårt lands historia i modern tid har vihaft en sä dålig ekonomisk utveckling när det gäller produktion, investeringaroch reallöner som under de två är som var ekonomiminister. Detlaär ett faktiskt, objektivt konstaterande, och jag förstår nöd närhan skall försöka rällfårdiga della misslyckande. HerrUllslen glömmer nog lilel läll. Jag skall läsa upp vad jag sade i slutdebatteni valrörelsen : "Ochlät mig säga några allvarsord, därför all följer man den internationellautvecklingen, och jag försöker göra del, ser den oro som finns, så slår del alldelesklart för mig alt vi måsle föra en lugn och stabilpolilik. För all i första hand klara sysselsätlningen, värna ekonomin,genomföra de reformer vi har ulfäsi oss: gamla, arbetslivet, semestern,barnfamiljerna. Mer utfösier vi oss icke. Del kan bli jobbigt nog. Vad gör ni?Ja, för det första alla dessa lättsinniga löften om vår ekonomi som ni sprideromkring er. Låna till skattesänkning, låna utomlands. Snabbt nog kan ni körasönder den starka ekonomin." Dettavar den varning jag utfärdade, och när man nu ser vad som hände kan mankonstatera alt den var ganska profetisk. Sedan till har ju haft tillfälle aU regera landet i hundra dagar.Vi har varit snälla, eftersom vi delvis har medverkat lill all den härregeringen kommit till för att del över huvud tagel skulle finnas någon form avregering i landet. Folkpartipressen har skildrat den här regeringen somvärldens åttonde underverk - ungefär jämförbar med kolossen på ellerBabylons hängande trädgårdar. Mennär vi nu skall sammanfatta de här hundra dagarna sker det ändå i en känsla avbesvikelse. Vi visste ju atl regeringen inte kunde ha vår syn och all den intehade något starkt underiag. Vi kan erkänna att vissa problem har kunnai lösasefter en grundlig omarbetning här i . Men trots alll får man ellintryck av att regeringen inle har den besluiförhet som man måste förvänta sig.Jag skall nämna tre exempel. Detförsta gäller budgetunderskottet. Varenda människa begriper atl det här intekan gå för sig. Jag kunde inte få något som helst svar a v . Vadtänker ni göra åt della budgetunderskott, som om del fär fortsätta att rasa pädet här sättet blir elt klassiskt exempel pä en misslyckad devalvering via enlöneexplosion eller ell allvarligt hot mol den sociala tryggheten? Ni vikerbara undan. Det är farligt, därför att ju längre man väntar med all föra enkraftfull politik, desto härdare måste man ta i längre fram. Fördet andra näringspolitiken. Vi ser hur frågorna skjuls framför oss.Virkesbrislen finns där, men i skogsindustrin sker ingenting. Detandra bekymret är tekoindustrin, där vi inte har denna försöriningsberedskap.Vi har bekymmer med alt del inte finns några som helst planer beiräffande LKABulan man struntar i finansieringsproblemen, vi har stålindustrin där det inlesker någonting. I realiteten siller socialdemokrater i de fackligaorganisationerna för all på alla dessa områden arbeta ut handlingsprogram. Delär väl inle någon fråga som vi under del senaste årel ägnat så stort intressesom stålindustrin. Men det är arbetsamt atl sä all säga regera ioppositionsställning. Delgäller vidare vissa miljöfrågor. Vi har läst i tidningarna nu om radongasen ochde risker den innebär. Jag vet inle vem som är skyldig här, itrepartiregeringen eller den nuvarande regeringen. Mitt intresse är icke altutpeka personer. Hela den här frågan kommer f ö. atl ta upp. Menjag säger: Man får icke missköta etl ärende i regeringen sä som de olikaborgerliga regeringarna misskött della med radongasen, för del är ytterst enhänsynslöshet mol enskilda människors liv och hälsa som det innebär. Detandra exemplet är blyet. står del i tidningarna om blyet. Vi väckte enmotion om delta - vi hade ju materialet. Hade ni följt den motionen, så hadedel förelegat etl beslut om atl blyet skulle bort ur bensinen. Redan den 1januari hade det skett en minskning , och sedan hade blyet varitborta . Menigen har man denna handlingsoförmåga -jag vet inle om del är itrepartiregeringen eller folkpartiregeringen eller båda. Jag vel bara all nuhör man förtvivlade människor som säger: bly drabbar våra barns hälsa.Och här har vi lagt fram ett förslag när vi fick fakta. Ja, herr talman, vimedverkade ju delvis till atl regeringen kom till stånd. ochvi har elt intresse av hur landet regeras. Men det finns dessa allvariigabrister i beslutförheten som icke bara hänger samman med alt regeringen har 39mandal. Jag skulle vilja säga sä här: Denna regering är för liten för de storaproblem som vi har här i landet. Det är nog i huvudsak där som knuten ligger. Jag har faktiskt för egen del inte läst skildringarna omfolkpartiregeringen som något åttonde underverk, som talade om. Jagförsöker visseriigen slicka i mig alll beröm som kan tänkas slå i tidningarna,men del har varit av myckel mer återhållsamt slag än som del nu framställdes avOlof . Jagtror också all del kan finnas skäl alt vara lilet mer återhållsam med kritikenså här efter del atl vi böriade. hade ju föregen del 44 ärpä sig. Och när han nu skall ta exempel på vad som inle var så bra med den härregeringen lycker jag alt han demonstrerar en betydande argumentnöd. Detfinns samhällsproblem i som vi inte hunnit lösa ännu - del är riktigt,. Men ni velju själva alt del lar tid. Vi brukade undervisas om detpå vi för vår del hade förslag på att saker och ting borde rättastill, när vi satt i opposition. Dettar lid att veta vad man skall göra åt skogsindustrin, som befinner sig i enbesväriig kris. Och vi vill gärna länka efter före och inle baraeflerratio-nalisera, sä all man ser hur illa del går. Vihar problem med - visst har vi del. Men jag tror inte atl det är vi somhar skapat de problemen. Däremot har vi försökt göra någonting åt dem. Senastför - den tidningsrubriken har lydligen undgått -lade vi också fram elt förslag om långsiktig finansiering av . Vikommer alt lägga fram förslag i fråga om hur handelsslålverken skall hanteras.Del kommer all bli en utredning om radongasen också. Den hade kunnat tillsättasför lika väl som för 10 är eller 10 månader sedan. Men den kommernu. Del kommer också att bli åtgärder mot blyet i bensinen. Menjag har litet svårt, , atl förstå att del faktum att allt detta inleär löst ännu - alt vi inle klarat av alla miljöproblem och krisbranschproblemsom vi står inför under de som vi hafl på oss - skulle behöva vara någotsä förskräckligt belastande för regeringen. Jagblev riktigt orolig när sade att nu skulle han kritiserafolkpartiregeringen för de här . Jag tänkte att han kanske hadekommil på någonting, men det hade han ju inle. Såvar del frågan om budgetunderskottet. Lål mig ta upp den mera utförligt. Vissthade det varit bättre, , om vi hade haft elt lägre budgetunderskott,nota bene förutsatt atl vi ändå hade klarat den aktiva sysselsättningspolitikenoch krisbranscherna och atl vi ändå hade lyckats upprätthålla realvärdet pä desociala transfereringarna till olika grupper. Men vad har då socialdemokraterna för recept allerbjuda, som skulle ha möjliggjort att vi hade klarat allt detla utanbudgetunderskott-fördet måste ändå i stort sett vara hela budgetunderskottetman tänker på, inte bara någon marginell justering av det? Hur skulle man haundvikit att det uppslår och vad vill man nu göra för alt komma åt det? Såvittjag kan förslå finns det inga sådana förslag. Vadförst gäller frågan hur det har uppställ vill jag peka pä de stora utgifternaför arbetsmarknadspolitiken. Mot dessa har det inle rests några invändningar, ivarie fall inte sådana som skulle göra den politiken billigare. Vihar vidare velat hålla barnbidrag, pensioner och bostadsbidrag på en oförändradreal nivå, och vi har t. o. m. förbättrat den. Mol della har del inle restsnågra invändningar från någol håll. Vi har åstadkommit detla budgetunderskottdärför atl vi gjorl en rad industriella satsningar för atl klarasysselsättningen i krisdrabbade branscher. Det har anförts marginellasynpunkter på dessa satsningar från olika håll men inga som skulle ha inneburitatt dessa skulle ha blivit billigare. Dessutomåterslär avskaffandet av löneskallen, som man på socialdemokratiskt håll menarbara har letl till att det samlats pengar i företagen men inte till all någranya jobb eller någon ökad ullandsförsäljning har kommil lill stånd. Det gickatt tvista om detta innan vi såg verkningarna av de lönesänkande ålgärder somregeringen har vidlagil. Men vet vi, , atl dessa verkningar harinfunnit sig och har varit positiva - vilket såvitt jag förslår erkänns av allaekonomer utom av dem som råkar vara anställda av del socialdemokratiskapartikansliet. Delförefaller också som om själv nu - visseriigen lilel sent -anser atldenna kostnadsanpassning ändå var nödvändig. Jag har läst en intervju med OlofPalme som gjorts av , där säger så här: Jagerkänner gärna atl skjutsen uppåt i kostnadsläget 1975-1976 var för stor. Visstvar en kostnadsanpassning nödvändig. Nå,men om man då inle accepterar tanken att avskaffa löneskatten, vad ville ni dägöra i stället, som skulle innebära en sådan koslnadsanpassning? Jag har inlesett några sådana förslag. Tvärtom var ni ule för atl höja löneskatter ochandra arbetsgivaravgifter, vilket skulle ha ökat kostnaderna. Vivel dessutom all om denna koslnadsanpassningspolilik hade misslyckats, skullevi hafl elt ännu slörre budgetunderskott. Då hade arbetsmarknadspolitikenoch brandkårsutryckningarna blivit ännu dyrare än vad de nu blivit. Omvi nu ser på konjunkturutvecklingen , det är som närmast liggerframför oss och som vi nu diskuterar, föresläs det såvitt jag kan se inte inågra motioner förändringar som skulle påverka penningmängden i ekonomin,budgetunderskottet eller någon liknande faktor. Omman granskar de motioner som gäller /80, finner man alt det fränsocialdemokratiskt håll framförs krav pä utgiftsökningar med 760 Sådana ändringar brukar vara ganska lätta all genomföra i . Mennär del gäller förslagen till balansering härav mot ökade inkomster blir manmera betänksam. Motionärerna vill t. ex. spara in 450 milj. kr. på försvaret -direkt "på stubben". Enligt vilka MBL-lagar har tänkt sigatt förhandla med de anställda i försvaret föratl göra del möjligt? Och hurskulle man genomföra en sådan omstrukturering beträffande personal ochutmstning, som manf ö. i andra sammanhang ganska besläml motsätter sig, för atlen sådan omedelbar besparing skall kunna ske? Självfallet är del alldelesomöjligt. Vidareintecknar man helt generöst resultatet av sina omöjliga besparingsförslag -varav jag nu bara nämnde etl - i form av en minskning av stalsskuldsräntornamed 100 milj. kr. Detla är faktiskt inle seriöst. Manblir inle heller mer övertygad av förslagen lill inkomstförstärkningar.Motionärerna vill t. ex. slopa indexregleringen. Man går därmed inle bara emotetl viktigt löntagarkrav -jag utgår frän att socialdemokraterna räknar in ocksåTCO:s medlemmar bland lönlagarna, och de har krävt alt indexregleringen skallvara kvar- ulan man räknar dessutom fel. Denna åtgärd skulle inle ge den summasom man räknar med utan därav. Sedanräknar man sig till godo 800 miljoner som trepartiregeringen har slösat bort påsin energipolitik. Del kan förvisso sägas mycket om trepartiregeringensenergipolitik, men atl den skulle kunna leda till något slags retroaktivinkomstförstärkning är väl ändå atl la i. Kortsagt är ingenting av det här särskilt seriöst. Budgetunderskottet förblir likastort med den socialdemokratiska politiken och hade förmodligen blivit likaSlorl även om denna polilik hade varit regeringspolitik, efiersom jag ärövertygad om alt del ansvar för full sysselsättning och social trygghet somsocialdemokraterna talarom också hade blivit socialdemokratisk politik om dehade suttit i regering, och då hade man tvingats acceptera det härbudgetunderskottet. Närdel gäller framtiden har man gjort samma iakttagelser som regeringen. Man vetingenting besläml om den. Man säger alt skatten skulle behöva höjas, men manvill inte binda sig . Det är klokt. Det vill inle vi heller göra. Dessutomräknar man fel på den här berömda produktionsfaklorsskatlen, som i och för sigkan vara en bra idé och som vi har lovat utreda.