prot · G20957 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:57 §1 Jusierades protokollet för den 8 innevarande månad. Omtandläkares rätt lill s. k. pensionärselablering §2 Om tandläkares rätt till s. k. pensionärselablering Socialministern erhöll ordei föralt besvara () anmälda fråga, 1978/79:227,och anförde; har frågat mig om jag anser att riksförsäkringsverkelspraxis, som innebär att tiden för s. k. pensionärselablering avprivattandläkare begränsas till elt år, medverkar lill alt tillgängliga landläkarresurserutnyttjas maximalt. Närtandvårdsförsäkringen beslutades, infördes som en övergångsanordning särskildaregler i syfte att säkerställa folktandvårdens behov av tandläkare. Enligtdessa övergångsregler får föreskriva alt nyaprivatpraktiserande tandläkare inte skall föras upp på förteckning hosförsäkringskassan om verket finner anledning anta att folktandvårdens behov avtandläkare inte blir tillgodosett. Eneffekl av alt tandvårdsförsäkringen infördes var en viss övergång av tandläkarefrån folktandvården till privatpraktik. Detta bedömdes kunna äventyra del avstatsmakterna fastställda utbyggnadsprogrammet för folktandvården, ochriksförsäkringsverket fann det därför nödvändigt atl i millen av - påbegäran av och socialslyrelsen -begränsa möjligheterna förnya tandläkare atl ansluta sig till försäkringen som privatpraktiker. Dennabegränsning kvarstår fortfarande. som utfärdat innebär i huvudsak alt nyatandläkare förs upp på förteckning hos försäkringskassa endast när det gälleratt ersätta en lidigare ansluten privatpraktiker. 1 fråga om tandläkare somuppnått pensionsåldern gäller att sådan landläkare som successivt vill avvecklasin verksamhet, får stå kvar på förteckning högst efter det denersättande tandläkaren förts upp på förteckningen. Den sistnämnda regeln gällersedan den 1 mars 1978. Enligt lidigare praxis kunde den som uppnåttpensionsåldern föras upp på förteckning efter det att hanseller hennes tidigare etableringsrätt överförts på annan tandläkare. Föregen del vill jag underslryka angelägenheten av atl folktandvårdensulbyggnadsprogram inle äventyras genom en överströmning av tandläkare till denenskilda sektorn. De regler för s. k. pensionärselablering som tillämpats sedanvåren infördes också i delta syfte. De prakliska konsekvenserna kan dockbli att landläkare upphör med sin verksamhel trots alt de egentligenskulle vilja fortsätta i viss omfattning. Omtandläkares rätt lill s. k. pensionärselablering Systemet kan alltsåmedföra att tillgängliga tandläkarresurser inle utnyttjas. Förutom att del ärangelägel alt våra landläkarresurser skall kunna utnyttjas, anser jag del ocksåväsentligt allmänt sett att äldre som vill och orkar skall få fortsätta sittyrkesarbete i den omfattning de själva önskar. MARGARETAANDRÉN (fp); Försl villjag tacka socialministern för svarei på min fråga. Jaghar full förståelse för alt man när tandvårdsförsäkringen beslutades varangelägen om att se till atl folktandvården fick så stort antal tandläkare sommöjligt för atl kunna klara det ulbyggnadsprogram för folktandvården som man dåfastställde. Det har därför kanske varit nödvändigt att man under enövergångstid har begränsat möjlighelerna för nya tandläkare alt ansluta siglill tandvårdsförsäkringen som privatpraktiker. Men när det gäller privatlandläkaresom kommit upp lill pensionsåldern kommer saken i ell annat läge. Atl enpensionerad landläkare som vill fortsätta sin tandläkarverksamhet, men i merbegränsad omfattning, endast skall kunna få s. k. pensionärselablering på ettår anser jag inte vara riktigt genomtänkt. Dennabestämmelse, som alltså kom till , måste anses vara enförsämring mol tidigare praxis, som enligt socialministerns svar avsågobegränsad tid. Även om jag fortfarande kan hålla med om att del är viktigt attdet inte går över en mängd tandläkare från folktandvården till den enskildatandvården, kan jag inle inse alt man för den skull skall förhindra vissatandläkare att fortsätta med sin praktik. Resultatet blir ju nu att de upphörmed sin verksamhet , trols atl alla resurser skulle behövas. Mankan också förslå att en del inle ens vill inveslera för så korl tid som en år.Tvärtom är väl situationen inom landvården sådan, alt man bör försöka uppmuntratill att alla tandläkarresurser verkligen utnyttjas. Vi vet ju alla hur svårtdet är alt få landvård, framför allt om man av olika skäl inle kan fortsällahos den landläkare som man tidigare gått till. Detla problem stöter man på t.ex. när man flyttar till annan ort. Liknandeproblem möter många av våra äldre. Det är inte ovanligt att deras tandläkarejusl gått i pension, och alt då få en ny landläkare är inte lätl för dem. Derassituation skulle kunna underlättas något om pensionerade privatpraktiserandetandläkare fick fortsätta sin praktik så länge de själva orkar och vill. Deäldre patienterna skulle därigenom kanske få behålla sin tandläkare någotlängre. Eftersominte minst talar om att våra äldre medborgare bör beredas meningsfullt arbele även efter den nu fastställda pensionsåldern, lycker jag att vi när del gäller landläkarna borde kunna ha en fiexibel pensionsålder. Jaguppfattar socialministerns svar som posilivt. Jag vill emellertid förvissa migom att det verkligen ärdet genom alt ställa en kompletterande följdfråga:Innebär svaret att socialministern anser alt pensionerade tandläkare skallkunna få stå kvar på förteckning under obegränsad lid, trotsall ersättande landläkare förts upp på förteckningen? Det ankommer naturiigtvis i första hand på atttillämpa de bestämmelser som gäller. I sammanhanget bör jag kanske påpeka förändring av praxis som skedde fr. o. m. genomfördes efterdiskussion i tandvårdsdelegations s. k. Obs-grupp. Dengruppen består av företrädare för verket, socialslyrelsen. Det var bara Tandläkarförbundeis företrädare somreserverade sig mol beslutet. Motivetför förändringen av praxis var att man fruktade atl pensionärs-etableringenskulle börja utnyttjas i stor omfattning och på ett sätt som inte var avsett.Vissa rapporter från storstadsregionerna tydde på att det fanns en risk fördet. Avmilt svar framgår alt jag vill slå vakt om folktandvårdens möjligheter atlrekrytera tandläkare. Det torde också framgå alt jag anser all del bör varamöjligt att tillåla landläkare, som på grund av hög ålder har överiålil sittetableringstillstånd till en annan tandläkare, att fortsälla med sin praktikoch själv bestämma i vilken takt han eller hon vill avveckla sin verksamhet-detla under fömtsättning all del inte sätts i syslem och fåren omfattning somhotar folktandvårdens möjligheter atl rekrytera tandläkare. MARGARETAANDRÉN (fp): Jag lackar socialministern för del ytterligare besked jag fick i denhär frågan. Ävenom jag kanske gärna hade sett alt svaret varit ännu mera positivt och någotklarare, tolkar jag det som en bekräftelse på att socialministern har en viljaatl försöka lösa pensionärselableringen för privattandläkarna på elt sådantsätt som vi här har diskuterat och som tydligen också haruttalat sig för. Också i landstingssammanhang är många intresserade av atlfrågan skulle kunna få en sådan lösning. Jag tror att vi på så sätt skullekunna få en bällre fungerande landvård - vilket vi så väl behöver-samlidigl somvi skulle kunna skapa större tillfredsställelse för äldre tandläkare genom altde själva kan bestämma i vilken takt de vill avveckla sin praktik. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om avskaffande av annonsskatten Budgel- och ekonomiministern erhöllordet för all besvara Gölhe {m) anmälda fråga,1978/79:210, och anförde; Gölhe Knulson har frågat mig om regeringen i den kommandebudgetproposilionen avser alt lägga fram förslag om avskaffande avannonsskatten i enlighel med den uppfattning som fördes fram i en partimolionfrån vid /76. Inom övervägs f n. den framlidautformningen av flera olika skaller, däribland annons- och reklamskatten.Resultatet av dessa överväganden kommer all redovisas då beredningsarbetetslutförts. GÖTHEKNUTSON (m): Jag lackar statsrådet för svaret på min fråga om annonsskallen. Statsrådetssvar går alliså ul på alt man inom överväger atl göra någotåt bl. a. annons- och reklamskatten. Jag måste ändå be att få fråga hur svareiskall uppfattas. Är det posilivt, och är det elt försök från statsrådets sidaall ge lidningarna ute i landei. en viss anledning .till förhoppningar? 1min fråga till statsrådet erinrade jag om an hans eget parti, som ju nuriierasvarar för regeringsmakten, myckel besläml krävt att annonsskallen skallavskaffas. Denna gröper ur tidningarnas ekonomi och är särskilt allvarlig,eftersom kostnaderna för just tidningsföretagen stiger snabbt. Jag konstateradeockså när jag angav bakgrunden i min fråga.atl jusl i en partimotionharanfört farhågor, vilket statsrådet nu också erinrar om. Dess värre har dessafarhågor nu besannats. Annonsskatten har haft just den negaiiva verkan påtidningarnas ekonomi som befarade. Dåär alt märka att det är särskill de största dagstidningarna, de som betalar inde största summorna i annonsskall, som vidkänts en allvarlig försämring avekonomin. I stor ulslräckning rör del sig nu om förluster. De tidningar somsades vara rika och som galant skulle klara av atl bära den börda annonsskatlenulgör har i stället blivit något av krisförelag. Bildenav dagspressens ekonomi är inte enhetlig. Alla tidningar har inte drabbats avförsämringar underde , men prognoserna är inte ens ljusa förtidningar som noterade bällre bokslulsresultai i Qol. Kostnadsökningarna harvarit siora, och i denna personalintensiva bransch har man dessutom drabbats aven 25-procentig höjning av taxan för den postdislribue-rade upplagan. Samlidigthar annonsvolymen underdel minskal med i genomsnitt 2,4 %för dagstidningar. Storstadstidningarna har drabbats av en annonsminskning påinle . Dellaär allvarligt med tanke på alt just annonsintäkterna måste svara för minst 60 %av tidningarnas intäkter. Ännu allvariigare blir silualionen, då det visar sigalt även upplagorna sjunker: med över 25 (X)0 exemplar ,med nära 20 000 och med 26 000 - enligl de senasteuppgifterna. Jag ber alltså atl få slälla denna kompletterande fråga till statsrådetMundebo. Får jagtillägga två saker. Min och regeringens uppfallning om annons- och reklamskattenär klar. Vi har varil och är kritiska mot denna Det finns dockanledning till vissa närmare överväganden, i synnerhet som inle harmajoritet i och inte skulle få det ens om GötheKnulson och hans partikamrater skulle siödja elt förslag. Nuhar prövningen av olika skaileformer i allmänhet skett på annat sätt än isjälva budgetarbetet, och resultatet-av sådana prövningar kommer i allmänhetatl redovisas i andra proposilioner än själva budgetpropositionen. Men tankenärju an såväl budgetpropositionen som andra proposilioner som läggs fram ibörjan av näsla år skall behandlas och bli föremål för beslut undervårriksdagen 1979. Gölhe Knulson kan nog med utgångspunkt i den grundsyn somregeringen har, och i vad jag här har sagt, vänla tills regeringens arbete ärslutfört . GÖTHEKNUTSON (m); Herrtalmanl.Jag lackar budgel- och ekonomiminislern för denna något närmare precisering.Del finns myckel alt säga i denna fråga, som tyvärr inle kan hinnas med underdefå minuter som slår till förfogande. Jag vill dock underslryka atl del äruppenbart all man på vissl politiskt håll inle rikligt har upptäckt hurallvarlig situationen är för många förelag på just dagspressom-rådei, som ansesså vikligl i detla samhälle alt det erhåller slöd i en mångfald olika former. Journalistklubbarnapå den socialdemokratiska tidningen , på , på och på har skrivit lill regeringen och framhållilhur angelägel del är atl annonsskatlen avskaffas. De skriver bl. a. följande; "Ielt läge där de fiesta större morgontidningar dras med svåra ekonomiska problemär det orimligt atl ta ut en annonsskatt som delvis används för allsubventionera samma tidningar." Dettauttalande från de fackliga klubbarna vid dessa tidningar går tvärs överparlilinjerna. Åtskilliga framställningar har vidare gjorts från ,som ju också har medlemmar i samtliga partier. Dethar vidare från slatsmakterna hävdats alt huvudansvaret för tidningarnasfortbestånd och utveckling vilar på dem själva. Del anges klarl i proposilionen1975/76:131. Jag skulle i all vänlighet vilja fråga statsrådet , om handelar uppfattningen alt lidningarna skall ha huvudansvaret för sin ekonomi. Budgel-och ekonomiminislern : Herr talman! Ja,jag delar denuppfattningen. ärjag klar över all det är nödvändigtmed.élt samhälleligt stöd till dagspressen. Jag vill försäkra all jag är välmedveten om dagspressens besvärliga ekonomiska situation, som självfallel arenbetydelsefull faktor vid prövningen av annons-och reklamskattens framtid. GÖTHEKNUTSON (m): Jag vill nu definitivt uppfatta budgel- och ekonomiminister som klarl positivi, eftersom han deklarerar att han är fulll införståddmed dagstidningarnas allvarliga ekonomiska situation. Dét är rimligt altdagstidningarna själva bär ansvaret för sin ekonomi i ett samhälle som vilar påmarknadsekonomins grundvalar. När nu så är fallet måsle man fråga sig om det ärrim och reson i atl fortsätta en sådan politik för ekonomisk omfördelning somstaten bedriver med dels annonsskalt, dels ett selektivt presstöd. Detla slödinnebär atl vissa tidningar får subveniioner, som de facto påverkar situationenför konkurrerande tidningar och för dessa kan innebära en direkl belastning. Jagundrar vad man skulle säga på fackligt håll, om del inom någon annankrisbransch, t. ex. skogsnäringen, skulle tillämpas en liknande omfördelningspolitikinnebärande alt man lar pengar från somliga förelag och ger stöd ål andraförelag som har sämre ekonomi. Överiäggningenvar härmed slulad. § 4 Omanvändningen av valtenregleringsmedlen JordbruksministernERIC erhöll ordet för alt besvara () den 11 decemberanmälda fråga, 1978/79:226, och anförde: har frågat mig dels om jag vill redogöra för regeringensprincipiella inställning lill frågan om en utvidgning avvailenre-gleringsmedlens användning, dels när den pågående översynen av detillämpningsföreskrifter som gäller för medlens användning väntas bli klar. Isamband med alt tillslånd enligt vattenlagen ges till vattenreglering åläggslillslåndshavaren atl betala en regleringsavgift. Avgiften skallanvändas bl. a. för all lillgodose allmänna ändamål beträffande den bygd somberörs av regleringen. Användningen av avgifterna regleras i vattenlagen och ien kungörelse . Ytterligare tillämpningsföreskrifter utfärdades avKungl, Maj;l . Bakomde nuvarande bestämmelserna om regleringsavgifi ligger den uppfattningen attden vinst som regleringsföretagel ger ofta uppkommer på bekostnad av avsevärdanalurförändringar i den omgivande bygden och i form av olägenheter av olikaslag för befolkningen. Det har därför ansetts rimligt atl en del av denna vinstkommer bygden till godo i form av avgiftsmedel. Jag anser att detta synsättfortfarande har giltighet. Denframlida användningen av regleringsavgiften hänger bl. a. samman med huravgiftssystemet kommer alt utformas . I vattenlagsutredningensförslag till ny vattenlag ingår bl. a. ett nytt avgiftssystem. Förslaget, somhar remissbehandlals, övervägs f n. inom regeringskansliel. Del har ansettslämpligt atl i det sammanhanget överväga frågor om användningen avregleringsmedlen och därmed också tillämpningsföreskrifterna. Denna översynhar en något vidare omfattning än den som omnämns av i hans frågaoch som redovisades i näringsutskottels betänkande 1976/77:30, Proposilionmed förslag lill ny vattenlag torde komma att föreläggas tidigastvåren 1980. Bakgrunden lill frågeslällningen är, som framgår av både frågan och denmolion vi väckt här i , alt i de bygder där regleringsförelagen ärlokaliserade har kommunerna oftast dålig ekonomi och svagt utvecklatnäringsliv. Vi har därför selt det som önskvärt att en samordning av medel ochresurser kommer til) slånd. Dethar länge förelegal elt önskemål från de fyra nordligaste länen om enutvidgning av föreskrifterna när det gäller användningen av valtenregleringsmedlenså alt de skulle kunna användas i större utsträckning för all siödja uppbyggnadav företag inom berörda områden. En framställning gjordes till densocialdemokratiska regeringen , men som bekant kom ett regimskifteemellan, varför vi motionerade i 1977. Vi fick då svaret alt fråganbereds inom regeringen. uppger jordbruksministern atl frågan bereds isamband med översynen av vattenlagen. Det leder lill frågeslällningen: Pågickinte den beredning av den här frågan som uppgavs av näringsutskoltet? Jordbruksministernsäger i svarei på min fråga att han ansluter sig till de regler som gäller nu.Men frågeslällningen var egentligen hur regeringen ställer sig till enutvidgning av medlens användning. Del är det som vi ser som mycket angeläget. Vikan konstatera atl medlen med del användningsområde som f n. täcks in avreglerna visserligen har gjort myckel stor nytta och inneburil mycket positivtför berörda bygder. Men dels haren hel del redan byggts upp inom det område därreglerna är användbara, dels känner jordbruksministern mycket väl till denstrukturomvandling som pågått i just de här bygderna, där näringslivet sviktaroch där det skulle vara mycket angeläget atl inom lokala arbetsmarknader fåanvända dessa medel i viss utsträckning till uppbyggnad av förelag. Del skullevara roligt alt höra vad regeringen har för inställning lill den principiellasynen. Sedanmåste jag beklaga alt det inte kommer något förslag . Jag förmodaratl del inte finns någonting att göra ål den saken. Men det skulle ändå havarit skönt om man hade kunnat göra en utvidgning av medlens användning iavvaklan på det förslag som kommer försl 1980. Det här är någonting sombrådskar. Den beredning som nämnts i näringsutskotlets betänkande och som SvenLindberg här omnämner bedömdes lämplig atl sammankoppla med den samladebedömning som skulle göras i anledning av vatienlagsuiredningens förslag. Sedanhar jag naturiigtvis full förståelse för de förväntningar som kan ställas påvaitenregleringsmedlens användning . Inom den ram somavgiftssystemet ger måste självfallet en sådan avvägning göras att de mestangelägna önskemålen tillgodoses. Delgäller självfallet inom både nuvarande system och del som kan länkas komma ianledning av det vilande förslaget. Omlidigareläggning av SJ:s byggnadsprojekt i Ange kommun Eftersomen översyn av reglerna nu skall ske i ett slörre sammanhang, är det rimligt altde önskemål som fört fram behandlas samlidigt med denna. Då kanman också bedöma-och jag anser det också rimligt atl så görs - på vilket kan uppfylla de önskemål som ndberg har när del gäller desysselsältningsskapande insaiserna. Överläggningenvar härmed slulad. § 5 Om lidigareläggning kommun av SJ:s byggnadsprojekt i Ange Kommunikalionsminisiern erhöllordei för all besvara () anmälda fråga,1978/79:220, och anförde:. har frågal mig om jag är beredd atl medverka till allnågot eller några av SJ:s byggnadsprojekt inom Ange kommun lidigareläggs. Detär riktigt atl SJ i sin långtidsbedömning f n. räknar med ell behov av altgenomföra flera byggnadsobjekl inom Ange kommun under 1980-lalel. a. dubbelspår mellan och , ombyggnad av rangerbangärden i Ange,en ny vagnverkslad och en ny driftcentral i Ange. Del är således fråga omförhållandevis slora byggnadsobjekt, som måsle föregås av ell omfattandeutrednings- och projekteringsarbete. Det är bl. a. därför tveksamt i vilken månen lidigareläggning är möjlig f n. Regeringenhar beslutat om omfallande sysselsättningsfrämjande åtgärder iVästernorriands län. Behovet av yllerligare åtgärder bedöms i första hand avarbetsmarknadsmyndigheterna. Möjligheterna att lidigarelägga något av SJ:sbyggnadsobjekt i Ange bör prövas i sådant sammanhang. MARTINOLSSON (c): Jag ber alt få tacka kommunikationsministern för svarei på min fråga. Alltsedanjärnvägsknutpunklen tillkom har SJ;s verksamhel varil avmyckel stor belydelse för Ange. Denna ställning som den viktigastearbetsgivaren inom områdei måsle anses ge SJ ell stort ansvar försysselsätlningen i kommunen även i framliden. Med hänsyn till del nuvarandesvåra sysselsättningsläget i Ange kommun måste åtgärder vidtas både för altlångsiktigt lösa sysselsättningsproblemen och för alt öka antaletarbetstillfällen . SJhar ju planer på flera utbyggnadsprojekt i eller i anslulning lill Ange underförsta hälften av 1980-lalet, såsom även framgår av kommunikationsministernssvar. av dessa projekt ger emellertid långsiktigt fler arbelslillfälleninom SJ i Ange, men de kan kanske ändå medverka till all en omfattandeSJ-verksamhet på lång sikl behålls där. Avprojekten är byggandet av dubbelspår mellan och - en 35 km långsträcka - det som kostar mest, nämligen ca 60 milj. kr. Det berör ju ävenBräcke, en annan kommun med lika stora sysselsätlningssvårigheler som Ange. Jaghar ställt frågan om en eventuell lidigareläggning av något av projekten medhänsyn till viklen av att så snart som möjligl öka arbetstillfällena inomkommunen. Enligt lidningsultalanden skulle SJ:s ledning välkomna enlidigareläggning av något av projekten genom atl det t. ex. genomförs somberedskapsarbete. Både med hänsyn till de fördelar del har för SJ och desspersonal att få genomföra moderniseringar och med hänsyn tillSJ:s speciella ansvar för sysselsättningen i området tyckerjag del finns starkaskäl alt undersöka möjligheterna till en lidigareläggning. Isvaret hänvisar statsrådet till all stora salsningar gjorts påsysselsättnings-befrämjande åtgärder i . Men de satsningarnamåsle bedömas i förhållande lill behovet i länet, och ärettav de län som barett mycket slorl behov. Ser vi på de olika delarna av länet ärAnge kommun den som har det svåraste sysselsättningsläget. Därför talar synnerligensiarka skäl för atl även SJ medverkar till atl öka sysselsättningen. Delsägs i svarei atl det är tveksamt i vilken mån lidigareläggning är möjlig pågrund av del omfattande utrednings- och projekteringsarbetet. Jag skulle viljafråga i vad mån statsrådet är beredd all medverka lill atl utrednings- ochprojekteringsarbetet påskyndas så att en lidigareläggning av t. ex. dubbelspårsbyggetmellan och kan möjliggöras. 0/77lidigareläggning av SJ:s byggnadsprojekt i Ange kommun SJ utreder f n. dels den framtida trafiken på övre , dels olikatekniska alternativ för dubbelspårsulbyggnaden. Närdet gäller dubbelspåret är ett alternativ vad man kallar grovprojekterat. MenSJ vill också siudera andra alternaliv närmare. Ordinariebyggstart har planerats första hälft. Del är möjligl altbyggstarten rent tekniskt kan läggas något tidigare, och jag är naturligtvisberedd atl undersöka del närmare om det skulle bli aktuellt av sysselsättningsskäl.I vilken mån lidigareläggning är moliverad från sysselsättningssynpunktankommer, som jag sade i mitt svar, dock inte på mig att avgöra. Bangårdsombyggnadenhänger delvis samman med dubbelspårsutbyggnaden, och den nya vagnverkstaden ärpå grund av markfrågor hell beroende av rangerbangårdens framtida utformning.Påbörjan av den nya driftcentralen är planerad till , ochnågon lidigareläggning av den bedöms f n. inte vara möjlig. MARTINOLSSON (c): Jag ber alt få tacka för de uppgifterna, som jag betraktar som delvispositiva. Jag förslår mycket väl att ett omfaUande utredningsarbete måsteföregå sådana här projekt. Men, somjag sade, med hänsyn lill behovet atl snabbiverka för ökad sysselsättning och med hänsyn lill det ansvar SJ Omsvenskt bistånd till namibiska flyktingar i måsle ha för detta finnsalla skäl att SJ medverkar till att något av projekten kan tidigareläggas. Jaghoppas att jag kan lolka svaret som all statsrådet ser positivt på della. Statsrådetsuttalande i svarei, atl möjligheterna all lidigarelägga något av projekten börprövas med hänsyn till arbetsmarknadspolitiska behov, hoppas jag få tolka så,all avsevärda insatser görs för att om möjligt lidigarelägga något avprojekten, och då torde dubbelspårsbygget vara det som ger den bästasysselsättningseffekten. Överiäggningenvar härmed slulad. §6 Om svenskt bistånd till namibiska flyktingar i Ulrikesminislern HANS erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga,1978/79:228, och anförde: