prot · G209152 · 1978-12-31 00:00:00 — atlriksdagen skulle med avseende på propositionens förslag till folkomröstningslag a) avslå motionen 1978/79:2641 såvitt nu var i fråga, b) med anledning av proposiiionen och med bifall till motionen 1978/79:2591 anta förslaget till folkomröstningslag med den av reservanternaföreslagna lydelsen. Till betänkandet hade fogats elt särskilt yttrandeav () och (). Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. Den storaenighet som kännetecknar utskottets betänkande beror på all regeringen kunnatflytta över till propositionen innehållet i del förslag somrälligheisskyddsulredningen under stor enighet lade fram och som var förankrati fyra av partier. Rälligheisskyddsulredningen har gjort ett flnlarbete, och del är lack vare delta arbete som vi nu slår inför vad Jaguppfattar som slutpunkten i en lång lagstiftningsutredning. Låt mig bara fötillägga, herr talman,alt enigheten hade kunnat vara hundraprocentig inomutskottet om inte regeringen fogat till ett förslag om atlfolkomrösi-ningslagen skulle gälla även vid rådgivande folkomröstningar. Förden som från denna talarstol förklarat, att det bakomgrundlagsändringar bör finnas en stor majoritet i , är det tillfredsställandealt konstatera, att delta gäller vid den grundlagsändring som kommerattfattas beslut om. Till en del kan enigheten också förklaras som etl resultat avsträvanden från olika håll all nå fram lill en enig lösning av svåra problem. Enighetenär emellertid också ell resultat av den diskussion som har förts. Frågan omfri- och rättigheter har varit föremål för utredningar . Fyrautredningar har praktiskt taget avlöst varandra. Frågorna har ingåendebehandlats i konstitutionsulskoitel och ganska ofta diskuterats i kammaren.Periodvis har del också förekommit en omfattande debatt i massmedierna. Man kansäga all den ena sidan har lärt den andra. Uppfattningarna har förändratsunderdebaltensgång. I vissa avseenden hardiskussionen lett fram till engemensam grundsyn. Diskussionen svarar ganska väl mot den klassiskabeskrivningen av diskussionen inom demokratin, där man genom en fortgåendediskussion skulle nå fram till allt större klarhet och enighet. Socialdemokratinhar alltid varit en frihetsrörelse. Den har slagils hårt för friheten. Denkämpade tillsammans med liberalismen mot de andliga föderna, lill dem som nuframställer sig som frihetens främsta förkämpar för den frihet som rösträttenrepresenterar. Socialdemokratin fick slåss för organisations- och mötesfriheten.Den har slagit vakt om friheten mot olika diktalurriklningar. och den hararbetat för en vidgning av friheten. Den som tecknar bilden av socialdemokratinsom en frihelsfientlig rörelse gör sig skyldig till en historieförfalskning. Däremothar del rått en viss tvekan om att föra in långa frihetskaialoger i grundlagen.Man har varit medveten om att sådana rättigheter i grundlagen är Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. etl bräckligt skydd förfriheten och demokratin om det inte finns en stark demokratisk medvetenhet hosmedborgarna. Denna medvetenhet är frihetens starkaste värn. Man har också settde grundlagstekniska svårigheter som föreligger. Man har även fruktat att bakomfriheterna skulle dölja sig vissa andra syften. Under utredningarnas ochdiskussionernas gång har vi dock funnit bättre metoder än tidigare när detgäller att skriva in rättigheterna i grundlagen och framför allt att göra klaraavgränsningar. Dessa avgränsningar minskar möjligheterna att utnyttjarättigheterna för andra syften än alt uppehålla friheten. Delfanns då man från borgerligt håll presenterade långa listor överrättigheter som man krävde skulle grundlagsfästas. Det gällde inle bara depolitiska rättigheterna, om vilka vi alla varit eniga. Till dessa ville manfoga en rad rättigheter av annan typ. Så var fallet så sent som vidgenomförandet av grundlagsreformen 1973. När man jämför vissa borgerligarältighetslistor från detta år med de resultat som föreligger efter tvåutredningars mödor, kan man konstatera all det skett en betydande lillnyktring.Jag kritiserar inle denna lillnyktring. Tvärtom hälsar Jag denmed största tillfredsställelse. Den har också varit en av förutsättningarnaför dagens enighet. Såvitt Jag 'can förstå har man på borgerligt håll ocksåblivit mer medveten om de reella förutsättningarna för rältigheterna. Samtidigthar Jag fött ökad förståelse för tanken atl uttrycka rättigheterna igrundlagen. Rälligheisskyddsulredningen föngade denna syntes i ordalag som Jaggärna vill läsa in i kammarens prolokoll och som jag ansluter mig lill; "Såsomuttalades av dåvarande chefen förjustitiedeparlemeniet propositionom fri- och rättigheter till grundlag torde del råda allmän enighet om atl åena sidan medborgarnas aktiva demokratiska medvetande utgör det starkasteskyddet för fri- och rältigheterna medan å andra sidan ett betydande värdeockså ligger i all rättigheter kommer till uttryck i grundlag." Enligtmin mening finns det i delta ögonblick anledning atl peka på tre grundläggandeförutsättningar för det föreslagna rättighetssystemet. Denförsta och viktigaste förutsättningen är den starka demokratiska medvetenhetsom Jag redan har talat om. Del finns en risk att man anser friheterna varasäkrade genom de grundlagsbestämmelser som antas, men så är inte fallet. Detavgörande är del värde som medborgarna tillmäter dessa friheter och därmedmedborgarnas villighet att uppehålla dem. Denandra förutsättningen är att icke-politiska organ, såsom domstolar, avhållersig från politiska ställningstaganden. Med förslaget söker man förhindra sådanapolitiska ställningstaganden, vilket Jag hälsar med tillfredsställelse,Konstitutionsulskotlet har genom sina motivutlalanden sökt ytteriigareförstärka barriären mot sådana inblandningar från icke-politiska organ ipolitiska avgöranden. Skulle sådana organ ägna sig åt politik, råder det ingentvekan om att grunden för systemet har raserats. På socialdemokratiskt håll harvi sett riskerna för exempelvis domstolarnas politisering. Men vi har ansettbarriärerna, sådana de nu reses, vara tillräckligt starka. Skulle de brytasigenom kan vi fortsättningsvis inte sluta upp bakom ett system som det vi nukommer att anta. Dentredje förutsättningen är au politiker inte kastar in grus i beslutsordningen.Om något parti söker taktiskt utnyttja de möjligheter som beslutsordningen kaninnesluta, raseras grunden för den beslutsordning som systemet bygger på.Konslilutionsulskottel har enhälligt strukit under rätlighelsskyddsulredningensförklaring all upprivande tvister i procedurfrågor såvitt möjligt bör undvikasoch atl den normala löpande reformverksamheten, som spelat enhuvudroll i de svenska statsmakternas arbete, under inga förhållanden förförhindras. Jag vill tillägga att det inle för vara på del sättet, alt enminoritet skall kunna uppehålla avgörandena . Ännu mindre skallen minoritet fö träda i majoritetens ställe. Man skall i en demokrati la hänsyntill minoriteter, men demokrati är också majorilelsstyre. Närvi nu efter mångåriga diskussioner och ömsesidiga hänsynstaganden nåu fram tilldet resultat som kommer atl bli kammarens beslut, vill Jag bestämt varnaför atl fordra fler räuigheler och för aU fortsätta den slorarättighelsdebalien. Det träder fram tendenser i denna riktning.Ytlrandefri-hetsutredningen kommer i sinom lid med siu belänkande. Vi för dåpröva vilka konsekvenser det får för regeringsformen. Det vore olyckligt om vifortsatte att diskutera en rad rättigheter. Sådana diskussioner kan bryta denstora enighet som vi nu nått och de skulle också misskreditera de friheter somvi varit eniga om att skriva in i grundlagen och som vi vill värna även genomolika lagstiftningsåtgärder. Om vi för in yueriigare en rad räuigheler idebatten kan vi riskera all grunden för rältighetslagstiftningen raseras, genomatt den normala löpande reformverksamheten försvåras eller rent av förhindrasoch genom atl icke-politiska organ spelaren politisk roll. Låt oss undvika ensådan situation! Närdel sedan gäller folkomröslningslagen är vi eniga om all det behövs en sådanlag för beslutande omröstningar i grundlagsfrågor. Däremot har vi socialdemokraterställt oss avvisande lill atl denna lag skall gälla även för de rådgivandefolkomröstningarna. För min del skulle Jag helst ha sett alt frågan omfolkomröstningslag hade avgjorts efter den andra behandlingen avgrundlagsfrågan i . Men Jag har inle ansett mig böra ta en strid omdetla. Vår reservation går därför ul på au folkomröstningslagen skall gällaenbart vid beslutande folkomröstningar. Argumentationenför den motsatta ståndpunkten, dvs. au lagen skall gälla även för rådgivandeomröstningar, följer två linjer. Den ena är en hänvisning lill den praktiskanyttan. Det viktigaste måste vi dock besluta vid varje folkomröstning för sig,nämligen frågeställningarna och tidpunkten. Det bör inte innebära några störrepraktiska olägenheter om man till delta fogar de regler för folkomröstning somkan ha folkomröstningslagen som mall. Vi har inte i folkomröstningarvarje månad. Som bekant har vi haft tre folkomröstningar, och vi lär fö enfjärde. Merarbetel i och i bör inte blisärskilt omfattande. Denandra argumenlationslinjen är principiell. Man hänvisar lill all en rådgivandefolkomröstning i hela riket undantagsvis torde avse en fråga som haratt avgöra. Och man tillfogar att de som avger sina röster i Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. 3Riksdagens protokoll 1978/79:152 Nr 152 folkomröstningen lill ledning för kommande avgörande blir Tisdacen den desammasom stod bakom riksdagsledamöternas mandal. Här finns del en 22 mai 1979 skärningspunkt.Vi har i vår motion angeti som elt av skälen för atl folkomröstningslageninte skall omfatta rådgivande folkomröstningar, alt det Förstärktskvdd flnnas omröstningslillfällen då vill gerätt alt delta i omrösl- för fri- och rättig- "'igen till flera än dem som har rösträtt i riksdagsval. heter m m utskottetär dock kategorisk på denna punkt. Den skriver atl det är "naturligt och principiellt rikligtatl som allmän regel för rösträtt vid rådgivande folkomröstning föreskrivarösträtt vid riksdagsval". Detlahar blivit för mycket för utskottets värderade ordförande och en av hanspartivänner. Trots all de röstat som majoriteten, dvs. mol vår motion, har de ietl särskilt yttrande förklarat att det i vissa frågor eventuellt kan varabefogat alt utsträcka rösträtten vid rådgivande folkomröstning också tillgrupper som har rösträtt i kommunala val. Jag tycker att de med dennaförklaring har röstat fel i utskottet. De anser alt inget hindrar alt man i densärskilda lag som skall beslutas om folkomröstning reglerar rösträtten på ettannat sätt än som står i folkomröstningslagen. Med majoritetens kategoriska nejbliremellertid en sådan förklaring meningslös. Majoriteten i utskottet kanaldrig tänka sig vad ulskollets ordförande och har som enmöjlighet. De som tänker som och bör alltså sluta uppkring reservationen, för alt de skall garanteras möjligheter att vid vissatillföllen kunna utsträcka rätten att delta i folkomröstning till andra än demsom har rösträtt i riksdagsvalen. Denintressanta frågan är då om det kan vara principiellt riktigt atl låta andradelta i folkomröstning än dem som har rösträtt i riksdagsval. Vad är då enrådgivande folkomröstning? Jag kan inle se annat än att de är opinionsundersökningar.Varför skall då de som inte är svenska medborgare men bor här i landetförvägras rätten atl ge sin åsikt till känna? Varför skall invandrareutestängas från den omröstning om energipolitiken som kommer att anordnas imars månad ? Varför skall de förvägras möjlighet atl ge uttryck åt sinaåsikter i omröstningen, när de i många fall har bott elt stort antal år iSverige och är starkt beroende av de beslut kommer att fatta ienergifrågan? Kan det vara riktigt atl de utestängs, medan svenska medborgaresom bor exempelvis i , , eller får dennamöjlighet? Del går inle atl hävda all dessa svenska medborgare i fjärran länderberörs mer än de invandrare som bor här i landet. Delär en fariig och felaktig formalism att likställa beslutande och rådgivande omröstningar. Vi begränsar inte i övrigt rätten atl ge lill kännasin åsikt till dem som har rösträtt vid riksdagsval. Vi är inte vana här iriksdagen atl resonera så, all vi lar hänsyn endast lill de opinionsyttringar som kommer från dem som har gett oss våra mandal i kraft av rösträtten vid riksdagsval. Del kan finnas tillfällen då en majoritet i önskar elt bredare deltagande än vid riksdagsvalet. Vi bör inte genom en lag hindra från detla. Vi bör ge varje riksdag möjlighet att själv besluta vilka som skall 34 delta i en rådgivande folkomröstning. Med delta yrkar jag bifall till den socialdemokratiska Nr 152 reservationen när del gäller folkomröstningslagen och i övrigt bifall lill den utskottets hemställan. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Förstärkt skydd Folkflertalet har erövrat de demokratiska fri- och rättigheter y _ rättig-vi har genom politisk kamp. Arbetarrörelsen har därvid alltid gåtti fgig,- fjj spetsen. Organisations-, mötes- och yttrandefrihet erövradesefter insatser från arbetarrörelsens pionjärer. Den allmänna och likarösträtten krävde årtionden av segslitna strider. Den relativa tolerans sommyndigheterna visar mol demonstrationer har sin, f ö. ganska moderna,förhistoria i övergrepp och polisvåld mot demonstranter, något som visat sigohållbart. Mende demokratiska fri- och rältigheterna är härför inle tryggade. De måsteständigt försvaras. Den nationella suveräniteten måste värnas motEG-anhängare, mol NATO-fantaster och mot det allra värsta hotel: de storamultinationella bolagens manövrer. Ävenandra friheter utsätts för attacker. De har erövrats i kamp, och de måstevärnas av folkflertalets vaksamhet och styrkan och kraften i en demokratiskopinion. Folkets eget initiativ, dess egna demokratiska tradition ochrättskänsla liksom dess beredskap au försvara sina rätligheier-däri liggerräuigheternas förutsättning och skydd. Rältigheternahar föu erövras oberoende av och ibland t. o. m. i motsättning till lagstiftning.Men folkets intressen av och kamp för demokratiska rättigheter har alllid ettstöd i demokratisk lagstiftning. Och försvaret av rättigheterna kan ha ett stödi atl rättigheterna har skydd i grundlagen. Vad betyder ettgrundlagsskydd för de demokratiska rättigheterna? Grundlagsskyddetinnebär att vissa väl definierade rättigheter icke skall kunna inskränkas medmindre än atl folkel i val haft möjlighet att säga sin mening därom. Del skyddrättigheterna härigenom för är på intet sätt absolut. Odemokratiska lagförslagkan smygas undan i valrörelser eller framställas som oskyldiga. Folkelsvaksamhet är också här det yttersta skyddet. Tillfolkets demokratiska rättigheter hör också att fö välja riksdag, som sedan harrätt att välja och vraka regeringar. Folkviljan skall komma till uttryck genomriksdagens majoritet. Detverkliga grundlagsskyddet för demokratiska fri- och rättigheter försvårarlaglig kränkning av dessa rättigheter och står helt i enlighet medparlamentarismens principer. Deolika former av s. k. kvalificerade förfaranden som föreslås av regeringen och som de borgeriiga partierna och socialdemokraterna vill införa ger rättigheterna ett långt bräckligare skydd och strider mot principen att folkviljan skall komma till uttryck genom riksdagsmajorilet. Att fem sjättedelar av eller att ulan att ha underställt folket frågan skall kunna inskränka rättigheter är, enligt vår mening, icke ett tillfredsställande skydd. så konstruerat alt en tredjedel av kan desavouera strider mot pariameniarismen. Och atl tre, säger tre, av ledamöter skall 35 Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. kunna skjuta ettgrundlagsförslag på framliden , om de råkar sitta ikonsiitutionsutskoltet och förslaget är framlagt närmare ett val än tiomånader, är från denna synpunkt inte mindre betänkligt. Förslageni proposiiionen strider, enligt vår åsikt, mol folksuveränitetens ochpariamenlarismens principer. Det är alt beklaga att socialdemokratin, somtidigare har varit motståndare till kvalificerade förfaranden, just av deprincipiella skäl som jag här har anfört nu har givit upp delta motstånd ochanslutit sig till de borgeriiga. Det ärju därigenom enighet mellan borgeriigaoch socialdemokrater har uppnåtts. Omvi ser vad den socialdemokratiska Justitieministern skrev under förra omgångenmed grundlagsändringar och vad majoriteten i fri-ochrällighelsutredningen klart uttryckte inställer sig frågan: Är inteanslutningen från socialdemokratiskt håll lill den nuvarande proposiiionen idess väsentliga delar att lättsinnigt avvika från sina principer? Ettgrundlagsskydd för fri- och rättigheterna är det bästa lagskydd rältigheternakan fö. Det utreds f n. beträffande yttrandefriheten i vidare mening än dennuvarande tryckfrihetsförordningen. Vi har krävt atl en utredning börtillsättas, som ser över vilka övriga rättigheter som bör ha etl sådant skyddoch hur detta skydd skall se ut. Trots atl de övriga partierna säger sig varaför grundlagsskydd biträder de tyvärr inle detla förslag. Deborgeriiga vill begränsa de demokratiska fri- och rättigheterna till att gällaförhållanden mellan vad som brukar kallas enskilda och det allmänna. Däremotvill de inle skydda enskilda mot odemokratiska övergrepp från andra enskilda,vilket i klassamhället betyder all skydda de arbetandes rätt mot arbetsköparna.Vi kommunister kan inte godta delta. Fri- och rättigheter måste varagaranterade i hela samhället, även på arbetsplatser eller privatägda allmännaplatser. Vi är på den punkten inte överens med ochsocialdemokratin utan menar atl frågan om skyddet för de demokratiska fri- ochrältigheterna på exempelvis arbetsplatserna är en oerhört viktig fråga aumaterialisera i grundlagen. är inle bara området för fri- och rältigheterna som de borgeriiga villsnäva in. Själva inriktningen på rättigheterna har också en klar tendens. Borgeriighetenhar lyckats få etl grundlagsskydd för den kapitalistiska äganderätten och t. o.m. fått denna rätt att bli benämnd en grundläggande fri- och rättighet.Hittills har denna grundlagsparagraf åberopats i ell fall här i , nämligenför att skydda Wallenbergsimperiei mol nationalisering, vilket hade föreslagitsav vpk. föreslås att ersättningsgrunden skall kvalificeras, och denuppenbara avsikten är alt stärka skyddet för egendomen. Vidare föreslås ettskydd mol s. k. reklroakiiv lagstiftning, vilket i praktiken bara är ett skyddför spekulanter och skaltesmitare. Dessa krav har drivits av - mende har fått med inte bara övriga borgeriiga partier ulan ävensocialdemokraterna härpå. Måste det inte för den som påstår sig slå för ensocialistisk samhällsuppfattning te sig något underiigt att rösta för ellförslag som stärker den kapitalistiska äganderätten och skyddar dem som kan haförmåga att nyttja eventuella kryphål i nuvarande skattelagstiftning? Denkommunistiska motionen kräver gmndlagskydd för demokratiska fri- ochrättigheter, att detla skydd också skall omfatta rättigheter för de anställdapå deras arbetsplatser, och den yrkar avslag på bl. a. propåerna om atl stärkaskyddet förden kapitalistiska äganderätten och skyddet mol retroaktivskattelagstiftning. Däremotkan vi i huvudsak ansluta oss till förslaget lill generell lag om hur enfolkomröstning skall gå till, detta för de rådgivande folkomröstningar som ivissa frågor kan vara motiverade. Vi anser dock att alla som beslående bor ocharbetar i , alltså även invandrare, skall ha rösträtt i dettasammanhang. Delta tycker vi måste vara hell självklart. Därför bör lagenformuleras så att de som har rösträtt i kommunala val skall ha rösträtt ifolkomröstningsfrågor. Regeringen vill å sin sida här utesluta invandrarna.Denna diskriminerande attityd måste brännmärkas. Meninte heller den socialdemokratiska linjen, som kommer till uttryck ireservationen, kan godtas. Den innebär alt invandrarna skall kunna fö rösträtti de rådgivande folkomröstningarna, men inte generellt ulan i stället så atldetta skall beslutas från gång till gång. Detta öppnar såvitt vi kan se för enfariig linje. En riksdagsmajorilet skulle kunna utnyttja detla för alt geinvandrarna rösträtt i folkomröstningar, där majoriteten tror alt det gynnardess intresse. Sådana konsekvenser kan del socialdemokratiska förslaget få, ochdet kan därför inte påräkna vårt stöd. Med hänvisning lill det sagda ber jag aU fö yrka bifall till motionen2641. Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. När vi första gången antog den nya grundlagen citerade jagen av medlemmarna konsiitulionsulskolt. , som talade om"en i själva grundlagen beföslad förhoppning om framlida hjälp mot dessegna brister". Det åsyftade var de i regeringsformen infördabestämmelserna om ändring av grundlag. Atl även vår nya gmndlag går att ändrahar vi redan fått riklig erfarenhet av, och är det igen med ganskaomfattande ändringar. Men jag tror inle, lill skillnad från ,att någon slutsten kommer all vara lagd med det beslut vi nu fattar. Nyaändringar kommer säkert, även om tyngdpunkten då kommer atl ligga på andraområden. En rad grundlagsfrågor har aktualiserats i centermotioner lill åretsriksdag, och del är min förhoppning au med förnyad reformaptit skallta itu med dessa frågor när höstlöven föller. Tidigaregrundlagsdebatter har utmärkts av betydande dramatik och retorik. Det harbetingats av all del trots omfattande utrednings- och beredningsarbete fannsganska slor oenighet på fiera punkter ända fram lill beslutstillfällena. De förslag som vi nu behandlar grundar sig på enutredning-rälligheisskyddsulredningen-som var enhällig om man bortser frånvpk:s representant. Ulskottsbetänkandet är också enhälligt utom på en punkt,som dessutom inle gäller själva grundlagen ulan ett avsnitt ifolkomröstningslagen. Det är bra all det är på del sättet. Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. gande reglerna för denpolitiska verksamheten bör del råda så stor enighet som möjligt. Fråncenterns sida kan vi känna särskild tillfredsställelse över all en rad av dekrav som vi framfört vid tidigare reformlillföllen nu blir tillgodosedda. Delgäller t. ex. förslagen om särskilt förfarande vid rällighetsbegränsandelagstiftning, lagrådets ställning och möjligheterna lill folkomröstning igrundlagsfrågor. Det är tillfredsställande all även socialdemokraterna övergivitsina tidigare betänkligheter. Eftersomutskottsbetänkandel i vad gäller grundlagsdelen är enhälligt, skall Jag, herrlalman, i huvudsak bara göra några allmänna kommentarer. Förstnågot om räuigheisfrågorna. Jag har i tidigare debatter framhållit hur viktigtdet är att inte se frågan om medborgerliga fri- och rättigheter som enbart engrundlagsfråga. Del avgörande för de enskilda människornas reella möjligheterall utnyttja de fri- och rättigheter, som vi alla är ense om att de skall ha,och att i övrigt bevaka sin rätt är, hur samhället som helhet är organiseratoch hur det fungerar. I ell starkt centralistiskt samhälle har den enskildealllid svårare atl göra sig gällande än i elt decentraliserat. Och ett samhällesom styrs av en komplicerad teknik, som t. ex. kärnkrafisteknologi ochdatasystem, är i sig ett hot mot den enskildes integritet och självbestämmanderätt.Kontroll, övervakning och rätlighelsbegränsningar blir lätt en naturiig följdäven om avsikten primärt inte är detta. Hur del framlida samhället byggs ividare mening är således betydelsefullt för den reella vakthållningen omkringmedborgarnas fri- och rättigheter. Omsorgen om del öppna samhället och denenskildes integritet och rättssäkerhet måste prägla all lagstiftning ochsamhällsbyggandel som helhet. Mendetla innebär självfallet inte att det är betydelselöst hur de grundläggandeförfallningsdokumenten är utformade. Grundlagen skall så långt det går geförfaitningsmässiga garantier för demokratins fortbestånd och för denfrihelliga miljö i vidare mening utan vilken formella demokratiska spelreglerlätt förtvinar. Det har varit ambitionen bakom den grundlag som antogs 1974 ochsom sedan byggts på med ytterligare rättighetsskyddande moment. Det är samma syftesom ligger bakom de förslag som skall bli beslul.