prot · G20929 · 1978-12-31 00:00:00 — Regeringen begärde, vilket mycket väl vet, kompletterandeinformation när del gällde ansökan enligl villkorslagen. Del är självklart attregeringen tar ansvar för detta. Själva poängen ärju all det är regeringen somskall granska hur bolagen har lyckats uppfylla de slränga säkerhetskrav somuppställts. Men sedan är det bolagens sak att genomföra det prakliska arbetet.Det innebär självfallet inte atl regeringen pä något sätt fritar sig frånansvaret för alt de gör detta. Men del är bolagens sak alt göra arbetet och atttala om hur fort del kan gä. Det kan inle jag göra - det vore felaktigt av mig. Jag har ingen kommentar atl göra utöver det jagredan har sagt när det gäller . Jag begär inte att regeringen skall gå ut och borta vid ellerpå andra platser. Men regeringen har ett ansvar, och det var del jag försöktefå fram. Det har sagts att man iden förta trepartiregeringen hade väldigi olika uppfattningar om antaletborrhål som var nödvändiga och om hur läng tid arbetet skulle la. En del sadeatt del räckte med fem borrhål, andra sade alt det behövdes hundra borrhål. sade att arbetet kunde la , andra sade alt det kunde ta fieraår. Del skulle vara intressant atl veta den nya regeringens uppfallning. Hurmänga häl anser man all det behöver borras? Manskall inte skylla ifrån sig på bolaget som skall utföra arbetet. Bolaget måsteju ha vissa direktiv för detta. Överiäggningenvar härmed slutad. Omhanteringen av uran vid Asea-Atoms bränslefabrik i §7 Om hanteringen av uran vid Asea-Atoms bränslefabrik i Statsrådet erhöll ordet föratt besvaraPär Gransledts {c) den 27 oklober anmälda fråga, 1978/79:86, och anförde; har frägal mig vilka åtgärder jag avser alt vidtaga medanledning av att uran, enligt uppgift, under de senasle fem årenförsvunnit vid Asea-Atoms bränslefabrik i . Somsvar på frågan vill jag anföra följande. Enligt vad jag inhämtat från statenskärnkraftinspekiion har under de senasle åren skillnaden mellan de mängder uransom anländer lill resp. lämnar bränslefabriken varit ca 4 °/oo. Skillnadenutgörs främst av uran som fastnat i röriedningar, filter o. d, under processen.Något utsläpp till omgivningen via luft och vatten har inle konstaterats, Enliglde riktlinjer för bokföring av klyvbart material som har utarbetats av detinlernalionella atomenergiorganet lAEA kan man tillåla en skillnad på upp lill5 °/oo mellan de bokförda mängderna uran som anländer resp, lämnar enanläggning som Asea-Atoms bränslefabrik. Värdena för Västeråsfabriken liggersåledes inom ramen för del som är tillåtet, Kärnkrafiinspektionen studerar f n, och har ävenvidtagit åtgärder för alt minska den mängd uran som bokföringsmässigt binds ikärnbränslefabriken i , Dessa åtgärder beslår bl, a, i alt medverkalill atl del utarbelas bältre mätmetoder och förbättrad mätteknik vidbestämning av mängden uran som anländer lill resp, lämnar fabriken.Inspektionen studerar också olika metoder för atl bestämma den mängd uran somlämnar bränslefabriken i form av aktivt avfall. Regeringen avser atl uppdra åtkärnkrafiinspektionen all redovisa dessa frågor för regeringen. Jag ber alt få tacka statsrådet för svaret pä min fråga. Låtmig först göra en liten refiexion om detta med formuleringar. När om svavelnedfall räknar han i ton. När han lalar om försvunnet Omhanteringen av uran vid Asea- Atoms bränslefabrik i uran räknar han ipromille. Ton låter ju gärna mer än promille, och den omräkning som i svaret föranleder mig alt inleda med alt fråga: Stämmer den uppgiftsom förekom i tidningarna för någon vecka sedan och som finns i min fråga, alldet försvunnit 3 lon uran i hanteringen vid Asea-Atoms bränslefabrik? Är alltså3 lon lika med /ooom året underden aktuella tiden? Omså är fallet är 3 lon uran faktiskt ganska mycket, oavsett vilka relationstalman kan räkna fram i förhällande till den totala hanteringen vid den härfabriken. Nusäger statsrådet all skillnaden mellan de mängder uran som anländer lillresp, lämnar bränslefabriken främst utgörs av uran som fastnat i rörledningar,filter o, d. Också från Asea-Alom var man, när denna fråga väcktes, ganskasvävande i sina uttalanden om vart detta uran egentligen hade tagit vägen. Manvar från Asea-Atoms sida t. o. m. ännu mer svävande än vad del ansvarigastatsrådet är. Man irodde där atl del hade fastnat i filter o. d., men manvisste inte riktigt säkert. Därför måste jag fråga; Har det ordentligtkartlagts vart uranet tagit vägen? Man tycker ju att uran, eller hurmyckel det nu kan vara, är en sä pass stor kvantitet alt det borde vara ettsamhälleligt intresse atl veta värdet finns och hur del har försvunnit. Och omdetta inte har kartlagts, tänker regeringen i så fall se till atl det blirordentligt kartlagt, sä alt vi vet vart uranet lagil vägen? Ävenom man inte kunnat konstatera några utsläpp till omgivningen via luft ochvallen-del ärju lur det-måste del verkligen vara av intresse all ha enordentlig kunskap om vad som har hänt med detta uran. Nukommer man atl försöka förfina mätmetoderna och bringa ner svinnel, och det ärnaturligtvis väldigt viktigt. Men räcker det all man fär till stånd en sådanredovisning till regeringen som statsrådet lalar om? Vore det inte påkallat attfå fram skärpta bestämmelser på del här området, så atl man verkligen hargarantier för atl inle rätt slora kvantiteter uran kommer på villovägar på delsätt som tycks ha skett? Jag trodde faktiskt, , att det framgick av svaret att de 3ton uran som hänvisade till i frågan motsvarade just de 4"/oo som jag talade om. Anledningen till att jag nämnde denna uppgift varatt den är intressant i förhållande till de internationellakontrollbeslämmelser som föreligger på detta område. Den godkändainlernalionella nivån underskrids alltså vid Väsieråsfabriken, vilket ärtillfredsställande. Däremot är del inle tillfredsställande att här finnsoklarheter. Det var också därför som jag i milt svar uttryckligen nämnde allefter vad jag erfarit är SKI sysselsatt med att få fram en bättre kartläggning,och vi avser begära alt SKI skall redovisa resultatet för regeringen. För allsvara pä sista fråga vill jag också nämna alt om det dä visarsig att det finns anledning all vidta åtgärder kommer regeringen självfallelatt göra det. Jagtror all vi alla är överens om att vi skall hanlera dessa frågor så att maximalsäkerhet kan uppnäs. Men jag konstaterar likväl - det gjorde ju också i sinareflexioner - alt här föreligger inget hol mot människors liv eller hälsa ellerför den omgivande miljön. Det konstaterade svinnel har sin grund i, som jag nämnde,atl merparten av detta fastnat i rör och diverse anläggningar under självaprocessen. PÄRGRANSTEDT (c): Först och främst var det bra atl få siffran bekräftad. I svaretredovisas bara den uppgift jag lämnar i min fråga, där jag säger all del enligtuppgift har försvunnii 3 lon uran. Det kommenterar inle statsrådet i svaret.Därför var det bra alt få siffran klart bekräftad. Jag tycker all man bör sepå detta med mycket stort allvar. StatsrådetTham säger att om del finns anledning kommer regeringen alt skärpabestämmelserna. Jag tycker att om nuvarande bestämmelser gör det möjligt atluran försvinner i kvantiteter som man får räkna i lon under loppet av några fäår, så är det motiv nog att skärpa bestämmelserna även om de internationella reglernatillåter ett sä stort svinn. Det är i sä fall inte första gängen vi seranledning atl i ha striktare regler än man har internationellt. Ävenom vi inle kunnat konstatera några radioaktiva utsläpp tillomgivningen via luft och vatten villjag inte hälla med om all detinte föreligger något hot mot omgivningen, om ett sådant här svinn förekommer.Del fakium alt det inte hänt någonling allvariigl är ingen som helstgaranti för att inte de lon uran som med nuvarande system kan förväntas släppasut leder till negativa konsekvenser för omgivningen. 0/77hanteringen av uran vid Asea-Atoms bränslefabrik i Det är inle de nuvarande bestämmelserna som gör att det fastnar en deluran i anläggningen utan det är den tekniska processen. Då måsle man ställa sigfrågan, om del finns något i den tekniska processen som kan medföra hot motmänniskors liv och hälsa. har detta inte kunnat konstateras. Däremot finns det, som jag också framhållit, ettklart intresse av att kartlägga det hela och få ned svinnel så långt det överhuvud taget är möjligt och om del visar sig nödvändigt vidta lämpliga åtgärder.Sådana åtgärder måste grunda sig på en mera utförlig kartläggning än som i tillgänglig. Det är också därför som regeringen avser att begära attkärnkraft-inspektionen redovisar delta för regeringen. Del är inle bestämmelserna som avgör hur mycket som släpps ut utan dentekniska processen, säger , Men det måste väl ändå vara så altAsea-Alom får se till atl anpassa sin tekniska process efter de beslämmelsersom gälleri Det kan väl inte vara så att regeringen anpassar bestämmelsernaefter Asea-Atoms tekniska process? Självfallet har regeringenansvaret för all se lill atl sådana regler gäller för 2Riksdagens proiokoll 1978/79:29-32 Nr 29 den här hanteringen att det inte finns risk att tonvis med uranförsvinner i den Torsdaeenden process som sker i en svensk induslri, Överiäggningen var härmed slutad, § 8 Om prioriteringenav vissa brobyggen Kommunikationsministern erhöllordet föratt i ett sammanhang besvara dels (), dels MarianneSiålbergs (s) anmälda frågor, 1978/79:92 resp. 93, och anförde: i är beslöt den dåvarande regeringen att uppdra åt vägverketatl upphandla fyra stålbroar. Upphandlingen skulle underställas regeringensprövning. Den nuvarande regeringen har i beslut uppdragit åt attfullfölja upphandlingen för en av broarna. NilsÅsling har med hänvisning lill della frågat mig när den enligl den tidigareregeringens beslut redan upphandlade kan beräknas komma lillutförande, MarianneStålberg har mot bakgrund av besluten frågat mig vad som föranledde mig altriva upp en principuppgörelse som byggde på regional- ochsysselsättningspolitiska skäl samt hur beslutet om all prioritera brobyggenendast i de södra delarna av landet stämmer överens med de regionalpolitiska målenalt skapa arbete i olika delar av landet. Jag besvarar frågorna ielt sammanhang. Genombeslut anslog regeringen särskilda medel för byggande avSiallbackabron, Denna bro utgör en av de fyra broar som på uppdrag avden tidigare regeringen infordrat anbud på. För de övriga tre broarna, bl, a.Sannsundsbron, prövade regeringen inte avgivna anbud, då tillräckliga skäl f n.inte ansågs föreligga för att i särskild ordning finansiera enlidigareläggning. Detta innebär att får finansieras inom ramenför ordinarie medel. Av vad jag erfarit från kommerupphandling av all ske . Bron kommer atl ulföras med enöverbyggnad i slål och påbörjas innevarande vinter. Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga.Jag lackar också för beskedel om - den är efteriängtad iJämtland, Menjag beklagar den osäkerhet som kommunikationsministerns tidigare besked i frågaom de fyra speciella broföretagen har åstadkommit. Jag upplever det som eltolycksfall i arbetet som vi fär ha förståelse för. Jag lycker också del är felatl i del sammanhanget hänvisa till atl del f n, inle föreligger särskilda skälalt finansiera en lidigareläggning av broföreiagen. Den bedömning som gjordes ifebruari av dåvarande kommunikationsministern i den tidigare regeringen har juinte på något säu kunnat förändras av ulvecklingenpå arbetsmarknaden, vare sig för broföretagen som sådana eller belräffande denlokala arbetsmarknaden. Nuär allt gott och väl, kan del synas. Jag sätter dock elt stort frågetecken infördel sista beskedet i svaret som ger, nämligen att Sannsundsbronfär finansieras inom ramen för ordinarie medel. Om detta innebär,kommunikationsministern, att andra angelägna företag får stå tillbaka, så harman förryckt den tidigare prioriteringsordningen och dessulom missal poängenmed den lidigare regeringens beslut om dessa fyra extraordinära broföretag,dvs, att det skulle vara en speciell insals. Jagmåste säga att del vore mycket beklagligt om detta leder till att andra angelägnavägbyggnadsprojekt inom ansvarsområde får stå lillbaka, och jagvädjar till kommunikationsministern att i så fall se till alt får denmol dessa engagemang svarande erforderliga medelsförstärkningen. Omprioriteringen av vissa brobyggen Herrialman!Jag ber alt få lacka kommunikationsministern för det i och för sig positivasvaret på min fråga. Det är klart att vi i med förvåning och storbesvikelse mottog beskedet om att bron över inte nu skulle kunnakomma till stånd, såsom lidigare förutsatts. Det är därför glädjande om bron nukommer till utförande. Byggandetav är av betydelse för av fiera skäl, bl, a, för demånga arbetslösa, även om den inte får någon avgörande belydelse försysselsättningsläget. Bron innebär i alla fall elt gott tillskott föranläggningsarbetarna. Men den kommer också att få stor betydelse för de berördamänniskorna runt omkring, eftersom de lättare än nu får tillgång till denarbetsmarknad som finns i Östersundsområdet. Menjag måste slälla ungefär samma fråga som . Åsling; Varifrån kommerpengarna? Jag sitter själv i i , och där har vikonstaterat att den låga medelstilldelningen inle gjort det möjligt attprioritera därför att den tar för mycket medel från andraangelägna vägprojekt. Därför ärjag ytteriigt förvånad över att dessa medel nuplötsligen skulle kunna finnas hos inom den ordinarie medelstilldelningen. Som svar på både och frågor vill jagsäga att jag förmodar att i den pågående fierårsplaneringen fördelframlida vägbyggandet har funnit alternativ som möjliggör byggande av bron medstart . Överiäggningenvar härmed slutad. öm förslag till om ny trafikpolitik § 9 Omförslag till om ny trafikpolitik Kommuniktionsministern erhöllordet för alt besvara () anmälda fråga,1978/79:71, och anförde; har frågat mig om regeringen har för avsikt atl underåret förelägga proposition om ny trafikpolitik och, om sä är fallet,vilka huvudfrågor propositionen kommer att omfatta. Regeringenhar för avsikt atl förelägga en samladtrafikpolitisk proposilion. Proposilionen kommer all behandla regeringensprincipiella syn på mål och medel i trafikpolitiken, den övergripandetrafikplaneringen, kostnadsansvarels utformning och tillämpning i väg- ochjärnvägstrafiken, frågor som hänger samman med det framlida järnvägsnätetsutformning, laxe-och marknadsföringsfrågor inom järnvägstrafiken, den framtidavägpoliliken, vissa frågor rörande kollektivtrafiken, särskill tätortstrafiken,och frågan om kollektivtrafikens anpassning till de handikappades behov. Jag ber att fä tacka kommunikationsministern för svaret. Det är bra atlden anmärkningsvärda tystnaden i regeringsdeklarationen beträffandetrafikpolitiken bryts och att löfte om en trafikpolitisk reform nu ges införriksdagen. Visseriigenhar vi under de två senasle åren matals med ymnigt strödda löften och hugskottpå trafikområdet som starkt härdal vår misstro mot regeringens förmåga atllägga fram förslag lill en samlad trafikreform. Jag hoppas all del nu i dagavgivna löftet är ordentligt förankrat i regeringen till skillnad frän vad vivarit vana vid . Avnaluriiga skäl kan diskussionen bara gälla innehållsförteckningen. Detaljernafår anstå tills i vår när proposilionen kommer. Minförsta fråga gäller trafikplaneringen. Det är bra alt den övergripandetrafikplaneringen kommer atl vara med. Men vi vet att fördröjningen avirafikreformen innebär stora risker för att vi kommer all fatta beslut på ettföråldrat beslulsunderiag. I kommuner och landsiing liksom i myndigheler ochtrafikorganisalioner har man kommii i elt väldigt besvärligt planeringslägegenom att reformen ständigt skjutits upp. Därför är det nödvändigt med en snabbuppslramning av den regionala trafikplaneringen. Länsstyrelser och övrigamyndigheler måsle få besked om hur slalen definierar sitt ansvar i förhållandetill del regionala ansvaret och om hur samarbetet mellan olika trafikgrenar bältreskall kunna tillvaratas. Hamn-och flygplatsplaneringen måsle samordnas med den övriga trafikplaneringen. Jagförutsätter all en sådan samordning föreslås i den kommande propositionen. Kostnadsansvarelsutformning och tillämpning för olika trafikgrenar är också en nyckelfråga fören ny trafikpolitik. 1 all synnerhet gäller del all komma till rätta med järnvägens problem, som ju knappast bli vit mindre efter densenaste lidens mänga laxeutspel. De300 miljonerna som den trafikpolitiska kommittén såg som en skäligregleringspou har i det här läget genom SJ:s aptit kompletterats med åtskilliganya krav som måste försvära regleringen av SJ:s ekonomiska ansvar. Ulanatt begära någon delaljredovisning vill jag därför fråga slalsrådel om del ärregeringens avsikt att reglera hela frågan om SJ;s ekonomi, inkl. förslag omlaxeförändringar och järnvägsnedläggelser, ersättning till det icke lönsammanätet osv., i proposilionen. Om så är fallet, har då regeringen för avsikt atllåta de ekonomiska åtaganden, som del innebär, slå igenom i den kommandebudgeten, eller kompletteras förslaget med en laxehöjning? Jagförutsätter att en regering av så utpräglad lidsbestämd karaktär sätter en ärai atl inte skjuta den här skuldbördan framför sig. 0/77bemanningen av Rödkallens fyr KommunikationsministernANITHA : Herr lalman! Jag vill bara försäkra om atthela regeringen står bakom beslutet om atl lägga fram den här trafikpolitiskaproposilionen , och jag är inte nu beredd atl i detalj gå in på vadproposilionen kommer all innehålla. Överläggningenvar härmed slutad. §10 Om bemanningen av Rödkallens fyr Kommunikationsministern erhöllordet för aU besvara () anmälda fråga,1978/79:43, och anförde: har frågat mig omjag är beredd att vidta åtgärderför en fortsatt äretrunlbemanning av Rödkallen. Fråganom indragning av Rödkallens lotsuppassningsslälle under harprövats av regeringen. I beslut medgav regeringen aUlotsuppassningsställel färdras in. Indragningen har emellertid ännu inteverkställts av i avvaklan på delsen utredning om möjligheternaatl samordna vissa funktioner i hamn-, lots- och farledsverksamhelerna, dels enrapport från en arbetsgrupp som utreder frågan om framtida bemanning av ulsjöplatser.I arbetsgruppen ingår representanter för , ochsjöfartsverket. Jag avser inte att vidta några åtgärder i frågan. STEN-OVESUNDSTRÖM (s): Jag lackarkommunikationsministern för svaret på frågan. Itakt med effektiviseringen av fyrdriften har den personal som bemannar fyrarnafält allt fler uppgifter atl fylla, och beträffande Rödkallen finns det en radpunkter som måste beaktas när en indragning av bemanningen diskuteras. FrånRödkallen sker t. ex. kontinuerlig rapportering till var iredje timme.Bland de data som sänds vidare till kan nämnas en oavbrutenisstatistik från områdei samt inle minst de lokala väderrapporter ömbemanningen av Rödkallens fyr somsänds lill bl. a. loisarna. Enavbemanning av Rödkallen betyder också stora olägenheter för yrkesfiskarna iområdet. Om Rödkallen läggs ner har man ingen replipunkt i hela ,och denna yrkesgmpp anser därför all sjösäkerheten äventyras. Också den växandefritidsbåtstrafiken ställer utökade krav på bevakning i den yttre skärgården.Även frän försvarshäll finns ett intresse av atl behålla en god övervakning avkuslbandet. Enmängd faktorer talar alltså för att en bemanning av Rödkallen bör behållas äveni framtiden. Men självfallet kan man inte bortse från atl det kostar en delpengar att behålla bemanningen av Rödkallen. Frågan är egentligen om denekonomiska redovisning som har givit av påstådda besparingargenom en avbemanning av fyren är acceptabel sett från samhällsekonomisksynpunkt. Vinslenav all dra in bemanningen på Rödkallen lär ligga . Avdessa pengar har förklarat sig berett att skjuta till . - entjänst - eftersom man anser att en bemannad station är helt överlägsen enautomatstalion. Kvar skulle alltså stå en rationaliseringsvinst på 20 000 kr.för samhället. Därutöver har man från båtmännens sida föreslagit ytteriigarebesparingar, som gör att den verkliga rationaliseringsvinsten skulle slutanågonstans kring . Detta kan vara värt all ha i minnet, när mandiskuierar vad en indragning av bemanningen innebär. svar som jag har fått hänvisar kommunikationsministern till atl en arbetsgruppjobbar med dessa saker och att i arbetsgruppen ingår representanter för SMHIoch . Statsrådet avser inte alt vidta några åtgärder i frågan.Delta är märkligt med lanke på den ringa besparing som denna indragning innebärför samhället. Man har inle heller på något sätt brytt sig om att inhämtasynpunkter från de regionala myndigheterna, osv. Del äranmärkningsvärt, inle minst med tanke på att den förre kommunikationsministerngjorde en del direkta ingripanden för alt hejda nedläggningar och indragningarav bemanningen på fyrar. Jag tänker i detta fall på Mäseskär. Jag vill först säga att del var den tidigare regeringen som besluladealt en indragning av Rödkallen fick äga mm och alt frågan om en avbemanningmåsle avgöras med hänsyn till trafikutvecklingen, den tekniska utvecklingen närdet gäller båtmateriel, telemateriel etc. och lill möjligheten att samordna verksamheteninom med andra organs verksamhel. ILuleå finns potentiella samordnings- och rationaliseringsmöjligheter, då såvälsjöfartsverket som hamnen f n. har från varandra oberoende passningsfunktioner.En avbemanning av Rödkallen kan således komma att sammanfalla med att dessapassningsfunklioner samlokaliseras. Närdel gäller finns del enligl behov av en operativsjöräddningsenhet i . Från såväl ekonomisk som administrativsynpunkt är en placering i alt föredra. En placering där är också operativt lämplig.Genom vissa åtgärder, bl. a. nödhamn med kommunikationsmöjligheter påRödkallen, kompenseras bortfallet av Rödkallen som bemannad utsjöplais. Vadavser vädertjänsien planerar anskaffning och installering av utrustningför fjärravläsning av meteorologiska och hydrologiska data på Farstugrund.Därigenom tillgodoses behovet av meteorologiska och hydrologiska uppgifter förvädertjänsien på ell tillfredsställande sätt. Närdel gäller flyget har Kallax flygplats fält direktinformation om vädret frånRödkallen. Vid en övergång lill fjärravläsning kommer informationen med visskortare tidsfördröjning, men möjligheter flnns alt efter en viss lid reduceraden fördröjningen. Sammanfallningsviskanjag konsialera att en indragning av bemanningen på Rödkallen har fänackdelar, medan fördelarna från ekonomisk och administrativ synpunkt är stora. 0/77mottgningsfÖr-hållandena för lokalradion i Kalmarlän STEN-OVESUNDSTRÖM (s): Jag har väldigt svårt alt se de ekonomiska fördelarna, när besparingeni det här fallet totalt rör sig om ca . Förutomde organ kommunikationsministern nämnde finns det många grupperingar som harnytta av alt fyren är bemannad. Somjag sade, är berett all skjuta lill entjänst - man anser nämligen atl en bemannad station är betydligt säkrare än enautomatstalion. Sedantyckerjag att det är förunderligt atl regeringen inle bryr sig om atl höraefter vad de lokala intressenterna och de regionala myndigheterna tycker, dettamed tanke pä den ynkliga vinsl en avbemanning trots allt innebär för samhället.Yrkesfiskarna och även andra intressenter ser en bemanning av fyren även iframtiden som någonting mycket viktigt. Överiäggningenvar härmed slutad. §11 Om mottagningsförhållandena för lokalradion i län KommunikationsministernANITHA erhöll ordet för alt besvara () den 19oklober anmälda fråga, 1978/79:56, och anförde; har frågat mig om jag är beredd att företa åtgärder föratt förbättra motlagningsförhållandena för lokalradion i norra delen av . Bakgrunden lill frågan är, enligt , alt allmänheten iområdei har klagat över dåliga motlagningsförhållanden. Orsaken anses varabrislande kapacitet på Västervikssändaren. Lätmig först i korthet beskriva hur utsändningen av lokalradiopro-grammel i Kalmarlän går till. Programmet distribueras över två olika sändare, varav den ena ärden ordinarie P 3-sändaren i Väslervik. Den andra är en särskildlokalradiosändare i . Emmabodasändaren täcker i huvudsak de södra länsdelarnamedan sändaren i läcker de norra. 0/77 mottgningsfÖr-hållandena för lokalradion i län