prot · G209152 · 1978-12-31 00:00:00 — Del ärjuinformationen om människorna i olika register, oavsett om de förs på data,manuellt eller i andra tekniska former, som skall vara föremål för vår omsorg.Del är därför glädjande atl regeringen gell DALK i tilläggsdirektiv alt närmarestudera utformningen av en dylik lagstiftning, något som vi frånsocialdemokratiskt håll framfört krav på, bl. a. i motionen lill iår. Låtmig avslutningsvis, herr talman, något kommentera frågan om de anställdasmedverkan vid upprättande av personregister inom företagen. Det är viktigt attde anställda genom medbestämmandelagen tillförsäkras ett ökat inflytande närdet gäller inrättande av löne- och personregister. Jag anser det naturligt atldatainspektionen vid behandlingen av etl sådant tillslåndsärende har tillgångtill de lokala fackliga organisationernas inställning genom ell prolokoll frånen förhandling enligt 11 § MBL. Enligtmin mening bör man emellertid gå längre när det gäller strävan att uppnå etlökat inflytande för de anställda. De anställdas personliga integritet gällernämligen även -och kanske inte minst - sådana frågor som omställning påarbetsmarknaden på grund av datoriseringen inom näringslivet, arbetsmiljö,arbetsprestationer och arbetstillfredsställelse. Dessa frågor kan man emellertidinte reglera i datalagen. är frågorna efter ensocialdemokratisk framställning i föremål för en särskild utredning.Det är min förhoppning atl detta utredningsarbete bedrivs med sky ndsamhel, såalt vi lagstiftningsvägen kan reglera denna viktiga del av vår arbetsmarknadoch vårt arbetsliv. Dessa frågor har minst sagt samma dignitet somintegritelsfrågorna och en klar anknytning lill dessa. Integrilelsdebatlenunder senare år har kanske tyvärr lett lill alt vi alltför sent har angripit deproblem med den fortgående datoriseringen inom arbetslivet som utvecklingenmedfört och kommer att medföra. Inför 1980-talel måste dessa frågor få en förde anställda tillfredsställande lösning. Tyvärr har man från borgeriigt hållvisat föga intresse för frågan. Vi kommer dock från socialdemokratisk sida attdriva dessa frågor hårt i det pågående utredningsarbetet. 5 protokoll 1978/79:152 Låt mig avslutningsvis få yrka bifalltill hemslällan. EVAHJELMSTRÖM (vpk): har inneburit en oerhört snabb utveckling inomdalateknikens område, en utveckling som inneburit inte bara att riskerna förintrång i vad som traditionellt benämnts personlig integritet snabbi ökat, ulanockså alt såväl arbetet i sig, arbetsprocesserna som den ekonomiska strukturensnabbi förändrats. Alltförlänge har man stillatigande åsett detta. Det är därför välkommet alt endiskussion äntligen börjar komma lill stånd. Det flnns också i propositionenoch i ulskotlsbetänkandet vissa positiva delar. Det faktum atl man följerDALK:s förslag om alt en lagstiftning skall omfatta all personregistreringoch inte bara sådan som utförs med viss teknik är ell sådant exempel. framhöll tidigare här i talarstolen atl det rådde en allmän enighetbland riksdagspartierna. Så är nu inte fallet. Del finns en grundläggandeskillnad mellan vpk:s och de övriga partiernas synsätt, och det gällerbegreppet integritet. Såväl utredningen , datorer, integritet somregering och utskott har enligt vår uppfattning en mycket snäv syn påintegriletsbegreppet och inskränker detta lill all omfatta endast privatlivet.Enligt vpk:s uppfattning innebär integriletsbegreppet mer än så. Del innebärrätten till självständighet och medbestämmande, och därmed måste i enpersonregisteriag eller inlegriietslag också arbetslivet komma in. Försl då fårintegriletsbegreppet en reell innebörd - först då visar sig klart de politiskaskiljelinjerna. För folkmajoriteten i vårt land är integriteten påarbetsplatserna minst lika viktig som där utanför. Detär integriielsintrång att i datoriserade produklionsstyrningssyslem mätaindividuella anställdas prestationer, beskära handlingsmöjligheter vidutförande av vissa arbetsmoment eller minska arbetslagarnas tvärkoniakter påarbetsplatserna, för alt bara ta några exempel som vi nämner i vår motion. Vpkär inte motståndare lill teknisk utveckling - tvärtom, men vi ställer frågan ivems tjänst den tekniska utvecklingen skall ske. Vem skall ha makten övertekniken? Hitintills har genom historien denna makt huvudsakligen förbehållitskapitalet. Den automation som har skett har inte skett på de anställdasvillkor. Från förelagarhåll hävdas ständigt atl syftet är att få bort tunga,smutsiga och monotona Jobb. Det kan vara sant, men bara under förutsättning atldessa Jobb är arbetsintensiva. Automationeningår som ell led i den rationaliseringsverksamhei som har bedrivits ikapitalistiska förelag under i stort sett hela industrialismens ivåhundraårigahistoria. Syftet är och har alltid varit all öka profiten. För all åstadkommadelta kan man gå till väga på flera sätt. Man försöker få färre arbetare allproducera mer, och man försöker minska behovet av kvaliflcerad arbetskraft.Genom att automatisera processer som kräver stort yrkeskunnande slår man tvåflugor i en smäll - man minskar antalet anställda, och man klarar sig i störreutsträckning med okvalificerad eller snabbutbildad arbetskraft med lägrelöneanspråk. Underen period gick denna process trots allt förhållandevis långsamt, om man Jämförmed den expansion som vi nu upplever och som kommer alt accelerera än mer medmikrodatorernas och andra innovationers frammarsch. Ulskotleianser uppenbarligen inte alt del är etl ingrepp i den personliga integritetenatt berövas möjligheterna att utnyttja och utveckla sitt yrkeskunnande och alti allt större omfattning tvingas underkasta sig maskinernas och robotarnasvillkor. Utskottetanser inte heller att den mycket påtagliga utarmning som skett av arbetetsinnehåll inom samhällslivets alla delar - såväl inom konlorsjobb och offentligsektor som inom handel och industri - är ett intrång i integriteten. Utskottethänvisar i stället våra förslag om alt ge de anställda större makt över sinegen situation dels till MBL-förhandlingar, dels till utredningen omdatateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö. Vpk anser alt deltaär hell otillräckligt, och vi har stöd i våra krav av många fackligt aktiva ochmånga organisationer. MBL harju tyvärr i alltför många viktiga frågor visat sigvara en papperstiger. Ocksåmed utskottets snäva syn på integriletsbegreppet borde våra förslag kunnaaccepteras. Vi anser att de anställda skall ges en ordentlig utbildning,tillgång lill egen expertis och möjlighet all säga ifrån, dvs. I 2 §bör sålunda en bestämmelse intas som säger all personregister Över anställdavid företag inte får införas ulan tillstånd från berördalöntagarorganisationer. 4 § bör likaså skärpas avsevärt vad det gällertillstånd all inrätta och föra personregister som innehåller uppgift om någonsarbetsprestationer. Vi har i vår motion också tagit upp vissa andra krav vad del gällerdatalagstiftningen - krav som också återfinns i vår motion om motverkande avkrångel och byråkrati inom statsförvaltningen, förslag som kommer alt bli änmer aktuella genom bl. Etl av dem gäller utlagning ikommersiellt syfte av personuppgifter ur offentligt register. Jag har svårt attförstå varför en enskild individ skall kunna påtvingas propaganda och reklamhon inle bett om. Varförskalljag,omJag föder barn, framöver Jagas avbarnmatsfabrikanier, blöjfabrikanler, veckotidningsdistributörer osv. Delankommer på den enskilde att avvisa den reklam han aldrig bett all få. Självuppfattar Jag detta som ell klart ingrepp i den personliga integriteten, ochjag delar den uppfattningen med en mycket bred majoritet i detta land. Enannan viktig fråga gäller undertältelseskyldigheten gentemot den registrerade.Den lagparagrafen har fått en så luddig lydelse atl vad som helst kanväntas. Ur rättssäkerhetssynpunkt är del viktigt atl avgift inte skall kunnatas ut. Vidare bör det klart framgå av lagtexten vilka undantag som för göras.Utskottet avvisar våra krav utan närmare motivering. Slutligen,herr talman, några ord om forskarnas situation. Datalagstiftningen får inteutnyttjas som svepskäl för atl förhindra eller försvåra samhällskritiskforskning. Därför krävs elt förenklat ansökningsförfarande. Nr 152 Utskottet anser atl dessa frågor bör följas med största uppmärksamhet. Tisdagenden '" ° sålunda delvis rätt i den kritik viframfört. Men man är tyvärr inte 22 mai 1979 bereddatt ta konsekvenserna av detta ulan nöjer sig med att hänvisa lill det samråd somskall ske mellan datainspektionen och företrädare för forskning Ändrins i datala- ° statistikproduktion m, m.Som också framhållits av många remissinstanser är detla otillräckligt. Jag vill yrka bifall till vpk-motionen 2610, KURTHUGOSSON (s) kort genmäle: tyckte det var felaktigt när jag sade atl del nu i stortsett synes råda enighet bland partierna i omintegriieislagstift-ningen. Det är riktigt all vpk i motioner har följt upp denreservation som vpk:s representant presenterade idatalagsiiftningskommit-lén. Men ser man på den reservationen, så kan mankonstatera alt han har reserverat sig när del gäller elt par frågor medan han istort sett när det gäller alla övriga frågor biträder majoritetens uppfattning. Defrågor som här lar upp - om datoriseringens effekt påarbetslivet och på arbetsmarknaden - är utomordentligt viktiga, I slorutsträckning delar jag de synpunkter som har anfört. Men vi hari datalagsliftningskommiltén - liksom man gjort i regeringen och ikonsiilutionsutskotlet - kommit fram till atl de frågorna icke kan reglerasgenom ingrepp i datalagen. Del är därför som en särskild utredning arbetar meddessa frågor efter initiativ från socialdemokratisk sida här i . Delär min förhoppning, , atl denna utredning skall kunna lägga framlämpliga förslag, så atl vi lagstiftningsvägen - men icke genom datalagen -skall kunna angripa de vikliga problem som datoriseringen inom arbetslivetmedför för de anställda. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Del är etl par frågor som vi är oense om. Men det finns också engrundläggande skillnad i vårt synsätt: Uppenbarligen vidhåller all integriletsbegreppet inte skall omfatta arbetslivet. Sedanhar vi också lagt fram konkreta förslag om hur man på olika sätt redan nu skallkunna ge de anställda mer makt. säger att det inte är möjligt attreglera dessa frågor inom datalagstiftningens ram. Den uppfattningen delar haninle med bl. a. TCO - och även LO harju fört fram förslag som innebär att mankanske tvingas ta lill lagstiftning i dessa frågor. KURTHUGOSSON (s) kort genmäle: TCO;s ochjag häri kommitténs betänkande redovisat vårasynpunkter i de här frågorna. Jag skall be att få läsa upp vad vi sagt: "Medhänsyn härtill" - alltså till vad som tidigare anförts - "och lill 68 DALKs direktiv har kommittén inle pröval de nyssnämnda frågorna." gälleralltså de frågor vi nu diskuterar. Vidare skriver vi: "Vi vill emellertidstarkt understryka viklen av atl de nu blir föremål för utredning ochall man därvid även beaktar inlegritelsaspekten i den vidgade bemärkelse vivill lägga i begreppet. Vi vill därvid särskilt peka på riskerna för all äldrekvalificerade yrkeskategorier försvinner genom datoriseringen, för att antaletarbelstillföllen minskar, för atl arbetet blir mer monotont och okvalificerat,vilket också kan äventyra yrkesskickligheten, och för atl datorn, oftatillsammans med olika behörighelssystem, kan bli etl instmmenl för individuellprestationsmätning och för alt i detalj övervaka vad den enskilde arbetaren harför sig. Formerna för lämplighetstesler och hälsokontroller är andra frågor somhör hit. Flera av de nämnda frågorna har en klar anknytning lillintegriletsbegreppet enligt datalagen, vilket enligt vår mening ytteriigareunderstryker atl man nu måste vara beredd all vidga detta begrepp." Deltahar jag och uttalat i datalagstiflningskommiiténs belänkande,och därmed torde det väl vara klart för atl vi har en syn på dehär frågorna som innebär att vi vill reglera den vikliga del av arbetsmarknadensom gäller datoriseringen men alt det inte är möjligt alt göra det genomdalalagen. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Jag lackar för del beskedel. Det ligger i linje med vadvi framfört såväl i reservationen i utredningen som i våra motioner. Det är naturiigtvis bra all föra fram detla iutredningen, men, herr lalman, hade del inte varit bättre alt föra fram deståndpunkterna också i konsiitu-lionsutskottels betänkande? Det är faktiskt delbelänkandet vi skall fatta beslut om i dag- och där framgår inle den vidgadesyn på integriletsbegreppet som nu redogör för. Socialdemokraterna i konstitutionsulskoitel står bakom utskottetsbetänkande med anledning av propositionen 109 om ändring av datalagen. Jagfinner ingen anledning nu all här la upp kammarens tid med atl mera i detaljmotivera det ställningstagandet. Här har också anförlen radsynpunkter som är hell i linje med vad jag själv tycker och vad som liggerbakom vår medverkan från socialdemokratisk sida i det här belänkandet. Men jagvill, i likhet med , komma med en reflexion. Iriksdagen och från talarstolar runt om i landet bedrevs det under densocialdemokratiska regeringens lid en omfattande mytbildning som gick ut på atlvi socialdemokrater var ointresserade av integritelsfrågorna och de risker somanvändningen av datorer kunde innebära för de enskildas integritet. Så var intefallet. var det första landet i väriden som införde en särskild datalagsom gällde både offentliga och privata personregister. Förslagfrån de borgerliga återkom år om inrättande av en särskilddataombudsman, om förbud mol eller begränsningar i rättigheterna till Nr 152 samköming av dataregister och om inskränkningar i rätten för företagatt Tisdagenden '" '' " register över sina kunder. Mennär de borgerliga sedan fick 22 mai 1979 möjlighetatl från kanslihuset dirigera den fortsatta utvecklingen på detla område,blev det inte så stora förändringar. Ändrinsi datala- ''' resultatet? Jo, man fann all den dalalag somsocialdemokraterna utarbetat fungerar rättbra, atl många av de farhågor som man sett tidigare var överdrivna och atlmöjligheterna att begränsa användningen av mjukdata var rätt små. Någrapreciseringar och några förenklingar kom man fram till att det behövdes. Delkan nu konstateras alt även en socialdemokratisk utvärdering av lagen haderesulterat i delta. Jagtycker atl datalagstiftningskommiiténs betänkande och den proposilion som vibehandlar visar på en lillnyktring från de borgerligas sida som det finnsanledning att vara tacksam för. Det innebär rimligen all intresset fördatafrågorna i fortsättningen i större utsträckning kan inriktas också på andraför medborgarna väsentliga frågor. Medanledning av den debatt som fördes vill jag gärna säga all Jag då tänkerfrämst på datorernas användning i arbetslivet. Om datoriseringen sker på felsätt kan den leda lill att tidigare omväxlande och stimulerande arbetsuppgifterersätts med ruiinbeionat och enformigt arbete. Man kan få en ökad utarmning avarbetsplatserna och en ökad isolering i jobbet som resultat. Rättanvänd kan dalatekniken medverka lill att rulinbetonade uppgifterrationaliseras bort, alt dåliga och hälsofarliga arbetsmiljöer automatiserasoch att resurser frigörs för angelägna uppgifter. Här finns, som ocksåframhållits i det datapoliliska program som den socialdemokratiskapartikongressen antog , en mängd viktiga och svårlösta problem som vimåste ta allvarligt på. Jagvill då understryka vad sade, nämligen atl man nu är i fullfärd med att bereda en sådan lagstiftning. Del är inle frågan om var i vilkenlag man kan lösa de här problemen som är del viktiga, utan atl man skaparunderiag för förändringar som kan skapa etl bättre läge. Jagvill, herr lalman, med en förhoppning om atl intresset för dalafrågor skallkunna vidgas i forlsältningen och inte ensidigt inriktas påintegritets-frågorna i inskränkt mening yrka bifall lillkonstitutionsutskottets hemslällan i betänkande nr 37. BENGTKINDBOM (c): Det råder nästan total enighet om det förslag till ändringar idatalagen som vi nu har att behandla. Utgångspunktenför lillståndsgivningen enligt datalagen är atl register skall tillåtas om delsaknas anledning till intrång i den personliga inlregrile-len. Det gälldetidigare, och del kommer också alt gälla i fortsättningen. När datalagen varit ikraft ell par år beslöt 1975 alt begära en översyn av datalagen ochen del andra datapoliliska frågor. 3 a § tillkommit som ellled i strävandena alt begränsa antalet lotalbefolk- 70 ningsregister och inte tillåta registrering av andra än dem som berörsav Till detta kommer också beslut vid granskning avregeringens handläggning av Del bästa-ärendet. Detär tre saker som jag tycker det finns anledning atl påminna ommed anledning av hans tal om lillnyktring så här före KristiHimmelsfärdsdag. Vidden genomgång som datalagsliftningskommiltén, DALK, har gjort har vi kommitfram till atl datalagen och den praxis som utvecklats av datainspektionen istort sett fungerar bra men att del krävs vissa kompletteringar. Datafrågornagäller, som också har framgått av debatten här förut, inte bara integritet. Iförra veckan behandlade kammaren riktlinjer för ADB i statsförvaltningen. Detsom drog upp i samband med datalagen, nämligen frågan om regionalförankring osv., var uppe i det sammanhanget. Det finns en utredning omsårbarheten, dei*finns utredningar om information, informationsteknologi,effekter på sysselsättningen, strukturfrågor m. m. Allt det här ärju ell teckenpå den vidgning som den datapoliliska debauen har undergått från atl tidigarestrikt ha gällt iniegri-tetsaspekterna. har vi alltså atl hålla oss till personregistrering med hjälp av ADB. Delär då av intresse atl konstatera au DALK skall fortsätta med sitt arbete, intebara med ADB och offentlighetsprincipen, som anges i DALK:s direktiv, utanockså med en allmän personregisteriag. Delta kommer nu att ställa sigbakom och det är tillfredsställande, eftersom integritelsfrågorna ju inteenbart är knutna lill registrering med en viss, bestämd teknik. ADB-teknikenkommer alltså att vara en del av det som kommer atl regleras av en kommandepersonregisteriag. Förall också se något på de åtgärder som vidtas i datalagen vill jag bara taupp en del av det som DALK förde fram, nämligen de ytterligare grunderna fördatainspektionens prövning; det gäller hur och från vem uppgifterna inhämtasoch alt inle andra uppgifter eller personer registreras än vad som slår iöverensstämmelse med ändamålet med registret. Del är synpunkter som haraccepterats av propositionsförfallare och utskott, och reglerna ersätter delvisden 3 a § som tidigare kritiserades här. Jag vill emellertid säga attdatainspektionen och sedermera också regeringen ändå har använt den här lagenvid den omprövning av register som skulle ske enligt 3 a §. DALKföreslog också som ett sätt all ersätta 3 a § i dess helhet att SPAR-registretskulle förfaUningsregleras. Detta har kritiserats av remissinstanser, främstpå myndighelssidan. ochjag har i en motion pekat på alt dettamåste bygga på missförstånd. DALK:s förslag innebar att de uppgifter som i daginhämtas på skall finnas i SPAR, och därmed skall man genom SPARbättre skydda den personliga integriteten. Det är därför vi också föreslår, ilikhet med DALK, au SPAR skall författningsregleras. Vi konstaterar allutskottet delar denna vår uppfauning och begär alt en författningsreglering avSPAR skall föreligga . Med deUa klara ställningstagande är motionenssyfte så långt som är möjligt tillgodosett, vilket är tillfredsställande,eftersom en förfauningsreglering av SPARdå ändå kommer alt ske innan registret i sin helhet är färdigt. Delenda som skiljer sig från den enighet som råder i utskottet är de yrkanden somframförs i vpk-motionen. Där tar man först upp frågan om direktreklamen. En saksom man kan peka på är att den enskilde kan - men det kräver en aktiv åtgärd -avvisa direktreklamen genom en anmälan om att han inle önskar den. Det kan varavärt all erinra om att vi i DALK har kommit fram lill au det kanske inte är varman hämtar uppgifterna som irriterar de enskilda människorna, ulan mestdirektreklamen som sådan -vilka den vänder sig till, innehållet i den osv. Jagkan gärna hålla med om alt del inle är så trevligt att få här reklamen för barnmat eller vad det kan vara, men det finns nog mergraverande exempel. nämnde som exempel de fall därdirektreklamen fortsätter alt komma till föräldrarna trots att barnet avlidit.Här är begränsningar på gång när del gäller tidigaste tidpunkten för atl börjasända ut direktreklam. Denandra delen av direktreklamen berör offentlighetsprincipen, som vpk starkt villskydda i andra sammanhang. Här finns en konflikt som är ganska svår au kommaförbi eftersom del är fråga om offentliga uppgifter. Man måste här efterhöravad uppgifterna skall användas till och vem del är som inhämtar uppgifterna. Delär en sak om man lar ut uppgifterna maskinellt. Men tekniken går framåi, och nuär del möjligt alt ta ut uppgifterna på pappersmedia och kanske också alt medmycket enkla ålgärder direkt använda dem för registrering igen. Det är inte såenkelt atl lösa dessa frågor utan atl ta med diskussionen omoffentlighetsprincipen. Vidarehar man att ta hänsyn lill de anställdas inflytande. DALK konstaterar, vilkethar påpekats tidigare, au det är den personliga integriteten, registreringen avpersonuppgifter, som skall regleras i datalagen, vilket har getts uttryck föräven i kammaren. Jag tror inle alt del finns någon här som motsätter sig envidgning av den diskussion som har förts . Enligt direktiv hade DALK inteatt ta upp den diskussionen, och det lyckerjag är värt all påpeka. Del sadesalt man skulle avvakla ytterligare initiativ från de fackliga organisationernaoch all medbestämmandelagen skulle beröra dessa frågor. Men har vimedbestämmandelagen, och vi börjar fö till stånd avtal. Avtalen på det statligaområdet tar just upp bl. a. datoriseringen, rationaliseringen, inomadministrationen. En vidareutveckling av medbestämmandelagen börjar alltså slåigenom. Ävenfrågan om expertis och utbildning är mycket angelägen. Det borde ligga inomramen för medbestämmandelagen att ange hur utbildningen skall gå till.Ytteriigare åtgärder har vidtagits. Vi har exempelvis arbetslivscentrum, sombiträder de fackliga organisationerna och som medverkar i granskningen av deförslag som förs fram. Avslutningsviskan Jag konstatera alt även om del råder stor enighet om datalagen ochskyddet för den personliga integriteten, så finns del all anledning attfortsätta de datapoliliska debatterna här i kammaren, eftersom det handlar omen teknik som kommer atl gripa in på många samhällsområden och på mångaområden som berör den enskilde, vilket kräver en ständig anpassning i takt med den snabba tekniskautvecklingen. Med det anförda yrkar Jag bifall till utskottetshemställan. KURTHUGOSSON (s) kort genmäle: Jag vill inle gärna polemisera mol min värderade medmo-lionär ochkollega från DALK, eftersom vi i grunden har samma uppfattning. Jag vill baranågot kommentera vad här sagt. BengtKindbom erinrade om Det Bästa-beslutet och om tillkomsten av 3 a § som exempelpå atl del ändå hänt en del. Både och jag konstaterar i den härutredningen att 3 a § inte var bra och att den är svår att tolka. Därför börman utvidga och precisera de krav som ställs för tillståndsgivning. Det har vigjort, och då undviker vi den Juridiska oklarhet som bl. a. låg till grund förDet Bästa-beslutet. skriver vi in i lagen den praxis som vi har tillämpat idatainspektionen när det gäller personkretsens omfattning, och del ärutomordentligt bra. BengtKindbom säger atl daiadebatlen har vidgats. Ja, äntligen, skulle jag viljasäga. Den integriietsdebatt som har förts har gjort alt andra viktigafrågor på dataområdet inte har blivit föremål för den politiska debatt som vihar krävt. Del är ändå från socialdemokratiskt håll som vi har aktualiseratkravet på atl datoriseringen inom arbetslivet skulle bli föremål för en närmareutredning och analys. Det tog mycket innan trepartiregeringen kundeuppfylla del krav som ställde. Man trätte om huruvida det varindustridepartementet eller som skulle tillsättautredningen.