prot · G20952 · 1978-12-31 00:00:00 — Föredrogs civilutskottets betänkande 1978/79:3 medanledning av propositionen 1978/79:63 med förslag till lag om ändring ibyggnadslagen (1947:385) jämte motion. Ipropositionen 1978/79:63 () hade föreslagits - i avvaklanpå en mera genomgripande reform av byggnadslagstiftningen - att riksdagenskulle anta ett vid propositionen fogat förslag till lag om ändring avbyggnadslagen (1947:385). Förslaget gällde ändring av bestämmelserna i 35 a §om förbud mot rivning av byggnad. Enligt förslaget skulle förbud i vissa fallkunna gälla än som kunde föreskrivas. Ändringen skulleträda i kraft . Idetla sammanhang hade behandlats motionen 1978/79:167 av m. (vpk), vari föreslagits 1. alt beslutadeanta av motionärerna framlagt förslag lill ändrad lydelse av 35 a §byggnadslagen, innebärande bl. a. att rivningsförbudet skulle kunna föriängasmed i sänder ett obegränsat antal gånger, atl lagen också skulleinnehålla ett förbud mot alt utan tillstånd av byggnadsnämnd riva byggnadSÖ/? ?/o// byggnadsnämnd fick meddela rivningslov även efter prövning av socialaskäl, 2.atl - därest propositionens förslag till lydelse av 35 a § skulleantas - beslutade anta av molionärerna föreslagen lydelse avikraftträdande-bestämmelserna, innebärande att byggnadslov för rivning somsökts före lagändringens ikraftlrädande inie skulle omfattas av de nyabestämmelserna. Förbudmot rivning av byggnad attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag pä motionen1978/79; 167 skulle anta del vid proposilionen 1978/79:63 fogade förslaget tilllag om ändring i byggnadslagen (1947:385). TORECLAESON (vpk): I samband med införandel av bosladssaneringslagen infördes en nyparagraf- 35 a - i byggnadslagen. Den gav byggnadsnämnd möjlighet att meddelaförbud mot rivning inom område med stadsplan eller inom område där förbud motnybyggnad råder, om förbud mot rivning är påkallat frånbosladsförsörjningssynpunkt eller för bevarande av kulturhistoriskt ellermiljömässigt värdefull bebyggelse. Sådantrivningsförbud får meddelas för av högsl och därefter -omsynneriiga skäl föreligger - föriängas . Den ändradelagstiftningen trädde i kraft och sades vara av provisoriskkaraktär i avvaktan på en ny byggnadslagstiftning, i vilken tillståndsfråganför rivning skulle lösas på elt definitivt sätt. Mångaav landets kommuner har utnyttjat möjligheten att utfärda rivningsförbud. Iflera fall har förbud utfärdats och utlöper - efter föriängning med tvåår - , 1979. Nuvarande lagstiftning medger som bekant ingenytteriigare förlängning. hörde lill de kommuner som användesig av möjligheten att utfärda rivningsförbud för hela innerstadenför av och har sedan föriängl rivningsförbudet med . Iavvaktan på den genomgripande bygglagsreform, som aviserats så många gångerunder senare år, stod det klart att man nu måste göra vissa förändringar igällande lagstiftning i syfte att möjliggöra ytteriigare föriängning avutfärdade rivningsförbud. I annat fall skulle bl. a. och Stockholmskommuner komma i en hell omöjlig situation. Byggnadsnämndernas möjligheter allvägra rivningslov och därigenom framtvinga ombyggnad och upprustning av äldrebyggnader, som annars skulle rivas, måste naturiigtvis också bevaras. 1vpk-motionen 167 har vi understrukit atl det är viktigt alt de delreformer somgenomförs blir så långtgående som möjligt, bl. 5 protokoll 1978/79:51-52 Förbudmot rivning av byggnad hänsyntill den osäkerhet som råder när någon genomgripande bygglagsreform kangenomföras. Det är uppenbart all regeringens förslag lill lagstiftning kan ledalill elt stort antal ansökningar om rivningslov, som inges till "för säkerhels skull", även om faslighelsägarna inte avser atl rivaoch även om den kommunala planeringen går ut på elt bevarande. Vianser förslaget vara dåligt ur kommunernas synvinkel och att det rimmar dåliglmed en allmänt omfatlande mening om alt samhället skall ha effektiva medelföratt lillgodose bevarandeinlressena. Samhällets inflytande över rivningarnabehöver stärkas, vilket enligt vår mening inte blir fallet genom den förändringsom nu föreslås i regeringsförslaget och i civilutskottets betänkande.Troligen kommer ett genomförande av förslaget om att rivningsförbudet skallupphöra efter det ansökan om rivningslov ingivits att medföra storosäkerhet och oro bland de boende i de berörda husen. Somvi framhållit i vår molion kan fastighetsägarnas ansökan om rivningslov bli ettsätt atl få hus stämplade som "rivningshus", vilket kan skadahyresgästerna. Erfarenheterna visaratt boende i sådana "rivningshus"på grund av osäkerheten känner sig tvungna att söka annan bostad. Del har ocksåvisat sig atl underhållsskyldigheten ofta försummas i sådana fastigheter. Vitycker atl förslagel om atl man skall få möjlighet till successivaföriängningar och förnyelse av rivningsförbud är bra, men vi tycker inte det ärbra att begränsa förbudei lill atl avse en sammanlagd tid om högst . Vänsterpartietkommunisterna menar alt sådana ändringar i det aktuella lagförslaget skallgöras som innebär alt rivningsförbudet kan förlängas med tvä år i sänder eltobegränsat antal gånger. Lagen måste också innehålla elt förbud mol atl utantillstånd av byggnadsnämnd riva byggnad och en bestämmelse om att byggnadsnämndfår meddela rivningslov inle bara efter nu gällande kriterier utan också efteren prövning av sociala skäl, där hänsyn tas också lill de människor som berörs-inte bara lill byggnader. Vidare anser vi inle att "synneriiga skäl"skall krävas för alt ett rivningsförbud skall förlängas. Del är något som delmåsle vara resp. kommuns sak atl råda över med stöd av föreliggande planer ochprogram för saneringen inom kommunen. Vihar vidare föreslagit en förändring av regeringens förslag då det gällertillämpningen av den nya lagstiftningen. Om regeringens förslag till lydelse av35 a § antas anser vi inle atl de nya bestämmelserna skall tillämpas på förbudsom har meddelats före den . Om regeringsförslagel antas kommerenligl vår mening fastighetsägarna att gynnas och kommunernas styrmöjligheteralt minskas avsevärt för många fastigheter. Utskottethar inle ägnat moiionsförslagen någon slörre uppmärksamhel i belänkandel. Fördet första anser utskottet atl prövning av de förslag vi framfört bör övervägasendast i samband med ställningstaganden lill en mer genomgripande reform. Ochså har man kommit ifrån del problemet och fortsätter tydligenatt hoppas på en ny bygglag - när då? Fördel andra anser utskottet inle atl del i moiionen anförts tillräckliga skäl föryrkandel om andra ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. Också häråierkommer utskoitei till all man förutsatt att ställningstaganden till en mergenomgripande reform av byggnadslagstiftningen har gjorts i sådan tid allmoiionsyrkandei nu för anses sakna aktualitet. Delta lyder närmast på altutskottet för sin del hoppas pä en ny bygglag senast . I avvaklan på en ny byggnadslagstiftning är det viktigt att olikadelreformer som genomförs blir så långtgående som möjligt och att de gerkommunerna slörre möjligheter atl bevara och upprusta privata bostadshus. Allamöjligheter måste tas till vara då det gäller att begränsa privatafastighetsägarintressen, atl stoppa del rivningsraseri som förekommer på olikahåll, alt begränsa och stoppa samvetslösa spekulanters möjligheter tillförslumning och byggande av lyxlägenheter. Alla möjligheter måste tas till varaför alt öka kommunernas och hyresgästernas inflytande, på bekostnad av privatafastighetsägarintressen. Förslageni vpk-motionen 167 kan, om de genomförs, bli elt steg i denna riktning. Därföryrkar jag bifall till motionen. Förbudmot rivning av byggnad belänkande om rivningsförbud är enhälligt. Del finnsdärför ingen större anledning att ytteriigare kommentera propositionensförslag eller utskottsbetänkandet. har emellertid utvecklatsynpunktema i den motion som vpk har väckt med anledning av proposilionen. Detger mig anledning till några erinringar. Förstoch främst: Molionärerna tror att många fastighetsägare söker byggnadslov förrivning bara för all femårsfristen skall börja löpa, sålunda också om deegentligen inle vill riva. a. säger atl den risken inleskall överdrivas. Skulle del ske i något fall, är del väl inle heller såallvarligt. Femårsfristen har skrivits in bara därför alt det är en temporärreglering. Vi kanju inte lägga på någon elt sådanl här intrång hur länge somhelst ulan ersättning. Vi skall också komma ihåg all när det gäller förbud överstörre områden blir det i praktiken inte så atl allt skall bevaras. Det sägs iproposilionen att i Slockholm har lov för rivning inom förbudsområdel lämnatsför huvudparten av ansökningarna; Det sägs också i vpk:s motion att om elt husstämplas som rivningsobjekt, skadar del hyresgästerna som känner ett tryck altflytta. Mol det kan sägas alt det också skadar fastighetsägaren om deltainträffar och all han därför inte söker rivningslov utan atl ha några verkligaavsikter i den vägen. Botemedletskulle vara, säger vpk, atl rivningsförbuden blir praktiskt taget obegränsade.Det innebär en genomgripande och definitiv reglering utan ersätlningsrätl. Delsäger sig självt alt vi nu inte kan föregripa bygglagarbetet på ett sådantsätt. Grundprincipen är vi nog ense om, nämligen alt kommunen skall ha detavgörande inflytandet. Vad som skiljer oss åt är synen på villkoren för dennakommunala rätt. Den får enligt vår mening inte innebära vilka intrång som helstulan ersättning. Förbudmot rivning av byggnad Hindret aU riva är bara det första steget i enkommunal viljeyttring. Del måste vara något syfte bakom - elt kulturhistoriskteller miljömässigt bevarande som man tänker genomföra också i praktiken. Meddelta kommer jag in på den andra frågan: Skall de temporära förbuden kunnamotiveras också av "sociala skäl"? Det står redan i lagtexten atl"bosladsförsörjningssynpunkler" kan motivera ett rivningsförbud. ToreClaeson sall själv i civilutskottel och noterade utan protest att den häraktuella paragrafen syftade till att hindra att ell upprustningsåläggandeenligl bosladssaneringslagen skulle bli verkningslös genom rivning av husen.Förbudet är alltså elt första steg i en handlingslinje för au tillgodosebostadsförsörjningens krav - eller om man vill uttrycka det så -"sociala" krav. är alltså redan bönhörd på den punkten. OmTore sedan har kritik mot del följande ledet - tillämpningen avbostadssaneringslagen - är det inle rätt tillfälle alt diskutera del här ochnu. Del är inte bostadssaneringslagen som utskottet behandlat ulan det är, somjag på nytt vill understryka, den temporära förändringen av bestämmelsen omrivning. Anledningen till alt vi har lagit ståndpunkten om ell bifall tillproposilionen är atl vi menar alt den enda riktiga arbetsmetoden är alt nuavvakta bygglagarbelel. ToreClaeson sade - om jag uppfattade honom rätt - all vi i civilutskottel var såförtröstansfulla när vi hoppades påen ny bygglag. Och omjag hörde rätt nämndehan . Enligt vadsom uppgetts i andra sammanhang pågår inombostadsdepartementet arbetet med all utarbeta en promemoria för revision avbygglagen så atl vi under del här årel har möjligheter atl föra den omfattandediskussion som vi förutsätter skall komma på bygglagspromemorian. Då tyckerjagatt tar man till 1984 så borde man verkligen vara på den säkra sidan. Jagber därför, herr lalman, att få yrka bifall lill civilutskotlets hemställan ibetänkande nr 3. (vpk); sade all en föriängning med i sänder, som på såsätt skulle kunna sträcka sig längre än , skulle utgöra ett hinder ifråga om ersättningsregler. Men såvitt jag förslår kan en sådantvåårsförlängning, som kan upprepas och gå ulöver femårsperioden, inte allsutgöra något hinder för elt skapande av vettiga ersättningsregler. Jagär klar över att man i den nya lagstiftning som behövs på del här området måslefå ordentliga ersättningsregler. Men jag kan absolut inle begripa varför enbestämmelse nu om alt förlängningar skall kunna göras med i sänder pånågot sätt skulle förhindra utarbetandet av sådana ersättningsregler. Jagär medveten om, , alt del inte är bostadssaneringslagen som vi nudiskuterar. När jag i milt anförande här tagit upp och när vi i motionen tagilupp farhågor för att fastighetsägare skall kunna gå in med ansökningar utan atldet föreligger några planer pä rivning sä är del med utgångspunkt dels i deerfarenheter som vi fått under de år som gått av 1970- talet, dels i de farhågorsom flera av remissinstanserna har framfört. Sedantill frågan om när vi kan fö en ny bygglag: Jag nämnde 1984 mot bakgrund av attom det kommer en ny bygglag som skall gälla från så behövsdet kanske inle några sådana beslämmelser som vi talarom. Men lika väl som jag atl del under praktiskt tagel har talatsom att det snart skulle komma förslag om en ny lagstiftning. Och sedan har detgäll år . Jaghör till dem som inle är så särdeles optimistiska om all vi kan fö en nybygglagsreform som träder i kraft förrän vi kommer fram till mitten av1980-lalel. De farhågorna grundar jag på de erfarenheter vi fött av det arbetesom har utförts och alla de besked som lidgare lämnats om när vi kundevänla oss en ny lagstiftning. Förbudmot rivning av byggnad och jag skiljer oss åt i fråga om bedömningen av närrevisionen av bygglagen kan vara beslutad här i kammaren. Jag har en meroptimistisk uppfattning än . Arbetet har pågått läng lid, ochbeskrivningen av arbetsläget ger vid handen atl man bör kunna påräkna attriksdagen hinner fatta ell beslut före del nämnda . Delbetyder all vi ser propositionen, inte såsom en delreform i bygglagarbelel,ulan som en temporär ålgärd som vidtas därför alt den lidigare bestämmelsen behöver kompletteras. Förändringen innebär en förlängning medytterligare . Ioch med atl vi anser att delta är en temporär åtgärd, så har vi heller intehaft någon invändning mot regeringens proposition. Därför vill vi inte gå in påde mer långtgående åtgärder som vpk redan på delta stadium vill vidta. Våraolika uppfattningar göratt vi kommer fram till olika yrkanden, och jag lär inte klara av att diskulera ihop oss till en gemensam uppfattningom när bygglagsrevisionen skall vara genomförd. Överläggningenvar härmed slulad. FÖRSTE VICE TALMANNEN: Proposilioner ställs förstbeträflande ändrad lydelse av 35 a § byggnadslagen och därefter i fråga omutskoltels hemställan i övrigi. Andradlydelse av 35 a § byggnadslagen Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 167 av . i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Upphävandeav s. k. skogsfångs-seiyitut Den som vill alt kammarenbifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 3 såvitt avser ändradlydelse av 35 a § byggnadslagen röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 167 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Dennaomröslning gav följande resullat: Ja- 282 Nej - 14 Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 167 av . i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller civilutskottets hemställan i övrigt i betänkandet nr 3 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 167 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 282 Nej - 13 §9 Upphävande av s. k. skogsfångsservitut Föredrogs civilutskottets betänkande 1978/79:4 medanledning av propositionen 1978/79:38 om ändring i lagen (1970:989) ominförande av fastighetsbildningslagen jämte motioner. I proposilionen 1978/79:38 ()hade lagts fram förslag till lag om ändring i lagen (1970:989) om införande avfastighetsbildningslagen, innebärande ändrade reglerom upphävande av s. k.skogsfångsservitut. Enligt förslagel förbättrades möjligheterna all behållaservitut som avsåg rätt att ta ved till fastighet som användes lillpermanentbostad. Dessutom hade föreslagits en bestämmelse som skulle underiättamöjlighelerna alt bevara vedserviiui i samband medändringar i fastighetsindelningen. Lagändringarna hade föreslagits träda ikraft den . Idella sammanhang hade behandlats motionerna 1978/79:53av m. fl. (s), vari föreslagits alt inte skulle antadet vid proposilionen 1978/79:38 fogade förslagel om ändring i lagen (1970:989)om införande av fastighetsbildningslagen, 1978/79:81 av Sven-ErikNordin (c) och () samt 1978/79:158av (), vari hemslällls att beslulade altikraftträdanderegeln i den föreslagna lagen om ändring i lagen (1970:989) ominförande av fasiigheisbildningslagen skulle ha av motionären angiven lydelse,innebärande att äldre beslämmelser fortfarande skulle gälla beträffande lalanmot beslut eller utslag som meddelats före ikraftträdandet. Upphävandeav s. k. skogsfångsservitut 1. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på molionerna 1978/79:53 och 81, yrkandet I,skulle anta det vid proposilionen 1978/79:38 fogade förslagel lill lag omändring i lagen (1970:989) om införande av fasiigheisbildningslagen, alltsåvitt inte rörde ikraftträdandebestämmelsen, 2. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på moiionen 1978/79:158 skulle anta delunder 1 angivna lagförslaget såvitt rörde ikrafllrädandebesiämmelsen, 3. alt skulle avslå moiionen 1978/79:81,yrkandet 2. Följandetvä reservationer hade avgivits av Per , , , , , och (samtliga s); 1. belräffandeavslag pä lagförslaget, vari reservanterna ansett atl utskottet under 1 bort hemställa altriksdagen med avslag på regeringens förslag och moiionen 1978/79:81, yrkandetl,samt med bifall till motionen 1978/79:53 i motsvarande del inte skulle antadel vid propositionen 1978/79:38 fogade förslagel lill lag om ändring i lagen(1970:989) om införande av fasiigheisbildningslagen, allt såvitt inte rördeikrafllrädandebesiämmelsen, 2. belräffandeikraftträdande m. m., vari reservanterna ansett -under fömtsättning av bifall till ulskollels hemställan under 1 - atl utskottet under 2 bort hemställa atlriksdagen med avslag på regeringens förslag och moiionen 1978/79:53 imoisvarande del samt med bifall till moiionen 1978/79:158 skulle antaikraftträdandebestämmelser m. m. till föreslagen lag om ändring i lagen(1970:989) om införande av fasiigheisbildningslagen med lydelse enligtmotionärens förslag, -under förutsällning av bifall lill reservationen nr 1 - all utskottet under 2 bort hemställa Upphävandeav s. k. skogsifångs-servitut attriksdagen med avslag på regeringens förslag och moiionen 1978/79; 158 inleskulle anta del under 1 angivna lagförslaget såvitt rördeikraftträdande-bestämmelsen. Till betänkandet hade fogats ett särskill yttrandeav () och (). ROLANDBRÄNNSTRÖM (s): I proposilionen 1978/79:38 föreslås lagregler, vilka bl. a. förbättrarmöjligheterna att erhålla servitut avseende rätt att ta ved till fastighet somanvänds lill permanentbostad. Lagrådet noterar atl förslagel inte innebär någonändring i den vid fastighetsbildningslagens tillkomst föreliggande tanken altskogsföngsserviiuien bör avvecklas hell - en notering som det ärvikligt alt slå fast. Förslagel är sålunda atl i princip anse såsom enlagteknisk uppföljning av en tolkning av förra bosladsminislerns uttalande att"synen på värdet av ved frän energisynpunkt har förändrats under senareår". Enannan syn på detla förhållande anlade skaueulskotlei i sitt belänkande1976/77:20 genom förslaget atl fritt bränsle inle skulle beskattas, därför attved såsom bränsle hade föll ett lägre värde än lidigare. Förslagel är atl ansesåsom en partipolitisk markering av allmänna föreställningar om alternalivaenergikällors centrala roll. Vi sätter starkt i fråga om delta kan motivera denföreslagna lagändringen. Läggs därtill att -som hovrätten för Nedre Norriandanfört -ändringarna kan anses strida mol den uttalade målsättningen om enflexibel tillämpning av fasiigheisbildningslagen, talar enligl vår meningövervägande skäl mot att förslagel antas. Remissutfalletger stöd för meningen all de opinioner som har kommit till uttryck till stordel har sin grund i att de utdömda ersättningarna anses för låga. Vidföregående föreslog vi socialdemokraler i en motion en undersökning avi första hand tillämpningen av dessa ersättningsregler. Förslag omersättningsmöjligheter för även personlig skada vidfastigheis-bildningsålgärder har lagts fram och bereds inom regeringskansliel. Vårmening är alt det inte nu visats föreligga tillräckliga skäl alt antalagförslaget. Denna bedömning förstärks av atl den opinionsmässigt centralaersättningsfrågan ännu inte slutligt beretts och av att en revision avfasiighetsbildningslagens bestämmelser om servitul övervägs. Skulle den fortsattaberedningen av dessa frågor leda till atl det nu föreliggande förslagelvidhålls, bör det sålunda bedömas i ell vidare sammanhang. Till civilutskottets betänkande har fogats två socialdemokraliskareservationer, och jag yrkar bifall lill dessa. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. (c): Den lagstiftning vi nu har fött oss förelagd att göra ändringar i ärkrånglig i sin utformning, och enligl utlåtande frän lantmätare som skallhantera den är den krånglig i tillämpningen. Jag såg för sedan enskämtsam travesli på lagstiftning i studentkårssångbok, som jag tycker har stora likheter med just fastighetsbildningslagstiftningensserviiuisregler. Travestin handlar om vår allmänt omhuldade alkoholsed ochbeskriver när snaps skall tagas, Iförsta momentet sägs atl snaps läges endast lill fisk, och med fisk menas allmat utom ölsupa och pannkaka. I andra momentet sägs alt finns inle fisk påbordel så kan man la snaps till grannens fisk. Men har inte heller grannen fiskpå bordel, dä kan del tillåtas,enligl iredje momentet,all snaps läges även lillpannkaka. Och i fjärde och sista momentet heter det: Vad ovan anförls ompannkaka gäller även ölsupa. Jagtycker att detta är en väldigi bra liknelse när del gäller alt ge en bild avserviiutsreglerna i fastighetsbildningslagen. I lagens 7 kap. 3 § sägs det attservitut för begränsas lill atl avse viss i servituiet ingående befogenhet. Delär alltså en myckel mjuk öppning. Ikapitlets 4 § sägs del atl servitut för ändras på grund av ändrade förhållandenoch om väsenllig fördel uppstår för den tjänande fastigheten utan att olägenhetuppkommer för den härskande fastigheten. I5 § är det inle längre fråga om ändring, utan där heter det alt servitut förupphävas bl. a. på grund av ändrade förhållanden, om det inte längre behövs, omnyttan av det är ringa eller om del inle har utövats under viss lid. Där harman skärpt upp del hela. Slutklämmenkommer i övergångslagstiftningen, 15 §, den som det är fråga om atl ändra . Där sägs det alt i fråga om skogsföng för det upphävas även om dessaomständigheter inte föreligger-där har vi likheten med pannkakan och ölsupan. Detförefaller vara lält all tillämpa lagstiftningen, och det är del i såmåtto att man kan upphäva ett skogsföngsservitul ulan andra skäl än atl den somsöker fastighetsreglering önskar det. Det är alltså friu fram. Dehär reglerna tillkom under det energipolitiskt sorglösa . Men var ochen torde väl inse atl förhållandena har ändrats pä en sätt som mer än välmotiverar de trots allt begränsade restriktioner som del är fråga om i delförslag som framläggs i proposilionen. Vadsom föreslås i propositionen är ändring av övergångslagstiftningen i så måttoatl i fråga om vedserviiui skall fasiighetsbildningslagens 7 kap. 5 § tillämpasmed alla de restriktioner som jag nämnde: om förhållandena ändras, om det intebehövs, om nyttan är ringa eller om del inle har utövats under viss lid. Derestriktionerna står kvar.