prot · G209148 · 1978-12-31 00:00:00 — Något av vettlöshetenfaller ju tillbaka på själv. (vpk)kort genmäle: Det är märkligt att fortsätter att tala omexportökningen och den gynnsamma inverkan som medlemskapet i IDB skulle ha påden svenska exporten, trots all det fortfarande i den stund vi står här intefinns någonting som visar att så har varit fallet . Inte heller är detsjälvklart för framtiden. Tvärtom driver våra stora multinationella företag denöverväldigande delen av sin verksamhet utanför . Det gäller ASEA, SKF,osv. Huvuddelen av de inom koncernerna anställda - från ochupp till - arbetar utanför gränser. Det finns, som jag sade,ingenting i de citat Jag anförde tidigare som säger att dessa företag skulleplacera sina order i och på del sättet bidra till sysselsättningen här.Ingenting talar för att det blir fler arbeten i , vilket nytt stod upp och hävdade all det blir. Talaom vilkaarbeten vi harfåtl i eller vilka vi har chans atl födär, i eller på något annat ställe! Det ärju nonsens att prata omdetla som ett faktum, när det inte finns någonting som talar för alt det är pådel sättet. Jagmåste instämma med Mals , när han säger att om det vore så förfärligtbra att det fanns relevanta bevis för att vi har fått beställningar i ,varför skall vi då tillmötesgå det krav som har ställts om en utredning? Detärju helt ologiskt. Vadbeträffar påståendet att ingen har sagt någonting om asiatiska fonden ochbanken vill jag påminna om att vpk har gått emot svenskt engagemang i dessa. Vihar sagt att inriktningen av deras verksamhet är felaktig. Vi ogillar dem. Närdet gäller andra svenska åtaganden och insatser har vi också ständigt pekat påatt man måste värdera hur regimerna i fråga behandlar sina invånare och hur deanvänder pengarna, antingen det är lån från banker eller svenska biståndsmedel.Kommer pengarna de breda folklagren till godo? Del ärju på den punkten vi harde tyngsta invändningarna i det här fallet. VillAllan påstå alt IDB:s utlåning på något sätt har förbättratsituationen för folket i då banken har funnits till?Har folket fått det bättre i , i , i eller i ?Sanningen är den att folkel inte har fått någon förbättring tack vare bankenspengar - vi har tidigare hänvisat till bl. a. utskottsförhör i . Tvärtom harklyftorna mellan folkgrupperna ökat på den latinamerikanska kontinenten. Manbör väl hålla sig något så när till sanningen när man talar om sådana här sakeroch inte enständigt stå och mala fram påståenden som är felaktiga. () kortgenmäle: Jag tror inte att jag behöver syssla med så mycket.Hans påståenden faller ju på sin egen orimlighet. Han gör det så enkelt för sigatt han t. o. m. säger: Visa på alt invånarna i och har fåttdet bättre tack vare banken! Denbevisbördan kan Jag inte åta mig. Det är fråga om en kontinent med 320 miljonermänniskor, och Jag kan inle gå in på vad som har skett på grund av bankensutlåning och vad som skett på annat sätt i fråga om deras levnadsstandard. Han bara exercerar med sådant. Däremotskall Jag gärna syssla litet mer med . Först vill Jag säga atldel förekommer ett visst samarbete mellan de nordiska utrikesutskotten, och ivarje fall från ett av dessa har vi erfarit atl man hade förfrågat sig ikanslihuset om intentioner med avseende på banken och fåttuppfattningen att var berett att inträda. Detta var före regeringen 6Riksdagens prolokoll 1978/79:148-149 VadJag sade om veltlöshet gällde inle utträde ur banken, för då hade del varitilla med logiken, ulan det är vettlöst att tro atl utträde ur banken ickeskulle få påföljder för vår handel med . Det är någonting heltannat. Sedanvill jag också säga att även om banken inte står för mer än så och så mångaprocent av investeringarna på denna väldiga kontinent, så uppmärksammas detnaturligtvis om är med i banken eller inle eller om ensamt avalla industriländer skulle stå utanför. Noguppmärksammas del vid den handel som sker vid sidan av bankens direktakrediter. Det finnsju andra stora banker i området också, och det finns andrakreditgivare och annan företagsamhet. Det är självklart alt det måsteuppmärksammas, och det är självklart alt det måste påverka vår handel ochdärmed sysselsättningen i . Detsamband som finns mellan svensk exportindustri i ochsysselsättningen i är belagt, så del behöver vi inte diskutera här såmyckel. Såvill jag också konstatera att när åberopar svenskaskattebetalares pengar till banken - det är fråga om relativt små belopp-så harherr fortfarande inte ett ord att säga om de svenska skattemedel somgår till andra diklaturländer. Del vore konsekvent av , när hanyrkar på all skall utträda ur banken, med hänsyn till att en deldiktaturstater är med i bankens länderkrels, att säga: Icke ett öreav svenska skattemedel till diktaturstater i världen, icke ett öre genommultinationella organisationer, icke ett öre i bilateralt bistånd. Tvärtom har han röstat för sådant. Var finnslogiken, ? (vpk)kort genmäle: Jag tror blir tvungen au lyssna litet mera pä mig trotsalt det inte är så roligt. Låtoss se på dessa påståenden. påstår i siit första anförande attIDB hjälpte fattiga regimer och fattiga människor.aii det varett av bankenshuvudsyften. Jag frågade efter exempel, och då går han upp och säger att delkan han inte stå lill tjänst med, det är alldeles omöjligt att på denna storakontinent peka på något exempel. Hankan alltså, på hela denna stora kontinent, inte peka på ett enda exempel därIDB:s verksamhet haft någon positiv verkan för befolkningen! Del är ynkligt attinte ha mera argument alt komma med när man går upp och försöker delta i denhär debatten! Detfinns ett land på denna sida jordklotet där man fått en utjämning och därbefolkningen fått det bättre. Det är - del land IDB kom lill för attbekämpa. Det är det enda land där man kunnat påvisa enutjämning. Det är belagt av socionomer och ekonomer från alla möjliga stater.Men det är klart atl den saken vill man inte tala om när man som AllanHernelius har sitt intresse i alt understödja konservativa och Dåbortser man från det. Då stöder man hellre regimer i och ochsäger att man inle kan hitta några exempel, men det kan ändå ha skettförbättringar. Beträffandesysselsättningen i säger att del är belagt atl IDB:sverksamhet i också har positiva sysselsättningseffekter iSverige. Visa då några exempel! Hur många Jobb har tillskapats av delta? MATSHELLSTRÖM (s) kort genmäle: Efter atl ha lyssnat till får man intrycket att dennautredning är ett svepskäl och ingenting annat. I varje fall måste det vara såför , eftersom med tanke på de hemska konsekvensernaför vårt land utesluter alternativet all utredningen skulle utmynna i förslagom utträde ur banken. Så måste man rimligen uppfatta vad sagt. Sedansäger han att om vi utträder ur IDB får detta påföljd för vår handel. Då kanskedet vore bra alt fö en kommentar från om innebörden i något somi alla fall Jag har haft svårt att begripa, men som är själva klämmen iutskottets betänkande som vi om skall rösta om. Det berör den frågaAllan log upp. Det vore värdefullt för den fortsatta debatten alt, avdem som tänker ställa sig bakom detla betänkande, något närmare fö utvecklatvad man avser. Såhär avslutas utskottets betänkande: "Ett beslut av om utredningi enlighet med vad utskottet förordar i detla betänkande får självfallet slorbetydelse vid de fortsatta kontakterna med IDB rörande vårt lands medverkan iorganisationen." Jaghar inte förstått det, men det kanske finns någon som kan förklara vadutskoltsmajoriteten menar med detta. På vilket sätt får detta betydelse förvåra kontakter och' vår medverkan? Avser ulskotlei de påföljder för vår handelsom lalade om? Altmycket av debatten om hur vi skall inrikta vårt bistånd förtsunder slor enighet i vår riksdag, det lycks ha gått förbi. Alt delfinns mycket fö länder utanför de gamla västeuropeiska och nordamerikanska somhar parlamentarisk demokrati av vår typ, det är också rätt väl klarlagt. Ibiståndspolitiska utredningens betänkande finns de möjliga orsakerna till deltaganska noggrant analyserade, liksom effekterna av det. En mycket stor majoritetställde sig bakom bislåndspolitiska utredningens förslag. Det talas där om attvi skall rikta våra skattepengar lill de länder som själva strävar efter altutjämna levnadsvillkoren, så att de fattigaste folkgrupperna får en ökad andelav resurserna och så atl man kan häva fattigdomen. Det är till de länderna somvi vill ge av våra skattemedel. Vadvi vänder oss emot är atl är en organisation som har tillkommit i detpolitiska syftet att stötta militärjuntor som har den motsatta inriktningen,nämligen just att bevara överklassens privilegier. Det är på den grunden somhela IDB-debatten, bl. a. i , har förts. () kortgenmäle: citerade mig inte korrekt, och det hade Jag inle vänlatmig. Del skulle försvåra hans argumentering, om han ciierarade mig korrekt, ochdärför kan vi utgå från att han inte gör det. Hanstörtade sig genast in på . Det intressanta är då atl i etttidigare inlägg åberopade en resolution om bojkott från enfackförenings-iniernalional i . I den resolutionen krävde man bojkott avCuba. Det glömde alt säga, och det var ju synd. HerrHellströms argumentering går i stort sett ut på atl inte hartillägnat sig biståndsutvecklingen i . hörde tydligeninle på vad Jag sade, nämligen alt bisiåndsmedlen i lill allra störstadelen har fördelats under enighet partierna emellan. har röstat förbistånd lill , men ville vi sänka anslaget från 400 miljoner till200 miljoner. Vi har deltagit i fördelningen av anslagen till en rad övrigastater som omnämnts här i debatten. Det var bara i fråga om två stater som vi iår gjorde markeringar, nämligen beträffande och -har viberört tidigare. Så ligger det i själva verket till. Delinkonsekventa i hållning är atl han åberopade diktaturer somskäl för all inte delta i banken. Men han åberopar inte diktaturer som skäl närdel gäller bisiåndsmedel. Då glömmer han den delen av sin argumentering -då ärden borta, då är den helt försvunnen. Det är bara när det gäller banken somdetla skäl dyker upp. När han voterade för anslag tilldiktaturiänder, glömde han bort att tala om diktaturländeroch demokratiskaländer. Då arbetade han tydligen med andra begrepp, om han nu rörde sig mednågra begrepp alls. Förstevice talmannen anmälde atl och anhållit autill protokollet fö antecknat att de inte ägde rätt till ytteriigare repliker. är medlem i olika utvecklingsbanker - i Asiatiska utvecklingsbankensedan 1966 och i Afrikanska utvecklingsfonden . De svenska insatsernai dessa banker betalas med biståndsmedel. gick också med iden , . Anledningen lill detta var främstalt många av de projekt som finansieras av IDB ligger inom sektorer där svenskaföretag har goda möjligheter att göra sig gällande. Vidare införde IDB 1976 nyaregler för sin upphandling. Enligt dessa regler är all upphandling somfinansieras med IDB-medel begränsad till medlemsländerna. gick såledesmed i IDB främst av exportfrämjande skäl. Tankenpå svenskt medlemskap prövades också från bislåndspolitiska utgångspunkter, mendessa ansågs inle utgöra tillräckliga motiv för medlemskap. Ett skäl för deltavar att flertalet av de länder i som för lån från IDB inle tillhörde fattigaste och alt svenskt bistånd skall koncentreras till Justde fattigare länderna. Däremotbedömdes som jag nämnde de exportfrämjande motiven vara betydande. Somframhållits tidigare i debatten och i betänkandena från utrikesutskottet ochnäringsulskottet står svenskt medlemskap i i överensstämmelse med svenskutrikespolitik. Medlemskapet utgör inte en del av de svenska biståndspolitiskainsatserna, även om banken bidrar till ekonomisk utveckling i ,ulan ingår som ett led i svensk handelspolitik. Regeringenföljer verksamheten och utvecklingen inom IDB med stor uppmärksamhet. Sombekant är en av de mindre medlemmarna och kan därför av naturliga skälinte ensamt prägla IDB:s inriktning. Regeringen försöker dock tillsammans medandra likasinnade länder påverka bankens verksamhet. IDBhar beslutat atl som har inletts -1979-1982 -lägga ytterligare tyngd vid projekt som kommer de fattigastebefolkningsgrupperna till del. Nära hälften av bankens resurser avses underperioden gå till projekt som direkt berör dessa befolkningsgrupper. Vidare börframhållas att projekt som landsbygdsutveckling och sociala projekt skallprioriteras. Detta är en låneinriklning som stöds av den ochsom har arbetat för. Regeringen har bl. a. mot denna bakgrundföreslagit atl deltar i den s. k. femte kapitalpåfyllnaden. IDB fårgenom denna kapilalpåfyllnad möjlighet lill fortsatt och utökad utlåning. IDB:sutlåning har haft betydelse för utvecklingen i Latinamerikaoch kommer att ha än större betydelse i framliden, med den låneinriklning IDB nufaltal beslut om. Denna utveckling är givelvis positiv. Detsvenska medlemskapet har också haft betydelse för den svenska exportindustrin.Enligt tillgängliga uppgifter har svenska förelag redan fött order på 188 milj.kr. till projekt som IDB är med om att finansiera och merär alt vänta iframtiden. Det är glädjande för näringsliv och sysselsättning i att vifött dessa order. Vi skulle inle ha fött dem om vi inte varit medlem i IDB. Detsvenska medlemskapet har alltsedan inträdet i IDB stått under debatt. Enligtmin uppfattning är det ett sundhetstecken atl frågan debatteras. Jag harförståelse för den oro många känner inför den politiska utvecklingen i delar avLatinamerika och för hur denna utveckling påverkas av ekonomiska insatser avskilda slag. Fränolika håll krävs att skall utträda ur IDB. Delta skulle inle gynna vårtanseende i tredje världen eller tilltron till konsekvensen i vårt handlande iinternationella sammanhang. Frågan om fortsalt medlemskap i bör i ställetövervägas efter en rimlig tid, i ljuset av då vunna erfarenheter. Av denanledningen välkomnar regeringen del förslag som framställts i avföreträdare för , nämligen att vi skall göra enutvärdering av medlemskapet. En sådan utvärdering bör göras av en utredning medparlamentarisk sammansättning. Detkan konstateras atl inget europeiskt medlemsland i IDB har lämnat eller f n.överväger utträde ur IDB. överväger däremot, enligtvad vi erfarit, att begära medlemskap. Jagvill avslutningsvis framhålla atl olika latinamerikanska länder harunderstrukit betydelsen av atl deltar i IDB. Under mitt besök i samband med V tog Jag tillfället i akt att ingående diskutera IDB:sroll och verksamhet med en företrädare fören av de mera progressiva,demokratiska och parlamentariska staterna i regionen, utrikes- och vicestatsministern i den socialdemokratiska regeringen i Mr. P. J.Palterson. Jag bad honom att efter våra samtal skriva ner sina synpunkter i ettbrev till mig, och Jag angav att mitt syfte var alt kunna referera till detta iden svenska riksdagsdebatten om IDB. tre sidor långa brev,som finns att tillgå på , citerar Jag följande: "Detär känt all fördömer de medlemsländer i IDB som har förklaratkränker de mänskliga rättigheterna. I organisationen av amerikanska stater harvi spelat en ledande roll genom att stödja resolutioner ochtillsätta kommittéer för att undersöka frågan om de mänskliga rättigheterna ibl. a. , och . Minregerings uppfattning är all frågan om mänskliga rättigheter aldrig -undernågra omständigheter - får kompromissas bort. Detär tillfredsställande för min regering att den grundläggande frågan beträffandeSveriges medlemskap i utgår från den strävan det svenska folket delar medoss med avseende på de mänskliga rättigheterna. Jamaicasförbindelser med IDB utgör ett gott exempel på bankens effektivitet som ettutvecklingsinstrument av regional karaktär för främjande av ekonomiskutveckling i . Vi har varit medlemmar i , och vårtland har dragit nytta av den hjälp banken lämnat, särskilt förlandsbygdsprojekt såsom utveckling av små Jordbruk, elektrifiering, vatlenförsöriningoch hälsovård. Banken har alllid med flexibilitet besvarat våra förfrågningarom hjälp till projekt som är ägnade att underlätta utvecklingen för defattigaste sektorerna av befolkningen. IDBhar även byggt upp en aktningsvärd kunskap om Latinamerikasekonomiska struktur och är väl bekant med regionens särskilda utvecklingsbehov.Vi bör också erkänna alt en institution med IDB:s kapacitet gerett idealiskttillfälle för långivarländernas regeringaratt ge ett vitalt bidrag lill deutvecklingsanslrängningar som görs av länder som är öar och små stater varsansträngningar hämmas av särskilda strukturella särdrag. Detär min regerings allvarliga förhoppning "- skriver -"att regerings och det svenska folkets överväganden om fortsattmedlemskap i skall underlättas av en utvärdering av de faktorer Jag här hartagit upp och att kommer att finna det lämpligt atl fortsätta sittbistånd till den latinamerikanska regionen genom denna institution - IDB -someffektivt har bidragit till den ekonomiska utvecklingen och välfärden i denlatinamerikanska regionen." (vpk)kort genmäle: Det är ganska klart, som Jag sade tidigare, att Jag inle har någoninvändning när handelsministern säger all vårt medlemskap har kommit till föratt främja exporten. Jag skall återkomma till del. Dettamed inflytande är intressant. är svagt, som handelsministernnaturligtvis måste erkänna. Vi har 0,12 procents inflytande, som också framgårav uppgifterna i propositionen. Man bör då inte framföra del argumentet attSverige har några möjligheter all påverka utvecklingen eller styra banken. Vihar också alltför många exempel på att så inte skett. Det gäller bl. a. lånlill . Detla argument bör alltså inte föras fram ytterligare, eftersomdel faller på sin egen orimlighet. Närdel sedan gäller IDB:s inriktning mot de fattigaste länderna har vi här föllhöra ett citat från en minister från . Det är väl möjligt att han måsteskriva på det sätt han gör. Jag antar att är ganska beroende av IDB ochframför allt och att landet därför inte gärna kan gå ut och säga att mantycker att det är skräp med banken. kan vara intressant att ställa detta emot referaten här tidigare i debattenfrän utskottsförhören i . Där talar man om den tidigare inriktningen avlDB:s verksamhet -som det också refereras till i propositionen i litet meromskrivande ordalag - med satsningar på landsbygdsprojekt,bevattningsanläggningar och sådant. Men detla har man gått ifrån. Och detharosminkal uttryckts i protokollen från dessa utskottsförhör i , som Jagciterade i mitt första inlägg. IDB:sledning anser alt det inte är lönsamt alt investera i fattigprojekt. De ärrädda för alt det skall bli välfärdsprojekt av dem - och det ger ingen profit.Detla kan ställas emot del tidigare påståendet att banken skall vara så bra. Jagefterlyser sedan återigen den positiva verkan som också handelsministerntalar om i likhet med tidigare försvarare av IDB. Medlemskapet har gynnatsvenska företag, säger handelsministern. Jag tror nog alt det kan ha gjort det.Förelagen har kanske fött order. Men hur mycket av dessa order här hamnat iSverige? Hur många Jobb har del skapats i ? Om ASEA, SKF eller L MEricsson föll order som kanske placerats i deras koncern någonstans ute ivärlden - till vad nytta har del varit för , för svenska tjänstemän ocharbetare och för svensk ekonomi? () kortgenmäle: Beträffandedei brev från utrikesminister som lästes upp äraltmärka alt en del av brevet belyserjusl vad vi talarom, nämligen att det ärregeringarnas sätt alt själva arbeta i sina ländersom kommer atl avgöra vartpengarna går. Det är klart att pengar som går till kommer de fattigaremänniskorna lill del på ett helt annat sätt än om pengarna hade gått tillArgentina, där regeringen har helt andra prioriteringar. Det är just det som vihela tiden har hävdat. Biståndspengar av vilket slag det än må vara som kommerJamaica till del går Just lill de faltiga människorna på landsbygden, vilketinte blir fallet om man ger pengar till . Bidrag till Inter amerikanska ut vecklingsbanken Nuär detju så, alt IDB i sin prioritering har minskal sin andel när det gällerdenna typ av länder. och har nämnts här förut.11, ex. centermotionen lämnassiffror på detta, och man kritiserar att dedemokratiska länderna har fött mindre, medan de militärjuntor som vill hålla defaltiga grupperna nere och i stället stödja privilegierade grupper för enstörre andel av lånen. Det är vad del handlar om. Jagvet inle om när han lalade med utrikesminister samtidigtinformerade honom om alt parti, tillsammans med den borgeriigamajoriteten här i , röstade ned socialdemokratiska förslag om direktabiståndsanslag till och på 30 milj. kr. HädarCars parti röstade ju i vanlig ordning mot våra förslag om ett direkt statligtbistånd till . Sedanett par frågor till . Han föster tydligen stor tilltro till bankensuttalanden om atl den skall öka sin prioritering av, som det heter,sociala projekt. Men den typen av uttalanden har ju gjorts av bankens Board ofDirectors utan att de har följts upp. gjorde manliknande uttalanden om en ökning av andelen lill sociala projekt, men del blevtvärtom. Av vilka skäl finns del större anledning alt hysa tilltro tillden här typen av uttalanden av banken om en ökning av andelen lill socialaprojekt? HädarCars svarade inte på min fråga om hur han ser på utskoltsmajoriteten som sägeralt man skall delta i den femte kapitalpåfyllnaden men atl någon konlantinbetalninginte torde behöva komma i fråga förrän efter /81. Om översynenskulle leda lill ett utträde ur banken, bleve således inte bankinbetalningaktuell, heter det. att gå till IDB och säga att skalldelta i den femte kapitalpåfyllnaden och säga att riksdaghar uttalat atl del inle är säkert atl det blir några pengar. Slutligen,eftersom min lid är ute, vill Jag bara konstatera all hela anförandevar en enda plädering för omöjligheten att gå ur IDB. Varför biträder HädarCars i så fall förslagomen utredning vilken, som ett alternativ, skall ha justutträde ur IDB? Ett sådant utträde vore helt orimligt mot bakgrund av de skälsom har givit. STAFFANBURENSTAM (): Om lämnar IDB med de motiveringar som socialdemokraternaframför, skulle detta självfallet uppfattas som kränkande av de ifrågavarandeländerna, och del är Ju också själva avsikten med det socialdemokratiskaförslaget. Detla intryck skulle förslärkas av all alla västeuropeiska länder,med undantag av , är med i IDB och kvarstår i IDB, alltså även t. ex. detsocialdemokratiska och det socialdemokratiska . Även Englandhar under socialdemokratiskt styre gått med i IDB. Omdå skulle besluta sig för att lämna IDB, som socialdemokraternavill, är det högeligen sannolikt atl de latinamerikanska länderna skulle fattavinken. De skulle begripa all inte vill ha så mycket att göra med dem på det ekonomiskaområdet. Det är då troligt all de skulle styra ur ett antal redan gjordaaffärsöverenskommelser och avstå från att lägga order i Sverige-inte bara i vadgäller IDB-finansierade projekt. Deskulle säkert bli mindre intresserade ävenav andra projekt - de mycket omfattande sådana projekt där det är regeringarnasom har avgörandet. Till den gruppen hör t. ex. olikalelefonprojekt och även ASEA:s slora order till kraftverket i Itaipu. är inle IDB-finansierat, men vi skulle sannolikt inle ha fött denordern om det hade varit på det viset atl vi inte varit med i IDB. Och detärmycket som talar för alt vi skulle bli av med den ordern om nu skullebesluta sig för all gå ur IDB. Resultatetav ett sådant utträde skulle bli ett svårt avbräck för svensk sysselsättningoch export. Jag skulle, herr talman, gärna vilja höra socialdemokratiskariksdagsmän förklara sin politik för arbetare och tjänstemän vidASEA-anläggningar i och och vid L M-fabriker runt om i landetom det skulle bli så att ett antal exporlorder avbeställs eller inte går lillSverige - om alltså socialdemokraterna skulle vinna voteringen ochSverige lämna IDB. Del är min slutsats all del socialdemokratiska förslaget attSverige skall lämna IDB är synnerligen äventyrligt ur sysselsättningssynpunkt. Intrycketav vad man måste kalla magisiervälde förstärks när man ser vilka underligaolikheter det finns när del gäller socialdemokraternas bedömning av länder ochländergrupper. skall, anser socialdemokraterna, av politiska skäl intedelta i IDB-lån till utvecklingsprojekt.