prot · G209154 · 1978-12-31 00:00:00 — Del är baraså all elt allmänt uttalande all man förutsälleralt myndigheten följer utfalletav detta beslut kanske inle färden effekt vi önskar. Myndigheten bör i ettsådant här fall - så fungerar det faktiskt - få elt uppdrag av regeringen, ochdärför anser vi att reservationen 2 är lika befogad. Reservationen5 angående åldersgränsen kunde inte förstå.Familjestödsutredningen hade ju stannat för åldersgränsen , och viansluter oss till det förslaget. Den höjning som föreslås i proposiiionen,nämligen till 12år, har inle fått någon närmare motivering. Vi anser atl 13 årmycket bra kan motiveras med att det är den övre åldersgränsen för denkommunala barnomsorgen. Ireservationen 8 föreslår vi att det skall tas upp överläggningar med i syfte att skapa garantier atl denna försäkring inle las tillintäkt föratt låta bli att bygga ut barnvårdarverksamheten. Ävendepartementschefen har uttalat farhågor i den riktningen, dock utan att följaupp detla genom alt skapa dessa garantier. Där bör väl, som vi skriver ireservationen, en överiäggning med vara elt minimikrav. Vividhåller att vi vill ha en grundläggande och strikt fördelning aversätiningstiden mellan föräldrarna. Vi anser alt remissinstanserna helt ställtupp bakom den ståndpunkten. Det är just detta som skapar den valfrihet som vianser bör finnas. ALLANÅKERLIND (m) kort genmäle: säger att de 60 dagarnas ledighet för vård av sjukabarn ide flesta fall kommeratt gälla dem som ofta är sju ka. Detär väl så alten generell rätt utnyttjas av alla, även när detgäller barn som inle drabbas avsjukdom ofta. Vi moderater har menat all del skall vara ofta sjuka barn ochhandikappade barn som skall tillgodoses i första hand. Det är klart atl om man, som folkpartiregeringen nuvill göra, inför en generell rätt för alla, så öppnar man alla slussar, och delkan bli väldigt dyrt -det är del vi är oroliga för. Men det är helt riktigt altom man ger alla samma rätt, täcker man in även dem som absolut behöver hjälp.Men vi vill i första hand inrikta elt sådani här stöd på dem som verkligenbehöver det, ofta och långvarigi sjuka och handikappade barn. Därför menar viatt det var fel atl lägga fram ett förslag som tar med alla, som gällergenerellt. Man kan alltså med all rätt säga att vi i ett sådant system täckerin dem som behöver hjälp, men man täcker ju in alla andra också. INGA (vpk) kortgenmäle: Försl vill jag säga något med anledning av all proposiiionen och ävenutskottet föreslåratt det skall finnas läkarintyg lör att kvinnan skall få uthavandeskapspenning i det fall då hon har ett sådant arbete att hon inte kankvarstanna där. Jag förstår inte varför man skall ha detta intyg. atl del innebär ellväldigt misstroende mot både gravida kvinnor och de fackliga organisationerna.Del måste väl ändå vara kvinnans egen erfarenhet, hennes speciellaarbetssituation och hennes speciella graviditet som skall vara utslagsgivande.Det här förslagel är, lyckerjag, elt säu au spela över kvinnor. Del är också eusätt au bidra lill krångel och onödig byråkrati. Närdet gäller barnvårdarverksamhei är det inte i första hand fråga om att manskall ha en överiäggning med , ulan vad det handlar om här ärall siälla resurser lill kommunernas förfogande, så all man kan bygga ulbarnvårdarverksamheien. I vissa kommuner finns ännu inle den här verksamheten,och på vissa orter är det etl krav från kommunens sida att föräldrarna förstskall ha tagit ut sina försäkringsdagar innan de för hjälp med barn vårdare.Orsaken är alt tillgången på barn vårdare är så oerhört begränsad; del ärnästan omöjligt all fö hjälp av barn vårdare när barnen är sjuka. Vad dethandlar om är alltså resurser och pengar, precis som på så många andra områdennär det gäller barnomsorg och barns behov. Jagförstår fortfarande inle varför 60-dagarsgränsen skall finnas. Jag delar intealls fasa för att folk orätimäligl skall tillskansa sig pengarfrån föräldraförsäkringen. När man ändå är så pass generös som regeringenfaktiskt är när del gäller de , så lyckerjag att man hell kunde tabort den gränsen och låta barns sjukdom jämställas med föräldrars sjukdom. Beträffandeföräldrabegreppel i försäkringen borde den faktiska vård- ochfamiljesituationen vara vägledande för huruvida man skall fö ut de härpengarna. Jag har ett exempel som gäller en familj där en förskollärare varmoder till ett barn som blev sjukl. Hon sammanbodde med en man som inte var förtill barnet. Pappan bodde i Norriand. Del gick ju inte att fä ut några pengarnär barnet blev sjukt. I stället borde det naturiigtvis ha varil helt naturligtatl båda två skulle kunna få ul ersättning. Det var också så alt mamman, somvar förskollärare, inte hade någon möjlighet all stanna hemma från sitt arbetepå grund av den brist på förskollärare och personal som råder inombarnomsorgen. Det finns många exempel på hur snett bestämmelserna kan slå. Ochdet skulle gå att lösa problemen om man bara hade den politiska viljan att göradet. Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. () kortgenmäle: Till : Beträffande de reservationer Jag talade om sommarginella, så vill Jag fortfarande hävda att det är ganska marginellt när manbegär tillkännagivanden om saker och ling som del redan finns angivet ipropositionen att regeringen är uppmärksam på. Proposiiionen förutsätter t. ex.att del kan finnas medverkan av den fackliga organisationen, somjag sadelidigare, vid bedömning av omplacering och behovet av havandeskapspenning. Detär samma sak när det gäller uppföljningen av verksamheten. menaratl för all skulle få etl sådant uppdrag av regeringen såkrävs det elt lillkännagivande av om detta. Jag förutsätter attregeringen, i den mån det behövs om inte gör det ändå,ger etl sådani uppdrag även utan tillkännagivande från . Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. tn. AllanÅkeriind kom in på frågan om rätt till 60 dagars ledighet för tillfällig vårdav barn och talade om den som en generell rätt som kommeratt utnyttjas av alla,att den öppnar alla slussar, och då måste jag fråga: Menar altdelta skulle innebära atl föräldrar är hemma under förevändning all barnen ärsjuka ulan alt de är del? Denna rätt förutsätter enligt propositionen alt detskall lämnas intyg efter sju dagars sjukdom, precis som när det gäller egensjukdom. Detta visar en misstänksamhet mol föräldrar som inte är berättigad. Tillsist vill Jag vända mig till , som ansåg att läkarintyget skulleinnebära misstro mot kvinnan. Vi har i en mängd sådana här situationer krav påläkarintyg. Det är självklart att även kvinnans uppfattning kommer atl få storbetydelse, om hon tar initiativ och talar om att hon inte klarar av elt jobbunder den sista delen av sin graviditet. Det rikliga är Just att man då har ettläkarintyg, inte minst med hänsyn till atl detta kan ses som etl alternativtill sjukskrivning och ett bättre alternativ för kvinnans del. Det är därförganska naturligt att man här har krav på läkarintyg. DORISHÅVIK (s) kort genmäle: Jag skall inle gå in på de reservalionerjag hann med all beröra undermin repliklid. De reservalionerna kvarslår, och kammaren kommer senare alt fåta ställning till dem. Jag skall i stället påpeka att Jag hoppas att regeringentänker om när det gäller rätten att sjukpenning överstigande garantinivån knytstill individen, för detla slår väldigt snett. Jag kan ta elt exempel, där enfamilj med ett handikappat barn hade vårdbidrag. Det nya barnet krävde såmycket arbete och det handikappade barnel så myckel uppmärksamhel all fadernfick slanna hemma för . Det finns åtskilliga sådana exempelsomjag vill lägga socialministern om hjärtat atl titta på för alt se om haninte kan göra någonting ål detla som slår så snett. Det bör vara en rättighetatt sjukpenningen är individanknulen. Vihälsar ändå med tillfredsställelse, som Jag har sagt, att vårt förslaghar tillgodosetts i två avseenden. Det gäller den nionde månaden, därregeringen har gått på inkomsibortfallsprincipen. Vi vill se detla som enbräsch, dvs. att det satsas på en vidareulbyggnad så all vi kanske snart kommerfram till del förslag som socialdemokraterna har när del gäller tolv månadermed kompensation enligt inkomsibortfallsprincipen. Jag vill också la upp en fråga som Jag tidigareinte har berört, och del är att den särskilda föräldrapenningen skall vidflerbarnsfödsel utgå per barn. När socialdemokraterna i debalten 1977 fördefram kravet på detla, som vi bedömde vara en angelägen rättighet, såg man detnärmast som ett Jippo från vår sida. Vi hälsar med tillfredsställelse atlulskotlei nu har tagit seriöst på detla seriöst underbyggda förslag och tagitmed del i propositionen. Den diskussion som .sociallörsäkringsutskoitels ledamöter nu harförthar varit något mer begränsad till ärendet för dagen än den lidigare debatten.Doris var kritisk mot att debatten lidigare var alltför allmänpolitisk,ochJagkanmedgeattdei liggernågoi i den kritiken. Men med litet bättre kontakt mellanDoris och hennes partivän i socialutskottet, som drog upp denallmänpolitiska debatten, hade det kunnat undvikas. Jagskall inte gå in på frågorna om vårdnadsbidragel och omavvägningen mellan detla och föräldraförsäkringen, eftersom dessa frågor redanhar diskuterats ganska utföriigi. Låt mig bara helt kort säga till har på sitt program en utbyggnad av föräldraförsäkringen tillatt omfatta . Det är ett programkrav som vi inte på något sätt harändrat, men precis som när det gäller många andra får del förverkligas i denlakt som de ekonomiska resurserna medger. Alla blir vi väl nu alltmer medvetnaom att man inte kan genomföra allt gott på en gång, men när det gäller måletfinns del i det här avseendet inga delade meningar. Enprincipfråga som har' diskuterats ingående under debattens senare skede ärersättningen lill föräldrar som har sjuka barn. Regeringen föreslår -och delstöder också utskottet -alt man skall tillämpa samma synsätt som när vuxna ärsjuka. Man skall alltså få ta ut de dagar som i praktiken behövs. Somjagtidigare nämnde kommer regeln om den övre gränsen att behövatillämpas bara i väldigt få fall, och den är ditsatt mera för alt fungera somen alarmklocka för alt man skall ta reda på vad orsaken kan vara när ett barnär sjukt på etl år. säger atlförslagel inte är remissbehandlat och atl man därför inte kan fatta beslut omdet . Men frågan har utretts, och utredningens förslag har remissbehandlatsockså i denna del. Vi har också försökt att ta hänsyn till de synpunkter somkom fram vid remissbehandlingen. Det kanju inte vara så atl vi, bara för attregeringen genomför en ändring i ett förslag som har remissbehandlats, måste haytterligare en remissbehandling. Det finns många som tycker att det svenskautredningsmaskineriei och förberedelsearbetet i samband med lagstiftning ärtrögt nog . Skulle man dessutom införa en ordning som innebär atlytteriigare en remissomgång skulle genomföras så snart regeringen föreslårnågot som inte följer en utredning, bl. a. därför alt man tar hänsyn lillremissyttrandena, då skulle vi Ju aldrig komma någon vart. Jagvill understryka det Jag sade inledningsvis, nämligen att del härinte är fråga om atl införa någon allmän rätt att slanna hemma hur som helst,utan del är fråga om samma regler som gäller i samband med vuxnas sjukfrånvaro.Det är alltså fråga om samma krav på läkarintyg vid långvariga sjukdomsfall.Jag har svårt alt följa tal om alt man här öppnar alla slussar;de nuvarande räuigheterna när del gäller all vara hemma hos sjuka barn har inteutnyttjats på elt sådant sätt atl det gör uttalande befogal.Den undersökning som gjordes av familjestödsutredningen visade i stället attmindre än av föräldrarna utnyttjade alla de dagar som de hade rätt lill,och alt det genomsnittliga utnyttjandet var per familj ochår. Vårt förslag har kommit till Just med tanke på de familjer som verkligenbehöver det här slödel, de som har barn som ofta är sjuka ellersom ärlångvarigi sjuka. Den principfråga som man har anledning alt ställa till moderaternaoch är: Vad skall den familj Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. göra som har ett barn somär sjukt ? Om den kommunala barnvårdarverksamheten inle räckerlill, skall man då låta barnel ligga ensamt hemma? Eller skall man göra som mangjorde tidigare, då-det vet vi Ju alla - föräldrarna sjukskrev sig i ställettrots att de inte var sjuka? Det ärju inle rätt. Vadmenar ni alltså att man skall göra när ni säger nej till regeringens förslag?Vad skall man göra när man kommer till den trettonde dagen då barnel är sjukteller om man har flera barn? Låt oss säga att man får mässlingen i en ivå-eller irebarnsfamilj - då räcker inte några 15 eller . Vad skall mangöra då? Skall barnet ligga ensamt hemma? Det blir slutsatsen av er ståndpunkt.Eller skall barnen eventuellt inte få vara hemma när de är sjuka? Den fråga manmåste ställa är varför det skall vara andra regler för barns sjukdom än förvuxnas - för så blir del Ju i praktiken med er ståndpunkt. Frånbörjan infördes begränsningari antalet dagar därför att man var osäker på hurmöjligheten skulle utnyttjas. Men har vi fått erfarenheter som har belystsav utredningen. Och de tyder inte på alt det sker något nämnvärt missbruk. Jagvill understryka, all vad regeringens förslag innebär är att barn under 12 årinte skall behöva ligga ensamma hemma när de är sjuka, utan då skallföräldrarna ha möjlighet alt vara hemma om det inte finns en kommunalbarnvårdare eller om föräldrarna föredrar atl vara hemma med barnel i ställetför atl en främmande person är del. Närdelgäller pappans möjligheteratt vara hemma i anslutning lill ett nytt barnsfödelse finnsju nu den rättigheten inom ramen fördel antal dagar som man harmöjlighet att vara hemma när ett barn är sjukt. Den moderala ståndpunkteninnebär, såviu Jag förstår, t. ex. att om en familj barett barn och pappanväljer att ta ut de här kan föräldrarna sedan inte utnyttja mer för barns sjukdom under . Dentredje frågan, som Jag bara vill nämna några ord om, gäller föräldrautbildningpå daglid. Regeringen bygger på barnomsorggruppens förslag. Såvitt jag vetfanns del i utredningen en ledamot från som också var med på detförslagel, och del är därför en aning förvånande alt inte kanstödja det nu vid riksdagsbehandlingen. Det ärju inte fråga om några nya kostnader,som jag påpekade lidigare, utan om atl familjen får ta av dé dagar med särskildföräldrapenning som man ändå har rätt lill. Del som sägs i motionen fråncenterhåll är alltså fel. Får Jag återigen, mot bakgrund av de synpunkter som har framförts ochden debatt som har förts, notera del vi ser som myckel glädjande, nämligen allde förslag lill förbättringar av föräldraförsäkringen som vi anser vara vikligaJust för all ge föräldrarna möjlighet att ägna sig åt sina barn - dels genomatt föräldrarna kan korta ner sin arbetstid, dels genom att de kan vara hossina barn närde allra bäst behöver föräldrarna, när barnen är sjuka-har fållstöd av utskottet på alla punkter bortsett från den justering och, del medgerJag gärna, förbättring som utskottet har gjort när det gäller rätten lillomplacering i samband med havandeskap. () kortgenmäle: frågar sig om de här barnen skall ligga ensamma hemma.Jag känner inte till något fall där barn ligger ensamma hemma ulan någonsom helst tillsyn. Det är möjligt alt del finns sådana fall och att GabrielRomanus känner till dem. De regler för föräldraförsäkringen som vi har i dagkritiserar här våldsamt för alt de skall få så svåra effekter.Men Jag kan inte se att det finns så mycket underlag för del. Sedanärdet klart atl man vill ha mycket. Man vill ha mycket på alla möjliga områden,och vi skulle vara väldigt glada om vi kunde förbättra villkoren för människorpä område efter område. Detär myckel vi vill, men frågan är: Hur mycket har vi råd med? Hur mycket har viråd att belasta småföretagen i dagens läge? Hur myckel har vi råd att la ut avkakan till det ena och det andra? Det måste göras en avvägning här, och del ärden avvägningen vi försöker göra. Man kan inle bara plussa på över hela fältet. Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. Det är inte någon teoretisk silualion somjag målar upp. Om barnel ienfamilj som har ett barn är sjukt merän , måste man ju la ställningtill vad man skall göra. På samma sätt är det om familjen har två barn och detillsammans är sjuka , likaså om man har tre barn som är sjukamer än . Detfordras bara en barnsjukdom, l.ex. mässlingen, så är man i den situationen.Allan känner inte till au det kan förekomma. Jo, det irorjag nog atlman kan föreställa sig, med litet fantasi. Jagtror också att de flesta av oss vet vad som har hänt tidigare och vad somhänder i den situationen. Det är atl föräldrarna sjukskriver sig själva - enmycket vanlig åtgärd innan vi hade rätt att vara hemma för barns sjukdom. Manlämnar inte sina barn ensamma i första taget, men det är klart att även detförekommer. Även om man inte är glad åt det så gör man det. Om man haren sådanrespekt för reglerna att man inle vill sjukskriva sig, så får barnen finna sigi alt vara ensamma hemma. Dethär rör inte någon stor grupp, har vi kunnat konstatera. Just därför blir delinle så dyrt heller. Att reformen kommer atl användas är dock ganskasjälvklart. Nusäger : Ja, man vill ha så myckel, men vi kan inte få allt vivill. Det skall man få höra från moderata samlingspartiet, som föreslårinförande av etl vårdnadsbidrag som kommer att kosta miljarder! Är det inleviktigare alt i första hand ordna för de sjuka barnen? ALLANÅKERLIND (m) kort genmäle: Det är riktigt som säger, att moderata samlingspartietvill ha en vårdnadsersältning. håller på med att plussa påvad den skulle kosta. Från början skulle den enligt Ekonotnisktstöd åt barnfamiljer, m. m. socialministern kosta 900miljoner, men är det fråga om flera miljarder. Beloppetkan diskuteras, men vi har sagt alt vi skall börja sakta i backarna. Vi skallbygga upp delta successivt, och jag har sagt här all om kammaren bifallervåra förslag så kommer det att finnas medel till ganska mycket av det sombehövs för en vårdnadsersältning. Den saken är klar. Sedanär del också klart att det kan finnas, teoretiskt, fall där barnen blir lämnadeensamma. Jag sade att Jag känner inte till något speciellt fall.Socialministern sade att han kan tänka sig att det finns sådana fall. Del kanJag tänka mig också. Men de speciella fallen får man försöka hjälpa på olikasätt. Vad vi vänder oss emot är alt man inför en regel som gäller generellt. Vi skall nu återvända till socialutskottets arbetsområde, och Jag kanförsäkra kammarens ledamöter att vad på mig ankommer skall inte den debattenbli särskilt lång. Jag vill hänvisa till våra motioner och reservationer ochtill de s-ledamöter som deltagit i kammarens debatt. Jag har i det avseendetinte något att tillägga. dock med ett par ord notera att vi beslutar om en föräldrautbildningsom många av oss har varil intresserade av. Jagvill gärna instämma med , som tjänstgör som ordförande isocialutskottet, då hon säger atl det är lämpligt att vi beslutar omföräldrautbildningen just detta år då vi firar FN:s internationella barnår. Jagtror all del vi beslutar om och den vidare utveckling som kommeratt skenärdet gäller föräldrautbildningen blir till nytta för barnen i framliden. Delär väl med denna fråga som med allt annat inom familjepoliliken: klarar vi inteupp föräldrarnas möjligheter atl fostra sina barn, klarar vi inle upp barnensrätt till sina föräldrar, får vi betala detta i form av social orot. ex. bland tonåringar. Det är alltså med stor glädje Jag hälsarföräldrautbildningen välkommen i den svenska fömiljepoliiiken. Ärendet kommerockså att behandlas av , som varit utredare. Det är ytterligareen anledning lill all jag inle behöver beröra ärendet vidare. Vihar från socialdemokratiskt håll haft en motion som har anknytning till detta.Den ena punkten gällde föräldrautbildningen för invandrarna. Vi har fåll en braskrivning i ulskoilel. Vi var från socialdemokratiskt håll rädda för altreformen skulle fördröjas, men vi har fått försäkringar i utskottet och ocksåhär av socialministern i debatten alt så icke kommerall ske, så därmed kan vi låta oss nöja. Denandra punkten gällde kommersiellt informationsmaterial. Jag vill i detavseendet hänvisa lill vad man säger i socialutskottet, där vi är överens mendär vi från socialdemokratiskt håll har velat dra en annan och som vi menarriktig slutsats av det som skrivs. Vi vill nämligen ge regeringen lill känna atldenna fråga skall uppmärksammas. Också på den här punkten kommer GretheLundblad alt ha en del alt säga. Vi är alltså överens i utskottet om atl detkommersiella informationsmaterialet måste bort. För atl rikligi geuppmärksamhet åt detta vill vi atl vad vi säger i utskottet ges regeringen till Jagber, herr talman, lill slut all få yrka bifall till den reservation som finns isocialutskottets betänkande nr 45. Förste vice talmannen tillkännagav att anslagutfärdats om sammanträdets fortsättande . SVENJOHANSSON (c): Tänk om vi fört. ex. förstått altstämma i bäcken när detgäller många företeelser i vårt samhälle. slår vi där rådvilla, skrämda ochhjälplösa och försöker stämma i den breda forsande älven. Delta gäller inteminst på äktenskapets, familjens och hemmets område. Familjen och hemmet ärjuen av grundstenarna, som vårt demokratiska samhälle är uppbyggt på och bördärför stödjas på alla sätt. Jagminns när Jag var tonåring hur romanerna som skulle vara spännande oftahandlade om man och kvinna, som i vigselslunden lovade varandra kärlek ochtrohet och som sedan svek varandra med tragiska följder. Filmerna handlade oftaom otrohet och sönderslagna äktenskap. Filmstjärnorna, som bl. a. på detekonomiska området levde skyhögt över oss vanliga människor, blev föremål förmångas beundran. Inte minst deras kärleksförhållanden och trassliga äktenskapblev ett dominerande innehåll i veckopressen. Mycket stoff tillfilmer, press, romaner m. m. har producerats av hjärnor som har haft fögaansvar för individen, familjen och samhällel. Delsom sker på delta område är en av orsakerna lill den kris som vi befinner ossi. Massmedia har sanneriigen elt stort ansvar . 1socialutskottets betänkande nr 45, som vi nu diskuterar, behandlas en motionsom har väckts av bl. a. mig. 1 motionen tas skilsmässorna och deraskonsekvenser för individen och samhället upp. Jag citerar ur motionen: "Underen femårsperiod har ca 100 000 äktenskap upplösts genom skilsmässa. varantalet skilsmässor 27 000, vilket innebär en klar ökning avskilsmässofrekvensen. Om man räknar med de förhållanden där parterna inte varilvigda men levat tillsammans under äktenskapsliknande former kommer man framlill all det sammanlagda antalet skilsmässor säkerligen var minst 40 000 underår 1978. Desociala följderna av de många skilsmässorna är myckel kännbara. Mångafrånskilda tvingas till en drastisk sänkning av levnadsstandarden. Även förbarnen blir det stora problem; vid en skilsmässa förlorar de en stor del av dentrygghet som är väsentlig för en harmonisk utveckling. Barnen behöver bådaföräldrarna. När ungdomar kommer 'på sned' i samhällel, visar det sig ofta attföräldrarnas skilsmässa och den därav följande otryggheten haft en negativinverkan." Jagskall här och deklarera atl Jag inte hör till dem som kastar sten på dem somhar misslyckats. Om jag gjorde del skulle inte människor komma och begärahjälp. harjag fått ta del av dessa människors problem. Inte minst rör detsig om de människor som har drabbats hårdast, de som harblivit svikna ochframför allt barnen. Det gäller själva skilsmässan och förhål- Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, tn. Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. landena efteråt.Därför lar Jag upp de här problemen. Jag ryser ibland när Jag tänker på denbitterhet och det hat som kan uppstå mellan två människor, varvid de med allamedel försöker få barnen på sin sida. Jag skall inte återge vad vissatonåringar har sagt till mig, tonåringar som har kommit i kläm, därför allföräldrarna inte har kunnat hålla ihop. ITV hörde vi någonting myckel skrämmande. Det gällde en självmordsvågsom går över landet bland unga människor. Man talade 1. o. m. om barn itioårsåldern. Orsakerna var i många fall hemförhållandena.