prot · G209143 · 1978-12-31 00:00:00 — Själva dentekniska konstruktionen av försvarsbudgelen med en totalram med vidabefogenheter för regering och myndigheter all styra i detalj leder lill alt detblir inriktningen av totalförsvarets olika grenar som vi har all la ställninglill i , inle lill enskildheter. Jag medger emellertid att allteftersomliden går gör naturiigtvis konstruktionen av försvarsplaneringen och ramarnadel svårare alt göra en snabb omställning för elt parti som haren annaninriktning av sin försvarspolitik. Men detla leder mig lill slulsalsen aU delär angelägel all vi flr ett regeringsskifte . Ju längre ni flrhållas med er polilik, desto svårare blir det alt återgå till en rikligare. Per beklagar i ett i övrigt välbalanserat anförande attantalet anställda inom försvaret gått ned och planeras fortsätla gå ned. Mensom i de flesla sentida försvarsmakter löper vi i en påtaglig risk föratt vårt försvar institutionaliseras, vilket är elt krångligt ord för attkontorsarbetet häller pä att tränga ut krigsförbandsövningar och materielin-köpi koslnadshänseende. Vi måste inom försvaret liksom inom andra organisaiioner,inte minsl inom näringslivet, se lill alt vi rationaliserar vår organisation föralt säkerställa all byråkrali inle breder ul sig och knuffar undan nödvändigaresurser för materiel och repövningar. Självfallet måste de här minskningarnaäga rum inom socialt acceptabla former, och så har varit fallet hiuills, GunnarBjörk har gjort en riktig tolkning när han säger att A 20 inte kommer i fråga,och när han därför säger att kosinaderna för att fortsätla utvecklingsarbetetpå handlar om 3-4 miljarder har han alldeles fel. Och när han utifråndel säger alt det inle lönar sig att utreda om man inte kan komplettera Viggeni olika avseenden för alt ge den en viss attackkapacitet, exempelvis medsjömålsrobol, förslår jag inie alls hans inställning. Jag beklagar alt han intekan ansluta sig till en sådan fortsatt uppmstning av i vissa avseendensom kan befinnas vara tekniskt och operativt lämpliga, eftersom Viggenrimligtvis inte kan vara det omoderna flygplan som många i dagensflygplansdebatt vill göra det till. Det är bara det var fråga omatt skulle kunna vara en av kandidaterna till ett mycket uppmärksammatflygplansköp i , Det är inte ett annal land valde att köpaViggen -en affär som sedan inte gick att genomföra av andra orsaker. Därför ärdet ganska konsligl all helt plötsligt - som dock har kostat oss såfmktansvärt mycket pengar - skulle ha blivit helt omodern på kort lid. Detgläder mig däremoi all anser alt alternativ 1 i mina direkliv tillÖB möjliggörell allsidigt belysande av vilken flygplanstyp vi skall skaffaoss i fräga om skolflygplan med atlackkapaciiet Regeringen avser inte att ändradessa direkliv, och om de är vida ärdel väl ganska lillfredsställande. NärGunnar lalar om att många hundra miljoner gått åt till dessa mångaulredningar glömmer han att det är fråga om studiearbete, som utförs av redananställd personal och i princip inte kostar något extra alls. BådeGunnar och har dessulom en benägenhet att vilja gå in påtekniska detaljer i flygplanens utrustning och operativa diskussioner om hur deskall användas. Vi i är på den punkten lilel mer ödmjuka. Vi anserati del finns mer framstående sakkunskap utanför denna kammare som har bättremöjligheter att göra konekta bedömningar angående de frågorna, både de tekniskaoch de operaiiva. 1974års försvarsulrednings majorilel ansåg del inte möjligt att i samband med 1977års försvarsbeslut fatta beslul om B3LA inom den föreslagna ramen. Men, Bengl ,frågan skulle utredas ylteriigare, och de fortsatta utredningarna visade attett genomförande av della program skulle kräva en högre ram för försvaret. Pålal om denna högre ram lyckerjag, i likhet med flera andra talare i den härdebatten, alt Bengl har glidit undan frågorna om den ramreduceringpå nära en halv miljard som socialdemokraterna i praktiken föreslagit när delgäller försvarsbudgeten /80. Han sade renl allmänt: Den linje som viföreträder stärker förtroendet för vårt försvar. Jag vill fråga BenglGustavsson: Var stärks förtroendel för vårt försvar genom att en sådan åtgärdvidtas? Stärks del i utlandet? Stärks det bland försvarsindustrins anställda?Stärks det i de försvarsanställdas led? - Jag kan inte finna alt så kan blifallel ulan ivärtom att det förslaget vore förödande för moral och för faktiskförsvarskrafl inom vår försvarsmakt. Försvarspolitiken,m. PER () kortgenmäle: Försvarsministern säger all jag har beklagat alt antalel anställda inomförsvaret går ner, och man kan naturligtvis i och för sig ha orsak all beklagadet Men vad jag påpekade, herr försvarsminisier, var att vi, trots att anlalelanslällda och antalet kvalificerade enheter har minskal, nu har en våldsammedelsbrist inom försvarei. Jag gjorde della påpekande för alt visasvårigheterna för socialdemokraterna att i dagens läge förklara hur de villsänka försvarskoslnaderna med 450 miljoner. Detta förslag från deras håll ärhelt omöjligt. Vice ordföranden i försvarsulskotlei har här på ell utomordentligtbelysande sätt visal, hur omöjligt det är för dem all kunna förklara ochförsvara denna neddragning med 450 miljoner under kommande budgetär. Jagvill också för klarhetens skull säga som bakgrund till vär linje iflygplansfrågan, att ÖB efter grundliga utredningar kommit fram till all A38-systemet ryms inom alla kostnadsramar som slutar på över 2 96 av BNP inom 20är, dvs, den lägsta ramen. Vi tror inte att det är sakligt rimligt att tänkasig en sä låg kostnadsram för försvaret inom 20 åt med lanke på att dess andeli dag är ca 3,4 96 av BNP. Nr 143 i (c) kort genmäle: Fredagenden '' '''"' Försvarsministern var fundersam överhur jag räknar. riktigtatt del för studier och utveckling är fråga om en kostnad på några Men för inköp av några divisioner av Viggenplan, som FörsvarsDolitiken Isostar kanske 50 milj. kr.per styck i framliden, uppgår utgiften till totalt ' kanske 3 miljarder. LarsDe tycker dä all det är synd all inte kan ansluta sig till denupprustning av som del är fråga om. Det är intressant all notera all detär fråga om en upprustning - det har alltså socialdemokraterna gått med pä. Vivill pä cenierhåll inte accepiera delta. Del är bara socialdemokraterna somhar anslutit sig lill den handlingslinjen. Jaglycker vidare all del är fel all lala illa om . Det villjag inle göra.Jag menar att är ell alldeles utomordentligt plan, som väl fyllersin uppgift i krigsorganisation. Men vad vi nu talar om är flygplanen i1990-laleis miljö, sedan vi genom nedläggning av både flygkrafter och marinakrafter har skapat ell läge där fienden kommer närmare vär kust Då behöver viinle ha sä oerhört dyrbara överljudsplan, som kostar 10 {X). ochsom kan möla fienden långt ulanför gränserna. Då klarar vi oss med mindreflygplan, med vilka vi kan bevaka våra gränser, och ett flygplan av lypÅslingen passar bältre in i den filosofin. Den åsikten hade tidigare ocksåsocialdemokratema. LarsDe säger vidare all Bengl och jag har gått alllför långl in påde tekniska detaljerna och au inle har någon åsikt i de frågorna. Idet mäsiejag ge honom räll. Del gäller inte heller bara i vad avser de tekniskafrågorna - har nämligen inle haft en enda åsikt i helaflygplansfrågan. Proposilionen innebar nej lill B3LA och nej lill A 38, men vadman sade ja lill framgick inle. driver numera bara en enda fråga,nämligen ulbyggnad lill varje pris av kärnkraften och nya skaller på detområdet BENGTGUSTAVSSON (s) kort genmäle: Jag beskyller inte Åslingen för alt kapaciietsmässigi representera enupprustning som stridsflygplan. Det är uppenbarligen elt flygplan med lägreprestanda än . Om del ligger i linje med allmänna utvecklingstänkandelåter jag vara osagt Jagtror att försvarsminislern när han ställde en fråga lill mig förväxlade detsäkerhetspolitiska avsnittet i milt anförande med den del som avsågförsvarspolitiken. Min bedömning gällde alt verksamhelen pä nedrustnings-områdethar en förtroendeskapande effekt och framfördes i del säkerhetspolitiskaavsnittet Sedanmå jag säga all det är förvånansvärt att de borgerliga partierna så heltbortser från de stalsfinansiella perspektiven. Närräntan pä statsskulden kommer att vara minst lika kostnadskrävande som utgiftsramarna för del mililära försvarei, borde väl ändå della stämma lill eftertanke. Effekliva åtgärder måste till för att bromsa 42 upp utgiftsexpansioner. Del är sålunda oundgängligt att begränsastatsbudgetens utgiftsexpansion, talar budgelminislern om ikompletteringsproposilionen. Mennär vi socialdemokrater pekar pä behovet av att begränsa utgifterna för detmililära försvarei, där ju slöseriet med B3LA verkligen är etl bevis för attdel går alt spara, finns det ingen förslåelse hos den borgerliga riksdagsmajorilelen. Därförkräver också den politiska anständigheten att man från del hållel ocksä visarhur det skall gä till att nedbringa det orimligt slora budgetunderskottet.Konstruktionen är sådan all del inle är möjligt för etl oppositionsparti - delvel hertarna som varit uppe i debatten myckel väl - alt gå in i hela budgelenoch dissekera den. Vihar anmäll en konsekveni inrikining av försvarspolitiken. fullföljande avdenna ryms inom de ramar som vi anvisar. Klarar ni som har regeringsansvaretinle av edra uppgifter i detta sammanhang, fär Jag väl la orden från en f d.finansminister och säga: Leave il lo me. Försvarspolitiken,m. (vpk): Den svenska försvarsdebatlen förs på någol sätt som omsamhällsutvecklingen och samhällsförändringen inte skulle påverka förutsättningarnaför hur del svenska försvarei skall se ul, organiseras och fungera. Del harvaril typiskt för hela efterkrigstiden att resonemanget mest har handlat omförsvarsanslagens storlek och all varje förändring av dem i den ena eller andrariklningen påslålls förslärka resp. urholka den svenska försvarsförmågan. Detskall erkännas au debatten blivit bälire, del har tagits merhänsyn till andra faktorer än de rent militära, och framför allt hardiskussionerna vidgats lill andra gmpper än dem somi traditionellt intresseratsig för försvarsfrågan. Del är glädjande alt del har skell en sådan förändring,men del ålerslår ännu myckel, innan vi har en försvarsdebatl i vårt land somväger in alla faktorer i säkerhels- och försvarspolitiken. Vänsterpartietkommunisterna har i sin moiion i anledning av årels försvarsproposilionaklualiseral några vikliga frågeställningar kring problemet med del sårbarasamhället är förvånande hur lilel uppmärksamhel dessa problem hiuills harflu. I den allmänna försvarsdebatlen och i talet om totalförsvaret avfärdas demed au lösningarna finns i vår försörjningsberedskap och att della på eltlillfredsställande sätt hanleras inom det ekonomiska försvarets ram,administrerat av överstyrelsen förekonomiski försvar(ÖEF). Men faklum ärju alldel ÖEF kan göra och de resurser som där finns inle är mer än en droppe ihavet. När man talar med folk inom ÖEF, står del ocksä fulll klart all de ärmedvetna om hela allvaret i denna silualion. Vi har små möjligheter att klarafolkhushållet ens i en avspänningssiluation och ännu myckel mindre i eltkrigstillstånd. Våra möjligheter på detla område har drastiskt försämrats sedanandra väridskrigets beredskapslid, hell enkelt därför all densamhällsutveckling som vi har haft och har på eu helt planlöst säll harsnedvridit resurserna, koncentrerat befolkning och viklig produklion lill vissadelar av landei och hell utarmat andra. Försvarsfjolitiken,m. Tillsammansmed de ständigt ökande importbehoven av viktiga råvaror och en ulbyggnad avalltmera centraliserade system för vikliga samhällsfunktioner medför delta allde anslrängningar som görs och de stora summor som satsas på försvarsområdeteffekiivi neutraliseras av utvecklingen i fredssamhällel. Det gällerenergiområdet, antingen det bygger på olja eller på kärnkraft, och det gällerkommunikationerna, som inte minst den militära planeringen lill stor del byggerpå. Vi måste vid en mobilisering flytta tiotusentals man från Syd- ochMellansverige för alt fylla upp krigsorganisationen i norr, med åtföljandeunderhållsproblem i släptåg. Befolkningskon-cenlralionen till storsiadsområdenmedför också att folkförsörjningen i vid mening, både när det gäller livsmedeloch när del gäller andra oumbäriiga varor, inie kommer alt fungera i ellkrisläge. Siora delar av landet är helt beroende av tillförseln utifrån. VarkenÖEF när det gäller folkförsörjningen eller civilförsvaret när del gällerbefolkningsskyddet har beredskap eller ekonomiska resurser för att klara av deproblemen. Läggdärtill all allt störte delar av administrationen datoriseras, i vissa fall idatasystem där centralerna inle ens ligger inom landet, och situationen kaninte påstås vara särskilt ljus. Dehär förhållandena skymtar ibland fram i debatten, aktualiserade av de nyagrupper av försvarsdebaliörer som jag lidigare talade om. Men inomförsvarsdepartementet, militärledningen och bland professionellaförsvarsdebaliörer - sådana som framträder här - skjuter man problemenifrån sig och lalar om anlal och typer av flygplan, brigader av olika slag ochförsvarsanslagens förändring som del enda viktiga. Vpkhar krävt ett om- och nytänkande i försvarsfrågan, med störresalsningar på andra områden än de rent militära. Dessa krav är nu meraberättigade än någonsin, men försvarsutskottet gitter inte ens ta upp ochbehandla de här frågeslällningama. Försvarsutskottels ledamöier anser attförsvarei såsom del skisseras i vpk-motionen "inte skulle motsvara de kravsom vår säkerhetspolitik släller". FårJag fråga utskottets ordförande och dess övriga ledamöter: Vad ärdel för krav som ni anser uppfyllda med den försvarsorganisation som ni ärefter år sä envist håller fast vid? När samhället är så sårbart redan ifredstid som det visat sig vara exempelvis , hur trorni då det kommer all fungera i händelse av krig? Vad skall ni göra med en storhögteknisk militär organisalion, om samhället i övrigl brakar ihop? Flygplanlyfter inte, stridsvagnar rullar inte och soldater slåss inte utan underhåll avolika slag, men del finns inle fömlsättningar för ell effektivt underhäll, varesig av civilbefolkning eller av militära enheter ulan att det vidtasgenomgripande åtgärder i den svenska försvarsorganisationen och del svenskasamhället av . Detla är den enkla sanningen, som alla borde se meraallvarligt pä. Delbehövs således omfördelningar och nedskärningar inom försvarsbudgeten. Detbehövs omfördelningar mellan den militära och den civila sektorn lill densenares förmån, och det behövs framför allt att en planläggningför sådana åtgärder kommer i gång . Jag skall hell kort la upp flygplansfrågan som framlagts iproposilionen 138 och som också finns med i utskottsbetänkandet. Jag kommer alluppehålla mig vid den renl militära aspekten. kommer sedan attta upp frågan om alternativ produktion inom flygplansindustrin ochsysselsättningsfrågan i samband därmed. Omnu förhoppningsvis B3LA och SK 38/A 38 avförs ur diskussionen blir delinlressanl alt se vad som skall ske med del svenska flygvapnet i framliden. Vpkhar i sin motion konstaierai att efter alla lurer, koniraki och ulredningar somförevarit i flygplansfrägan underden senaste ivåärsperioden borde det nu ståklart för alla all det inle längre finns någol utrymme för etl flygplan av denlyp som vi har . kan i fortsättningen inte la fram nya generationerav tyngre militärplan, och vi har inte heller råd alt hälla i gäng de plan avtyp som vi redan har. Del finns heller ingenting i den internationellaeller i den europeiska silualionen som talar för att vi i ytteriigare 15 eller20 är skall hålla dessa plan i luften och sedan avskaffa dem. De bör avskaffasså fort som möjligt -ju förr dess bättre. Regeringenhar delvis dragit de rälla slutsatserna, och den är inte längre beredd att heltsatsa pä den utveckling av A 20 som lidigare var aktuell - den frågan har redandebatterats i kammaren. Däremoi säger man all vissl utvecklingsarbeteskall bedrivas i fräga om Jaklviggen, och regeringen flr här stöd avsocialdemokraterna, framför alll med det argumentet all de redan nedlagdaresurserna i Viggensystemel måste utnyttjas. Detär ell ganska huvudlöst resonemang. Vi skall således, bara för alt vi pä gmndav en enorm felsatsning under lidigare år har lagt ul miljarder på ,fortsätta med detta i ylleriigare , och sedan skall vi skrota systemet.Är del del bäsla sället att använda skattebetalarnas pengar? Det billigastemåste ändå vara att bli av med så fort som möjligl. Och den är redan påväg all bli omodern. Jag påslår inle att den är del , men den kommer attbli det . Stoppasåledes all vidareutveckling av och avbryt produktionen så fort det ärmöjligt av sysselsäiiningspoliliska skäl! Några försvarspolitiska skäl alt haden kvar finns inle. Vpkanser att flygvapnets roll i försvarei radikalt måste omprövas. Ett första stegär att direkt gä över till lätta aitackplan, avsedda för användning inomlandet. Det måste en gång för alla göras klart att de mililärtakliska idéernaom all bekämpa motståndare utanför landets gränser är ogenomförbara - sådanaförsvarsmeloder blir alldeles för dyrbara och ineffektiva. Idagens nummer av finns det en intressant slridsmålning av hurman tänker sig all della skall fungera. Där räknas med att halva värattackkapacitet har slagils ut redan före det sloranfall som man laborerar med.Det är myckel optimistiskt räknat. Vi kommer antagligen i ett inledningsskedeatt bli utsatta för fiärtbekämpning med robotar som slår ut baser,kommunikationer och annat. Därefter går man in för all nedkämpa de flygplan vihar. Och vi kan inle ersätta dem i den takt som de förstörs. Försvarspolitiken,m. Nr 143 elt allvariigt invasionsföretag sätls i gång är våra stolta Viggar istort sell 11 mai 1979 Pengarnalill vårl försvar kan användas bättre. Del finns ingen anledning att satsamiljarder på sädana projekl, varken svenska eller utländska, när vi Försvarspolitiken "''''" '"' r"åsle försvara oss pä vårl eget territorium. av de pengar j som sparas genom en snabb avveckling av böri stället användas för en fortsatt produktion avSAAB 105. Del planet har köpts av bl. a. del neutrala , och det börkunna duga också för oss. Del löser också frågan om anskaffning av skolflygplanoch ger utrymme för en mindre smärtsam omläggning av flygplansindustrin. diskussion som har förts mellan och socialdemokraterna i dessafrågor mäsle man lill viss del hälla med , när den pekar på attsocialdemokraterna lillsammans med nu vill lägga ned en väldigmassa pengar på , och sedan kommer man att stå inför delfaklum au skall bort. Vad skall man då ha i slällel? Del är en inlressanlfråga all ställa lill både socialdemokrater och folkpartister. Vad skall kommaefter på 1990-talel? Skall vi fortsäua au anskaffa medeltunga aitackplanoch upprätlhålla den flygvapenlyp som vi har ? Eller skall man dra derätta konsekvenserna av ekonomisk och övrig utveckling och gä in för allompröva flygvapnets roll i det svenska försvarei? annan av våra slora, välkända tidningar. , finns del artikel i försvarsfrågan. Där påpekar man, helt riktigt som jag ser det, alldel på 1990-lalet nödvändigtvis blir en puckel i försvarsanslagel, om man skallersätta de medellunga attackflygplanen. Socialdemokrater och folkpartisterborde därför svara på frågan hur de tänker lösa flygplansfrägan när Viggenfaller för åldersslreckel. Skall vi då övergå till lätta attackflygplan? I såfall bör vi göra det . Eller skall vi fortsätla att ha medeltungaaiiackflygplan som opererar ulanför landei? Del bör deklareras . Vihar alltså sagt all vi - under ell övergångsskede, medan man löser de övrigafrågorna - kan godkänna en fortsatt produklion av 105. På del sättet fårvi också en lösning på den omdebatterade skolflygplansfrågan. Jagvill därmed, herr lalman, yrka bifall lill del särskilda yrkande i anslutninglill molionen nr 595 som utdelats i kammaren, nämligen allriksdagen med anledning av molionen 1978/79:595, yrkandena 2 och 3, uttalar sigför 1. omedelbaranedskärningar och inskränkningar av den militära verksam heten i enlighet med vad som föreslagits i motionen, 2. ensänkning av försvarskostnaderna med minsl . Jag skall ocksä något beröra vpk:s motion nr 696, som handlar om de Vi har där ställt vissa vikliga krav. Jag vill inledningsvis fastslå all vår uppfaltning om del svenska försvaret är all det även fortsättningsvis skall bygga på den allmänna värnplikten. Del innebär all del måste vidtas ganska radikala förändringar i de värnpliktigas förhållanden och, framför alll, i de värnpliktigas inflytande på sina egna 46 förhållanden. Vi har ställt oss bakom kravei som devärnpliktiga i värnplikts- rörelsen länge hardrivit, nämligen au de skall få fullständiga fackliga Nr 143 rättigheter isin verksamhei i försvarei. Del finns ingenting som lalar emol all Fredagenden sädana rättigheter införs. Det hänvisas visserligen lill värnplikislagen,men j j gj g-jg det finns ingen anledningatt anta att de värnpliktiga, som är svenska folkels manliga del, på någol sättskulle ställa sig ulanför de nationella intressena Försvarspolitiken, ellerbehöva styras av särskilda lagar - lagar av plikt - i sill förhällande lill , krigsmaklen. Därför är del viktigt all de värnpliktigas fackliga fri- ochrättigheter genast tillgodoses och all de får etl siörre inflyiande på densituation som de befinner sig i under värnplikisljänslgöringen. Vihar vidare i vär moiion lagit upp de värnpliktigas ekonomiska villkor. Del ärklart alt vårl yrkande på förbättring kastas tillbaka lill oss med orden alldet kommer att kosta så och sä många miljoner. Ni vill skära nerförsvarskoslnaderna men vill i en orimligt hög grad satsa pengar på devärnpliktigas löner, sägs del. Del är då inlressanl att Jämföra vad del skullekosta, om man höjde de värnpliktigas löner lill en skälig nivå, med vad somhiuills har kastats ut på 1. ex. Viggensystemel och flygplanstillverkningen.Del är alltså en reform som mycket väl skulle kunna gå all genomföra, om manskar ner på de dyrbara anslagen lill t. ex. flygvapnet. Vihar vidare påpekat de dåliga förhållanden som inom värnplikissysiemel och inomarmén råder på skyddsområdet. Det hänvisas i ulskoUsbelänkandel till del beslutsom fattades för ell par är sedan och alt den civila skyddslagstiftningen ocksägäller inom militärväsendet. Del är en sanning med stor modifikation. De civilaskyddsföreskrifterna, som gäller inom indusirin och samhället i övrigl, gällerinle på samma sätt inom det militära området. Det finns inga skyddsombud medovillkoriiga rälligheler att sioppa farlig verksamhei. Och vi har haft fall -vilka har påtalats av bl. a. vårl parti -av anmälningar tilljustitieombudsmannen. Del har alldeles förekommil fall där del ärfullständigt klart att chefer för vissa förband har fortsatt att bedrivaövningar med militär trupp, trots all del förelegal uppenbar fara för att devärnpliktiga skulle komma till skada. Detbehövs alltså en ytteriigare skärpning av skyddslagstiftningen på del militäraområdet. Skyddsombuden, skyddsassistenterna eller vilken beteckning de nukommer att få, måste fä rälligheler och möjligheter att stoppa övningar så fortdel föreligger klara risker för alt skada kan iniräffa. På del sätlel skulleman säkeriigen ocksä kunna nedbringa det stora antalel olyckor, ofta med dödligutgång, som har hänl och som händer inom försvaret. Övningarna skall oftastbedrivas under, som del heter, så fältmässiga förhållanden som möjligt. Dellamedför att unga, energiska chefer ofta lar risker som inte kan tolereras. Motdetta bör den värnpliktige, oavseti om det är den första fiänstgöringen ellerunder en repövning, ha räll alt skydda sig. Del är därför ell väl motiveratkrav som i della fall finns i vär moiion. Jagvill, herr lalman, yrka bifall lill della och övriga krav i vår moiion nr 696. Eftersomvi nu också skall behandla försvarsulskotlels betänkande nr 25 om krångel och byråkrali vill jag säga några få ord om vpk-motionen i den frågan. Vi har föreslagit att skall besluta om lillsällandel av en 47 Nr 143 särskild pariameniarisk kommission med uppgift att granska denmilitära den byråkratinoch föreslå förenklingar. Utskollel hänvisar i betänkandet till de