prot · G209150 · 1978-12-31 00:00:00 — slödköp av tidskrifter ochbulletiner, det kulturella utbytet medu-länderna, de nya uppgifterna beträffandeSvenska institutets planerade aktiviteter i de nordiska länderna - där man juskall utveckla större aktivitet, samt kultur- och informationsutbytetmellan och invandrarnas hemländer. Omdessa frågor råder ju stor enighet. I detta sammanhang vill jag rikta kammarensuppmärksamhet speciellt på den snäva behandling som även fortsättningsviskommer att drabba uilandsprogram. Del är ingen tillfällighetalt ett enigt utskott även på denna punkt gör en klar markering. Utskottetframhåller på s. 15 alt representanter för och desspersonalorganisation vid uppvaktning inför ulrikesutskottet framhållit attanslaget för finansiering av uilandsprogrammet är otillräckligt för attupprätthålla programverksamheten på oförändrad nivå, alltså på en så hög ambitionsnivåsom propositionen syftar lill. Utskotiet uttalar sina bekymmer över dennabehandling av frågan, och utskottet utgår från atl regeringen i fortsättningenuppmärksammar detta spörsmål. Ennärmare analys av utlandsradions resurser visar nämligen alt del finns fullgodaskäl atl uttala detta missnöje. Föredragningar inför utskottet har också visatalt det föreligger vissa interdeparlementala oklarheter som måste undanröjas. Dennu föreliggande propositionen innebär etl påslag med 9,5 milj. kr. för enutåtriktad verksamhet som omfattar informationsverksamhet genom besök,konferenser och trycksaker. Mot detla skall ställas att utlandsradion inte förnågon förstärkning alls av sina resurser. Enligt min mening är del en Informations-och kulturutbytet med utlandet något halsbrytandefilosofi alt anta au det inom ramen fören reellt oförändrad budget skall finnasmöjligheter för ökat utrymme för de svenska sändningarna och programexporten,vilket framskymtat i debatten. Lägelför den svenska utlandsradion är en beräknad brist på . om dennuvarande nivån skall upprätthållas under det kommande budgetåret. En avorsakerna lill svårigheterna är all denna verksamhet är myckelpersonalintensiv. faller på personalkostnader, vilket innebärenspärr för all åstadkomma kostnadsminskningar. Iproposiiionen föreslås anslagsökning med ungefär 6 96 för /80.Detla anslag hade behövt ökas till 11,för all täcka de utgiftsökningar somkan förutses. F.n. sänder utlandsradion på sju språk, och de ekonomiska svårigheterna har redanframtvingat en reducering med en tredjedel av sändningarna på del portugisiskaspråket. Det finns inga extra resurser, och man tvingas därför till drastiskaåtgärder för att få andrum. Jaghar redan erinrat om atl skall kunna leva upp till vad riksdagenbegär, kräver detta förstärkta anslag. Del är fatalt alt regeringen, som i sinproposition berömmer sig av att kraftfullt salsa på informations- ochkulturutbytet med utlandet, reducerar möjligheterna för densvenska utlandsradion atl fungera som föru'satt. Vi vet att uteblirdessa ökade tillskott, står radion inför utsikten alt tvingas reducerasändningarna för etl av de sju språken eller atl skära ned filmverksamhe-len. Utrikesutskottetfick vid besök på uilandsradions redaktion belyst den närakontakt som uppslår med lyssnare i andra länder. Denårliga brevskörden rör sig f n. om ca 40 000 brev. Det är lyssnare utanför vårtlands gränser som vill veta mer om . Ambitiöstgenomförda publikundersökningar visar alt Radio har ca 300 000 lyssnarei och ca 250 (X)0 i . De visar också att publiken i Sovjetberäknas uppgå lill ca 1 miljon, varav ca 800 000 i storstadsområdena. Lyssnarbreven- som uppgick lill 40 400 - fördelar sig med ca 13 000 vardera på engelskaoch tyska, 4 000 franska, 2 300 spanska, närmare 2 000 portugisiska och 300ryska. Del är omvittnat att är den största mottagaren av ryskabrev bland radioförelagen i västvärlden. Vissa undersökningar har gjorts inära samverkan med bl. a. BBC. Allmol denna bakgrund inte ge uilandsprogram samma möjligheter atlexpandera som andra utåtriktade media och verksamhetsformer är etl djuptmisstag som måste rättas till. Jag har med detta inlägg önskat rikta kammarens uppmärksamhet på vadutskottet har att anföra främst på denna punkt. Propositionen har i stort fåttett välvilligt mottagande. Dennavälvilja sträcker sig inte lill den fråga Jag behandlat, och därför bör enregering som vill anse sig framåtblickande på detta område möjligt ta itu med de påtalademissförhållanden som gäller resurserna för uilandsprogram. GUNNARRICHARDSON (fp): Jag skall liksom med hänsyn till arbetssituationkoncentrera mig, och min egen skrovliga röst utgör ett ytteriigare skäl. Jagskall begränsa mig lill den enda punkt som del rått delade meningar om ikulturutskottet, men jag vill allra först uttala att Jag tycker att densatsning som görs på informations- och kulturutbyte med utlandet är glädjande. Kulturutbytetmed utlandet sker f n. i många olika former och med många olika intressenterengagerade. Del aren sak på både gott och ont, dock avgjort mest på gott. Detär bra atl vi på det här området undgått den strävan till likriktning ochuniformitet som man kan finna på många andra områden. Men det kan naturiigtvisockså vara besvärande med en alltför stark spliuring. Detta är som så myckelannat en bedömnings- och avvägningsfråga. SIK-utredningenhar föreslagit en delning av ansvaret för kulturutbytet mellan statenskulturråd och , en delning som innebär att de anslag förkulturutbyte som kräver förhandlingar, teknisk samverkan eller särskildainitiativ bör finnas hos , medan anslag för kuliumlbyte sominte är av den beskaffenheten utan endast kräver ekonomiska bidrag, bör finnashos . Det är en ganska naturlig uppdelning av uppgifterna på det härområdet. Svenska institutets speciella kompetens och många upparbetadekontakter måste vara av utomordentligt stort värde i många fall av kulturutbyteoch i en del fall säkerligen rent av en förutsättning för all ett projekt överhuvud laget skall komma till stånd. Men detla innebär inle att allt eller detallra mesta bör läggas på . Idenna fråga liksom i många andra kan man anföra goda skäl för olika tänkbaralösningar. Många remissinstanser - om än inle alla - har gjort samma bedömningsom . räknade här upp en rad remissinstanser somstöder den modell som reservanterna förordar. Jag skulle också kunna räkna uppen rad remissinstanser- även de är s. k. tunga -som stöder den modell somregeringen föreslagit och som utskotlets majoritet funnit lämplig, men jagskall inle ta upp kammarens tid med det. Del är bara att konstatera alt detfinns delade meningar på den punkten. Utbildningsministernhar efter genomgång av det samlade materialet kommit lill samma slutsats somSIK-utredningen. majoritet har också funnit detta vara enlämplig uppgifts-, ansvars- och resursfördelning. Detta fömtsätter emellertidetl gott samarbete, men det finns ingen anledning atl tro att detta inte skullekunna åstadkommas. Delfinns en aspekt som enligt min mening inte beaktas tillräckligt i resonemangenom uppgiftsfördelningen mellan och och som fruDiesen inte alls berörde, nämligen att det måste vara Informations-och kulturutbytet med utlandet Informations-och kulturutbytet med utlandet bra för atlarbetet med internationella engagemang blir en integrerande del av rådetsordinarie arbete. De impulser och erfarenheter som den aktiva kontakten medkuliurlivei utomlands för med sig måste vara något mycket värdefullt förarbetet på hemmaplan. Risken för provinsialism, trångsynthet och stagnationmåste rimligen bli mindre, om också sådana uppgifter ingår i kulturrådelsarbete. Delbeslut som nu går alt fatta är enligt kullurutskottets mening etlklokt beslut. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan på alla punkter. INGRIDDIESEN (m) kort genmäle: tycker all den föreslagna modellen är en naturliguppdelning och hänvisar lill den s. k. SIK-uiredningens betänkande, som liggertill grund för propositionen. Låt mig då bara erinra om att den utredningenvåren enmansuiredning, visserligen av en kompetent utredare, men den speglarkanske ändå inte alla de aspekter som hade kunnat tillföras frågan. Dessutomutarbetade inle utredningen två likvärdiga alternativ utan avfärdade det ena pånågra få rader. Del lyckerjag är synd. Tankarnabakom förslagen i propositionen ärju alt vidga kulturutbytet till nya länder,med speciella satsningar på , invandrarnas hemländer och . Imånga fall är det fråga om både nya länder och nya konslområden. Här kan delinle räcka enbart med ekonomiska bidrag, ulan här krävs det nog i de allraflesta fall också teknisk medverkan, och på det området finns ju sakkunskapsedan länge hos . Jagskulle vilja uttrycka den förhoppningen atl den här lösningen bara skallbetraktas som tillfällig och all regeringen, om nu inte bifallerreservationen, ändå skall komma på bättre tankar och föreslå denmodell som vi nu har föreslagit. Jag trodde alt som representant fören regering och ett parti som säger sig vilja kämpa mot krångel och onödigbyråkrati skulle ansluta sig lill vår modell, som är den enda rätta, om mannämligen vill uppnå det målet. ()kort genmäle: Allra försl en kommentar lill påpekandet atl sköttes aven enda person. Hur många ledamöter det finns i en utredning kan ju inle hanågon betydelse, eftersom man kan arbeta på många olika sätt, utan detväsentliga och relevanta är naturligtvis del förslag som kommer fram. Detfinns, som jag framhöll i mitt anförande, olika lösningar av den här frågan. Viärju ofta i den situationen att det finns skäl som talar för och skäl som talaremot, och det gäller då alt göra en avvägning av de olika skälen. Jag kan intefinna atl i sin replik här har framfört några nya synpunkter, som påett avgörande sätt skulle motivera alt man gjorde en annan avvägning. Konstruktioneninnebär Ju all Svenska institutets speciella kompetens - som är naturlig förett organ inom utrikesförvaltningen - skall komma till användning och ge denservice som behövs. Det ingår i själva del uppdrag som får. Ifråga om krångel och byråkrati är jag inte övertygad om alt det är merakrångligt och byråkratiskt med den modell som här har förordats. Del sägs t.ex. i motionen all det skulle skapa splittring och förvirring, och det är klartalt om del bara finns en enda finansiär av kulturell verksamhet, blir detmindre förvirrat - det håller jag med om - men att det finns mångafinansieringskällor ärju ett värde i sig. Man kan som exempel ta forskningensområde, där det finns väldigt många olika fonder och institutioner som gerbidrag till forskning. Delta har ett värde i sig, därför att det ger garantierföratt inte bara en enda åsikt eller en enda uppfattning blir dominerande, mendet sker kanske till priset av något större förvirring, om man kan använda detuttrycket, genom att del då gäller atl hålla reda på vilka olika myndighelersom har medel till förfogande. Men Jag tycker inte att delta är något tungtvägande skäl mot den föreslagna anordningen. Informations-och kulturutbytet med utlandet INGRIDDIESEN (m) kort genmäle: säger att del väl inte spelar någon större roll om delär många ledamöter i en utredning eller om del är en enmansuiredning. Menriksdagen brukar väl ofta kräva en pariamentarisk utredning Just därför altfrågorna skall kunna belysas från olika håll. HerrRichardson talade om som ett instrument förutrikesförvaltningen. Men det här förslaget innebär ju också au kommer in i det kulturella arbetet på ett annat och merabetydelsefullt sätt . Det vore därför rationellt, när det nu gällernya områden, atl lägga huvudansvaret på . Sedanvill jag bara uttrycka den förhoppningen all regeringen när del gäller krångeloch byråkrati anstränger sig mer för atl få teori och praktik atl sammanfalla. GUNNARRICHARDSON (fp) kort genmäle: Jag vill inte gärna karakterisera som ett instrumentför utrikesförvaltningen, utan som etl organ inom utrikesförvaltningen sombesitter speciell kompetens och har möjligheter atl ge service i sådanasammanhang. Jag vidhåller fortfarande all del är ganskaointressant om en utredning bara har en ledamot eller många ledamöter. Den kanarbeta på många olika sätt, och vi har dessutom etl vidsträcktremissförfarande, som ger garantier för atl många olika synpunkter kominerfram. argumenterade för bifall till vpk-motionen ominrättande av två nya tjänster för kulturattachéer i öster. Jag kan inteundvika atl citera en passus i motionen, där det talas om arbetsfältet för detilltänkta kulturattachéerna. Det sägs att tjänsten skulle gälla etl oerhörtstort arbetsfält - "från i väster till i öster med ettoerhört rikt kullurulbud". Informations-och kulturutbytet med utlandet Jaghåller med om att det är ett stort arbetsfält. Det är så stort all del knappastfinns möjligheter för en, två eller tre kulturattachéer alt läcka del. Därtillkommer alt arbetsmöjligheterna på detla oerhört slora arbetsfält kanske inle ärså påtagliga. Jag yrkar alltså bifall lill utskottets förslag. HerrPalm log upp en annan sak, nämligen uilandsprogrammen i . Del harförekommit en del kritik mot dessa program. Det har sagts all det finns svårmätbaraeffekter, och del har också talats om bristerna när det gäller dialog iinformationsarbetet. Men den särskilda utredningsman som regeringen anlitade idessa frågor avvisade invändningarna. Regeringen slår också fast ipropositionen atl även den icke målinriktade informationen har sitt egenvärde. Enligtden uppfattning som regeringen framför i proposiiionen skulle den beviljadeanslagshöjningen på för programverksamheten göra del möjligt att bibehållaverksamheten vid uilandsradion på "i huvudsak nuvarande nivå". HerrPalm sade au det är halsbrytande atl tro atl man inom denna ram skulle kunnaöka utrymmet förde svenska sändningarna. Den saken har inte diskuterats iutskottet. Jag vill i del sammanhanget påpeka att del inte framställts någotyrkande i utskottet om ett högre anslag, och det finns inle heller någonmotion. Vad som inträffat är all styrelse i sina äskandenföreslog atl utlandsprogrammet skulle ges resurser föratt upprätthålla denhittillsvarande verksamheten. Regeringen ansåg alt detta krav blivit uppfylltmed den höjning som skedde och som var normal. Sedan uppvaktade Radiosdirektion utskottet och framförde att det tillkommit nya omständigheter. a. slutit ett avtal om skiftarbete vid radion, vilket medförde högrelönekostnader. För dessa ville man nu ha kompensation. Av representanter förpersonalens fackliga organisation framfördes liknande synpunkter, men mantillade att man ville ha ändringar i andra avseenden: större möjligheter lillresor, utjämning i fråga om löner, ökning av arvodesanslagen osv. Till alltdetla kunde utskottet självfallet inle ta ställning. Det är ju inleutrikesutskottets och sak aU gå in på sådana frågor. Del ärnaturligtvis det bolag som bedrjver verksamheten som har all handha dessafrågor. Bolaget harju också en styrelse som är anpassad härför. Utskottethar därför nöjt sig med atl återge vad som förevarit på denna punkt. Jag kaninte rikligt instämma i tolkning av utskottets intentioner.Utskottet inskränker sig lill atl för sin del slå fast alt det ansluter sigtill målsättningen atl upprätthålla programverksamheten på oförändradambitionsnivå och utgår ifrån atl regeringen uppmärksammar detla spörsmål.Detta är vad ulrikesulskoitel har sagt - icke mer och icke mindre. Jag yrkarbifall lill utskottets hemställan. (vpk): Självfallet rör det sig här om elt rätt stort område, och det finns dåså myckel större anledning all försöka satsa litet mer på en ökning avkulturutbytet. Som Jag sade i mitt tidigare inlägg har kullurliv en myckel mer homogenstruktur. Jämfört med och där det finns många fler språkgrupperoch en större variation på kulturutbudet. Utskottet har i sin skrivning självterkänt detta, och det framhålls också i propositionen. Jag tycker därför attdet krav som vpk har ställt i sin motion är väl motiverat. Delsom sade om arbetsmöjligheterna får slå för hans egen räkning.Jag kan emellertid påpeka att , som nämnts tidigare idebatten i ett annat sammanhang, med sina begränsade resurser under många århar haft ett mycket givande och rikt utbyte i delta område när det gällerforskare och andra kulturpersonligheter. Informations-och kulturutbytet med utlandet Jag påpekade att det av den föredragning som hållils i utskottetframgick att det fanns vissa interdeparlementala problem som upplevdes på ettganska påtagligt sätt. Vivar ju vid skrivningen överens om en hyggligare behandling. Utskottet skriverockså: "Vid uppvaktningar för utskottet från och desspersonalorganisations sida har anförts att den medelsberäkning som görs ipropositionen för finansiering av utlandsprogrammet inte är tillräcklig för attupprätthålla programverksamheten på oförändrad ambitionsnivå, vilket avsiktenärenligt proposiiionen. Utskottet ansluter sig till denna målsättning och utgårfrån att regeringen uppmärksammar detta spörsmål." Jagnoterade med glädje den enighet som fanns i utskottet när vi nu begär en ökadaktivitet från regeringens sida. Avsikten med mitl förra inlägg var också attunderstryka behovet av att någonting måste ske som förbättrar situationen pådetta område. ALLANHERNELIUS (m): Jag vill bara än en gång påpeka att det i utskottet inte har framställtsnågot yrkande om en höjning av anslaget, och inte heller har det förelegatnågon motion. LJiskottet har naturligtvis inte kunnat verifiera allt det somvid uppvaktningarna sades från radioföretagets och personalens sida. Ulskotleihar inte gett sig in på den frågan utan bara refererat, och därför harformuleringen blivit just den som finns i betänkandel. Utskottet har refereratvad som har skett som det har anslutit sig till målsättningen. Jagupprepar att utskottet har sagt detta - icke något mer, icke något mindre. Beträffandeherr vill Jag säga att det väl inle är någon sombetvivlarattdetfinnsarbetsmöjligheteri närdelgällerinformation ochvetenskapligt utbyte. Det har inte minst denna riksdag uppmärksammat vid fleratillfällen. Men det är ju en sak. Atl åberopa den geografiska strukturen"från till " för att bevisa att det är ettsärskilt lämpat arbetsfält för en eller två nya krafter är någonting heltannat. Jag tror inte att jag behöver bemöta på den punkten. Överiäggningenvar härmed slutad. Informations-och kulturutbytet med utlandet Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 2348 av . fl., och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utrikesulskottets hemställan i betänkandet nr31 punkten 3 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 2348 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då OswaldSöderqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskotlels hemställan, dels reservationen av ToreNilsson och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kullurutskottets hemställan i betänkandel nr 31mom. 1 och 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposiiionen. Då IngridDiesen begärde rösträk- ningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1978/79:32 med anledning av proposiiionen1978/79:206 om nordiska ministerrådels allmänna budget för m. m. 1978/79:28 med anledning av propositionen1978/79:151 om vissa anslag ur kyrkofonden, m. m. 1978/79:29 med anledning av propositionen1978/79:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1978/79 såvitt propositionen hänvisats till kuliurutskotlet 1978/79:34 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §10 Mikrofilmning av svensk dagspress Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1978/79:37 med anledning av propositionen 1978/79:122 om vissa åtgärder påinformationsförsörjnings-området jämte motioner. BOTURESSON (m): beslul i Ool, som innebar atl man förlademikrofilmningavdagspress till en ännu inle utbyggd samhällsägd institution, varilla underbyggt och i flera avseenden olyckligt. Det finns nämligen på det härområdet etablerade och för ändamålet lämpliga förelag med god utrustning ochmed erfaren personal, som genom det här beslutet måste friställas. Någrasvårigheter att dela upp det stora materialet mellan olika företag föreliggerinle. Om man gör sä, skulle man ernå möjlighet till bl. a. kostnadsjämförelser,vilket alllid är hälsosamt och nyttigt. Jagutgår nu från atl kungl. kommer att infordra anbud enligtupphandlingskungörelsen i vanlig ordning, så atl flera förelag kan tävla om delhär arbetet och så alt en monopolsituation undviks. Meritvärderingvid antagning till högskolestudier Jag yrkar bifall lill utbildningsutskottets hemställan. HANSNYHAGE (m): Jag delar den uppfattning beträffande handläggningen av detta ärendesom har gett till känna, som jag inte på minsta sätt villförsöka undandra mig mitl eget fulla ansvar för beslut i höstas.Genom detta omöjliggjordes etl anbudsförfarande i vanlig ordning, något somhade varit naturligt och riktigt. Beslutet var alltså enligt min meningolyckligt. Vi vet nu att ett enskilt företag i direkt hardrabbats av beslutet, vilket är djupt beklagligt. Jaghar i ett särskilt yttrande lill ulskottsbetänkandet redovisat min uppfattningoch har alltså ej funnit del vara möjligt atl yrka på att nu skallompröva sitt tidigare beslut. Det är emellertid, herr lalman, angeläget attbeslut av likartad karaktär i fortsättningen undviks. Överläggningen var härmedsluiad. UtskottJts hemställan bifölls. §11 Meritvärdering vid antagning till högskolestudier Föredrogs utbildningsutskottets belänkande1978/79:38 med anledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gällermeritvärdering vid antagning lill högskolestudier jämte motioner. 1 propositionen 1978/79:1(X) bil. 12 haderegeringen () efter föredragning avutbildningsministern under avsnittet D. Högskola ochforskning (s. 419-422 och 440) föreslagit alt godkänna vad som ipropositionen anförts om meritvärdering vid antagning till högskolestudier(hemställan 4). Med åberopande av främst angelägenheten attundanröja bestämmelser som gjorde det svårare för kvinnor alt vinna tillträdetill mycket eftersökta utbildningar hade i proposiiionen förordats attföreningsmeriter fr. o.m. antagningen lill utbildning som började hösten 1980inte skulle ge poäng vid meritvärderingen. Vidarehade i proposiiionen förordals att arbetslivserfarenhet som förvärvatsparallellt med studier i gymnasieskolan inte skulle fö tillgodoräknas vidantagning lill grundläggande högskoleutbildning fr. o. m. antagningen tillutbildning med början . Studerande inom folkhögskola samt kommunaloch statlig vuxenutbildning borde dock fortfarande få tillgodoräknaarbetslivserfarenhet som förvärvals parallellt med studierna. Från sammatidpunkt skulle inte heller arbetslivserfarenhet förvärvad under terminstid igymnasieskolan fö ingå i sådan yrkesverksamhet som gav behörighet enligt den s.k. 25:4-regeln. Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1978/79:264 av (), 1978/79:321 av m.fl. (m), variyrkats atl som sin mening gav regeringen till känna atl snabbaåtgärder borde vidtas för all ulforma reglerna för intagning tillklasslärarulbildning så alt en tillräcklig andel av lärarkandidaterna hade ennaturvetenskaplig och teknisk bakgrund. Meritvärderingvid antagning till högskolestudier 1978/79:368av (), 1978/79:524 av m. fl.