prot · G20967 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:67 § 1 Val av ytterligaresuppleanter i utskott Förelogsvalav en suppleant i trafik- och civilutskotten. TALMANNEN: Enligl elt lill kammaren inkommetprotokollsutdrag har valberedningen enhälligt föreslagit tillsuppleant i trafikutskottet och civilulskoltet. suppleanti trafikutskottet () suppleant i civilulskoltet () §2 Föredrogs och hänvisades 1978/79:302 och 303 tillkonstitutionsutskottet 1978/79:304-310 lillskatteutskottet 1978/79:311 tilljustitieutskottet 1978/79:312 tilllagutskottet 1978/79:313 och 314 tillsocialförsäkringsutskottet 1978/79:315 och 316 lillsocialutskottet 1978/79:317 lillkulturutskottet 1978/79:318-322 tillutbildningsutskottet 1978/79:323-326 tilltrafikutskottet 1978/79:327-329 lill jordbruksutskottet 1978/79:330 lillnäringsulskotlet 1978/79:331 tillarbetsmarknadsutskottet 1978/79:332-335 lillnäringsulskoltet 1978/79:336 lillcivilutskotiet 1978/79:337 tillskalteutskollet 1978/79:338 tillfinansutskottet 1978/79:339 till arbetsmarknadsutskollel 1978/79:340 lillutbildningsulskollel §3 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar1978/79:127 och 128 5 § 4 Bojkottåtgärder mot Föredrogs utrikesutskottets belänkande 1978/79:20med anledning av motioner om bojkoltålgärder mol , 1delta belänkande behandlades motionerna 1977/78:1029av m, fl, (vpk), vari föreslagits atl skulle hemställahos regeringen om. 1, alt regeringen tog initiativlill bojkott av Chilejunlan på alla plan, 2, atl regeringen iinternationella sammanhang verkade för etl fördömande av Chilejunlan ochmotarbetade den vid alla tillfällen, 3, atl regeringen framlade förslagsom stoppade svenska förelags kapitalexport lill , och 1977/78:1914 av m.fl. (vpk), vari.såvitt nu var i fråga (yrkandel 7) föreslagits att hos regeringenhemställde om förslag innebärande atl svenska förelag borde förbjudas atlinvestera i och . altriksdagen skulle avslå molionen 1977/78:1029 och mouonen 1977/ 78:1914,yrkandel 7, såviu delta angick . OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Del är sedan förhållandena i diskuterades i eninterpellaiionsdebail här i kammaren. hade då några frågor atlslälla till utrikesministern, grundade på den deklaration för frihet åt Chilesom anlagils vid väridskonferensen för solidaritet med i inovember 1978. Nuhar vi frågan på dagordningen igen, på grund av de motioner som vpkväckte i frågan underden förra riksdagsperioden. Kraven i dessa motioner,liksom frågorna i interpellationen och kraven i de lidigare motioner som vpkhar väckt i Chilefrägan ända då friheten led nederlag i ,handlar om fördömande av militärjunlan, om bekämpande av denna iinternationella organisationer och om svenska aktioner i form av bojkott ochandra möjliga åtgärder. Delsägs ibland från vissa håll: Varför tjata så myckel om ? Del harju del där inlräffade, och myckel annat har hänt som är lika grymt,ja, t. o. m. värre. Förtryck finns runt om i världen, och i ärinle förhållandena i myckel sämre än i många andra stater. Ja, varförtjata om ? Jo,det som hände i var det öppna och osminkade beskedelfrån USA-imperialismen via dess hantlangare i landet, alt den inte tänktetillåla någol folk i atl på allvar frigöra sig från dessinflytande. Vi kommer väl ihåg uttalandet av utrikesminister, , när blivit vald till president i . Kissingersade: "Vi skall göra allt för all framkalla kallbrand i Chilessituation." Ingen möda sparades, inga ansträngningar var för stora och inga kostnadervar för höga för atl störta folkfrontsregeringen i . Del var etl beskedlill alla frihetsrörelser och progressiva grupper i : Hit men inlelängre! Därför skall vi aldrig glömma och del som hände där den 11september 1973. Nuförsöker Pinochetjuntan, under trycket av den allmänna opinionen och även pågrund av påtryckningar från som känner sig besvärad av sin roll i del hela,atl framställa sig som en demokratisk regim. Men vi skall inte låta lura oss! Myckelhar uträttats genom del arbete som gjorts för för att hålla deninlernalionella opinionen vaken, för att hjälpa förtryckets offer och för allbrännmärka juntan och dess beskyddare. Men mycket återstårännu atl göra, innan folk åter är fritt. Ocksåi har del, utom för rent fascistiska grupper, blivit omöjligt attförsvara Pinochetjuntan. Det framgår inle minst av de skrivningar som vi nufått se i del här ulskotlsbelänkandel. Del innehåller glädjande och betydligtpositivare tongångar än vad som tidigare kommit vpk:s motioner lill del när dethargällt . Också den resolution som framlagt och fått igenom i FNoch vars text redovisas i belänkandel är positiv. Den brännmärker de övergreppmol fri- och rättigheter som utförts av juntan. Vadsom återstår är att övergå från ord till handling även när del gäller ensidigasvenska aktioner. Kravet på svensk bojkoll av Chilejunlan och på åtgärder motsvenska storföretags investeringar i är grundläggande krav som vpk drivitfrån början och som vi kommer att fortsätta att arbeta för. Argumentet allSverige är förhindrat atl göra någol, innan FN eller andra inlernalionellaorganisationer fattat några beslut, är dåligt och kan i vart fall inte ansesgälla när del gäller alt ingripa mol våra egna förelags göranden och låtanden.Jag har i lidigare Chiledebailer gjort jämförelser med vad som förevarit ifråga om . I del fallet avslogs år vpk:s yrkande om bojkottoch ingripande mol svenska förelags affärer, men har del helt plötsligtblivit möjligt att tillsätta utredningar och påverka dessa företag t. o. m.genom lagstiftning, fastän ingen internationell bojkoll beslutats motSydafrika. Även den trögaste opinion måste tydligen lill slut inse alt konkretaåtgärder är nödvändiga. Vii vpk kommer inte att ge upp när del gäller utan kräva ålgärder moljuntan på alla plan tills den har störtats, och folkel i åter är ftiu. Jagvill med detta, herr talman, yrka bifall till motionerna 1029 och 1914. ALLANHERNELIUS (m): Del är riktigt som det sades här, att ofta har debatterats iriksdagen. Vi känner också lill skälen. Av såväl den nuvarande som denförutvarande utrikesministern har detta bl. a. uttryckts så au intresset förChile är så stort därför all del är fråga om elt land som en gång var endemokrati men vars förhållanden sedan har ändrats. Jag vill erinra om auriksdagen har behandlat uiskoltsbelänkanden över Vi har ell utskottsbetänkande somskulle ha behandlats förejul men som uppsköts till januari -belänkandel ärföranlett av två vpk-molioner, nr 1029 och 1914 - men dessemellan har Chilefråganvarit föremål för behandling i en inlerpellationsdebalt liksomäven i en interpellaiionsdebatt i samband med behandlingen avflyktingfrågorna. Detvå yrkanden som framställts i motionerna innebär i huvudsak alt skallstärka del inlernalionella trycket mol och . Ulskollel harganska utförligt beskrivit vad som är gjort i den delen. Del har beskrivit hurSverige har verkat i olika organ: . Förenta nationernaskommission för mänskliga rättigheter, Väridsbanken, ochIDB. Som ell ay de senaste och vikligasie bevisen för den svenska aktivitetenhar utskottet vidtagit den ovanliga åigärden atl som bilaga lill betänkandetfoga den fulla texten lill del resolutionsförslag som framlade i FN den6 . Det är en ganska ovanlig åtgärd, men den har både etlpedagogiskt och ett allmänt upplysande syfte, eftersom del därigenom visas hurSverige genom sin aktivitet i FN försökt täcka olika områden. Resolutionen harju sedan antagits, först i generalförsamlingens utskott för sociala, humanitäraoch kulturella frågor med röstsiffrorna 88-7-34 och sedan igeneralförsamlingen. Beiräffandeden tredje frågan, all stoppa svenska förelags kapitalexport till , intarutskollet liksom tidigare ståndpunkten all ensidiga svenska säraklioner på delekonomiska området inle lar någon kännbar verkan och inte heller anses slå iöverensstämmelse med traditionell svensk politik när del gäller relationer medandra länder. Utskottet avstyrkte därför förslaget. Jag ber all fl yrka bifalllill utskottets förslag. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Som jag sade i milt första anförande har vi noterat utskottets positivaskrivning och anser också all del är bra all den här texten blivit tryckt. Detär alltså åtgärder som vi noterar med tillfredsställelse. Denvikliga frågan om bojkoltålgärder återstår emellertid. Om man ändå vill stödjasig på internationella uttalanden, har utskollet självt i sill belänkandehänvisat lill den internationella fackföreningsrörelsen och dessinlernalionella regionala organisation , som har begärt jusl sådana härålgärder. För alt återigen la upp den fackliga konferensen i i november1978 kan jag nämna alt de fackföreningsledare från hela världen som varförsamlade entydigt och klart sade ifrån att de ställde sig bakom kraven frånCUT, den chilenska landsorganisationen, när det gäller jusl sådana härbojkoltålgärder. Del finns alltså, fastän del inte sagts på FN-häll, en bredinternationell opinion bakom sådana här krav, så del borde inle föreligga någrahinder för att vidta åtgärder av det här slagei. Sedanär del en sanning med en viss modifkalion alt, som säger,har verkat för i inlernalionella organisationer. När del t. ex.gäller IDB är vi med och vi utökar också vårt stöd lill den organisatio- nen.Men lDB:s verksamhet har inte haft sådana effekler som vi önskar se beiräffandeChile och andra stater som man skulle vilja stödja. Här har som vanligtintagit en dubbelmoralisk attityd. är med i IDB och ökar anslagensamtidigt som del talar varmt om all del internationellt skall vara med ochhjälpa till alt utöva påtryckningar mot juntan i . ALLANHERNELIUS (m): Beiräffande den fackliga bojkollen, vilken myckel riktigt ärproklamerad av ORIT som är den inlernalionella fackföreningsrörelsenslatinamerikanska federation, är atl säga alt den inle har trätt i kraft. Denhar beslutats men ännu inte trätt i kraft. skulle del vara eltmöte, och man förutsatte all det då skulle komma nya förslag. Men del är intebekant om några sådana har lagts fram. Sedanvill jag, , erinra om att denna fackföreningsaklion gäller intebara utan också och . Del är dessa tre länder som bojkolibeslulet gäller. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Med anledning av påpekandet alt bojkollen ännu inte har trätt i kraftvill jag säga, atl har desto slörre anledning all göra slag i saken närden träder i kraft och ge sill bidrag lill bojkollålgärderna. Jagförstår vidare atl del är med tillfredsställelse som lar inCuba i debatten. Man kan ju då göra en enkel jämförelse mellan de förhållandensom råder i och de som råder pä och sedan dra vissa slutsatser. Delfinns såvitt jag kan se inte någol godtagbart argument för all inteskulle vidta ensidiga bojkottaktioner i fallet . Regeringen har eftermånga års krav kommit fram lill en något så när framsynt ståndpunkt iSydafrikafrågan. Vi har dä desto slörre anledning atl också sälta in liknandeåtgärder mot Pinochetjuntan. ALLANHERNELIUS (m): Det skulle nog föra alltför långt all här böria diskutera inle baraChile ulan också . Anledningen lill atl jag här nämnde var bara attjag ville markera alt den bojkotlakiion som åberopar inte baraomfattar ulan också . Delär all märka alt del är en privat bojkottålgärd som är föreslagen, och den ärsjälvfallet inle på minsta sätt bindande eller ens vägledande förslalsmaklerna. De svenska statsmakternas inställning lill sådana aktioner i vadgäller dellagande från har utretts av ulrikesulskollet på s. 4 iförevarande belänkande. Vi anser atl sådana ensidiga aktioner, som inle vidtasefter beslut av , helt enkelt motverkar sill syfte. Delta harframhållits av utskottet både i detta och i lidigare sammanhang. Vadbeträffar har lillskyndarna lill del föreliggande förslagetframhållit all är ett unikum. (vpk): Ja, del är klart att det är tacksamt allgömma sig bakom rent formella kriterier och säga att del är fråga om etl privatinitiativ. Om den internationella fackföreningsrörelsen ställer sig bakom eltsådant krav, kan inle jag inse annal än all del är en internationell opinion avstor betydelse som man bör ta hänsyn lill. Jämförelsen med Sydafrikafrågan kommer man nog inte ifrån.Jag lycker alt del är glädjande och jag noterar med tacksamhet all man har fålletl mindre stelbenl synsäll när del gäller . Det är bara atl hoppasatt stelbenlhelen skall ge med sig också när del gäller . ALLANHERNELIUS (m): Jag vill bara påpeka atl det inle är deninternationella fackföreningsrörelsen som har ställl sig bakom bojkollaklionenutan dess latinamerikanska sektion. Del är också latinamerikanska länder som ärföremål för dess ålgärder. (vpk): ORIT ärju den regionala avdelningen av ,som är den fria fackföreningsinlernalionalen. Del är i stort sett samma sak. Överiäggningen var härmed slutad. Proposilionergavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motionerna nr 1029 av m. fl. ochnr 1914 av m. fl. i motsvarande del. och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller utrikesutskottetshemställan i betänkandet nr 20 röstar ja, det del ej vill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionerna nr 1029 av m. fl. och nr 1914 avLars m. fl. i motsvarande del. Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter har röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkslälldes votering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resullal: §5 Utredning angående handelssanktioner mot Föredrogs utrikesutskottets belänkande 1978/79:22med anledning av motion om en utredning angående handelssanklioner mol . TORENILSSON (m): hade en "utblick" i Svenska Dagbladetbetitlad "Demokrati" i Iljinka,som innehöll en trist rapport från dens. k. demokratiska rådsrepubliken i öster och byn från . Judiskafamiljer flydde dit en gång undan tsartidens förföljelser. Somliga var kanskeockså utvisade. De blev bönder, och efter revolutionen i bildades dären kolchos som kallades den hebreiske bonden eller kanske den judiske bonden.Den överlevde och består efter viss emigration av 700personer med judiskt påbrå. De som flyttat är de som lyckats få utresetillståndoch farit till . finns del inte längre någon väg ut, intet visum beviljas. Del finns någrafamiljer som vill resa men tvingas stanna. Varför berättar jag delta? Ja,som elt exempel på judarnas länglan i årtusenden till sill land och som enillustration till deras trängda situation under två lusen år och mer. Delhar alltid funnits judar i det heliga landet - även under den lid då de fiestaav judisk slam levat i landsflykt och stundom smäll väl in i vissa länder -ochi deras hjärtan som varit hemifrån har och land alllid varitLandet; det enda land som de kunnat kalla sitt hemland. Jaghar här en liten bok som jag flck lag på i går och som jag har läst - elleråtminstone skummat - med stort intresse. Den skulle i svensk översättning kunnahela ungefär "20 århundraden av judiskt liv i del heliga landet". Denvisar alt judar alltid funnits där - under vår tideräkning och 2 000 årtidigare -och att den uppfattning som många hyser, att judar i vår tidskulle vara inkräktare i elt land som de har lämnat för länge sedan, äroriktig. är 1855 inle mindre än 11 000 judar i , delta underen tid då befolkningen i många städer i var mindre än 11 000. äralltså judarnas land. Där har del funnits en kontinuitet, och de utspridda, deförskingrade, har längtat hem. Pogromer och lidanden nådde sin kulmen i vårtsekel och drev dem hem. Redan för 4 begynte deras historiadär-alliså i det land som kallas -och del var redan dä utsagt attde som folk skulle hela , del namn som den återupprättade staten fick1948. 1min motion har jag talat väl om . Jag har sagt att något av delviktigaste och märkligaste som har hänt under vårt århundrade är att del harupprättats en stal som heter . Jag menar all del är en oerhört viktighändelse i historien. står vidare nära, och del råder därdemokrati, inle bara lill namnet ulan också i verkligheten. Och så väckte jagmin motion, vilken vänder sig mol sanktioner mot handeln med , som ocksådrabbar svenska företag och som är hindrande och diskriminerande på Utredning angående handelssanktioner mot Ulskollelhar svaral med alt hänvisa lill ett lidigare belänkande, 1977/78:4. Jag harlagil fram och läst igenom det och funnit alt det referat som finns intaget iutskottets belänkande nr 22 vid del här är korrekt återgivet och i enkortare version har ungefär samma innehåll. Men jag lycker alt om mangörenutredning och lämnardeuppgiflersomslåri UU 1977/78:4, borde man komma lill enannan slutsats. tidigare betänkandet har jag funnit en "lustig" -om man numöjligen kan kalla den lustig - passus. Jag citerar: "har aldrigofficiellt erkänt vare sig bojkottens existens eller dess berättigande. "Har då erkänt bojkollen på annat sätt än officielll? Och skulle någonkräva all skulle erkänna svartlistningen av svenska förelag som handlarmed , eller säga alt denna bojkott vore berättigad? Ja, della är frågorsom man ställer sig när man läser en sådan mening. Nusäger ulskollel också atl det är svårt all med säkerhet påvisa de negativaverkningarna av arabländernas bojkoll. Jag är av en annan mening jag anser dethelt uppenbart all bojkotten är negaliv både för och för . Jagkan väl förslå att den lagstiftning som en motionär 1976 hemställt om kanskeinle skulle kunna rätta lill förhållandena, och därför har jag i min motion helthovsamt begärt en utredning. Iror ulskollel för sin del all del räcker medundersökningar som sker på departementsnivå. Jag är inle nöjd med det svarel. Denekonomiska diskrimineringen av far inle fortgå, f dag kan jag givetvisinle yrka bifall lill molionen, men jag tror all kammarens ledamöter ochsvenska folkel i slorl delar min uppfattning all de rådande förhållandena intekan accepteras. Detstår i utrikesuiskoitets betänkande 1977/78:4: "Bojkotten saknarförankring i beslut av och erkänns inle av ." Ja,men hur skulle då kunna vara så lågmält inför vad som pågår? Del voreju nästan detsamma som ett icke-officielll erkännande av bojkotten. Jagupplever det närmast så. Jaglycker inle atl del räcker all bedriva sådan informationsverksamhet somutrikesutskottet tror pågår och vill skall pågå. Jagdelar uppfattningen i motion att bör söka ingåsådana inlernalionella överenskommelser som skyddar handeln med . Svenskaregeringen aviserar ålgärder som innebär bojkott av handel meddiklaturiänder. Man är alltså ute för all stänga vägarna lill och fråndiktaturstater. Borde del då inte vara självklart med en motsatt åtgärd för atthäva bojkotten moiendemokrali-endemokrali som är en av de laslaieri världen somförtjänar all kallas demokrati och som slår vårt folk så nära? Jaglycker också atl en regeringsom kallar sig liberal borde finna del oerhörtviktigt att verka för fri handel med demokratiska sialer. Jagvill med ell brett streck stryka under utskottets skrivning atl regeringenskall undersöka och pröva alla möjligheler atl motverka den ekonomiskadiskriminering som del är fråga om. Utskottet säger all del inte vet om regeringen gör della, menantar alt den gör det och tycker atl den bör göra del. Jag vill instämma medutskottet i det avseendei. Jag är övertygad om all vi måste komma igen i den ärfrågan. Bojkotten mol demokratin , mot vårt vänfolk , kan som saglinle fa fortsätta. 1 delta anförande instämde (),() och (). OLLEWÄSTBERG i (fp): Ända sedan grundades har arabstaterna försökt komplettera denmilitära kampen mol den judiska staten med ekonomisk krigföring. Syftet harvarit all skrämma förelag från atl handla med eller investera i . I förhör visat hur en rad förelag har dragits med i bojkollen. Pelrodollarngör arabstaterna ekonomiskt starka. Arabländerna importerar, expanderar ochfinansierar. Och ju fler människor i västvärlden som är beroende av arabiskapengar för sin sysselsättning, desto svagare blir sak. Oljepengarnahar gjort bojkollen mol mer effektiv. Hur är det i ? Här finnsinga kongressförhör som kan få fram fakta. De som är berörda - exportförelag,banker och statliga organ - vill inle gärna tala om saken. har investerat i . Svenska företag tycks konsekventavslå från anläggningsleveranser till . Inget samarbete finns vad jag vetmellan svenska firmor och på konsult- eller entreprenadsidan. Ingelsvenskt storförelag har ens försäljningsbolag i . Några förelag har eftersvartlistning eller hot beslutat all avbryta sin handel med . Denarabiska bojkotten brukar medge all företag säljer lill . Men de får inteinvestera i eller bedriva ett samarbete med eller israeliskaförelag. Del svenska näringslivel uppfyller väl kraven från del arabiskabojkoiikontoret. 1USA har en tämligen hård lagstiftning som förbjuder företag all della ibojkotten mol antagits. Då ärdet speciellt viktigt all inledet faktumall skärper tonen mol bojkolikraven leder till all handeln i stället försöver på länder som är beredda all böja sig. Därför är del bra au utskottet ,och uiskoiieis talesman , gjort klara deklarationer om atl det ärolämpligt och oriktigt all svenska förelag deltar i den ekonomiska krigföringenmot . Man far också förutsätta att regeringen noga lyssnar på vadulskollel säger när det ulgår från all handels- och utrikesdeparlemenlen prövaralla möjligheler all motverka den ekonomiska diskriminering som följer avbojkotten. Svenskaföretag har uppenbarligen i en del fall vall all ge efter för den arabiskabojkotten, trots alt del strider mol alla principer om frihandeln och deprinciper som jusl åberopas så varmt om att handel och politik inteskall höra ihop. Självfalletgår del inle alllid att skilja handel och politik. När etl företag överväger enexportsatsning eller en investering tvingas del alllid all ta poliliska ochmoraliska hänsyn. väljeralt tillföra regimen i Sydafrikakunskap och kapital och deltar i handelskrig mot är delmöjligtvis konsekvent men vittnar knappast om hög moral. DAVIDWIRMARK (fp): Lål mig konslaiera all om den solidaritet som vi bör visa med Israelråder del bred politisk enighet här i landet. Detta harockså präglat delbelänkande som ulrikesulskollet avgett. motion som föreligger har yrkals på en utredning angåendearabbojkollen. Föregående är hade vi alt la ställning lill förslag omlagstiftning: Det kravet har i Agnas inle rest i är, utan harvi som sagl haft all la ställning lill etl yrkande om utredning. Jagvill först yrka bifall till utskottets hemslällan och sedan säga lill herrNilsson i Agnas atl utrikesutskotlel klart uttalar sitt ogillande av arabländernasbojkoll och uttrycker sin oro över bojkottens konsekvenser. Jag förslår inleriktigt när han hänvisar till förra årets betänkande och på någotsätl vill läsa in i del all inofficiellt skulle erkänna den härbojkotten. Det räcker ju om läser årets belänkande, där del isluiet på del första slörre stycket på första sidan slår följande:"Bojkotten saknar förankring i beslut av och erkännsinte av . Från regeringens sida har man betecknat det som beklagligt omsvenska förelag tvingats agera på ell sätt som utgör eller synes utgöra stödför den ena parten i en internationell konflikt." Detär sålunda både olämpligt och oriktigt all svenska företag deltar i den härbojkotten. Om den svenska inställningen kan alltså ingen tvekan råda. Redan vidbehandlingen av molionen förra årel betonade utskollet angelägenheten av attinformationen från svenska myndigheter och organisationer skulle fortsällas ochförbättras - information för all klargöra hur bojkotten fungerar. Det refererarulskollel lill , och utskottet uttalar atl man genom sådan information kanskingra missuppfattningar som kan ha uppstått genom överdriven lyhördhet frånenstaka förelags sida inför bojkollpåtryck-ningar. Detär mot denna bakgrund som motionen avstyrks. Ett motiv för avsiyrkandel ärockså all utskottet utgår ifrån "all regeringen genom handels- ochutrikesdepartementen är väl medveten om de problem som arabbojkollen förorsakaroch även undersöker och prövar alla möjligheler atl motverka den ekonomiskadiskriminering som följer av denna, bl. a. genom ökad information i hithörandefrågor". Utskottetförulsälier alltså ökad information i de här frågorna, och det är väl ändå detsom var huvudsyftet med motionen. Del var intressant all höra på .