prot · G209143 · 1978-12-31 00:00:00 — säkerhetspolitik-vari värt totalförsvar är en myckel vikligdel - har som mål all bevara vår fred, vår frihet och vår demokratiskalivsform. Frågomaom fred, frihet och demokratiska styrelsesätt angår oss alla. Praktisktlaget alla svenskar vill att vårt land skall vara fredat, fritt ochdemokratiskt styrt. Vi anser också samfällt all vär alliansfria poliliksyftande till neutralitet vid krig, med stöd av ett respektingivande försvar,givit oss möjlighet all stå utanför två världskrig som berört våra grannländer.Vårl land har haft glädje av fred , dvs, fem ä sex generationer.Vi tycker alla alt detta är bra, och vi gläds över del. Ettstarkt försvar kräver kännbara uppoffringar, personliga och ekonomiska. Mendet är många - alltför många - som skyggar för att tala klartext om försvaretskostnader och krav. Erfarenhetenvisar att vid kriser och krig i vår nära omvärld ökar intresset för ett starktförsvar och även viljan all göra uppoffringar för försvaret. När vi har långaperioder med fred i vårt närområde avtar känslan för det slarka försvaretsbetydelse för vår frihet och fred. Men det är under en lång fredsperiod viförsvarskunniga-politiker och andra-har vårt stora ansvar. Vi försvarskunnigavet, all det tar lång lid alt bygga upp ett starkt försvat Vi vet att det finnsför supermakterna strategiskt vikliga områden i vårt lands närhet. Vi vel attgenom pakter, allianser och nutida kommunikationer kan ell krig eller enallvarlig kris i en helt annan del av väriden snabbt medföra hot mot vårt land. Delär vår uppgift att klargöra del ovillkoriiga sambandet mellan en uthålligsatsning på ett starkt totalförsvar och möjligheten att ha ett starkt värn förvårt land den okända dag när vi utsätts för ett allvariigt hot. Ingen vet närden dagen kommer. Men alla vet att den kan komma och alt då alla svenskarkommer att kräva elt starkt försvar. Vihar sett att de som önskar en drastisk förändring av vårsäkerhetspolitik, eller i klartext en kraftig nedskärning av del militäraförsvarei - med andra ord svensk militär nedrustning - blivit fler och fältalll störte utrymme i massmedia. Det upplevs som populärareav många att tala vackert om internationell nedmslning,om fred och global rättvisa. Få lyssnar till och andra kunniganedrustningsexperler, som förklarar att de aldrig i siu arbete för nedrustningi väriden mött någon kritik mot satsningar pä vårt egel lands försvar.Omväriden inser att vårt land inte hotar någon och att vårt försvar är till förvårl eget värn. De flesla är eniga om all en nedgång i del svenska försvaretsstyrka kan skapa oro och osäkerhet inom NATO och Warszawapaklen, som gör attdessa pakter stärker och flyttar fram sina positioner i . Verklighetenär den alt nedrustning i kan medföra ökad spänning i - oavsetivilka lockande motiv som i anförs för krav på drastiskt sänkta svenskaförsvarsanslag. Etlrespektingivande svenski totalförsvar är alltså mer än att vara krigsavhållandeför vårt land i en kris- och krigssituation i . Del är också enstabiliserande faktor i fredstid i - elt område som genomvapenutveckling och militära satsning pä blivit alltmerintressant och bevakat av supermakterna. Jag kan inte erinra mig, alt vi förut fått höra så myckel tal ombristande ekonomiska resurser för försvaret som vi hör . Antalet kvalificeradeenheter - oavsell om det gäller flyg, pansar eller större marinfartyg -minskar.De anslällda inom försvarei blir alll färre. Trols dessa minskningar förefallermedelsbristen vara svår inom hela del mililära försvarets ansvarsområde. Ochförvisso är det så. Den i försvarsekonomi mindre kunnige kan få denuppfattningen att försvarei har fält markant sämre resurser sedande borgeriiga fick majoritet i . Osöktkommer frågan: Hur skulle lägel ha varit , om de borgerliga partierna filtnågra riksdagsledamöter mindre vid valet ? Det var , ochfolkpartiet som utgjorde majoritet i pä och som i stridmed socialdemokrater och kommunister voterade igenom nuvarande femårigaförsvarsbeslut. Om de socialistiska partiernas motförslag hade gått igenom,skulle det ha inneburit att försvaret mellan 1977 och 1982fått ca 2 000 milj. kr. mindre än vad försvarei nu fär. Ävenvid årels fullföljer socialdemokraterna sin nedruslningslin-je i frägaom militärt försvar, 1 partimoiionen, nr 594, och i reservalion lillutskottsbetänkandet föreslär de nedprulning med ca 450 milj, kr. pä elt år, medverkan från della år - elt förslag som är helt omöjligt allgenomföra i prakliken. och försvarei har lovat personalenanställningstrygghet. den pågående personalminskningen skall ske mednaiurlig avgång. Försvaret är bundet av långvariga materielleveranskonlrakl.Alla riksdagspartier talar om bibehållen allmän värnplikt. Med dessa låsningargår det inle all med några månaders varsel minska försvarels utgifter med 450milj. kt under ell är med början . Det är en summa sommotsvarar lön och sociala kostnader för över 4 000 anslällda. Trots de lägreanslagen vill socialdemokraterna ändock avdela mera pengar lill populära lingsom värnpliktigas daglön och utryckningsbidrag. Hur hade del mililäraförsvarets läge och försvarsdebatlen i varit, om socialde- Försvarspolitiken,m. Nr 143 mokralerna åren 1977,1978 och 1979 haft politisk styrka all genomförasina Fredaeenden förslag om lägre anslag lill försvaret? Vilkenpersonal hade friställts, vilka 11 mai 1979 förbandhade varil i nedläggningsfara, vilken angelägen materiel hade Vilka hade blivit ulan sysselsätlning? Försvarspolitiken omväriden dä sagt om nedrustningen i ? Myckel av försvarsdebatlen har rörtfrågan om flygels och den svenska flyginduslrinsframlid. Särskill nu när socialdemokraterna och regeringen har samma synsätt ifråga om flygel vore del intressant att fl besked om var socialdemokraternaskall spara 450 miljoner under kommande budgetär. Utvecklingenoch produktionen av svenska stridsflygplan har under efterkrigstidenmöjliggjort uppbyggnaden av ell relalivi sell slarkl egel flygvapen.Flyginduslrins bidrag lill vårl lands internationellt sell höga teknologiskakompelens har varil beiydande, och dess säkerhetspolitiska betydelse stor.Tunnan, Lansen, Draken och har inför omväriden kommil all bli symbolerför svensk industriell kompetens och för vår nations samlade vifia ochbeslutsamhet alt värna vår neutralitet och vårl oberoende. Genomall vi kunnal skräddarsy flygplan efter våra behov har kosinaderna per enhelkunnat reduceras i förhällande lill flygplan utvecklade efter stormakternaskrav, som kostnaderna kunnal spridas ut över liden genom en iinternationell Jämförelse låg produklionslakl och en successiv omsättning avflygvapnets förband. Denutveckling av den säkerhetspolitiska silualionen i som vi serinnebär all silualionen kan förändras frän låg lill hög spänning väsentligtsnabbare än lidigare. Delta är främsl en följd av den ökade betydelse somNordeuropa fäll for de bägge supermakterna. Skallvårl framlida försvar kunna fylla en väsenllig säkerhetspolitisk funktion, såmåste del innehålla elt beiydande inslag av förband med hög beredskap, storrörlighet och beiydande slagkraft Etl slarkl flygvapen, och inom del eltslagkraftigt aiiackflyg, ger bäsla stöd ät vår säkerhetspolitik i framliden. Denakluella frågan är: Har vi råd all anskaffa elt nytt lätt attack- ochskolflygplan, tillverkat i Sverige-eller med andra ord: Harvi råd att bibehållaen utvecklande svensk flyginduslri? ÖBhar ju i etl yttrande anfört all om vi anskaffar del lätta attack- ochskolflygplanei SK 38/A 38, blir del, under antagandet att försvaret fär endaslden lägsta utredda planeringsramen, en brisl i försvarels anslagsram pä 50milj. kt på 1980- och 1990-lalen. Menvilken anslagsram har ÖB då räknat med uttryckt i procent av BNP, dvs, i procent av marknadsvärdet av alla varor och fiänsler som produceras i landei under elt år för slullig förbrukning? Jo, en kostnadsram som beräknas alt ha nedgått lill ca 2 96 av BNP, dvs, att försvarets kostnader om20 är i andel av landets samlade inkomsler skulle vara endast två tredjedelar av de av BNP som de är . En våldsam sänkning med andra ord, I 26 ekonomiska nivåer högre än 2 96 av BNP anser ÖB allell nyll svenski aiiackflygplan inryms iett balanserat svenskt totalförsvar. Enligl moderata samlingspartiels mening innebär eninrikining av försvå- den ret mot den lägre nivån i den nu pågåendeperspekiivplaneringen, dvs. mot j j - j-y av BNP, en såomfattande förändring av vår säkerhetspolitik att den inle börgöras lill föremål förfortsalla överväganden. Försvarets utveckling pä sikt Försvarspolitiken börinrikias mot de mellersta eller de övre nivåerna i perspektivplanen saml mot den grundidé som möjliggör en snabb insats mot överraskande anfall.Överbefälhavarens studier visar entydigt all endasl en sådan inrikining avförsvarei ger vår säkerhetspolitik det erforderliga stödet . Jagvill här inskjuta alt del ärell misstag av försvarsminislern alt tro all vårlförslag innebär krav på höjda försvarsanslag under kommande budgetär. Deltaframgår också av utskottets belänkande, ÖB:sredovisning saml de ylleriigare uppgifter som därefter framkommit visar att delär möjligt alt inrymma en utveckling och produklion av SK 38/A 38-sysiemel ävenmed en utveckling moisvarande ram 2, dvs, den lägsta ramen. Del tillskott överdenna fiktiva ram på ca 600 milj. kr. som ÖB ursprungligen angavtorde sannolikl helt ha kunnal reduceras genom borttagandet av vissa kostnader. har doktor , , sagt alt Saablämnal ell paketerbjudande på flygplan A 38 plus robotar som minskade A38-systemels koslnader i närlid med 500 milj. kr. årsram för försvarei på ca 15 000 milj. kr. skulle alltså skillnaden mellan600 milj. kt och 500 milj. kt under tolv är, dvs. ett belopp om 10 milj. kr.,ha varil avgörande för svenski flygs framlid. Folkpartiethar i slutskedet av utskottsbehandlingen av flygplansfrägan haft en vingligstråt Vad som varil sanning har nästa limme varil någol hellannoriunda. I sista stund valde dock all gå socialdemokraternasväg, 1den socialdemokraliska partimoiionen 2253 konstateras all regeringen haranslutit sig till socialdemokraternas uppfattning i flygplansfrågan, I motionensägs också klart att studier av nyutvecklade flygplan inte kan komma i fråga.Ledande socialdemokrater har också sagt att antalel nya skolflygplan skallbegränsas lill en storleksordning av 40-60 plan. Del finns troligen fier än Jagsom funderar över hur delta stämmer med TT-meddelandel frän försvarsministerLars de , där del sägs: "Innanstatsmakterna kan binda sig för ett beslul i frågan måste man höra den mililärasakkunskapen och noggranl utvärdera kostnaden för olika alternativ. Dellakommer alt ske, vilket innebär all regeringens polilik i flygplansfråganfullföljs. båda alternativ, som ÖB utreder, sker en viss vidareutveckling avJaktviggens atlackkapaciiet med bl. a. förmåga att bära sjömålsrobotat I detena alternativet finns vidare ell svenski beväpnat skolflygplan med förmåga altbära sjömålsrobotar. I det andra alternativet anskaffas etl skolflygplan medmyckel begränsad beväpning. ÖB skall redovisa alternativen -grundade påofferter frän indusirin - senasl lill den ." Säkerligen finns det flerän Jag som är intresserade av all höra om 27 Försvarspolitiken,m. försvarsministernoch vice ordföranden i försvarsutskottet verkligen har samma lolkning av denöverenskommelse som energiminisiern gjorde med socialdemokraterna iflygplansfrågan. Au överenskommelsen innebär all en egenulvecklandesvensk flyginduslri försvinner, lorde vara ett beklagligt faklum - här harjagen hell annan åsikt än försvarsministern. Det innebär mycket för trovärdighetenav svensk neutralitet och ell fredsbevarande försvar om vår egen utveckladeflyginduslri försvinner. Lät mig upprepa all endasl med en så osannolik förutsättning som allunder den kommande försvarels andel av BNP sjunker frånnuvarande ca 3,4 96 lill ca 2 96 kan det vara befogal att hysa farhågor för altell svenskt tillverkat plan SK 38/A 38 - ett plan som fyller de operativakraven pä 1990-lalet - äventyrar föruisäuningarna för att upprätthållaell balanserat försvar. Försvarei får under den nu gällande femårsperioden enkoslnadsuppräkning enligl neiioprisindex - ell indexsyslem som enligt noggrannaulredningar ger otillräcklig ersättning för fallande penningvärde och stigandelönekostnader. Nettoprisindex medför att stabiliteten i försvarsplaneringenäventyras och alt man ej fullföljer försvarels behov enligt densäkerhetspolitiska bedömningen. Enligl och min mening bör förenästa femåriga försvarsbeslut på nytt övervägas metoden för att kompenseraförändringar av löner och priser. Medslöd av del anförda villjag yrka bifall lill reservalionerna 2,4,5 och 9. Omvår reservalion 2 faller, avser jag all i andra hand rösta på reservationen 3.I övrigl yrkar jag bifall till vad utskottet hemställt. i (c): Vår säkerhetspolitik formas genom samverkan mellan utrikespolitiken,försvarspolitiken, vär politik i internationella nedrustningsfrågor,handelspolitiken och biståndspolitiken. Den svenska försvarspolitiken syftarlill alt försvarei vid en konflikt i mellan stormaktsblocken skall haen sådan styrka, sammansättning och beredskap att hot, påtryckning ellerangrepp mot inle av någon kan bedömas vara lönsamt. Totalförsvaret hari sä fall den önskade fredsbevarande förmågan. Totalförsvaret är ell ullryckför vär vilja all slå vakl om nationens säkerhet och oberoende. Del är därfören hela folkets angelägenhet och bygger på att varje medborgare efter förmågabidrar lill landels försvar. Enav hörnstenarna i vår utrikes- och nedrustningspolitik har varil våramöjligheter all kritiskt granska även de stora staterna. Denna vår möjlighethar grundats på vår alliansfria ställning men också på vårt oberoende avpakterna, framför alll i fräga om att ha en egen försvarsindustri.Proposilionen 138, som vi nu behandlar, ärell avsteg i del avseendei. Där förordasnämligen en lösning som innebär att vi avhänder oss förmågan attegenutveckla flygplanssysiem. Det innebär att vi blir hänvisade lill att köpaflygplan från länder som finns inom något av de stora blocken. Vi kommer då attfl köpa de plan som stormakterna har lill salu vid det aktuella tillfället. Vifår små möjligheler alt påverka prissättningen. Utan inhemsk industri med egen- utveckling får vi ocksåsvårt all jämföra priser. Vi får lov att bygga om våra bassystem. Del kräverocksä en anpassning med vapen och strids-ledningssystem. Allt delta skallläggas utöver vad själva fiygplanet kostar, i den händelse vi tänker köpa ettsådant ulomlands. Fråncenlerns sida har vi hävdal alt vi så långl del är möjligl vill vara oberoendeav stormakterna. Folkpartiregeringen har slagit in på en annan linje.Regeringens förslag innebär att man medvelel medverkar till alt världshandelnmed krigsmateriel ökar. Vi i skall nu bidra lill den ökningen. Krav pånedrustning och begränsning av den s. k. rustningsspiralen kommer all klingafalskt, om de i framliden tas upp av partier som förordar regeringensproposition. Närdet gäller själva beslutet i flygplansfrågan har det redan uppstått stor oklarhetom vad folkpartisternas och socialdemokraternas majoritetsbeslut innebär. Denredogörelse som försvarsminislern lämnade gav inle någon större klarhet pådenna punkl. Del är tråkigt att man inle åtminstone klargör vad man har kommilöverens om. Vad är det dä som skiljer de olika förslagen äl? Delflnns tre förslag: först del moderata, som innebären satsning på A 38, dvs. envariant av B3LA. Man kan klart konstatera alt del förslaget hell har fallit.Och det är egentligen del enda som blir klart efter riksdagsbehandlingen ,nämligen att man säger nej lill B3LA och A 38. Del kommer ocksä all göras av majoritet Mankan däremot inte, enligl mitt säll att se, hävda - vilket man har gjort frånsocialdemokraliskl häll - att riksdagsbeslutet kommer alt innebära etl nej lillA 20. På den punkten kan man konstatera all folkpartiregeringen lyckais fl medsig socialdemokraterna i en rejäl högervridning. Imoiion nr 2253 av m. fl. sägs all man accepterar en vidareutvecklingeller en föriängning av Jaktviggenserien. Men i utskottsbetänkandet säger man:"En vidareutveckling av Jaklviggen lill flygplan A 20 med den kvalitet somöverbefälhavaren har funnit önskvärd från operativa utgångspunkter kan alltsåinle komma i fräga." Lätmig då konstatera all den A 20-variant som ÖB förordat är den s. k. A 20-M1-varianten. Utskottets nuvarande skrivning innebär alt socialdemokraternamyckel väl kan accepiera en annan varianl av A 20. Jag tolkar det så, att detär varianten A 20-M 3, som socialdemokraterna och nu enats om. Denskrivning som ulskotlel nu har slår klart hål på alla myter som gör gällandeall man säger nej till A 20. Del är alltså bara den A 20-variant som ÖB gillarsom man säger nej till. A 20 lever alltså, och man kan observera att del baraär socialdemokrater och folkpartister som vill fortsätta att lägga nerytteriigare miljarder på det i framliden så drifldyra Viggensystemel. Beträffandeskolflygplansfrågan las i majorileisskrivningen inle ställning till vilketskolflygplan man vill ha. Även här har socialdemokraterna gjorl en reträtt närdet gäller utvecklingsfrågan, eftersom man i molionen säger all man inte villha någon nyutveckling. Man kan klart säga att beslutet innebär all forlsalla studiernär det gäller skolflygplan i huvudsak skall ske för en modernisering av SAAB105, dvs. del alternativ som socialdemokraterna Försvarspolitiken,m. Nr 143 har förordat Vad ulskollsmajorileten nu föreslår är i stortsett bara all Fredaeenden direktiv som regeringen givit ÖB skallgälla. skrivningsom cenlerreservationen har pä den här punkten hade del blivit klarare altvi skulle fä en inrikining mot studier av ett skolflygplan med Försvarspolitiken förmåga att lösa lätta allackuppgifter i enlighet med del s. k. Åslingenaller- j jj naiivet Från sida har vi accepteratalternativ 1 i regeringens direktiv lill ÖB, som innebärfortsall uiredning av ell flygplan enligl Åslingenaller-naiivel, dock med delundantaget att vi inle accepterar den allackuiveckling av Jaklviggen somregeringen och socialdemokraterna nu förordar. Den skrivning som finns kanväl ändå tolkas så att Åslingen skall studeras även i fortsättningen. Del ärfel, lycker vi från , all skrivningen på den här punklen är så njugg.Den flr lill följd att utredandet nu sker med halvfart Vi har frän centernssida förordat en mycket klarare inrikining mot att i första hand studeraÅslingen som ell huvudalternativ på skolfiygplanssidan. Närförsvarsminislern försökte göra gällande att enigheten är stor var detfelakligl. Vad som skiljer ståndpunkterna ål är all förordar en lösningenligt vilken vi skall klara framlidens allackuppgifter med eu mindre flygplanän . Socialdemokraternas alternativ innebär i stort sett bara 50flygplan, medan ju lalar om älta divisioner. Jagvill också gärna slå fast att det är vikiigi all ÖB nu låter utreda de olikaalternativen på del sätt som regeringen har i sina direkliv. Del är dåviktigt, lyckerjag, all ÖB ser lill alt han lägger del mesta avutredningsarbetet på de plan och på de alternativ som inte harstuderats. Denreservalion som cenierpariiei lagt när det gäller flygplansfrågan omfattar denuppgörelse som har träffat med företrädare för Viförutsätter självfallet att den överenskommelsen står fasl för ochatt folkpartiledamöterna här i kammaren stöder reservationen 2. All deriksdagsmän som deltagit i förhandlingarna med gör det lar Jägför givet. Vadskiljer då och socialdemokraterna ät i flygplansfrägan? Jag bortser då från , eftersom inte har någol alternativ i flygplansfrågan. Del kan tilläggas att den reservalion som avgell också innebär bifall lill propositionen. Det visar hur luddigt propositionen är formulerad, eftersom både socialdemokrater och har kunnat ansluta sig lill den. Del är mellan socialdemokraterna och som huvudförsla get nu ligger. Cenlerns flygplan, den s. k. Åslingen, skall inte enbartJämföras med del socialdemokraliska förslaget om en modernisering av skolflygplanei 105. Åslingen skall i slällel jämföras med del socialdemokratiska skolflygplanei 105 plus minsl tvä divisioner altackutvecklad Jaktvig gen, dvs. en A 20-variant för en kostnad på 3-4 miljardet plus de omslällningskoslnadersom man flr genom all ta beslutet om nedläggning av svensk egenulveckling nu -Jag ber försvarsminislern observera all del är del som det handlar om - plus del beroende av stormakter som denna inriktning eventuellt kan leda lill plus kosinaderna för den omställning av baser och annat som blir nödvändig om vi köper flygplan utifrån. Den notan, som 30 socialdemokrater och folkpartister nu föreläggerriksdagen, torde bli klart dyrareför samhället än de båda andra alternativ som har presenterats . Detsom skiljer de olika ståndpunkterna ål är den olika filosofi som partiernaföreträder. vill lösa morgondagens allackuppgifter med ell mindre plan,eftersom vi räknar med all den framlida striden kommer all föras mer gränsnäraän lidigare. Vi vill ha ell plan som är energisnålt, tvåmotorigt - avsäkerhetsskäl - och som kostar ca , i limmen och är ett underljudsplan.Den konservativa linje som socialdemokrater och nu står för är alllösa morgondagens allackuppgifter med ell tungt, drifldyrt överljudsplan avViggenlyp, som kostar , . Jagmåste erkänna all i flygplansfrågan slår t o, m, moderalerna för envettigare försvarsprofil än socialdemokraterna. Socialdemokraternasställningstagande slår i bjärt kontrast lill vad socialdemokratiska riksdagsmäntidigare krävt, nämligen all vi under 1980-lalet inle skall bygga, som mankallar det, slagskepp av Viggenklass. har socialdemokrater hävdal alltyngdpunkten skall ligga på utveckling av skolflygplan som kan användas förlätta allackuppgifter. Jag ber er observera all det är som slårför de åsikterna och inle socialdemokraterna. Samma socialdemokrater iriksdagen är lydligen nu beredda all göra avkall på sina lidigare så klara ställningstagandenför lällare flygplanssystem bara för all man fltt chansen att göra upp medfolkpartiet. Beträffandeframlida flygplansplattformar-vad man kallar eller JAS Ny, som skall lillpå 1990-lalet - säger majoriteten att man vill all ÖB lar fram merunderiagsmaterial i den frågan. Jag vill gärna från utgångspunktersäga att kan vara med och ulveckla och utforma plattformen för framtidenså är det bra, om del kan göra oss oberoende av utlandet Jagvill ändå peka på den inkonsekvens som denna skrivning innebär avsocialdemokrater och folkpartister, när man pä sikt vill lägga nedegenulvecklingsmöjlighelen. Jag nolerar också all socialdemokraterna pä dennapunkl har gäll med pä den positiva inställning till en ny som framgårav ulskollsbelänkandel.Min fråga lill försvarsminislern ät eftersom han inte klart har angettskifielinjerna: Kommer Åslingen all utredas enligl ÖB:s alternativ eller inle? Iolika föredragningar både inför nyginduslrikommillén och försvarsutskottet hardel klart markerats all om man väljer all enbart la fram ell skolflygplan såbehöver man inle ta ställning lill den frågan. Alt dä - om man har den åsikten- fortsätla all sludera så många alternativ som ändå socialdemokrater ochfolkpartister nu accepterar tycker jag är ganska märkligl. Del innebär att manär beredd all lägga ul åtskilliga hundra miljoner i fortsatta studier avalternativ som man påstår sig vara emot. Närdel gäller de ekonomiska beräkningarna är det också intressant all konstateraall socialdemokraterna nu landar på samma ekonomiska nivå somfolkpartiregeringen. Folkpartiregeringen ulgår i sill ekonomiska länkande iförsvarsfrågorna frän försvarsbeslut, där de tre ickesocialistiskapartierna hade en gemensam utgångspunkt Försvarspolitiken,m. Försvarspolitiken,m. I sina övriga reservalioner hävdarsocialdemokraterna all de vill ha en lägre summa pengar lill försvaret. Del görde samtidigl som de inle säger någonting om varifrån de vill ta de pengarna.Del enda de har sagt är alt man nog måste dra in personal. Jag vill ställafrågan till Bengl : Hur tänker ni bära er ål för all dra in personalmed sådan hastighet att det ger utslag i årets budget?