prot · G20978 · 1978-12-31 00:00:00 — Ettförsia steg kommer all tas, om följer del förslag som regeringenlägger fram senare , i uppbyggnaden av en allmän föräldrautbildning. Detinnebär att vi börjar arbeta efter linjen att det viktigaste för barnen är altfamiljen fungerar. Destatliga bostadsbidragen höjdes . föreslår vi en höjning ävenden från 1 260 lill . De stalskommunalabostadsbidragen föresläs också bli förbättrade, speciellt för stora familjer. Enliglbudgetens förslag skall det ocksä bli förmånligare än lidigare för kommunernaatl bygga lägenhelsdaghem, genom atl räntebidrag kan utgå även för dessa. Utbildningsdepartementetkommer med en särskild proposition om barnkulturen. 7 milj. kr. har avdelatsför det ändamålet När det gäller internationella insatser kan man peka pä atlanslagel lill , , föreslås höjas från 100 till 110 milj. kr. Detfinns naturiigtvis en rad åtgärder i den allmänna ekonomiska politiken som harsärskild betydelse för barnfamiljerna. Lål mig bara nämna stödet lillbaslivsmedlen, som har slor belydelse för barnfamiljernas ekonomi. Del är nu3,6 miljarder. Det föreslås ökas. T. v. beräknas 3,8 miljarder, men beloppetberor naturiiglvis på utgången av förhandlingarna. Invandrarbarnenär en grupp som har särskilda problem. Vi har i värt land ungefär 130 000 barnmed utländskt medborgarskap. Ännu fler är barn lill invandrare. De kommer oftai kläm mellan kulluren i hemmei, traditionerna och värderingarna hemma och desom råder i skolan eller i förskolan. Ännu värre är deras språksituation. Detfinns barn på svenska daghem som går ulan all ha någon som de kanlala med på sitt eget språk. Vi vel alt del leder lill stora skador. Ibudgeten finns flera förslag som innebär förbättringar för invandrarbarnen.När del gäller hemspräkslräningen i förskolan föreslår vi fördubblade insalser,så atl inle bara som undervisning av sexåringar ulan också av femåringarligger till grund för bidraget. Viföreslår atl hemspräksträning införs i särskolan och specialskolan. Inomutbildningshuvudliteln föreslås alt resurserna för stödundervisning i svenskaoch hemspräksundervisning i läggs ihop, sä atl del blir möjligt förbarn i lägre åldrar atl få en slörre del hemspråksundervisning. Invandrarverketsmöjlighet att bevaka barn- och ungdomsfrågor förstärks. Jagär medveten om atl dessa insalser inte svarar mot behoven av åtgärder förinvandrarbarnen, men det är en väsentlig salsning som görs. Ofta är den trångaseklorn inle pengar ulan personal. Senarei vår kommer regeringen också att lägga fram elt förslag om ny organisation avden inlernalionella adoptionsverksamheten. Detlaär alltså några inslag i årets budget som tar sikte på alt förbättra barnensoch barnfamiljernas situation. Men även lidigare under den här 8 protokoll 1978/79:78-79 Allmän/wlitisk debatt valperioden har del, somnämnts här lidigare , hänl åtskilligt. Barnbidragen höjdes från årsskiftetpä regeringens förslag lill . Bostadsbidragen höjdes.Småbarnsföräldrarna flck räll all korta ned sin arbetsdag lill sex limmar omdagen. Föräldraförsäkringen har tidigare byggts ul, vilkel ger ersältning förinkomstbortfall en del av den lid man kortar ned sin arbetsdag. Det beiyder ellgenombrott under den här valperioden för en myckel viklig princip, nämligen atlarbetslivet måsle anpassa sig efter barnens och familjernas behov. Sammanfattningsvis:Under en period då stark återhållsamhet med nya ulgifter har varit nödvändig,har regeringen - både den nuvarande och trepartiregeringen - satt behoven hosde svaga grupperna främsi, och dit hör barnfamiljerna. Samhällelslolala stöd lill barnfamiljerna var 1976 . beräknassumman ha ökal lill 20,3 miljarder. Barnbidraget var avbasbeloppet - nu är del av basbeloppet Närsocialdemokraternas partimolioner på det sociala området häromdagenpresenterades använde någon av partiets företrädare ullrycket "reformslopp"för att beskriva vad som har hänl på det sociala omrädel - och ävenvad som föreslås i årets budgel - i varie fall enligl ett tidningsreferat Defakta som jag nu har nämnt visar alt delta uttryck inle har någon grund i verkligheten.Del fär väl ses som uttryck för en viss - rätt begriplig - nervositet inför denannalkande valrörelsen. Utrymmetför reformer är begränsat Men inom den ramen sker åtskilligt som kan görasamhället bällre all leva i för barn och för deras föräldrar under delinternationella barnärel, om följer regeringens förslag. Denfråga man vill ställa lill dem som framför krilik är nalurliglvis vad desjälva har alt komma med, i synnerhet om de skall leva upp till deanmärkningar de också framför mot budgelunderskoltel. Det är "oansva-riglSlorl" enligl OlofPalme. "Jag är oroad", säger . Även har kritiserat budgetunderskottet Menom man nu inte vill öka budgetunderskottet - hur kan man då kritisera regeringenför alt vi inte föreslår yllerligare kostnadskrävande reformer? Det går inteihop, om man inle är beredd atl föreslå stora skattehöjningar ellerbesparingar - men några sädana har vi inle hört sä myckel talas om. Avde moiioner som har väckts under den allmänna motionstiden framgår allsocialdemokraterna i alll väsentligt accepterar regeringens familjepolilik fördel närmasle årel. Naturiigtvis framförs i molionerna en hel del kritiskasynpunkter - någol annal var väl inle all vänla. Men det är mest allmänt taloch önskemål som ligger längre fram i liden än del år som budgeten gäller. Jagtolkar därför de socialdemokraliska motionerna så, all regeringen kan hoppas päsocialdemokraternas stöd för de förbättringar vi kommer all föreslå i föräldraförsäkringen.Jag gär inle nu in på dem i deialj. Låtmig bara nämna en sak, och del är fullföljandet av utbyggnaden avföräldraförsäkringen , som förulskickades i treparliregeringensregeringsförklaring . 1977 beslöt om ett första steg. sominnebar atl föräldraförsäkringen föriängdes med en månad med ersältning förinkomstbortfall och en månad med garantibeloppel . Jagär glad atl vi nu har lyckats bereda utrymme för full ersältning ocksä underden nionde månaden. Dels därför atl det ökar sannolikheten för all ledighetenocksä utnyttjas av pappan, som i regel härden högsta inkomsten av föräldrarna.Dels därför att vi på det sättet åstadkommer en väsentlig förenkling avföräldraförsäkringen. Med alla sina förtjänster är den rätt så svår atlöverblicka för familjerna och tungarbetad på försäkringskassorna. Det måsle nogalla som har varit med om alt bygga upp den erkänna. Därför ser jag möjlighelentill en förenkling som värdefull, och jag beklagar alt ochmoderaterna vill skjuta den . Förslagom vårdnadsbidrag förs fram av och moderaia samlingspartiet De villalt förslagen skall träda i kraft . Vårdnadsbidragflnns också med i folkpartiels program. Det bekräftades senast vid vårtlandsmöle . Men vi har inte funnit att det är möjligl alt nu binda sigför etl tidsschema för införande av denna kostnadskrävande reform. Den frågaman ställer sig inför och moderalernas förslag är nalurliglvis hur delgär ihop med partiernas redovisade bekymmer för budgetsituationen. Den ärjuinte ett problem bara fördet närmaste årel utan minst lika mycket ifortsättningen. Jag vill minnas atl och var merrealisliska i sina uttalanden i den här frågan i regeringen änvad som avspeglas i årets moiioner. Lålmig tillägga alt folkparliel givelvis anser alt ett vårdnadsbidrag - den dag vihar råd atl införa det - inte skall utformas så alt det försvårar kvinnornasyrkesarbete. lalade i hösias - och även - engagerat om flerbarnsfamiljernassilualion. Jag vill gärna ge en komplimang för all hon merän de flesla av oss försöker atl själv tränga in i och analysera verkningarnaav etl snårigt bidrags- och skattesystem och är beredd att dra slutsatser avsina fynd. Om jag förstod henne rätt, hade hon kommit fram till atlbidrag i detla fall fungerar bäst om de är obeskattade. Jag tror atl det liggermycket i detla. Kanske kommer hon fram till alt delsamma gällervårdnadsbidragen. Jag får i så fall önska henne lycka lill med fortsattlänkande på detta område. Viär alla medvetna om att flerbarnsfamiljerna haren pressad situalion dels närdel gäller sin totala ekonomi, dels när del gäller möjligheten alt förbättraden genom egna insalser - detla pä grund av de s. k. marginaleffekterna. Jagtror också all - trots sina teoretiska beräkningar -måslemedge atl flerbarnsfamiljerna faktiskt kommer alt få förbättringar från 1978lill 1979 genom de höjningar av barnbidrag och bostadsbidrag som sker, ochgenom den sänkning av marginalskatterna som trots alll har genomförts, även omden borde ha varit större. Framför allt har flerbarnsfamiljerna etl intresse avatt vi kan hälla prishöjningarna måttliga även . Jagtror dock inle, herr lalman, alt flerbarnsfamiljernas situalion behöver bliföremål för hårda poliliska motsättningar. Här finns ett mål som vi är ense om, och dä borde vi ocksåkunna finna metoder. Men del gäller all fundera över alla de olika inslagen iskattesystem och bidrag. Del finns som bekant i skattesystemet inslag av stöd,som är lika slorl oberoende av hur många barn man har-ja, som utgår oberoendeav om man barbarn alls. Även del måste tas med i bilden. Ihöstas lalade för exlra barnbidrag lill flerbarnsfamiljer. Nuföreslår de en ministandardgaranli, som verkar ha vissa beröringspunkter medsocialulredningens förslag lill socialförsäkringslillägg, vilket studeras av enarbetsgrupp inom Jag tror därför all det kan vara skäl iatl fundera ytterligare. Det är möjligt atl om etl halvår harkommit fram lill ett tredje förslag, som är fruklbart och kan föras in idiskussionen. Men även vi andra har anledning slälla oss frågan: Vad kan vigöra för all förbättra slödel till flerbarnsfamiljerna? EvaHjelmslröm frågade vad regeringen gör ät barnomsorgen. Lät mig då först erinraom att för de tre försia åren av den femårsplan som gäller, dvs. åren1977-1979, ligger det faktiska byggandet och planeringen i takt med planen. Förde två kommande åren, alltså 1980 och 1981, fallas 10 000 platser i kommunernasplaner. Tillgrund för planen ligger en överenskommelse mellan staten och Kommunförbundet.Slaten har fyllt sin del av överenskommelsen: kraftigt ökade statsbidrag. Delbetyder som jag nämnde att anslagel lill kommunernas barnomsorg ökar med drygt1 miljard kronor. I regeringen sista budget anslogs 1 855 milj. kr. lillbarnomsorgen, medan i årets budgetproposilion anslås totalt 3 637 milj. kr, -alltså nära nog en fördubbling. Kommunförbundethar åtagit sig atl verka för att kommunerna tar fram 100 000 nya daghemsplalserpå . I de överenskommelser som senare har träffats om kommunernas ekonomi- - har staten och gemensami konstaterat allett så slort daghemsbyggande ryms inom de ekonomiska ramar för kommunernasutgifter som man har varit överens om. Regeringenhar haft tvä överläggningar med undersöka orsakernalill eftersläpningen i kommunernas planer och se vad som kan göras för attundvika dem. Vi har kommit överens om alt ell material skall tas fram, sombelyser situationen i samlliga kommuner. Det skall sändas ut inför årsmötena iKommunförbundets avdelningar, vilka är nära förestående. avserockså atl vända sig lill de kommuner som ligger under i planeringen för att fåreda på orsakerna till delta. Slaten har alltså uppfyllt den grundläggandedelen av överenskommelsen, de kraftigi höjda statsbidragen. Nupågår åter diskussioner om kommunernas ekonomi och skalleuljämning på grundvalav kommunalekonomiska utredningens förslag. Som bekant finns del med iutredningens förslag all man vid skatteutjämningen ytterligare skall ta hänsyntill sädana faktorer som anlalel barn. Självfalletär regeringen ocksä öppen för diskussion, om det är nägra ytteriigare åtgärderutöver det ekonomiska stödet som vi kan vidta för atl Del kan gälla sådanl som atl minska krånglet i statsbidragsregleroch andra bestämmelser. En översyn av slalsbidragsreg-lerna pågår iregeringskansliet malerial som belyser möjligheterna lill förenklingarkommer alt redovisas . Eventuellt kommer även vissa förslag allkunna föreläggas i vår. Jagvill här passa pä alt inbjuda alla som har konkreta förslag till förenklingareller prakliska bevis på onödigt krångel alt höra av sig tillsocialdepartementet Det förs ell mycket allmänt tal om krångel i det härsammanhanget, men skall vi genoniföra förbättringar behöver vi hjälp averfarenheierna utifrån fältet om vad del är som ställer lill besvär. forisälier, närmast med överläggningar i mitten avfebruari och i millen av mars. När det gäller nästa utbyggnadsperiod, efter1981, håller vi inom på all la fram etl underlag förberäkning av behovei av platser i kommunerna och i landet som helhet. Lät mig också säga ylleriigare ell par ord i frågan omsmåbarnsföräldrarnas arbetstid, som har varit uppe här. Vi kunde se häromdagenatl LO har redovisat ell nyll material och gäll till attack mol del ökandedeltidsarbetet vet vi all en orsak lill deltidsarbete äratt föräldrar villfå mer tid för sina barn, atl de hell enkelt lycker alt del är för jobbigt allarbeta , med långa arbetsresor och mycket annal arbetsamt som man har ien barnfamilj. De lycker också alt visielsetiderna för deras barn på daghem ärför länga. Ivåras beslöt alt de som har barn skall få rätt atlminska ner arbetstiden på sitt ordinarie jobb frän omdagen. Socialdemokralerna var motvilligt med pä beslutet, men de kunde inte gebesked om huruvida denna lag skall få vara kvar om socialdemokraterna kommertillbaka i regeringsställning. hör man alll som oftast kritik frånsocialdemokrater mot den här reformen. Så har del varit också här . Menden leknik som har använts ärju densamma som i lagstiftningen om ledighet förstudier, alllsä en relativt generös ledighetslag, som ger rält till ledighet,och sedan fristående från den ersättningsbestämmelser där man steg för steg itakt med de ekonomiska resurserna kan bygga ul del ekonomiska slödel. Härger vi alllsä , om följer det förslagsom regeringen kommer attlägga fram senare , möjlighet alt under ell hell år för varie barn kortaner arbetstiden från älta till sex limmar och få ersältning för inkomstbortfalletSedan kan, i takt med resursernas ökning, del stödet byggas ul ytteriigare. Menom man inle vill ge föräldrarna rällighei redan nu att vara kvar pä sittvanliga jobb och minska arbetstiden, och man inte heller vill att de skall fåarbeta deltid - i varie fall socialdemokralerna inom LO kritiserar judeltidsarbetet - vad är då alternativet? Ja, någon allmän arbetstidsförkortningtill sex timmarom dagen finns det tyvärr inte ekonomiskt ulrymme för inomavsevärd lid. Sysselsältningsulredningens ordförande , som ocksåär framträdande socialdemokrat, nämnde att han bedömer att det intefinns ulrymme under 1980-lalel för en allmän övergång lill sexlimmarsdag. Denfräga som detta reser är om socialdemokraternas budskap tillsmåbarnsföräldrarna är detla: Skall ni förvärvsarbeta så får ni vara sä godaatl arbeta heltid. Om ni inle är nöjda med del, så får ni stanna hemma. Del har ställts några frågor om regeringens inslällning lillpensionärsorganisationerna. Som framgår av budgetproposilionen anser vi attdessa organisationer utför ett värdefullt arbete. Som en konsekvens av detföreslär vi en höjning av del anslag i vilket stödet till pensionärsorganisationernaingår. Del kommer alt möjliggöra en ökning av bidragen lill de organisationernamed åtminstone . Det stämmer inle med vad organisationerna har önskat sig- det gör f ö. inle heller förslaget i den socialdemokraliska motionen. Men enökning i årets budgel är etl uttryck för att vi anser alt della är enviktig sak. Sedankan man ju säga all en ökning med 50 96 hade varit mer , om pensionärsorganisationernaockså hade fått ett kraftigare stöd under den socialdemokratiska regeringenslid. Dä hade denna ökning med 50 96 inneburit ett större belopp, del är eniakttagelse som jag förmodar all motionärerna själva gör. Lålmig också säga, att del är självklart för mig liksom för andra som har yttratsig här, all det är värdefulll om regeringen kan överiägga med företrädare förpensionärerna innan man ulformar förslag som har slor belydelse förpensionärsgruppen. Sådana överläggningar har också påböriais under dennuvarande regeringen. () kortgenmäle: tog upp budgetunderskottet och sade att partiledarna,bl. a. , oroat sig för det men inte anvisat några vägar för alt minskadet. Detär riktigt atl vi har uttryckt oro. Men vi har varit kritiska på det sällel attvi menar alt en ökning av den privaia konsumtionen kan leda lill en inflation.Det var detta vi hävdade när vi gick mot det skatteförslag folkpartietlade fram. Trols alt vi då lyckades minska ner konsumlionslillskollel medhälften, räknar regeringen nu med att konsumlionsulrymmel är större än vad manräknade med innan skalteförslaget förändrats. Såställde frågan om värdnadsbidragets finansiering. Jag villhänvisa till vad sade i sitt lal i går. Vi vill la upp densaken i samband med skatlediskussionen som kommer all föras framöver. Vi menarall en omfördelning till barnfamiljernas förmån är lika angelägen som ändringari skatteskalorna. Det är inte rimligt att genomföra slörreskattesänkningar för inkomsttagare som bara har att försöria sig själva ulanalt göra extra insalser för barnfamiljer i samma inkomstläge. Det är därförstarka fördelningspolitiska och sociala skäl som talar för en sådan omfördelning. Vi haralltså föreslagitatl man skulle höja garaniinivän . lålavårdnadsersältningen träda i kraft . Den skall sammanlagtkunna utgå . Jagbeklagar än en gäng all inte vill vara med om att gemöjligheter lill kompensation för de föräldrar som vill bringa ned sinarbetstid frän älta , men inte har möjlighet att göra detla ulanekonomisk kompensation. Utgångspunktenför vårt förslag är atl man skall ha valfrihet. Vi skall ge ökade möjlighelertill mera konlakl mellan barn och föräldrar. Dennamolion kommer atl behandlas i utskottet, och vi får komma tillbakatill den och ha en ny debatt. Del ulgår jag ifrån. ()kort genmäle: gjorde sig litet lustig över all vi hade ell annatförslag nu än vi hade när del gällde barnbidragen. Men bakgrunden ärden som själv efteriyser, nämligen all del gäller att på allasäll försöka uinyttja statens medel så att de verkligen i första hand kommer demest behövande till del. Vi kommer all kritiskt pröva alla förslag som läggsfram, jusl i syfte all få en sä effektiv och så social ulformning av förslagensom möjligl. Vårdnadsersältningen- hur skall den finansieras? Ja, innevarande budgetär betalar staten i bidraglill daghem, familjedaghem osv. Den utbyggnadstakt som förestårfram till 1985, enligt de planer som fanns i i varie fallnär vi lämnade det, skulle innebära etl stalsbidrag på ungefär 8 miljarder är1985, med oförändrat statsbidrag per plats. Det kan väl inle vara rimligt altbygga ut'den kommunala barnomsorgen utan all vara säker på hur stor denverkliga efterfrågan är? Det kan väl inle vara rimligt all bygga ul den ocksäför dem som hellre skulle välja all själva värda sina barn om de genom envårdnadsersältning fick ekonomisk möjlighel till del? Förde allra minsta barnen, som i försia hand skulle komma i fråga för envårdnadsersältning-de som är under etl och elt halvt är-räknar man redan nu medatl en barnstugeplats koslar50 . Kan man dä genom envårdnadsersältning pä , som dessutom skulle beskallas, ge flerföräldrar en valfrihet så är del inle bara socialt och humanitärt en god hjälp-del är ocksä statsekonomiskt en god vinst. Socialministernsade atl jag sagl alt bidragen skulle vara obeskattade. Vad jag i debatten idecember, som gällde slödel lill barnfamiljerna, reagerade mol var delinkomslprövade bidrag som trappas av - därför att det ger orimligamarginaleffekter för större barnfamiljer. 1den analys av bostadsbidragen som vi gjort och som jag skulle rekommenderaockså socialministern all läsa säger vi alt inkomstprövningen är så bristfälligalt de som allra bäst skulle behöva stödet drabbas av de allra värstasidoeffekterna. Därför kräver vi en ulredning om hela stödet lillbarnfamiljerna, där också skattesystemets ulformning och effekter kommer in ibilden. Syftet med den genomgången måste naturligtvis vara all få en grund fören ur social och fördelningspolilisk synpunkt sä rällvis och effektiv utformningav stödet till barnfamiljerna som det över huvud laget är möjligl. Och därkommer i allra högsta grad ocksä flerbarnsfamiljerna in i bilden. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Jag noterar all inle tog upp min fräga om bilismen.Uppenbarligen anser inte socialministern all det faktum atl 10 000-talsmänniskor direkt drabbas av dess negaliva verkningar har någonting med socialvälfärd att göra - och uppenbariigen inte heller med barn. Jagframhöll myckel riktigt att sälier man barnens behov i centrum så gynnar detocksä andra grupper, som pensionärer och andra vuxna. Nuredovisade en rad ålgärder som skulle komma barnfamiljerna lilldel: ökal stöd till baslivsmedel,en myckel lilen höjning av barnbidragen samten mindre höjning av bostadsbidragen. Men då skall man väl hålla i minnet allunder de är som borgeriiga regeringar sullit vid maklen har faktiskt denvanliga Ivåbarnsfamiljen fått se sin inkomst försämrad med i genomsnitt 200-300kr, . Och de stöd som här räknade upp läcker pä intetsäll den försämringen, som är elt resultat av såväl den förra regeringens somtrepartiregeringens politik. Sedantill delta med dagis och fritis: 10 000 platser fattas i den häröverenskommelsen, som redan den är hell otillräcklig. Jag tycker att det i ochför sig vore ett tillräckligt skäl för att sätta i gäng med en radkonkrela åtgärder. Men vad är del man skall göra? Jo, här skall utredas ochgrunnas, och här skall kommunerna redovisa varför de inle bygger ul. Det äralllsä del svar som kan ge till alla de köande ute i kommunerna- att här skall utredas. Sedanpåstod att staten har påtagit sig del ekonomiska ansvaret ochatt den hargjort sitt vad gäller den här överenskommelsen. Men del är ju interiktigt, om man jämför med skolan - varför sätta förskolan i strykklass? Vianser att staten skall la över kostnaderna för barnslugeulbygg-naden. Först däkan vi verkligen få till slånd alt köerna byggs bort Vi har också föreslagit225 000 nya platser . Närdet gäller sexlimmarsdagen kan jag bara upprepa: Den gynnar de högavlönade. VadGabriel undvek atl säga var alt den kompensation som utgår inle utgöroavkortad lön. Min avsikt var inle alt la upp någon ny debatt om budgetunderskottetnu, utan bara att hell stillsamt påminna om all del går inte sä bra ihop om mandels lalar om att del är ett mycket slorl och oroande budgetunderskott, delsföreslår ytteriigare ulgifter. Minavsikt var inte heller att göra mig lustig över det faktum att IngegerdTroedsson kommer med elt annal förslag nu än del hon hade i hösias. Jag villtvärtom säga att jag lycker del är uppfriskande med politiker som tänker självaoch som kommer med nya förslag. Och del är äriigi menat. Mendet kan möjligen flnnas anledning - innan tar ställning för nyabidragsformer i en situalion med knappa resurser - all länka igenom problemenytterligare, och kanske komma med ännu bättre förslag. 1 avvaktan på det kandet vara klokt all, som regeringen föreslår, bygga vidare på de olikastödformer vi redan har. Jagär ledsen om nu inte vill slå fast vid del hon sade i höstasoch som jag tyckte var en positiv insikt, nämligen, enligl riksdagsprotokollet,"all möjlighelen att förbättra den ekonomiska situationen förflerbarnsfamiljer genom yiteriigare behovsprövade bostadsbidrag, eller andrabidrag som trappas av eller beskattas, redan är uttömda". Sä slår del iprotokollet Del förslag n i hade var ocksä ett obeskattat bidrag, och det vardel jag såg som positivt. Vårdnadsbidraget kan nog ha sina förtjänster. Men detär inte en stödform som är speciellt lämpad om flerbarnsfamiljernas problem ärde mest brännande. Jagmåste nog påminna en gång till om att i den femårsplan somriksdagen harställt sig bakom, som man har överenskommit med kommunerna om ochsom naturligtvis regeringen också får hålla sig till, ligger de första tre årenav byggande och planering i takt med planen. Det är inte så att vi liggerefter planen. Det vi talar om, är del i och för sig oroande i att man för åren1980och 1981 ligger under planen.