prot · G209127 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:127 §1 Talmannen meddelade all lill kammaren inkommit läkarintyg för ,som var sjukskriven ylteriigare den I maj-den 31 augusti.Erforderiig ledighet beviljades. ömefterlevnaden av lagen mot pornografisk skyltning Talmannen anmälde att (fp) även underdenna tid skulle tjänstgöra som ersättare för . §2 Om efterlevnaden av lagen mot pornografisk skyltning Justitieministern erhöll ordet för allbesvara () anmälda fråga, 1978/79:470, och anförde: har - under påstående att anmälan om överträdelse avbestämmelsen om förbud mot pornografisk skyltning i praktiken inte ger någotresultat - frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärd som leder till attbestämmelsen eflerievs. Enligl16 kap. Il § skall den som på eller vid allmän plats genomskyltning eller annat liknande förfarande förevisar pornografisk bild på sättsom är ägnat au väcka allmän anstöt dömas för otillåtet förfarande medpornografisk bild till böter eller fångelse i högsl . Grundtankenbakom bestämmelsen är att ingen mot sin vilja skall behöva la del av sådanapornografiska framställningar som enligt gängse värderingar uppfattas somsedlighetssårande, kränkande eller på annat sätt stötande. En förutsättning förslraffbarhel är därför att bilden förevisas på eller vid allmän plats. Varjeslag av skyltning e. d. med pornografisk bild är emellertid inlekriminaliserad. Det krävs all bilden eller bilderna förevisas på etl sätt somär ägnat all väcka allmän anslöt. Vid bedömningen om denna fömtsättning äruppfylld får beaktas varje bilds speciella karaktär men även helhetsintrycketav skyltningen. Avsikten har varit att strafTbelägga skyltning eller liknandeförevisning av bilder som t. ex. visar samlag eller på ett påträngande ochdetaljerat sätt återger könsorgan. Delkommer i första hand an på polis- och åklagarmyndigheterna all ingripa motolillälen skyltning med pornografisk bild. I den mån anmälningar om sådanskyltning inte ger resultat lorde del bero på all åklagaren eller - om åtal harväckis - domstolen inle delar anmälarens uppfattning all den ifrågavarandeskyltningen är straffbar. Enligl vad jag har inhämtat pågår emellertid f. n.såväl i som i flera förundersökningar med anledning avanmälningar om otillåten skyltning. ömefterlevnaden av lagen mot pornografisk skyltning Jagvill framhålla att frågan om yttrandefrihetens gränser i vad gäller pornografinu prövas av yiirandefrihetsutredningen. Kommittén har redan utarbetat ettdelbetänkande om barnpornografi. Detla belänkande har lagts till grund för enproposilion som överiämnals lill . TORENILSSON (m): Jag ber all få tacka för svaret. Jag lycker alt innehållet är ganskaintetsägande. Vianser ju att lagar skall efterievas, och en lag som bara finns på papperet ärsämre än ingen lag alls. står del i svaret aU del kan finnas anledning tillatt del inle blir resultat av anmälningarna. Men man måste fråga sig hur detslår lill när av 100 anmälningar bara en enda bevisligen har lett till fällandedom. Jag har här handlingen som gäller jusl den domen. Del var så sent som den10 april i F.lelsingborg som en kvinnlig rådman undertecknade den fällandedomen. Detgörs alltså hundratals anmälningar utan att någonting sedan sker. Del tordeknappast finnas någon svensk som rör sig i bebyggda områden som har undgått attfinna alt förbudet överträds. Del är en mycket allvariig sak, och det är ocksåen diskriminering av kvinnan. Vi såg i en av kvällstidningarna attThailand har reagerat mot vissa tidningar i och deras smutskastning avThailands kvinnor. Det är alltså internationellt känt att det här i ärbeklagliga förhållanden. Regeringenhar Just lagt fram en proposition om jämställdhet, och det är berömvärt. Men omman inte ens kan hävda lagen mot pornografisk skyltning, som ju diskriminerarkvinnan i högsta grad, måste man fråga sig var vi har hamnat. Jagvill gärna ställa en följdfråga till justitieministern, om han inte kan tänkasig ett snabbt förbud mot förråande pornografi, denna exploatering av kvinnor.Jag vill också fråga om inte justitieministern anser att det vore passande autillsätta en expertgrupp för just den här frågan lill den uiredning som hartill uppgift att utreda frågan om en ny yttrandefrihetsgrundlag. Mängderav medborgare har reagerat. Tidningen framförde i sinledarartikel etl krav på alt förbudet mot porrskyltning måste efterievas, ochman talar där om en medborgarrörelse emot detta underiiga sätt på vilkettryckfriheten kommil lill uttryck. När del gäller den fällande domen iHelsingborg har denna säkert sin förklaring i all del där finns en grupp somkallar sig Grupp 8 och som har reagerat starkt. Detvisar sig alltså att man ule i landet upplever della som mer negativt och merbesvärande än tydligen justitieministern gör. Jag förväntar mig verkligen attdel sker en ändring på det här området. Skall vi ha kvar lagen, så måste denockså efterievas. Det kan inte heller vara möjligt att del förhållersig så attdet inle funnits skäl för de anmälningar som gjorls, så alt de inle följts uppoch kanske inle ens tagits upp inför domstol. JuslilieminislernSVEN : Herr lalman! På följdfrågor vill jag svara: Del ärinle möjligt au göra någon skärpning av lagbestämmelsen . Dellaförutsätter ändring i tryckfrihetsförordningen och är alltså en grundlagsfråga.Just denna grundlagsfråga skall yiirandefrihetsutredningen syssla med i sittfortsatia arbele. Jag tycker inle att det finns någon anledning all ylteriigareförslärka yltrandefrihelsutredningens sammansättning, eftersom den redan haren mycket gedigen sammansättning. anmälningar som gjorts inte har lett till så många fållande domar är en saksom inle regeringen kan påverka. Det är domstolarna som dömer, och de hartillämpat lagen i det skick den förelegat efter beslul om att införadenna lagstiftning. Frågan om lagstiftningen skall skärpas ligger emellertidhos yUrandefrihetsutredningen. ömefterlevnaden av lagen mot pornografisk skyltning TORENILSSON (m): Det här måste betyda att förbudet mot pornografisk skyltning bara varen skenmanöver. När man tog bort den nyttiga och välgörande lagen som vände sigemot sedlighetssårande utställning av bild fick vi det här förbudet, som harvisat sig betyda platt intet. Frågan är om inte justitieministern bör plockabon förbudet, för i praktiken betyder det ingenting. Justitieministernvar ju ordförande i yltrandefrihelskommittén och var med t. ex. närkonstitutionsutskottet i sitt betänkande nr 39 talade om sådanl som innebarkränkande av den allmänna känslan för anständighet och som hade eU grovtsedlighetssårande eller uppenbart förråande innehåll, och jag lycker aU han motden bakgmnden bör ha - och Jag tror också att han har det - förståelse för altdelta är en sak som är allvariig. Jagvill inle här gå in på att diskutera domstolarnas domar, del vore orikligt avmig, men det måste vara så att lagen ingenting betyder, att förordningar inletjänar någonting till. Vi får finna oss i aU se au kvinnor framställs på dettaförnedrande sätt. Det är inle någonting som är hedrande för oss, del passarinte in i en demokrati och det är framför allt stridande också motjämlikhetstanken, eftersom kvinnan diskrimineras. Au inte den nu gällande lagstiftningen enligt min mening är i allaavseenden lyckad framgår redan av all jag föreslog lillsällandel avyiirandefrihetsutredningen, som i sill uppdrag har bl. a. aU la upp frågan ompornografi. har redan till en del tagit upp dennafråga genom förslaget om förbud mot barnpornografi. Men självfallet fortsätterutredningen sitt arbele, vilket också sägs i propositionen. är alltsåbara en etapp. TORENILSSON (m): Jag tackar för det tillägget, och Jag vill än en gång vädja till SvenRomanus au överväga om det ändå inle vore lämpligt all lillsäila enexpertgrupp. Man måste också belänka att det är brådskande. människor som handläggersådana här frågor inom åklagarmyndigheterna och inom andra myndigheter behöverägna mer tid åt alt utreda de här frågorna. Överiäggningenvar härmed slulad. §3 Om {inställningsskyddet för långtidssjuka Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför all besvarayon () anmälda fråga, 1978/79:449, ochanförde; har frågat mig när regeringen tänker lägga fram förslagom bättre anställningsskydd för långtidssjuka. Denfrågan har utretts av anslällningsskyddskommitién i promemorianUppsägningsskydd för vissa långtidssjuka (Ds A 1979:2). Promemorian har nyligenremissbehandlals och proposilionsarbetet pågår inom arbetsmarknadsdepartementet.En proposition bör kunna föreläggas under innevarande . Med stigandeotålighet väntar de långtidssjuka på att få ell bättre anställningsskydd. Devill all man. skall slopa tre ord i lagen om anställningsskydd. Med rättafrågar de: Varför skall della la så förtvivlat ? Det för regering ochriksdag generande svaret är att den här frågan kunde ha blivit löst för ett parår sedan, men tyvärr har de borgeriiga försenat och förhalat. Iprincip tillstyrkte , och man förutsatte altregeringen skulle la de initiativ som behövdes för etl genomförande. Men 1977gick de borgerliga emol ett socialdemokratiskt krav att regeringen skulleskynda sig. var den här frågan förmodligen så besvärande för deborgeriiga all de inle längre kunde gå emol den förlursbehandling som devägrade 1977. De tyckte då att de inte kunde motsätta sig ett uttalande om andel är angeläget att frågan las upp med förtur, så att skyndsamt kanföreläggas förslag till lösning av de problem som tas upp i den socialdemokraliskamotionen. Och så skrev man till regeringen. Nuhar jag frågat när förslaget kommer, och arbetsmarknadsministern säger att enproposition bör kunna föreläggas under innevarande . Men detär inget klart svar. Kommer förslaget eller kommer det inte - och framför alltkommer det i sä god lid att kan besluta i vår? menar att frågan har förhalats. Får jag erinra om att jagi svaret har angett att remissbehandlingen hell har avslutats och altvi i departementet har satt i gång arbetet för att kunna lägga framett förslag. Det är verkligen inte fråga om någon förhalning utan Min förhoppning är alt man skall kunna klara det här underde fä veckor som återstår. Om hinner behandla förslaget blir ensenare fråga. Av praktiska skäl förefaller det bli svårt all klara della undervåren. Men det är ju utskottens och sak att planera sådant. FårJag, herr lalman, ändå säga att jag naluriiglvis delar alt det är angeläget att förbättra de långtidssjukas silualion päarbetsmarknaden, men del förtjänar kanske också att framhållas att den nuaktuella lagstiftningsfrågan framför alll synes vara av principiell natur.Enligl vad anslällningsskyddskommitién har funnii är del nämligen myckel få avdem som får helt sjukbidrag som kan rehabiliteras. Och det antal människor somkan rehabiliteras så väl all de kan återvända lill sin egen arbetsplats är ännumindre - där rör det sig endasl om ell fåtal av sjukbidragsfallen. Del gällerdärför att skapa regler som fångar upp de här fallen utan att del medförproblem för alla de övriga. Del föreligger nämligen annars en uppenbar risk föralt det skapas en kader av vikarier, som får osäkra anställningsförhållandenunder . Jaganser därför att del måste göras en avvägning mellan de iniressen som delångtidssjuka har av att kvarstå i sin anställning och de iniressen av enfullvärdig anställningstrygghet som de människor har som de faclo kommer alluppehålla anställningarna. Dethär är mycket allvariigt. Vi får nu beskedet att arbetsmarknadsministern interäknar med att kommer all få förslaget i sä god lid alt beslul kanfallas i vår. hade man ändå räknat med att propositionen skulle kunnakomma och all skulle kunna behandla frågan . Nufinns risk för alt den borgeriiga majoriteten än en gång kommer att förhindraen lösning av denna fråga. Fråganär myckel viktigare än arbetsmarknadsministern försöker göra gällande. Han vill tona ner den ochsäger att den rör så få. Men detta är ett felaktigtsynsätt. För det första rör det sig inle om så få människor - det finner man omman går igenom del hela. För del andra måste man ställa frågan: Hur påverkasmänniskorna i sin rehabilitering om de mister fotfästet på arbetsmarknaden?Del finns elt stort anlal fall som visar all möjligheten all bli frisk ochsnabbare komma tillbaka minskas av all man slängs ule från sin arbetsplats ochdärmed mister fästet i tillvaron. Man har då inte längre möjlighel att klarasig vidare. Det är just det som är så allvariigt. Ständigt möter man personersom arbetar med rehabilitering som säger att bland del svåraste för dessamänniskor är aU de mister känslan av alt höra hemma någonslans då de blirarbetslösa. Därför är detta en mycket allvarlig fråga. Remissbehandlingen var klar någon av . Vi ärnu och har proposilionsarbetet i full gång. Jag kan inleförslå att kan rikta någon som helst kritik mot della. Det är densnabbaste behandling som del över huvud lagel är möjligl att få i regeringens kansli av denhär frågan. Allt resonemang om förhalning tycker jag är orimligt. Närdet sedan gäller avvägningsproblemel, som jag log upp, hoppas jag ändå att JanBergqvisl är medveien om alt del här föreligger en svårighet. De uppgifter jagstöder mig på är naluriiglvis anställningsskyddskommitténs uppgifter. Dem kanJan Bergqvisl själv ta del av, och han får nog då klart för sig alt deproportioner som Jag här nämnde är rikliga. Jag har alltfort uppfattningen attden här frågan skall lösas möjligt, men att det skall ske på ellfiexibelt sätt så att man inte stör någoidera av dessa iniressen. Arbetsmarknadsministernkan inte förneka att de borgeriiga vägrade förtursbehandla denna fråga 1977.När det sedan gäller propositions-arbetet vill jag påpeka att det gäller enliten uiredning på 20 glest skrivna A 5-sidor. Vad del handlar om är om man i33 § skall slopa de tre orden "eller hell sjukbidrag". Utredningenkommer fram lill att dessa ord bör slopas. Om man vet vad man vill i dennafråga, kan man bli färdig med den i sä god tid att ett beslul i ärendet kanfattas under innevarande . Jag kan garantera att det inte ärsocialdemokraterna som motsätter sig att frågan nu i vår behandlas avriksdagen. Vihar hos regeringen tyvärr kunnat notera en tendens till stor lyhördhet för Justde synpunkter som arbetsgivarna företräder. I slulet av utredningen anförsockså från arbetsgivarsidan en reservation, som har karaktären av denobotfärdiges förhinder. Det är mycket beklagligt att arbetsmarknadsministernnu fortsätter på den väg som regeringen tidigare slagit in på och som innebärau man är sä mjuk i ryggen inför alla synpunkter som kommer frän arbetsgivarna.Lösningen av de sociala problemen kan man i stället förhala hur länge somhelst. Nej, , del har inle varil fråga om någon förhalning pådenna punkl. Denna fråga har förlursbehandlals, och jag har angivit de lidersom gällt för vårt propositionsarbele i . Det finnsverkligen ingenting att anmärka mot de lider som gäller i del avseendet. Ivad sedan gäller antalet ord som skall ändras i en lagstiftning är del intealltid det som är avgörande för problemets svårighetsgrad, och det tror Jagockså att är medveien om. Vidare vill jag säga att del här inleär fråga om något arbetsgivarintresse. Jag har inte nämnt etl ord om det. Vadjag talade om i min första replik, , var hur man skall tillgodosede iniressen som företräds av dem som skall gå in på de långtidssjukastjänster, med en osäker anställningstrygghet. Del är alltså löntagariniressensom jag har företrätt i denna avvägningsfråga, inle arbelsgivarintressen, somJan Bergqvisl försöker påskina. Delvore då tacknämligt om arbetsmarknadsministern kunde lyssna på vad företrädarnaför de anställdas organisationer säger i denna fråga. Men del gör intearbetsmarknadsministern. De anställdas organisationer kräver att denna frågaskall lösas, men arbetsgivarna motsätter sig detla. Arbetsmarknadsministernstår som åsnan framför hötapparna och kan inte ta klar ställning till förmånför dem som det här gäller. Arbetsmarknadsministernkan vidare inte förneka att han motsatte sig en förtursbehandling av dennafråga genom all i rösta emot det socialdemokratiska förslaget. Omlokaliseringen av ett rehabilitering m. m. Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om lokaliseringen av ett in.stitut för yrkesinriktad rehabilitering m. m. Arbetsmarknadsministern erhöll ordet förall besvara () anmälda fråga, 1978/79:458, ochanförde: beslutade i enlighet med förslag iproposilionen 1978/79:73 om ålgärder för arbetshandikappade, all elt centraltinstitut skall inrättas för metodutveckling, forskning och personalutbildninginom den yrkesinriktade rehabiliteringen. Sven-GöstaSignell har frågat mig om jag är beredd att föreslå att detla institut blirlokaliserat lill . Han anser att har fömlsättningar alt bli en bralokaliseringsort och framhåller vidare, att har förbigåtts vidtidigare omlokaliseringar av statlig verksamhei. Riksdagensbeslut om metodinslitutet innebär, att det skall inrättas inomarbetsmarknadsverket. Del kommer alt bildas genom all de forsknings- ochmetodutvecklingsinriktade delarna av resp. statens arbetsklinik i ochpsykotekniska institutet vid universitel läggs samman. Den praktiskaklientinriklade verksamhet som finns hos de båda institutionerna skallöverföras till motsvarande praktiska verksamhet vid iStockholms län. Imoiionerna 1033 av m. fl. och 2042 av m. fl.yrkades under riksdagsbehandlingen av förslaget, att skulle beslutaalt institutet föriäggs till . ställningstagande blev dock,att också andra orter än Siockholm och borde vara länkbara och alllokaliseringsfrägan därför borde utredas närmare. En sådan uiredning borde,enligl mening, klargöra möjligheterna att föriägga institutetutanför och - om detla visar sig möjligt - undersöka vilken ort ellervilka orter som är tänkbara med hänsyn lill institutets uppgifter ochkontaktbehov. Om utredningsarbetet leder fram lill att en förläggning lillStockholmsområdet är nödvändig, bör skälen härför anges. Utredningsresultatetbör föreläggas för dess ställningstagande. Omlokaliseringen av elt rehabilitering m. m. Sedansnart elt år tillbaka arbetaren särskild organisationskommitté, NYR, med allförbereda den nya organisationen med och metodinstitut. Detär, som Jag ser det, naturiigl att NYR får lilläggsdirekliv att utredalokaliseringsfrågan. Hos NYR finns den samlade sakkunskapen om verksamhelen.Eftersom AMS enligl riksdagsbeslutet blir huvudman för metod-institutet -liksom för fältorganisationen med - bör NYR samråda medAMS i sitt utredningsarbete. Jagavser att vid morgondagens regeringssammanträde föreslå regeringen altuppdraget till NYR utvidgas att omfatta också frågan om lokaliseringen av och forskning inom den yrkesinriktaderehabiliteringen. InnanNYR lämnal sina synpunkter och förslag är Jag inle beredd att la ställning ifråga om enskilda orters lämplighet som lokaliseringsorter för den här aktuellaverksamheten. SVEN-GÖSTASIGNELL (s): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga.Det gläder mig att jag inte var för sent ute med den. Jaghälsar också med tillfredsställelse att min fråga har föranlett arbetsmarknadsministernall vid morgondagens regeringssammanträde föreslå regeringen att utvidgauppdraget lill NYR till att omfatta även frågan om lokalisering av etl institutför metodutveckling och forskning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen. Jaghar full förståelse för att arbetsmarknadsministern inte nu är beredd alt laställning i fråga om enskilda orter, eftersom del ytterligare skall utredas.Del föranleder mig dock all framhålla all Jag hoppas och har stor tillit lillalt uiredningen skall leda lill att kommer att bli en aktuell ort. Vihar där etl väl utbyggt arbetsvårdsinslitul, som fäll elt golt erkännande avbåde centrala och lokala myndigheter. Enlokalisering av till anser jag myckel välmotiverad, eftersom har alla förutsättningar att bli en bralokaliseringsort. Tilläggas bör, som jag också har framhållit i min fråga, allSkaraborgs län vid lidigare ullokaliseringar av statliga verk hell harförbigåtts. Dethar sagts att skulle behöva ligga pä en ort där delfinns universitel. Jag tror, herr arbetsmarknadsminister, alt det skulle varabättre om man förlade institutet till en neutral ort pä ringa avstånd fränuniversitet. Ur den synpunkten är också att föredra. Vi har kort restidfrån universitetsstäder, med tåg från och mindre änen och från . En lokalisering pä icke-universitelsortskulle också innebära att man icke blir begränsad till all rekrytera sinatjänster bara från etl universitet utan får möjlighet all betjänas från flerauniversitel. Jaghoppas därför all, när NYR nu skall fortsätta sill utredningsarbete, kommitténtar hänsyn till dessa synpunkter. Jag hoppas också att vi får se en positiv utveckling i denna fråga. Än en gäng: Tackför svaret! Överläggningenvar härmed slulad. §5 Om åtgärder för att främja sysselsättningen i Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1978/79:471, tillindustriministern, och anförde: har frågat industriministern om han är beredd att inuvarande svåra läge för göra en insats för all rädda sysselsättningen ien hårt drabbad ort. Arbetetinom regeringen är så fördelat att del är jag som skall svara på frågan. Bakgrundenlill den fråga som har ställt är föreliggande varsel om uppsägningav 40 kollektivanställda och 30 tjänstemän vid . Efterkontakt med Volvokoncernen, som äger Jofa, har Jag inhämtat följande. Flertaletav de svenska företagen i sport- och fritidsbranschen har f n. överkapacitetoch lönsamhetsproblem. I en utredning som har gjorls inom Jofa visades,att förelagels verksamhet skulle kunna förslärkas genom ett samgående eller etlsamarbete med andra svenska sport- och frilidsföretag. togs frånJofas sida initiativ i denna rikining, men del önskade resultatet nåddes inle.Diskussionerna avslutades i millen av mars. I denna silualion ansågs det nödvändigtatt utfärda föreliggande varsel för alt reducera befintlig och förväntadöverkapacitet. Storaansträngningar har vid sidan om förhandlingarna gjorts för att inom andra delarav Volvokoncernen finna lämpliga alternativa sysselsättnings-projekt för Malung.Viss framgång har redan uppnåtts och ylleriigare projekl undersöks f n. Arbetetmed all försöka skaffa fier arbetstillfällen lill skall fortsätta. Enligtvad Jag har erfarit återupptas de tidigare avbrutnaförhandlingarna om samverkan mellan Jofa och etl annal företag i branschen.Enligl Volvos bedömningar kan utgången av dessa ej påverka den överkapacitetsom finns på tjänstemannasidan. Däremot kan sysselsättningsmöjligheterna förde kollektivanställda eventuellt komma all påverkas i positiv rikining. Jagbedömer därför alt del finns vissa förutsättningar för att de 40arbetstillfällena på arbetarsidan skall kunna räddas för del. Densvenska bilindustrin arbetar efter en besväriig nedgångsperiod med godaframgångar på exportmarknaderna. I ell sådanl läge skulle del kunna varamöjligt, som föreslår, att någon form av ytterligare legotillverkningförläggs lill Malungsfabriken. Jag kommer att följa den fortsalla ulvecklingenvid Jofa i . Låt mig lill sist fåunderstryka, att jag är väl medveien om problemen pä Omåtgärder för att främja sysselsättningen i Omåtgärder för att främja sysselsättningen i Regeringen är beredd all med regionalpolitiska insalser stödjasädana projekt som medför ny sysselsättning i regionen. Som ell exempel kanjagnämna att regeringen i är beviljade 5,6milj. i lokaliseringsstöd för investeringar i som beräknas ledatill 23 nya arbetstillfällen. Jag vill lackaarbetsmarknadsministern för svaret pä min fråga. Malungskommun är hårt drabbad genom de minskningar av antalet sysselsatta iskinnindustrin som skett under några är och som i stort sett har berott på denlågprisimport som förekommer. Ett varsel om uppsägning av 70 anställda kan påen stöne ort förefalla vara av ringa betydelse, men när 70 anställda hotas avavsked pä en ort av storlek är det etl mycket hårt slag. Alt Jofa, ettföretag i fritidsbranschen, skall drivas lönsamt kan jag ha förståelse fö r,men all inte en stor koncern som , som äger Jofa, skulle kunna klarasysselsättningen genom omdisposition av sin tillverkning harjag svårt altförstå.