prot · G20939 · 1978-12-31 00:00:00 — Frågan om lämpligametoder för att underlätta för kommunerna alt klara sin del av finansieringenav kraflvärmeulbyggnaden torde fö övervägas i detta sammanhang. Jag ber all fö lacka statsrådet för svaret pä min fråga. Byggandeav kraft värmeverk är en inte betydelselös del av energipolitiken. Altframställa elkraft på detta sätt är tillfredsställande både urenergihushåll-ningssynpunkl och ur ekonomisk synpunkt om manjämförmedt. ex. elfrån kärnkraft. Flera kommuner har planer på att kompletlera sinafjärrvärmeverk med kraftvärmeverk, och jag har ställt frågan tillenergiministern med anledning av de svårigheter kommunerna har alt lösafinansieringsfrågorna. Sundsvallskommun är ell exempel. Kommunen är beredd att besluta om uppförande av ettkraftvärmeverk för 165 milj. kr., om finansieringsfrågan kan lösas. Med hänsyntill de höga kosinaderna är det önskvärt allfinansieringen kan ske genom annuilelslån. Kommunfullmäktigevar beredd fatta beslut om uppförande av ett sådant verk och tecknakontrakt, men på grund av atl finansieringsfrågan inte lösts, bordlade manärendet och kom överens med leverantören om uppskov med tecknande av kontraktfram lill . Det finns många andraposiliva sidor med alt bygga detla kraftvärmeverk. Det planeras så att delskall kunna användas för alternativa bränslen, i den mån sådana är lämpligareän olja . Byggnationen ger arbetstillfällen som är välkomna. Manräknar med 130 manårs sysselsättning i och 200 i övrigadelar av landet, främsi , där sysselsättningen också tordevara välkommen. Delsvar jag fick av energiministern säger inle mycket med hänsyn till att delbrådskar atl fö denna fråga löst. De överläggningar som representanter förkommunen hade med represenianter för trepartiregeringen vittnade om atl dendåvarande regeringen var beredd att medverka lill atl finansieringsfråganlöstes på ett tillfredsställande sätt. I svaret här hänvisar statsrådet endasttill vad regeringen länker framlägga för förslag under kommande är. Undersådana förhållanden för vänta på sitt svar. Jagvill därför fråga statsrådet, om statsrådet inte är beredd atl aktivt medverkalill alt kan fö lösa den härviktiga finansieringsfrågan och därmed starta detta bygge som är såbetydelsefullt både ur energipolitisk synpunkt och ur sysselsättningssynpunkt. Som framgick av mitt svarar jag och regeringen beredda att aktivtmedverka till att frågan om finansieringen av kraftvärme över huvud taget gesen tillfredsställande lösning. Det bör ske i ett samlat sammanhang, nämligen isamband med ställningstagande till den energiproposition som är utlovad till1979 års riksdag. Finansieringenmåste ju ses i sammanhang också med frågan om vilken takt som är önskvärd närdet gäller kärnkraftvärmeutbyggnaden. Någraförpliktelser i del här aktuella fallet, som åberopar, från dentidigare nu avgångna regeringen existerar mig veteriigl icke. Jag kan inteheller här i della sammanhang la ställning till den enskilda frågan. Kommunernaharju möjligheter alt på sedvanligt sätt söka ordna finansieringen avkraflvärmeulbyggnaden. De har möjligheter atl utnyttja AP-fonderna somlånekälla, och de har även andra möjligheter på kreditmarknaden. Del skulle inle vara rimligt, med hänsyn tagen tillbehovet av en samlad lösning på delta problem, att nu föregripaställningstagandet genom ett beslut i en enskild fråga. och andra planerar väl i enlighel med de riktlinjerför energipolitiken som gäller, och det är ju beklagligl om kommunerna på detviset så att säga blir lurade av att t. ex. den nya regeringen nu i högre gradkanske vill satsa på kärnkraftsutbyggnad än på kraftvärmeverk. Men jag tyckeratt har man lidigare velat stimulera kommunerna till att bygga kraftvärmeverkfinns det anledning att fullfölja 11 proiokoll 1978/79:37-39 Jagvill nämna att i den proposilion nr 46 som vi fick omstöd lill vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet föreslås alt slödlill uibyggnad av moilryckskraflen inom industrin skall ökas. Del ärju en istort sett lika form för framställning av elkraft som kraftvärmeverk. Vadgäller förpliktelser sade jag inte atl den tidigare regeringen hade lämnatnågon förpliktelse. Jag sade alt överläggningarna vittnade om all denregeringen var positiv till del här projektet och alt man bedömde saken så frånkommunens sida att regeringen var beredd att aktivt verka för att projekieikunde genomföras inom de tidsramar man utgått från. Beträffandefinansieringsinstituten är det väl så, att man har försöki fö krediter hosolika finansieringsinstitut och inte lyckats. Del är anledningen till frågan,och del är anledningen till alt jag återigen vill framhålla atl del ärväsentligt all regeringen aktivt medverkar lill finansieringen av detla projekti . Överiäggningenvar härmed slutad. § 11 Omhanteringen av plutonium StatsrådetCARL erhöll ordet för all besvara (vpk) den 15 novemberanmälda fråga, 1978/79:133, och anförde: Med anledning av de uppgifter som förekommit i massmedia om atlsvenskl plutonium har avyttrats utomlands har frågat mig, omregeringen kan redogöra för vad som verkligen förekommii och vad den medanledning därav länker göra. Detplutonium som avses härstammar från upparbetat Ågestabränsle. Delta bränslebestod av uran som utvunnits i . , dåvarande AB Atomenergi, fick .1968 tillslånd attföra ut delta bränsle lill upparbetning. Ågestabränsletupparbetades vid Eurochemics anläggning i i . Från bränslet utvannsursprungligen klyvbart plutonium. Av dessa återgick lillSverige. Detta material förvaras nu i Sludsvik. finns fortfarande kvarvid upparbetningsanläggningen. Delta material som är i svensk ägo är blandatmed diverse föroreningar och behöver bearbetas ytterligare vidupparbetningsanläggningen innan det kan utvinnas som rent plutonium. Deresterande såldes av ägaren till Eurochemic.Eurochemic tecknade i sin tur avtal om försäljning av denna kvantitet lill delvästtyska företaget och del av Nukem delägda bolaget . Plutoniethar sedan fött följande användning. har av Alkem levererats till enforskningsreakior i och lill ell försökskraftverk i Kahl.Vidare ingår i processavfall som fortfarande finns kvar hos Alkem. Euralom, som är ansvarigt kontrollorgan, harbekräftat att de nämnda siffrorna är i överensstämmelse med de uppgifter somfinns i organisationens maierialredovisning. Redovisningen upptar även desvenska plutonium-kvantiteterna före dessa transaktioner. Enliglmin mening är del synnerligen angeläget att mycket stränga konirollkravupprätthålls belräffande material och utrustning som används i kärntekniskasammanhang. Sedan den aktuella försäljningen skedde har den internationellakontrollen också förstärkts. Detta har skett bl. a. inom ramen för detinternationella atomenergiorganet lAEA och genom de överenskommelser somträffats med anledning av den s. k. Londongruppens arbele. verkar idessa och andra sammanhang för en ökad internationell kontroll. Föratl stärka den svenska kontrollen har regeringen beslutat att skärpatillämpningen av bestämmelserna om hanteringen av klyvbart material. Skärpningeninnebär i korthet atl anmälningsskyldighet föreligger vid förvärv ellerinförsel av klyvbart material i . Vidare för överlåtelse av klyvbartmaterial endast ske efter tillslånd av regeringen eller statenskärnkraftinspekiion. 0/77hanteringen av plutonium (vpk): Jag för tacka för svarei. Det är inte min avsikt att opåtalat kastanågra misstankar över regeringen, men det finns vissa ting som är oklara här isvaret och som föranleder ytteriigare frågor. Deuppgifter som statsrådet nu lämnar är inte samma uppgifter som enrepresentant för det tyska företaget lämnade inför svenska massmedia. Manförnekade där att Nukem över huvud taget i juridisk mening hade övertagitäganderätten till de berörda mängderna plutonium. Får jag med anledning däravutvidga frågan: Finns de här siffrorna i statsrådets svar belagda, och finnsdet och har statsrådet sett i original eller i kopia det avtal som häråberopas? Sedan säger statsrådet islutet av svaret: "Föratt stärka den svenska kontrollen har regeringen beslutat att skärpatillämpningen av bestämmelserna om hanteringen av klyvbart material. Skärpningeninnebär i korthet att anmälningsskyldighet föreligger vid förvärv ellerinförsel av klyvbart material i ." Fårjag med anledning av det fråga: Var det så att en sådan anmälningsskyldighet iden utsträckningen eller med den strängheten inte fanns tidigare, och hur harman då kunnat säga sig tidigare ha kontroll över detta? Slutligenen tredje fråga. Det har sagts i en presskommuniké från regeringen ,att man också avsåg att kontrollera in- och utgående balanser när det gälldeklyvbart material som hade gått in resp. ut hos Asea-Atom. Får jag fråga: Harjag uppfattat den delen av regeringens pressmeddelande rätt? Och för jag om jaghar uppfattat saken rätt utvidga frågan: Hur kan man säga sig ha hafttillfredsställande kontroll över klyvbart 0/77hanteringen av plutonium materialtidigare, om man inte ställt dessa fordringar eller gjort dennakontroll av Asea-Atoms verksamhet? De uppgifter jag här åberopar har inhämtats av den svenska regeringenvia det europeiska kontrollorganet Euralom, som är ansvarigt kontrollorgan idetta sammanhang. Jag har inte i sammanhanget sett några originalhandlingar. Vadbeträffar de skärpningar som har beslutats, så rådde tidigare den ordningen attall utförsel av klyvbart material måste godkännas. Den skärpning som här harbeslutats innebär att även överiålelse av klyvbart material endast kan skeefter tillstånd av regeringen. Det innebär alltså att en affär av det slag somvar aktuell i fråga och som skedde , ickehade kunnat ske utan att regeringen i så fall gett sitt godkännande. Vad gällerförvärv eller införsel av klyvbart material i innebär skärpningen atten sådan anmälan skall ske till , som därigenom förlättare att upprätthålla balanser över det klyvbara materialet vid de anläggningarsom har tillstånd enligt atomenergilagen atl handha sådant. Densista frågan, om Asea-Alom, syftar såviiijag kan förstå pä någonling annat,nämligen regeringens beslut all uppdra ät statens kärnkraftinspekiion attförbättra mätmetoderna vad gäller det bränsle som ulnyltjas i Asea-Atomsbränslefabrik för framställande av bränsleslavar, vilket jag lidigare harberört här i i ett frågesvar. Dessa förbättrade mätmetoder syftaralltså till att få en bättre kontroll än den som redan finns, vilket ickeinnebär atl den kontroll som finns är otillfredsställande. Men ingenlingär så bra all del inle kan göras bältre. (vpk): Jag tackar för dessa förtydliganden, men jag vill ändå gå ett stegvidare. Må så vara att energiministern inte sett det omtalade avtalet i kopiaeller i original, men har han försäkrat sig om atl man på Euratom har sett det?Jag vill gärna pressa den frågan ytteriigare, eftersom de uppgifter mantidigare fött från Euralom liksom uppgifterna från en representant för Nukeminte riktigt överensstämmer med den redovisning som här har gjorts. Jag villalltså gärna att statsrådet ytterligare förtydligar sig: Har han fött beskedhumvida man på Euratom har en kopia av detta avtal och har han på basis häravkunnat förvissa sig om atl det förhåller sig så som statsrådet här har sagt. Fårjag också föra en annan fråga något vidare. Statsrådet sade att de nya skärptabestämmelserna innebär att vissa typer av överlåtelser som lidigare har kunnalgöras nu kan göras. Jag skulle vilja fö vela lilet mera ominnebörden av det. Betyder det att del kan ha förekommit affärer där de vidarekonsekvensema, de vidare leden i affärema, inle varit under full kontroll? Dennafråga har en mycket ömtålig internationell bakgmnd och betyder så myckel förden internationella stabiliteten i en vidare mening. bakgrundenoch med anledning av att handelsministern i den tidigare regeringen åstadkom endel rabalder genom sin ganska oförblommerade åsikt alt man när det gällerkärnkraftsteknologi borde handla också med ett land som vill jag slutligenfråga om den nya regeringen i det här läget anser det vara försvariigt attfortsätta en sådan politik. Som kärnkraftsnation tillämpar mycket stränga restriktioner närdet gäller hanteringen av klyvbart material. Del beslut som regeringen nyligenhar fattat har ytterligare skärpt dessa restriktioner. Jag menar att det är avyttersta vikl att utnyttjandet av kärnkraft sker på ett säkert sätt, och delgäller även för denna hantering. Sverigemåste därför enligl min mening i internationella sammanhang aktivt verka föratt de internationella reglerna på dessa områden är så strikta som det överhuvud taget är möjligt. Det innebär att vi för att kunna bedriva ettframgångsrikt internationellt arbete måste kunna ha ett ömsesidigt förtroendeförde inlernationella kontrollorgan som arbetar med dessa frågor. Från densvenska regeringens sida har det inte funnits någon anledning att betvivla deuppgifter som lämnats från Euratom, som i det här fallet är det ansvarigakontrollorganet. Dettavar svaret på den fråga som tidigare ställde. Jag vill tilläggaatt jag inte har någon anledning att tro att det har förekommit någraaffärer som haft sådana olyckliga konsekvenser som här antyder. JÖRNSVENSSON (vpk): Självfallet behöver man inte hysa någon misstro gentemot de organ man idel här fallet har anlitat för alt fö vissa uppgifter bekräftade. Men även omman har förtroende för en myndighet hade det med hänsyn till sakens allvariiganatur och den uppmärksamhet som den väckt i det här fallet varit rätt naturiigtatt begära att fö kopia av en handling som är av väsentlig och gmndläggandebetydelse för bekräftelsens trovärdighet. Jag lycker att det är litet säregetatt man inte gjort det. Statsrådetsäger sig inte ha någon anledning att anta att det förekommit någraokontrollerade affärer före beslutet om dessa skärpningar av bestämmelserna.Det finns givetvis inget konkret som pekar på det, men min fråga gällde närmastom sådana affärer i och för sig hade kunnat förekomma. Har det funnits någonrisk för att de kunnat förekomma med de mindre stränga bestämmelser som gälldetidigare? Jag avvaktar gärna svar också på min fråga röranderegeringens politik när del gäller kärnkraftsteknologiskt samarbete medschahens . Vad beträffar kärnkraftsteknologiskt samarbete gäller det som tidigarehar meddelats här i kammaren, nämligen att sådant samarbete kan ske endastunder förutsättning att de länder som i så fall skulle Nr 39 samarbeta med har undertecknat gällande internationella avtal ochanslutit Torsdaeenden '''" ' ° gärning. Något kärnkraftsteknologiskt samarbete med ' '''" JS ' '' " '"' '"'" ömelförsörjningen under tid då, kärnreakiorer repareras Överiäggningen var härmedslulad. §12 Om elförsörjningen under tid då kärnreakiorer repareras Statsrådet ordet föratt besvara/iy/? {c) anmälda fråga,1978/79:135, och anförde: Herr talman! har frågat mig; Hur stora föriusier gjorde samhällel perstilleslåndsdag för kärnreakiorer ? Hur många dagar sammanlagt stod de sex reaktorernastilla ? Hur stor procentuell andel av elförsörjningen underiredje kvartalet svarade oljedrivna kondenskraftverk för? Kärnkraftverkmåste - liksom andra kraftkällor - då och då ställas av för översyn ochunderhållsarbeten. För kärnkraftverk räknar man med en åriig avställningstid påca . Elförbmkningenvarierar kraftigl beroende på årstiderna. ärelförbrukningen t. ex. endast ca två tredjedelar av elförbrukningen underförsta kvartalet. Det är därför naturligt att föriägga de åriigaunderhållsarbetena i kärnkraftverken till sommarmånaderna, dvs. kvartalen tvåoch tre. På så sätt för avställningarna så liten inverkan på elförsörjningensom möjligt. skapas fömtsällningar för ett högt utnyttjande avkärnkraftverken då de behövs bäst, dvs. Under första kvartalet1978 var kärnkraftverken i drift ungefär 95 96 av den lolala tiden. Deunderhällsarbeten som genomfördes blev i något falllångvarigare än beräknat. Såsom framgår av kärnkraftinspek-lionens rapport harkärnkraftverken i genomsnitt ställ stilla 41 96 av tiden under tredje kvartaleti år. Avdetta framgår att om man vill fä en uppfattning om kärnkraftverkensdriftresultat är det inte särskilt belysande att studera enstaka kvartal, utanman måste se på . Man brukar då använda den s. k.utnyttjnings-faktorn för att illustrera kärnkraftverkens driftresultat.Kraftverken räknar i sin planering med att utnyttjningsfaktorn 70 96 skallkunna uppnås efter tre inkörningsår med ca 60 96 ulnyttjningsfaktor. /78 uppnåddes i genomsnitt utnyttjningsfaktorn ca 69 96 förlandets sex kärnkraftsaggregat, vilket översteg det förväntadeproduktionsresultatet. /79 är kärnkraftsproduktionennågot slörre än vid moisvarande lid . Delta driftresultat kan betraktassom fullt tillfredsställande. Jaganser alt det inte finns några motiv för att tala om samhällsekonomiskaföriusier på gmnd av underhållsarbete m. m. i kärnkraftverken, eftersom produktionsresultatenligger inom ramen för vad som planerats. Del är givetvis önskvärt attproduktionsresultaten förbättras ytteriigare, eftersom oljeåtgången förelproduktion därigenom kan hållas tillbaka. Oljeeldadekondenskraftverk svarade för ca 2 96 av elproduktionen under tredje kvartalet.För hela driftåret beräknas andelen bli ca I 96. Jag anser det vara mycketvärdefullt att oljeåtgången för elproduktion kan hållas på en så låg nivå somnu är fallet. Detta möjliggörs genom utnyttjandet av vattenkraft och kärnkraft. Omelförsöijningen under tid då kärnreakiorer repareras Först etttack för svaret. Svaretär yvigt men föga konkret. Är frågorna obehagliga skriver man ofta hellre omnågonting annat. Bakgrundentill frågan är att nu har sex laddade kärnkraftsreaktorer. Om samtligahade varit i drift , skulle det ha inneburit 552driftdagar. Givetvis måste man räkna med vissa stillestånds-dagar förreparationer och kontroll. Enligt svaret har våra laddade kärnkraftsreaktorerstått stilla under av den teoretiskt maximala drifttiden under det härkvartalet, dvs. under 225 av maximalt . Isomras matades det svenska folket så gott som med uppgifterom allsamhället förlorade som och 3stod oladdade i väntan på prövning enligt villkorslagen. Dessa uppgifteremanerade från . Jaghar här i min hand ett utdrag ur redovisning av den 22 februari1978 belräffande konsekvensema av en senarelagd idrifttagning av . 7 i denna redovisning finns en tabell, som jag vill kommentera något, trotsatt den är ett under av oklarhet. Jag har på ett flertal håll försökt få råd omhur den skall tolkas, och den rimliga tolkningen torde vara, att ensenareläggning av laddningen av med , vari ingår tredjekvartalet detta år, skulle kosta 600 milj. kr. i röriiga produktionskostnader-jaghåller mig till dem. Med skulle kostnadema för dettaenligl bedömningar bli drygt 1 1/2 milj. kr. Vattenfallhar med sin redovisning uppenbariigen velat försöka sätta regeringen underpress för all nonchalera villkorslagens krav och medge omedelbar laddning. Dessbättre föll inte regeringen undan fördenna utpressning. Dennakampanj pågick under hela tredje kvartalet , trots att vi vet att ivart fall inte var i sådant skick att den hade kunnat laddasomedelbart, även om regeringen hade gett vika för utpressningen. Avsvaret anser jag mig kunna utläsa dels att förlusterna vid en uteblivenladdning eller kanske snarare inkomsterna vid en laddning av de två aktuellareaktorerna inle skulle bli av den storieksordning som i sinpropaganda ogenerat påstod, dels att behovel av elenergi under tredje kvartaletvar så lågt att trots att de sex laddade reaktorerna bara kunde utnyttjas till59 96 oljekondenskraftverken bara behövde utnyttjas för att Omelförsörjningen under tid då kärnreakiorer repareras täcka 2 96 avelförsörjningen. Moldenna bakgrund vill jag ställa två följdfrågor till energiministern. Vilkaslutsatser drar statsrådet för det första beträffande sakligheten i Vattenfallsagerande föratt fö till stånd en snabb laddning av ytterligare reaktorer? för del andra fortfarande au bör färdigställas, trots attvår elförsörjning uppenbariigen ar väl tryggad och trots att vi dessutom snarthar inte mindre än fyra oladdade, färdiga reaktorer i reserv? kan tydligen inte riktigt bestämma sig för vad han skallfråga mig om. Den fråga som ställdes till mig handlade om drifttillgänglighelenav de sex reaktorer som f n. är i drift. Det är en aning svårt atl utläsa avfrågan vad som egentligen är bekymmer -om han anser atlkärnkraftverken är för mycket i drift eller atl de är för litet i drift. Altdöma av det senaste inlägget tycks problemet vara att de är för mycket i drift. Jaghar ingen som helst anledning att nu kommentera frågeställningar rörandelidpunkten för idrifttagandet av nytillkommande reaktorer. Humvida det iavvaktan på beslutet enligt villkorslagen uppstod samhällsekonomiska föriusiertorde vara en fråga som i sä fall skulle ha ställt lillden förre energiministern men som enklare kan hanteras inom ramen förcenterpartiets riksdagsgrupp. Jaghar heller inte någon anledning atl gä in pä frågan när dessa nytillkommandereaktorer skall tas i drift, eftersom del aren fråga som avgörs genom dekompletterande undersökningar som den tidigare regeringen har föreskrivit förett drifttillstånd enligt villkorslagen. Jag ser heller inte någon anledningatt i detta sammanhang kommentera frågan om när skall färdigställas. Energiministern tycker alt mina frågor är ovidkommande, men jag anseratl de är mycket relevanta. Jag har inte fått något svar på min första fråga,om hur stora föriuster samhället gjorde per stilleslåndsdag för kärnreakiorerunder tredje kvartalet . Statsrådet säger att man inte kan svara på den,eftersom det är så många faktorer att beakta. Men samlidigt hävdade om inle fick starta , skulle förlusternabli i runt tal 1 1/2 milj. kr. Samiidigi visar statistiken alt underiredje kvartalet genomsnittligt två av de sex laddade reaktorerna stodstilla. Man behövde ändå bara producera 2 96 av det totala elenergibehovet medhjälp av oljekondenskrafiverk. Jaghävdar mot denna bakgrund atl det inte var korrekt av atl hävda alt man kunde skaffa inkomsier i storieks-ordningenen och en halv miljon per dag genom att starta . Det fanns ingenköpare av den kraft som man eventuellt kunde producera vid . Det är mot den bakgmndenjag ånyo ställer den fråga jag inte fick besvarad. Tycker energiministern attVattenfalls agerande när del gällde att få till stånd en snabb laddning avRinghals 3 var sakligt motiverat? Jag noterar att den fråga ställt till mig nuinte har ett dugg att göra med de urspmngliga frågor som ställdes lill mig. F.ö. kan jag bara notera atl uppgifter rörande de ekonomiskakonsekvenserna av en försening av idrifttagning av hade att göra medden förskjutning av lidsprogrammet som åstadkoms genom att ett tillslånd enligtatomenergilagen och villkorslagen inte följs av ett idrifltagande.Det är en långvarig process att sätta en reaktor i drift. Vattenfallsberäkningar åsyftade de ekonomiska föriuster man ansåg att man gjorde genomhela denna lidsutdräkt. Jagförstår inte, hert talman, vad som här är problem. Det harförelegat full enighet om all en noggrann prövning skulle ske av villkorslagenoch att vi därvid skulle ta de ekonomiska föriuster som kunde uppstå. Jag ärövertygad om att den bedömningen delas av samtliga här i kammaren. Det ärheller ingen anledning au nu diskutera den frågan, eftersom den tidigareregeringen här har kommit fram till ett beslut. Vi för nu avvakta vad detlakommer att leda till. Iövrigt vill jag bara notera del som så riktigt påpekade. Genom ettutnyttjande av kärnkraften och för den delen också av vattenkraften kan vihälla oljeproduktionen av elkraft pä en mycket låg nivå. Omelförsörjningen under tid då kärnreakiorer repareras RUNETORWALD (c): Massmedia hävdade atl framställning hade skett på basis avatl vi hade behov av att ta nya kärnkraftreaktorer snabbt i drift för attirygga energiförsörjningen. Så var inte fallet. Det hävdades att man i motsattfall skulle göra stora omedelbara föriuster för som gick. Så varheller inle fallet. Del är alltså uppenbart atl den möjligheten alt föinkomsier inte fanns, såvida man inte skulle ge sig på att exportera energi.Oljekondenskraftverken var dessulom minimalt utnyttjade, och del tycker jag ärbra.