prot · G20957 · 1978-12-31 00:00:00 — Isvaret på min fråga omnämns två andra uiredningar som tillsattes i detlasammanhang, båda berörande konflikten mellan intresset av bevarad anonymitetoch samhällets intresse att bekämpa brott. I fråga om telefonavlyssning,beslag och husrannsakan har användningen av dessa spaningsmedel, i särskildakommiiiéförslag som utarbetats i nära kontakt med publicistiska förelrädare,kringgärdats av restriktiva regler. Dessa förslag är avsedda alt itryckfrihetsförordningens anda vidmakthålla allmänhetens förtroende för attmeddelanden lill massmedier inte förs vidare eller blir tillgängliga för Omanonymitet för meddelare i vissa fäll I ett fall harproposilion lagts fram om nya regler för telefonavlyssning vid förundersökningi brottmål. Denna ledde, som justitieministern säger, inte lill lagstiftning. JustitieministerRomanus upplyser nu om alt dessa för yttrandefriheten så viktiga frågoromanonymitet och tvångsmedel -jag frestas atl uttrycka mig så drastiskt -begravts i en ulredning, vilken tillsattes . Den har många andratidsödande uppgifter och har ännu inle haft sitt första sammanträde. SvenRomanus säger också att han inle vet när utredningen kan bli färdig. Jag villfråga justitieministern om han inte upplever denna lempoförlust iberedningsarbetet som något av ett misslyckande. är det mer än fem årsedan pressen tillskrev första statsmaklen i denna fråga, och del blir pånyåret den socialdemokraliska regeringen markerade frågans viklgenom alt tillsätta de s. k. IB-utredningarna. Det framgår av eget anförande hur många frågor det är idel här problemkomplexet som verkligen har ett inbördes sammanhang. Denursprungliga fråga som ställdes gällde regleringen av beslag och husrannsakan.Men den debatt som är aktuell i tidningarna rör hur man skall anse rättslägetvara belräffande förfarandet vid telefonavlyssning på tidningsredaktion. Delvisarall den här frågan kan komma upp inle bara belräffande beslag ochhusrannsakan, ulan den gäller generellt alla tvångsmedel. Problemet gäller intebara när tvångsmedel skall kunna användas ulan också hur man skall behandla denmyckel besvärliga frågan om s. k. överskoltsmaterial som kommer fram vid entvångsåtgärd. På den sista punkten har direkt uttalatatl det behövs en samlad översyn, så att man för likartade regler för olikatvångsmedel. avslog i det sammanhanget del konkreta förslag somförelåg på den punkten. Jag tycker detla visar att vi måste ha en samladbedömning av förhållandet mellan tvångsmedel och tryckfrihetsförordningen. Påden punkten vill jag gärna säga alt vid användande av tvångsmedel på område därman kan komma i konflikt med tryckfrihetsförordningen är del självklart alt manskall använda mycket stor varsamhet. Men rättsläget behöver klargöras, ochfrågan ingår i kommitténs direktiv. Även om del innebär lempoföriusl måslefrågan bli föremål för en generell bedömning. Och atl göra en sådan är vadkommittén har i uppdrag. Jag känner väl lill de motiv för ytterligare bearbetning av frågan somjustitieministern anförde redan i sina direktiv lill den . Jag undrar om vi ändå inte måste säga oss an det kan tolkas somnågot av elt brislande inlresse för frågan all låla en stor utredning ta överden först efter del att betänkandet från ulredningen om anonymitetsskyddvid beslag och husrannsakan lagts fram. Vad som yllerligare återstod atlbearbeta var ändå inte mer än atl del kanske kunde ha skett genom endepartemental beredning eller åtminstone i samarbete med exempelvisyttrandefrihelsutredningen och den här nya utredningen. Vadsedan gäller frågan om skyddet för del iryckfrihelsräilsliga intresset vidtelefonavlyssning är del riktigt att proposilionen inte ledde lill lagstiftning.Åtminstone vi socialdemokraler förutsatte emellertid alt överarbet-ningenskulle ske snabbi och inte med den förhalning som det innebär atl del dröjde sålänge innan utredningen tillsattes och att frågan bakades samman med så mångaandra komplicerade problem. Jagfinner det djupt olyckligt alt förstärkningen av anonymitetsskyddet förmeddelare och annan upphovsman i TF inte har fött snabb efterföljd ibrottsbalkens reglering av tvångsmedlen. I den allmänna debatten har det på sistoneexempelvis ifrågasatts om det kan förhålla sig så att, om misstanke föreliggerom brotl mot en enda person i sammanhang där telefonavlyssning är möjlig, enväxel hos ett massmedieförelag med fiera lusen anställda kan bli föremål förtelefonavlyssning. Jag anser det vara elt groteskt påstående med tanke påinnebörden av tryckfrihetsförordningen. Jag vill uppmana justitieministern althär dementera att del finns en sådan laglig möjlighet för polisen i dessspaningsarbete att urholka anonymitetsskyddet. 0/7?anonymitet för meddelare i vissa fäll Jag kan ytterligare för atl visa hur dessa frågor hänger ihop nämna attsamiidigi med lillsällandet av den aktuella utredningen utarbetadestilläggsdirektiv till en ulredning under budgetdepartementel. Dessatilläggsdirektiv gav den utredningen i uppdrag att gå igenom motsvarande frågorbeträffande tvångsmedel på skattelagstiftningens område. Men det är klarlutsagt i direkliven all den övergripande bedömningen ankommer på den kommittésom är tillsatt inom . Atl nu nämner fråganom telefonavlyssning på tidningsredaktion visar just atl det inle räcker med enseparat lagstiftning beträffande beslag och husrannsakan, eftersom frågangäller över hela fältet och kan sägas vara väl så vikiig när det gäller telefonavlyssning. Ifråga om telefonavlyssning kanjag intesäga mer om rättsläget än atl det enliglmin mening är i och för sig möjligt att använda tvångsmedel även påtryckfrihetsområdet under de förutsättningar som finns angivna i vanliglagstiftning. Men som jag nämnde tidigare är det fråga om en avvägning mellanolika intressen, där tryckfrihetsförordningens intressen skall väga myckettungt. Jag vill bara erinra om alt chefen förrikspolisstyrelsens säkerhetsavdelning i pressen har uttalat atl det under hanstid som chefför avdelningen inte har förekommii någon avlyssning på entidningsredaktion. Jag vill inte bestrida vad justitieministern senast sade, att frågan omtelefonavlyssning kan vara väl så vikiig som frågan om beslag och husrannsakannär del gäller risken för kollision med anonymitelsintressel. Men min synpunktär atl om man har genomfört en förändring i tryckfrihetsförordningen, som bådeSven och jag har påstålt innebär en Omanonymitet för meddelare i vissa fall förslärkning avanonymitetsskyddet, är det olyckligt om vi får en urholkning av detla på grundav all regler inte snabbt ändras. Det är ambitionen att snabbifullfölja detla som jag här har efterlyst. Delsista som justitieministern sade tyckerjag är vikligl. Del är väsentligt alljustitieministern uttalar sig och motverkar den oro som finns blandmassmediepersonalen och bland allmänhelen. Allmänheten är orolig för attuppgifterna inte förblir anonyma om den vänder sig till ett stort massmedieförelag.Jag anser därför all del är viktigt att justitieministern sade att man måsleförfara varsamt så atl telefonavlyssning inle kränker anonymitetsskyddet. Jag kan gärna säga all jag för min del tror all och jagär ense i fråga om de mål som vi syftar lill. Jag vill bara betona atl detuppdrag som har giviis till kommittén gäller just denna fråga -det är en avhuvuduppgifterna för kommittén. Och detär klarl all kommittén skall arbeta medall den skyndsamhel som är möjlig. Men jag kan inle förstå om atl man skall bryla ul detaljen om beslag och husrannsakan ur dettaproblem. Men jag vill ytteriigare betona alt jag tror all vi i sak är ense omatl del behövs en reglering på del här områdei. OLLESVENSSON (s); Jag vill gärna understryka atl jag inle alls tvivlar på attjustitieministern personligen är intresserad av alt fö ett fullföljande av dehär frågorna genom förändringar i . Jag kanske då för lolka svareiså, all den ulredning som tillsattes och som ännu inle haft sitl förstasammanträde-del är försl som det sammanirädei skall hållas- bör skynda på. Jag kanske ock.så för tolka svaret så, all den bör prioriterajusl denna fråga - som är så viktig - så atl vi verkligen lever itryckfrihetsförordningens anda och i enlighet med del verkligt betydelsefullabeslut som gäller från . Beslutet är baktalal av många, menenligl min och justitieministerns uppfattning innebär det en förslärkning avanonymitetsskyddet. Jag sade lidigare att jag ulgår från alt kommittén arbeiar med all denskyndsamhet som är möjlig. Om man kan prioritera just denna fråga är inle sålätt att säga. Såvitt jag har uppfattat det är della en av huvuduppgifternaför kommittén - kanske den viktigaste. Men del är inte säkert alt den går altbryla ut ur kommitténs arbete med hela ivångsmedelslagsliflningen och dessmotstående intressen. Överläggningenvar härmed slutad. § 13 Om den planerade omorganisationen av Nr57 Justitieministern ordet för alli ell sammanhang besvara dels () anmälda fråga,1978/79:225, dels {vpk) anmälda fråga,1978/79:229, och anförde; Herrialman!Arne har frågal mig om jag anser all planeradeomorganisation för bl. a. bekämpning av terrordåd överensstämmer med den avregering och riksdag fastställda organisationen. harfrågat mig om jag anser all omorganisationen slår i överensstämmelse medtidigare av fattade beslut. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. senaste budgetpropositionen (1977/78:100 bil. 5 s. 53) uttalade jag all debåda pikelgrupperna i tills vidare bör bibehållas med oförändradorganisationstillhörighet, dvs. vara knutna lill vakldislrikt 1 och 3. Jagangav vidare alt det förhållandel atl det operativa ansvaret ligger kvar påvaktdistrikten bl. a. innebär den fördelen atl grupperna får en naturliganknytning till de vakldislrikt där de förfogar över lokaler och huvudsakligentjänstgör. Jag fann atl de skäl som talade föratt pikelgrupperna operativthålls åtskilda inle gäller vissa administrativa funktioner. Eftersomvaktdistrikten är mindre lämpade för all ge den service som behövs för all itillräcklig utsträckning samordna sådana funklioner som rekrytering, vikariats-och ersättarfrågor samt utbildning inom polisdistriktet, ler det sig sålundamotiverat atl dessa funktioner ombesörjs samlat i distriktet. Belräffandearbetsuppgifterna angavs atl grupperna normall är sysselsatta med vanligpalmlleringstjänsl. När så krävs, kommer de emellertid all användas föruppgifter av mer allvarlig karaklär, t. ex. katastrofer av olika slag,terrordåd och bombhot. uttalade intenågon erinran mol vad jag hade föreslagit. Regeringensbeslut j regleringsbrevet för detta budgetår har samma innehåll sompropositionen i fråga om organisationen av grupperna. Den praktiskauppföljningen av regeringens direktiv i regleringsbrevet ligger påpolisdistriktet och där ytterst på polisstyrelsen. Jaghar från distriktet inhämtat följande: Verksamheten i dess utformning enligtregleringsbrevet böriar tillämpas . De båda vaktdistriktenkommer att utgöra tjänsteställe för resp. pikeigrupp. Där förvaras polismännenstjänsteutruslning. Varje grupp indelas i åtta undergrupper, lill vilka knytsfasta ersättare. Operativt leds grupperna av cheferna för resp. vakldislrikt.Gmppernas arbetsuppgifter bestäms till varje pass av vaklhavande befäl ivaktdislriktet. Vid särskilda händelser av allvariigare art leds däremoigrupperna från ledningscentral. Vid ordningspolisensceniralseklion kommer atl handläggas administrativa funklioner rörande bl. a. rekrytering,utbildning, vikariats-och ersättarfrågor saml semeslerplanering. En tre veckorssammanhållen utbildning kommer att äga rum för befäl ochbefälsvikarier. Övrig personal utbildas efter hand. Måndagen den 18 december1978 0/77den planerade omorganisationen av Slockliolnispo-lisen 0/7?den planerade omorganisationen av Deuppgifter som jag nu har ålergett ger vid handen all organisalionen byggs upp iöverensstämmelse med vad statsmakterna har beslutat. Självfallet kommer jagatt noga följa genomförandel av den nya organisalionen. ARNENYGREN (s); När polisstyrelsen i hos rikspolisstyrelsenbegärde alt få inrätta en särskild polisenhet att sättas in vid allvarligahändelser, organiserad direkt under polisledningen, blev förslaget snart enkänslig fråga. En stor allmänhet, särskilt i Slockholm, reagerade motförslaget, och man fann ärendet så brännande att man överiämnade det tillregeringen för ställningstagande. I regeringen fördes förslaget vidare våren1976 till polisutredning, som jusl hade börjat sitt arbete. var utredningen klar med sitt förslag, som sedan i stort följdes avregeringen och . Någonsärskild polisenhet enligt förslaget blev det inte, inle heller någonpersonalförändring eller någon särskild utmstning. Vissa åtgärder, bl. a. påutbildningssidan, bifölls däremoi av utredning, regering och riksdag. Motdenna bakgrund är det lätt all förstå den nya reaktion som mötte ett besked iDagens Nyheter . "En specialstyrka på 132 poliser förall ta hand om terrordåd skall upprättas inom nuvarande organisation. "Man skrev också atl elt frivilligt ansökningsförfarande skulle föregå etturval av vilka personer som ansågs lämpliga i den styrkan. Förvirringenförstärktes av ett uttalande i en radiointervju att det aktuella förslaget barai nyanser skilde sig från del förslag som lidigare var presenterat. har justitieministern givit besked om att uppgifternavar felaktiga. Organisalionen byggsupp enligl slatsmakternas beslut. Del är bra atl få della besked. Del bör varaen anknytning lill reaktionen på den felaktiga presentationen. Del bör vara enallvarlig erinran om vikten av all informaiion från polisen i så här angelägnafrågor verkligen sköts med stor grundlighet. Elt par frågor följer aulomalisklpå justitieministerns svar: Har det inte dröjt väl länge med hanteringen avdetla ärende? Utbildningsfrågorna bedöms av utredningen såsom mycket angelägna.Redan i regeringens beslut atl överiämna förslaget till polisutredningenangavs särskilt all polisstyrelsen i skulle vidta vissaåtgärder medan utredningen pågick, bl. a. på avsnittet utbildning. Huröverensstämmer detta med atl man försl nu tycks vara beredd atl starta denförsta biten av utbildningen, nämligen den för befäl? uttalade sig för målsättningen attpolismännen skulle ha en sådan utbildning att våld i göriigasie mån kanundvikas. Mol bakgrund av alt statsrådet säger sig noggrant följa denna sakvill jag slälla en fråga: Överensstämmer det nu presenteradeutbildningsprogrammet med den målsättning som polisutredningen uttalade och somsedan också följdes av regering och riksdag? (vpk): Jag lackar justitieministern för svaret på min fråga. När denna sakförra gången diskuterades, var det uppenbart att många såg den såsomyllerligare ett led i den centralisering och militarisering av polisen som harförekommit underde . Därför värdet välgörande att något beslut omen särskild centralt placerad rörlig piketslyrka inle kom till stånd. Trotsjustitieministerns svar kan jag inte komma ifrån atl detla är ett första sleg iriktning mol en sådan särskild styrka. Därmed är det också ett avsteg fråninnebörden i beslut om atl någon ytterligare centralisering inleskulle komma lill stånd. Tvärtom skulle man enligt detla beslut satsa på mindreenheter. Viframhöll i den debatlen atl ytteriigare centralisering och militarisering avpolisen genom alt inrätta en sådan här särskild siyrka inle avskaffar någraproblem. Tvärtom kan det t. o. m. förstärka dem. Ett aktuellt problem i dettafall är tunnelbanor. Vad har hänl sedan vi fick mängder av nyaväktare? Jo, såsom mycket rikligt framhåller har man flyttatproblemen från den ena tunnelbanestationen till den andra. Man har på intetsätt löst dem. Vad som krävs är sociala insatser ute i kommunerna och att mansatsar på atl försöka avskaffa ungdomsarbetslösheten i landet. Vianserall om en omorganisation skall komma till stånd, är del med tanke på helapoliskårens inriklning de ekonomiska brotten man på allvar måste bekämpa. Dessabrott ligger bakom de problem som ordningspolisen får ta hand om.Men från ordningspolisens synpunkt vore likaså en annan prioritering vettig, nämligenden jag tog upp tidigare om mindre enheter, satsning på kvarterspoliser ochliknande. Justitieministernanför i sitl svar: "Vid särskilda händelser av allvariigare art ledsdäremot grupperna från ledningscentral." Där kvarstår oklarheten;Vad är "händelser av allvariigare art"? Dit räknades t. o. m.demonstrationerna av aktionsgrupperna för daghem för att inle lala omStockholms arbetarekommuns och vpk:s demonstrationer . Vidarenämner justitieministern utbildningen. Då vill jag fråga: Vad innehåller dennautbildning? Går den huvudsakligen ut på yllerligare skjulövningar? 0/7?den planerade omorganisationen av sade alt det har lagil . På det kanjag bara svaraatl denna organisation och utbildning har lagits fram i samråd med personalen iett vanligt samrådsförfarande, och del har tagil den tid som har gått ål. Detär en stor fördel att hela denna organisation kommer till slånd med aktivtbiträde från fackels sida. Vadavser utbildningen kan jag tala om all det som är aktuellt är utbildning avbefäl och befälsvikarier - en tre veckors sammanhållen kurs. Utbildningen avsesomfatta i huvudsak följande ämnen: aktuell lagstiftning, psykologi, psykiatri,planering, taktiskt uppträdande i olika situaiioner, tekniska hjälpmedel,akutsjukvård och fysisk träning. Del stämmer enligt min mening med del som varsyftet med det hela. ömden planerade omorganisationen av EvaHjelmsiröm säger all dessa åtgärder inte löser problemen, och hon betonar pånytt kampen mot ekonomisk brottslighet. Ja, det är mycket viktigt, och där hargjoris insatser från regeringens sida och från samhällets sida över huvudtaget, men vi får därmed inle försumma andra uppgifter som är vikliga. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Justitieministern svarade inte på min fråga vad särskilda händelser avallvarlig art innebär. Jag vill därför anföra den promemoria som upprättats avStockholms polisdistrikt, ordningsavdelningen, med uppgift över händelser då encenlrall placerad rörlig piket sannolikt skulle komma atl tas i anspråk. Däriingår - huvudsakligen, skulle jag vilja påstå - en rad demonstrationer. Är delalltså den typen av uppgifter som den här styrkan skall ägna sig åt? Är delaktioner av lyp Mullvaden eller vad är det egentligen den skall syssla med? Sedanhävdar justitieministern att regeringen har gjort slora insaiser för atlbekämpa den ekonomiska brottsligheten. Jag delar inle juslilieminisiernsuppfattning därvidlag. Det räcker med att titta på de polisstyrkor som finns:Ordningspolisen har bortåt 9 000 tjänster, men för att bekämpa hela denekonomiska brottsligheten förfogar polisen över 63 tjänster, och av dem är 30inte ens besalta. Somjag framhöll tidigare: Inte heller ur ordningspolisens synpunkt kan detla vara särskillrimligt. Del sirider, menar jag, mol rikdagens beslut om satsning påkvarterspoliser och mindre enheter. De exempel som åberopade härrör, såvitt jag förstår,från en promemoria , och det är inle den som ligger till grund för delförslag som är aktuellt. I budgetpropositionen nämner jag som exempel påpiketgruppernas arbele katastrofer av olika slag, terrordåd och bombhoi, alltsåytterligt allvarliga situationer. I övrigi skall de polismän som ingår igrupperna fullgöra sin vanliga tjänstgöring ute i distrikten. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Får jag därmed uppfatta justitieministerns svar som atl det inle kankomma i fråga atl använda den här styrkan, som jag i och för sig fortfarande ärmotståndare lill, vid de händelser som logs upp i den promemoria som myckelriktigt är ? Såviiijag nu kommer ihåg innefattadeden promemorian en lång uppräkning av olika tänkbara situationer som inte allshör samman med del här ärendet. Vad det nu gäller är de saker som är nämnda ibudgetpropositionen och som har accepterat. Överläggningen var härmedslulad. § 14 Om åtgärder föratt förbättra ordningen i Justitieministern erhöll ordet för allbesvara {m) anmälda interpellation,1978/79:99, och anförde; har frågal mig vilka åtgärder jag avser att vidtaför atl förbättra ordningsläget i . Jagvill inledningsvis understryka att jag ser allvariigl på företeelser av den artsom har påtalats av . Del aren grundläggande uppgift församhället all trygga allmänhetens säkerhet. Del är därför inte godtagbart omordningen och säkerheten exempelvis på de allmänna kommunikationsmedlenbrister. Enligl uppgifter som jag har erhållit har visseriigen våldet motpassagerare i tunnelbanan i Slockholm minskat något . Jag nödgasemellertid ändå konstatera alt situationen som helhet på ordningssidan intekan godtas. I interpellationenefteriyses åtgärder från min sida. Allmäntvill jag försl ultala all, som vi alla vet, brottslighet likaväl somordningsstörningar ofta har djupgående orsaker. Dessa torde främsi kunnaundanröjas genom reformer inom exempelvisfamiljepoliliken,utbildnings-väsendel, arbetslivet, fritidsverksamheten samlsocial- och hälsovården. Del rör sig här väsentligen om åtgärder som främsi ielt längre perspektiv motverkar brottsligheten. Mendet gäller alt också göra insatser som är ägnade att förbättra läget på kortaresikt. hör exempelvis åtgärder som vidtas för all bekämpa missbruk av spritoch narkotika. Samhällel gör här redan stora insaiser, men yllerligare åtgärderbehövs. Jag kan erinra om förslagen i proposilionen 1977/ 78:108 om åtgärdermot narkotikamissbruk. I samma riktning verkar den slagkraftiga organisationmot narkotikabrottsligheten som har byggts upp inom polisen,vilken har tillförts betydande resurser för detla ändamål. Vidare kan erinrasom de förslag lill skärpta permissionsbesiämmelser m. m. för vissa intagna på kriminalvårdsanstalternasom har anlagils av . Polisverksamheteni Slockholm försvåras avsevärt av att ett betydande antal polismanstjänster ärvakanta. Orsaken lill detta är i första hand att det lidigare, senast underbudgetåren 1975/76 och 1976/77, har rekryterats alltför få elever lillpolisskolan. Fr. o. m. /78 sker emellertid en så kraftigsatsning som möjligl på utbildning av polisaspiranter. Del tar lid innaneffekten ger sig till känna men med en fortsatt insals av detta slag börsituationen fortlöpande förbättras. All vakanserna särskilt drabbar storstadsområdenaberor erfarenhetsmässigt på att många poliser som kommer från landsorlen harsvårt all finna sig till rätta i och söker sig därifrån när tillfälleges. Rekryteringen inrikias därför på ett helt annat sätt än tidigare påungdomen i storstadsområdena. Därigenom bör vi på sikl få flera polismän somhar sina rötter i storstadsmiljön. Utflyttningen av poliser lill landsorten börhärigenom minska. 0/77åtgärderför att förbättra ordningen i 5 proiokoll 1978/79:57-58 0/77åtgärderför att förbättra ordningen i Vakanssilualioneni Slockholm är alltså bekymmersam. Det bör dock framhållas att antalet vakanservisserligen är ca 480 men att det samiidigi i distriktet finns ca 450"alternerare", dvs. poliser som har genomgått polisskolan och fullgör praktikljänstgöring. Det är avsett att distriktet skalltillföras 100 alternerare och yllerligare 120 . Hur storförbättring delta kommer atl innebära går inle atl överblicka eftersom anlalelavgångar inle nu kan förutses. Som jag har antytt är nämligen avflyttningen avpoliser betydande. Del har sagts mig all del bl. a. beror på, förutom delsvårare arbetsklimatet, alt det är svårt för särskilt de unga polismännen altfå en tillfredsställande bostad. Polisväsendet är visserligen en statliguppgift. Men del är ändå angelägel att även kommunerna, som naturligtvis harell stort intresse av en väl fungerande polis, inom sina områden gör vad de kanför all den enskilde polismannens situation skall förbättras. Delta gäller bl.a. bosläder. Alla goda krafter måsle förenas i en ansträngning alt här sökagöra en posiliv insals. och kommunhar på senare lid vidtagit vissa åtgärder. Jag vet all länsslyrelsen, som ärregional polismyndighet, ägnar dessa frågor elt betydande inlresse och arbeiarpå alt förhållandena skall förbättras. Beträffandelunnelbanenälel gäller att övervakningen utförs av en särskild sektion inomStockholmspolisen.