prot · G209115 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag hävdar all det verkligen måsle påverka utredningen i dessarbete, och det är bra alt redan nu fattar beslut i den riktningen. Jag sade, , alt kommunerna rätt sent har fått ökat ansvargenom atl de här uppgifterna har lagts direkt på kommunstyrelserna. Jagvidhåller alltså alt mänga av dessa frågor kommer man långt - kanske oftalängst - med om man kan lösa dem i samförstånd. Härhar vi varit eniga och lagt slora uppgifter pä kommunerna, och jag tror alt viinle skall bortse frän alt vi ävert i dessa frågor kan ha slorl förtroende förde kommunala myndigheterna och de kommunala förtroendemännen. Vi har kanskeolika syn på frågorna, men jag står för denrta uppfattning. Vadsedan gäller arbetsmiljölänen säger alt en av anledningarna tillatl man inte vill tillstyrka reservationen 2 är all man skall jämställa förelagav olika kategorier och alt kostnaderna för del här skall belasta produktionen.Men någol annat har vi heller inte hävdat. Vi har godtagit atl man uttaxerar enarbetsgivaravgift för just della ändamål. Del har vi inle motsatt oss lidigare,utan della råder del enighet om. Atlman sedan måste la hänsyn lill de mindre företagen trodde jag ändå alt KjellNilsson var medveten om och kunde vara med på. Slalsrådel , när proposilionen lades fram , i slora drag att han ansåg alt del varangelägel att stödja de anställda på de mindre arbetsplatserna, och därförmåsie man tillse atl de mindre förelagen fick möjligheter all hänga med när delgällde åtgärder för arbetsmiljön. Irorjag det är en skillnad. Jagläste alldeles i en tidning från milt eget län att bruk harbeslutat all av sina arbetsmiljöfonder, som logs från dess stora vinster1973-1974, anslå medel till skyddskläder och lill fiberpälskläder för sinaanställda. Delta är bara eu exempel, och det visar alt de små förelagen av 12 protokoll 1978/79:114-115 naturligaskäl inte kan hänga med de slora. KerstiSwartz sade all del skall bli en utredning. Jag vill då på nytt betona delorimliga i alt man först lar bort möjlighelerna alt åstadkomma arbetsmiljöförbättringaroch atl man sedan tillsätter en utredning. Jag har inle varit med om någotliknande tidigare. Jag vill rikta en mycket kritisk anmärkning mol regeringenför atl den handlar på det sättet i en sä viktig miljöfråga. Detfinns också många andra skäl till alt vi vill föra fram förslaget omarbetsmiljölän. Etl annat sådant är atl arbelsmiljölånen har gett myckelsysselsättning, både pä de företag som har fält dessa lån och pä många andraförelag i branschen. Del är ofta småföretag som har jobbat medarbelsmil-jöålgärderna och leveranser därtill. 1 och med den nyaarbelsmiljölagens tillkomst har kraven ökat - och bara del är ju elt skäl föralt inte ta bort arbetsmiljölånen. Delfinns också etl tredje motiv, som jag kanske hinner nämna, nämligenjämställdhelsaspeklen. De många kvinnorna som kommer in på arbetsplatsernakräver ökade miljöåtgärder. Även härvidlag finns del skäl för atl man hjälperde mindre företagen atl leva upp till jämställdhelsdeballens krav genom attbereda dem möjlighet atl la in kvinnor i arbetet. Jagvill således hävda alt reservationen är inne på räll väg, och jag hoppas all vikan få ett omtänkande i den här frågan. KERSTISWARTZ (fp): Får jag först lill säga all del fakium atl den utredningsom vi talade om också ser över den kommunala tillsynen visar atl man har ettstort intresse för frågan om arbetsmiljöförhållanden, alt man följer den ochäven all man kanske inle är helt övertygad om atl allt fungerar som del skall.Jag tror fakliskl all det ligger någonting i det som säger, alldel är ganska ojämnt i kommunerna, sä att det fungerar bra i en del fall mensämre i andra. Om jag inte är fel underrättad har man t. o. m. inomarbetarskyddsverket gjort någon form av kartläggning av elt par olikaalternativ för atl se hur det eventuellt skulle kunna gestalta sig vid enöverföring. Detta är såviti jag förstår ett internt arbete som utförs inomverket, men del visar ändå all man har iniresse för frågans lösning. Till vill jag bara säga all jag lyckeratl om man erfarit att meningarna om läneformen är delade och om man dessutomkunnat konstatera atl den har dragit med sig elt förhållandevis stortadministrativt arbete saml om man dessutom har tillsatt en ulredning somarbelar, då tycker jag alt man kan försvara den linje som utskottsmajorilelenhär har följt. sade att ulskollel andades tillförsikt belräffande denkommunala tillsynen. Jag skall läsa en bit innantill ur utskotlels betänkande.Där slår: "Utskottet konstaterade all den kommunala tillsynen i storutsträckning fungerade mindre tillfredsställande. 1 den dåvarande situationenansåg sig utskottet emellertid inte kunna tillstyrka all den kommunalatillsynen skulle överföras lill yrkesinspektionen." 1977.Jag försäkrar, efter studier i del här landet, atl den inte har blivit bätire-inle ett uns bättre. Det är klart all man kan säga att del är bra attarbelsmiljöproblemen löses i samförstånd - del lycker också vi på socialdemokratiskthäll, och vi har alllid hävdat alt man skall ha samarbete inomarbetsmiljöomrädel - men tillsynsmyndigheten måste fungera. Och tillsynsmyndighetenhar inte med samförståndet atl göra, ulan det är mellan arbetslagar- ocharbetsgivarparterna som samarbetet i arbetsmiljöfrågorna skall upprätthållas.Tillsynsmyndigheten måste däremot vara oberoende av parterna, och den måstekunna utföra sitt arbete på ett tillfredsställande sätt. Del är möjligl altJohan lycker atl den klarar del, men efter alla de skrivelser och brevsom kommer från fackligt häll om detta kan jag försäkra atl del lycker inleLO-distrikten, det lycker inle fackföreningarna lokall och det tycker inleLandsorganisationen, och dessa organisationer har en viSa erfarenhet avarbetsmiljöfrägorna. Vihar rest runt i landet och tittat på förhållandena, och del skulle förvåna migom arbeiarskyddssiyrelsen, som har lill uppgift att bevaka arbetsmiljön, kommertill något annat resultat än det all tillsynen bör överföras lillyrkesinspektionen. Kommunerna sköter den inte, och del beror på atl de inle kansköta den. Man kan säga som att det är ojämnt mellan kommunerna.Ja, det är det, men det är ojämnt från en orimligt låg nivå. Kommunerna saknartotalt kompetens atl sköta tillsynen - de är sämre rustade än de regionalaskyddsombuden. En sådan tillsyn kan arbetstagarsidan aldrig acceptera. Garantilånentill arbetsmiljöförbättringar var avsedda för en övergångstid. Myckel småbelopp har utbetalats. Om arbetsplatser inte kan betala ut dessa små summor fören dräglig arbetsmiljö för de anställda ifrågasätter vi deras berättigande. Detär väldigl små belopp del rör sig om, och del är en prioritering av vissagrupper av företagare eftersom de får låna pengarna och slipper tadem direkt ur sin egen kassa. Vibehöver ha en bättre situation på detta område. De som vill medverka till atttillsynen över arbetsmiljön blir god även för anställda i små företag röstar päreservationen 1 vid delta betänkande. Jag tror inte att del är klarlagt alt tillsynen från kommunerna överlag fungerar dåligt. Det finns nalurliglvis exempel på atl den inte har sköttsrikligt, men det är helt klart atl yrkesinspektionen fortfarande harhuvudansvaret för tillsynen, det säger utskottet tydligt i sill betänkande.Yrkesinspektionen skall biträda kommunerna i det här avseendet. Men jag hävdarfortfarande alt kommunerna har en stor uppgift alt fylla. Genom samarbete ochsamverkan kan man ofta lösa miljöfrågorna för de anställda vid de småarbetsplatserna snabbare än om man använder alltför byråkratiska metoder. BådeKjell och framhöll all lånen till arbetsmiljöförbättringarhar varit små och dragit höga administrationskostnader. Utvecklingsfonderna harnu kommit i gäng med dessa län och man har funnit rutinerna.Skillnaden i administrativt hänseende mellan dessa lån och övriga lån somutvecklingsfonderna ger är obetydlig och kan inle vara etl skäl för all upphöramed lånen. KerstiSwartz sade sedan att eftersom meningarna om dessa lån var delade fannarbetsmarknadsministern skäl alt slopa dem. Men hur var meningarna delade? Avtio utvecklingsfonder sade nio ja till lånen. SHIO och LO, som yttrade sighärom, hade varsin uppfattning. En stark majoritet var alltså för alt manskulle behälla arbetsmiljölänen. Då borde man rimligen använda den vanligaprincipen att först utreda systemet och sedan eventuellt la bort del, om mankunde finna bättre lösningar. KjellNilssons uttalande att han i frågasäiter berättigandet för de företag sombehöver låna . noterar jag med största förvåning. Det visarpä nytt vilken attityd intar lill dessa företag, och då förstårjag atl del inle är mycket atl resonera om. Dessa pengar, som man kan få påfördelaktigare villkor än andra lån, kan vara avgörande - det visar industriverketsulredning - för all miljöförbättringar för de anställda vid småföretagen skallkunna åstadkommas. 75 96 av dessa företag har tidigarelagt miljöförbättrandeåtgärder lack vare arbelsmiljölånen. borde ta lillbaka uttalandetall de som får dessa små län inle skulle ha något berättigande. KJELLNILSSON (s): Jag har mycket stor tilltro till de allra flesta småföretagarna. Del ärinle dem jag talar om utan om de andra som inte vill ha en ordentligarbetsmiljö. Sedansäger att han tror att den kommunala tillsynen fungerar bra. Jagkonstaterar bara all han tror det. Arbetarna här i landet vet atl den intefungerar bra, och därför kräver de en ändring. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Proposilionergavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av m. fl., och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill atl kammarenbifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 24 punkten 3 mom. 1rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då KjellNilsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat; Ja- 158 Nej - 141 Proposilionergavspä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av ErikLarsson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandet nr 24 punklen 5 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 175 Nej - 124 § 3 De homosexuellassituation Föredrogs socialutskottets betänkande 1978/79:29med anledning av motioner om de homosexuellas situation. Idetta belänkande behandlades motionerna 1978/79:602av m. fl. (vpk), vari hemställts att skulle anta avmotionärerna framlagt förslag till lag mot diskriminering av homosexuella, och 1978/79:892av m. fl. (vpk), vari hemställts atl beslutade all somsin mening ultala att framställningen av homosexualitet i socialstyrelsenssjukdomsklassifikalion borde utgå. 1. belräffande lagstiftning motdiskriminering av homosexuella alt skulle avslå moiionen1978/79:602, 2. belräffande strykning avavsnittet om homosexualitet ur sjukdomsklassifikalion attriksdagen skulle avslå motionen 1978/ 79:892. JÖRNSVENSSON (vpk); Vpk har lagil upp olika sidor av diskrimineringen mothomosexuella i sina motioner till . Vi har som parti drivit dessafrågor konsekvent. Det aren följd av vår poliliska åskådning. Frigörelse frånförtryckarsamhället är möjlig bara om alla förtryckta och diskrimineradeställer upp för varandra. Det är också en gammal god, radikal tradition allstrida för en öppen, upplyst och fördjupad syn pä människans sexualitet - entradition med rötter i arbetarrörelsens och den kommunistiska rörelsenshistoria. Arbelarledaren var den förste som i elt modernt pariamenttalade för de homosexuellas frigörelse. Frän vår litet mer anspråkslösaståndpunkt tycker vi alt det förpliktar. Ettoch annat harju hänt i denna fråga under 1970-lalel. tog 1973initiativ till etl uttalande om homosexuell samlevnad,sexualbrottslag-sliflningen reformerades efter 35 är, ochsocialminister tog iniiialiv lill en ulredning om de homosexuellassamhälleliga siluaiion. I alla dessa frågor hade vpk motionerat. Dessasidor av saken är emellertid trots alll ylföreleelser. En omfattande praktiskdiskriminering kvarstår, spridda och djupa fördomar möter överallt i samhället.De homosexuella är särbehandlade i familjerätt, i sociallagstiftning och ivärnpliktssammanhang och är i praktiken utestängda från ett fiertal yrken. Desaknar legalt skydd mol diskriminering. Invandrarna -en annan stor grupp avsocialt diskriminerade - har trots allt visst skydd i grundlagen och i lagen omhets mot folkgrupp. Del har inte de homosexuella. Jag nämner delta därför alldetta problem nu kan befaras bli skärpt. De homosexuella framträder nu allloftare öppet med sin homosexualitet - della är en del av deras frigörelsekamp.Däri utmanar de givelvis fördomarna. 1 den striden måste samhället taställning. Vihar väckt frågan om en allmän anlidiskrimineringslag främst därför atl della äretl reformkrav från de homosexuellas egna organisationer. vill avslåvår motion. Under mina älta är i harjag då och då nödgats ha med socialutskottetatt göra. Det är nu tyvärr ingel som föryngrar en människa. haralllid i dessa frågor visat tröghet och ovillighet, ytlighet och oförståelse.För atl ingen oförtjänt skugga skall falla på dess kanslipersonal vill jag sägaatl detta enligl min bedömning har sin rot i politiska attityder hos ulskoitetsledamöter - delta lill skillnad frän lag- och justitieutskolten, som visat enannan benägerthet atl driva på tänkandet. Denna skillnad består fortfarande,alt döma av dagens betänkande. Närdet gäller moiionen om anlidiskrimineringslagkanjag ha förståelse för utskottets avslagsyrkande som sådant. Del sitter enutredning med elt brett uppdrag - kan under sådana förhållanden integärna falla beslut i strid med gammal praxis. Men elt utskott kan ju genom sinattityd ändå markera all det anser en fråga väsentlig atl gä vidare med. Nikunde ha kostal på er all överiämna motionen lill ulredningen. Del hade inleinneburit all ni tagit ställning i sak, men det hade understrukit frågans vikt.Men ni har vall den snålaste och mesl negativa vägen. Likakostligt som avslöjande är dessutom atl ni motiverar ert avstyrkande med attdet sitter en ulredning. Men när vpk lidigare motionerat om en sådan utredninghar socialutskottet avvisat tanken. Först är ni mol en utredning. När den sedanefter initiativ frän regeringen tvingas pä er använder ni den som redskap föratl avstyrka andra motioner från vpk. Del är inte särskilt smickrande, även omman inte kan frånkänna socialutskottet en viss fiffighet i argumenteringen. Omni hade skrivit litet mer öppet och förståelsefullt hade jag kanske inte behövtyrka bifall lill motion 602. Men med den snorkighet ni visat skall jag som renoch välbehövlig demonstration ändå göra det. Jag kommer till motion 892. Där är situationen en annan. Där sitteringen ulredning som man kan skylla på. Men också där finner socialutskoltetmotiv för atl vägra göra någonting. Motion892 handlarom följande. Socialslyrelsen utger en handbok, kallad Klassifikalionöver svenska sjukdomar. I denna klassifikalion behandlas bl. a. begreppethomosexualitet. Del behandlas under rabriken "mentala rubbningar" ochunderrabriken "sexuella anomalier". Anomali betyder som bekantungefär abnormitet eller avvikelse i ordets negativa mening. Vårmotion kräver ett uttalande frän om att denna klassificering avhomosexualitet bör utgå. Den bör utgå därför att hela sammanhanget där denförekommer är grovt diskriminerande mol de homosexuella. Den bör utgå därföratl klassifikaiionens uppläggning i detta stycke är helt ovetenskaplig. Sexualitetenuppvisar hos människokolleklivet elt mycket brett spektram av beieenden. 1varje människas utveckling sker dessutom stora och avgörande skiftningar ibeteendena i olika utvecklingsfaser. Människanär från början psykosexuelll neutral och genomgår under uppväxten ochsamhällskulturens inverkan skiftande faser. Hur och var i denna utveckling honstannar upp i olika fixeringar och bindningar är frän början omöjligt altföratse. I de fiesta sädana bindningar uppnår människan etl individuellt settnågoriunda tillfredsställande utlopp för sina posiliva känslor och sitt behovav nära kontakt med medmänniskor. Om hon gör så inom ramen för en hetero- ellerhomosexuell inriktning saknar betydelse. Båda dessa inriktningar uppvisarinbördes variationer av vidsträckt art. Mänga heterosexuella beteenden ler sigur mänsklig upplevelsesynpunkt som mer tveksamma, mer neurotiskt präglade änfiertalet homosexuella beleendevarianler. Del finns en rad sexuella beieenden,som är neurotiska och som leder till känslomässig avstängning, lill plågsamoförmåga all uppnå Men del har alls ingel med frågan om hetero- ellerhomosexualitet atl göra. Detär därför fullständigt befängt all la upp homosexualitet i en sjukdomsklassifikalion.Det är inte bara ovetenskapligt frän dagens vetenskapliga ståndpunkt. Det harvarit ovetenskapligt sedan mer än 60 är tillbaka. Redan gamle i sina introduktionsföreläsningar i psykoanalys vid tiden förförsta väridskriget den öppenhet man måste ha inför del mänskliga sexuallivelsmångfaldiga uttryckssätt. Atl fördomar mot homosexualitet dä skall understrykasav den svenska i nådens är 1979 är helt oacceptabelt. Nuutvecklar utskottet vissa ansträngningar för all skynda lill socialstyrelsensförsvar. Och utskottet producerar under dessa sina ansträngningar en radynkliga och obskyra argument. Lät mig, herr talman, la upp de viktigaste. Fördet första säger utskottet att en revision av klassifikalionpågår. Del är verkligen alt härdra fakta. -en av de homosexuellas intresseorganisationer- har sedan sjuär lillbaka stadigt uppvaktat i frågan. Ändå har ingel hänt. Dåär det väl litet vårdslös hantering atl gömma sig bakom påståendet atl"revision pågår"? Fördelandra säger utskottet, citerande socialslyrelsen, alt klassifikationen inlevärderar de däri ingående termerna, utan är en rent statistisk nomenklatur.Den förklaringen kan väl utskottet ändå inte ens själv tro på, om de tänkerefter det allra minsta? Omjag har etl syslem för klassifikalion av sjukdomar och i denna klassifikalionupptar en viss term under rubriken mental rubbning och sexuell anomali - vad ärdel om inte ert värdering? Jag frågar utskottets talesman rent ul, och jag villha svar pä frågan: Anser ni alt del som är rabricerat som en mänsklig"rubbning" inte är klassificerat som sjukt, inte är utsatt för en värdering?Och anser ni alt homosexualitet skall klassificeras som en rubbning, eftersomni sä energiskt läcker upp ? Hur kan man återge etl påstående omall det är fråga om rent statistisk nomenklatur, när man använder sädanarabriker som rubbning och anomali för att beteckna etl normalt beleende? Helaert argument ramlar samman. Det är nämligen så, att homosexualitet som begreppursprangligen togs upp i denna klassifikalion just därför atl det av den meslkonservativa och fördomsfulla delen av den internationella läkarkåren faktisktbetraktades som en rubbning, som en icke önskvärd mänsklig avvikelse. Det ärursprunget till dess förekomst i klassifikationen. Men det har ulskollelantingen inle förstått eller inte velat låtsas om. Jagvill fråga ulskoitets talesman: inte utskottet insett att grundfelet i ochför sig inte är klassifikaiionens allmänna eller påstådda karaktär, ulan självadel fakium alt begreppet homosexualitet över huvud taget förekommer där? Delär nägonling som man kan läsa sig till, om man funderar litet över detta. Mankan ju ställa frågan; Varför upptar inle klassifikationen en definition avbegreppet heterosexualitel? Det är ju-en klassifikalionslerm av Härär bara två ståndpunkter möjliga. Antingen anser man - vilket är denvetenskapliga ståndpunkten - alt både homosexualitet och heterosexualitelgenerellt sett är naturliga och normala mänskliga beteenden. Då har man ingenanledning atl la upp dem i en klassifikalion av detta slag. Det finns människorhär i väriden som är gladlynta, och del finns de som har ett mer trögttemperament. Men ingen kommer väl pä den befängda idén all införa begreppengladlynthet eller eftertänksamhet i någon klassifikalion över medicinskabegrepp. Varför skall dä homosexualitet stå där? Varför är homosexualitet enmedicinsk term, om inte heterosexualitel är del? Och varför är irtte hat ochfördomar mol sexualitet en psykisk rubbning? Det ärju någonting som maneventuellt skulle kunna diskutera. Kan utskottets talesman ge mig en rimligförklaring som svar på dessa frågor så är jag lacksam. Sedankommer utskottet till vad man lydligen tror är del slora, tunga skälet.Klassifikationen grandar sig på en internationell sjukdomsklassifikalion,anlagen av . Och den skall vi vara försiktiga med attändra i, lycker utskottet. Den anses, enligt betänkandet, vara en tillgäng frånjämförelse- och kommunikationssynpunkt. Dettyckerjag är etl dråpligt argument. Just detta faktum speglar ju det felaktigai hela klassifikationen. Den är internationell därför atl den speglar deuppfattningar som så alt säga är minsta gemensamma nämnare för alla länder. Detär just de mest konservativa läkaropinionerna i de mest konservativa ländernavars värderingar uttrycks i klassifikationen. Det är därför somhomosexualiteten presenteras som den gör. Det är därför som klassifikationenfrån internationell kommunikationssynpunkt aren fara och icke en tillgäng,eftersom den internalionelll sprider en ovetenskaplig och fördomsfull bild avhomosexualitet. Både i och i har vissa fackförbund inomdet psykisk-medicinska behandlingsområdel vägrat atl använda klassifikationen,just därför att de anser den felaktig och slötande. Skall vi dä i , därvi officiellt berömmer oss för all vara mot diskriminering av homosexuella,böja oss för den? Det är helt befängt. alla slingerbultar står det ändå klart: klassifikationen av i deltafall homosexualitet är vetenskapligt obrukbar och politiskt skandalös. Därförbör den bort. kan genom en viljeyttring markera detta införsocialslyrelsen. Del är anledningen till alt jag yrkar bifall lill moiionen892. slår in öppna dörrar eller i varje fall dörrar som slåralldeles tydligt på glänt. 1betänkandet behandlas två motioner. Den ena begär lagsiiftning moldiskriminering av homosexuella. En ulredning arbetar, som självhar klargjort, med alt analysera problemen och, vilket ärdet vikliga, föreslå åtgärder mol kvarvarande diskriminering. Vi vet alla atl skall manföreslå åtgärder mol diskriminering av någon folkgrupp,sä är det som först kommer i tankarna någon form av lagsiiftning. Vi kan alltsåvänla elt sådant förslag. Atl då la ställning lill etl ulan nämnvärdulredning framställt förslag till lagtext ter sig - i varje fall med normaltriksdagssätt atl se på saken - något påfallande. Problemetär alltså, så långt vi för ögonblicket kan komma, löst. Förberedelser för deneventuella lagstiftningen pågår. Del behövdes ingen motion i är. Jag skallgärna ge och hans parti en eloge, fördel är väl inget tvivel omatl ett enträget och ofta skickligt upprepat argumenterande från vpk:s sida förålgärder mol denna diskriminalion har bidragit lill att vi har kommit så långl. Nuär alltså en lagstiftning pä väg, och något riksdagsbeslut kan varkengöra till eller ifrån. Närdet gäller den andra motionen, om den beryktade sjukdomsklassifi-kationen,gäller nägonling liknande. återgav i portioner större delen avutskotiets text och tolkade den efler sitt behov. Han utelämnade egenlligenbara en enda sak, nämligen de allra sista en och en halv raderna i utskottetsskrivning om den moiionen.