prot · G20959 · 1978-12-31 00:00:00 — Ett intressant replikskifte fördes mellan förre industriministernRune och . Det fullföljdes aldrig rikligt, menjag tolkade del som en samstämmighet i uppfattningen att det egentligen baravar en fråga om all ha anställningen kvar. I övrigt var det inga särskildaarbetsmarknadspoliliska favörer. Men del finns naturiigtvis en fråga till attställa: Ärdet möjligen en lönefråga? Del skulle vara intressant att höra vadupphovsmännen egentligen åsyftar. Vad finns det för konkreta skillnader mellande arbetsmarknadspoliliska åtgärder vi föreslagit och dennaanställningstrygghet som man talar om som en anställningsgaranii? 6Riksdagens protokoll 1978/79:59-60 del kan vara av en vissbetydelse för kammaren att få reda på den saken. Jagskall inte gå i polemik med på del här området. Jag tror hankänner sig litet besvärad av den förändring som skedde natten mellan den 7 och8 december såvitt jag vet. Men det är klart alt man blir litet konfunderad ochundrar varför i näringsutskollet inte litar på de arbetsmarknads-och regionalpoliliska insatser som man sagt var tillräckliga för allklara anställningstryggheten. Varför litar inle . på ElverJonsson och majoriteten i arbelsmarknadssulskotiel? Värdet möjligen så att OlaUllslen började bedriva närdemokrati och log över ulskollsrepresenlanlernasarbete? Inteär del väl heller direkt ointressant när . säger allanslällningsgaranlin blir billigare än arbetsmarknads- och regionalpolitiken.Om anslällningsgaranlin är billigare skall vi naturligtvis ha den över helalandet. Det vore ju i höggrad eneffeklivisering. Vad ärdet för orter som inleskall få åtnjuta det som är billigare och dessutom bättre? Om del är någonbransch som borde få åtnjuta del som är både bättre och billigare så är del välteko. Jag kan citera ur industriverkels utkomna skriftInduslriul-vecklingen i , där det talas om "en nettominskning avantalet industrisysselsatta med i runda tal 85 000 personer under perioden1976-1982. Den största sysselsältningsminskningen bedömdes ske inom teko-,läder- och skoindustri samt varvsindustri där sysselsättningen beräknadesminska med 22 700 respektive 10 600 personer." Omdel är någon bransch som behöver denna utomordentligt fina cigarr som ni talarom - stor anställningstrygghet, dessutom lill elt lägre pris - så måste det juvara teko-, sko- och läderinduslrin. Del vore bra om man förklaradesig från regeringspartiets sida. Såvitt jag har hört har inlesocialdemokratiska representanter sagt något om att anslällningsgaranlinär både bättre och billigare. Sedanär det naturiigtvis en viktig principfråga inbyggd i det härställningstagandet. Det vet säkert också. Så sent som i stod han här i talarstolen och sade att vi behöver stimulerarörligheten. I varje fall kritiserade han föratl inte vilja del.Nu är han alltså beredd all låsa situationen på en av de bäst ställda orterna ilandet. Därmed inle sagt all arbetsmarknadsläget är bra i ! På denpunkten kan man lätt instämma med , Del är inte bra någonstans påarbetsmarknaden i f n. Därför måste man göra en avvägning mellan olikaorter och göra de bästa insatserna där de bäst behövs. Eller är del inle såarbetsmarknadspolitik skall bedrivas? Jag ber all få yrka bifall till dereservationer där cenlerrepre-senlanler finns med bland undertecknarna. () kortgenmäle: sade alt han inte skulle pressa mig i debatten menavslutade med ett ganska rejält tryck. Han inledde polemiken med att fråga vadsom hände den - som han inle uttalade men ändå menade -ödesdigra nallen mellanden dag då arbeismarknadsulskoliel hade skrivit sitt belänkande och den dag dånäringsutskollet skulle börja läsa det. Ja, vad som hände var altnäringsulskotlet förändrade den socialdemokratiska motionen på tre mycketvikliga punkter, vilket jag redogjorde för i mitt första inlägg. Det var alltsåinle samma sak ulan något helt annat som folkpartiels företrädare inäringsutskollet hade all säga ja till än del som vi hade alt ta ställning tilli arbetsmarknadsutskottet. Originellare än så var del inte. Mankan också möjligen fråga sig vad som hände samma natt, eftersom centerpartietinte bara med oss ulan också med var överens om hur vi skulleuttrycka oss i arbetsmarknadsutskollel. När det gäller sysselsätiningsgaranlinskedde ju också etl sönderfall i näringsutskollet, så jag kan väl replikeragenom att be berätta vad som hände i näringsulskotlet på denpunkten, efiersom inte de två parligrenarna höll ihop. refererarlill den debatt vi förde beträffande ersättning lill dem som tvingas flytta isamband med arbetslöshet. När den debatten fördes var vi överens om alt de somkom i en sådan nödsituation skall ha rimliga ekonomiska villkor. Del var entanke som avvisade motionsvägen, men under utskottsbehandlingengjorde centerpartisterna i allt väsentligt avbön och anslöt sig, som jag dåuttryckte det, lill åtminstone till det förslag som utskottet ochriksdagen sedan stannade för. Jämförelsen var alltså inte särskilt god. Vaddel här innebär konkret för dem som hamnar i situationen alt bli ulan arbete påvarvsorterna har uttryckts så att jag tycker alt det räcker atthänvisa lill milt huvudanförande, som stämmer väl överens med vadnäringsutskollet skriver och vad andra inlägg i dagens debatt har gett vidhanden. () kortgenmäle: Till alt börja med skall jag la upp frågan om rörligheten. Jag ansågredan i förra veckan och anser även nu att förändrar verklighetendärvidlag. Det var på det sättet att i arbelsmarknadsulskotleluttalade alt del är självfallet all ingen skall vara tvingad all flytta för allerhålla sysselsättning och en rimlig standard. Det var inte del diskussionengällde, utan den gällde faktiskt i vilken mån man i realiteten skulle förändraden av riksdag fastlagda regionalpolitiken just i tilläggsbudget I.Det var där man ville göra en höjning för all öka stimulanseffekten ochåstadkomma större rörlighet. Detär därför förvånande alt man går motsatt väg just på varvsområdet. Jag sadeinledningsvis att jag egentligen inle skulle polemisera med . Hanhar ju på papperet fäst en sund skepsis mot anställningstrygg-hetsgaranlin, ochsedan har han upplevt att han har fått igenom förbättringar - vilket inle harklarals ut i debatten. Men det kanske vi får höra mer om i senare inlägg. Detintressanta är i stället hur näringsulskollsrepresentanierna motiverar sinståndpunkt. Den motiveringen hoppas jag att vi får av . ellernågon annan som är representativ för näringsulskotlet. () kortgenmäle: Låt mig försöka klara ut frågan om nej till ekonomiskkompensation lill dem som tvingas flytta i situationer då de blir arbetslösa.Det nejet blev etl ja, eller åtminstone ett ja lill 70 96. säger att den debatten egentligen handlar om 1976 års regionalpolitik. Denligger fast, och del slog utskottet också mycket klart fast i sill yttrandetill . Om menar alt det egentligen var etl regionalpolitisktärende som vi då behandlade ler del sig ganska torftigt. Del som var kvar närcenterpartiet hade gjort sin förändring i utskottet var nämligen 3 milj. kr.att bedriva regionalpolitik för. Jag sade i debatten då alt del är elt alltförfuttigt belopp för all man skall kunna säga att man med hjälp av del löserregionalpoliliska problem. Närdel sedan gäller dagens ärende, som vi kanske borde ägna oss mer åt, förhållerdel sig så att skillnaderna mellan näringsulskottets förslag och de insatsersom föreslås i propositionen är utomordentligt små. Man kan formulera del såatt näringsulskotlet har lagt sig ut litet hårdare för de varvsarbetare sområkar illa ut vid en nedskärning, men i den praktiska tillämpningen ärskillnaden utomordentligt liten. Det är del som gör att jag anser att det finnsanledning att yrka bifall till det föreliggande förslaget från utskottet -som del finns anledning att vidhålla den principiella ståndpunkt somarbetsmarknadsutskottet intar och som jag och är överens om. OLOFJOHANSSON (c) kort genmäle: Först det här om röriighet: Del fanns i motionen etl uttalande om attde som tvingades flytta skulle hållas skadeslösa. Det var därför vi gick med påatt räkna upp anslaget enligt penningvärdeförändringen i det fallet. Dessutombegärde vi alt regeringen utöver de tre miljonerna skulle komma med förslagtill förstärkningar av de regionalpoliliska insatserna. Menden fråga som är aktuell i dagens debatt är: Varför skall det vara röriighet iNorrland och på andra håll och inom lekobranschen - men inle inomGöteborgsområdet? Den frågan fick jag inle något svar på, men det vill jag ha. Finnsdet någon skillnad mellan arbetsmarknadsutskottet och näringsulskotlet? Ja, påtre punkter gjordes del ändringar, säger . Vilka är dåskillnaderna rent konkret? Och hur kommer del sig att näringsulskottetsalternativ blir billigare än det arbetsmarknadsutskottet föreslagit? Del var juvad . sade här tidigare. Det kan vara intressant för kammarenatt få veta delta. Förstevice talmannen anmälde all anhållit alt lill protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytteriigare replik. (vpk): Den borgeriiga trepartiregeringens tänkta s. k. lösning påvarvsnäringens problem hann inle sättas på pränt i form av ett regeringsför- Utkast till etlsådant förslag hade dock gjorts, och innehållet diskuterades i pressen medblandade känslor. har alt ta ställning till en kompromiss som denfolkpartistiska regeringen och socialdemokraterna slår bakom. Del är endast idetaljfrågor som SAP har reserverat sig mot regeringsförslagel. Man frågar sigdå: Vari ligger nu skillnaden mellan del tidigare tänktatrepartiregeringsförslagel och del som föreligger? Skillnaden ligger iförsta rummet i vilken tid som varven skall få lill förfogande för alt bantaner sin verksamhet och sedan också i den s. k. anslällningsgaranlin t. o. m.1980, som ju har debatterats flitigt här och som förtydligades något ireplikskiftet mellan och . Såvittjag kan förstå av del meningsutbytet uppbörden s. k. anställnings-garantin såfort man blivit erbjuden etl arbete. Men jag förutsätter naturiigtvis att detskall vara åtminstone elt likvärdigt arbete - samma krav som vidarbetsförmedling. Skillnaden mellan det vanliga förfarandet vid arbetslöshetoch den här anställningsgarantin kan man då finna i alt den som haranslällningsgaranti inle behöver uppsöka arbetsförmedlingen med jämna mellanrumsom alla andra arbetslösa. Jag vet inte om del är en riktig tolkning, men detär möjligt alt någon från socialdemokratin kan förklara vad man menat. Folkpartiregeringenförordar en nedskärning av kapaciteten med drygt 20 96 . Och delinstämmer socialdemokraterna i. Man är också överens om att - somindustriministern uttalat - del kan bli nödvändigt med ytterligare nedbantningefter 1980. Det finns återgivet på s. 26 i betänkandet. Med andra ord:kompromissen kan mycket väl leda fram till samma slutmål som trepartiregeringenskissade tidigare. Och industriministern har också deklarerat här attskillnaderna mellan dessa två förslag är försvinnande liten när det gällerkapacitelsminskningen. Om man drar ned 20 96 eller meni del första fallet reserverar sig för en ytterligare nedskärning efter det attde två åren har gått, då är del ju svårt att se någon större skillnad. Delkan t. o. m. gå så långt alt krav på 40-50 96 nedskärning avkapaciteten på storvarven blir tillgodosett . Det finns i varje fallinga garantier för all det inte kommer att bli så. Också socialdemokraternastår bakom delta uttalande, eftersom näringsulskotlet helt har instämt iindustriministerns uttalande. Den borgerliga trepartiregeringens ursprungligabanlningsplan för svensk varvsnäring kan således inom en inle alltför avlägsentid bli verklighet. Närriksdagen senast behandlade varvsproblemen - i år- kom denborgerliga regeringens planer på en kraftig kapaciletsminskning upp tilldebatt. Vid del tillfället betecknade den socialdemokratiske talesmannen förnäringsutskollet dessa planer såsom lönnmord på svensk varvsnäring. harsamme man tydligen sällat sig lill lönnmördarligan - för slårväl bakom de uttalanden som görs i ulskotlsbetänkandet och i propositionen,som man från SAP förordar en minskning ? Detta har också bekräftats av , den förresocialdemokratiske industriministern. är att det lämnasanställningsgaranti för de - som del heter i utskottsbetänkandet -"överblivna" på varven. Men när denna lidsfrist har löpt ut äravskedandena etl faktum. Tusentals varvsarbetare ställs utan jobb. Om någon ilönndom stryper någon långsamt eller hastigt, är del väl i båda fallen fråga omlönnmord, enligt mitt sätt alt se. Jagvill också påminna om vad han sade i debatten i årbeträffande svensk varvspolitiks planmässighet. Jag citerar ur protokollet: "Riksdagenfattade beslut om varvels framlid 1976 och 1977, och 1978 slår vi alltsåinför elt nytt beslut. Härvid bör påpekas, som också industriministern gjorde,alt vi ämnar fatta ännu elt beslut innan detta år gått lill ända. Varje gånghar besluten inneburit nya nedläggningar, nya inskränkningar och ytterligarepersonalminskningar. Man talarom anställningstrygghet. Men vilken trygghet kanvarvens anställda känna mot bakgrund av dessa mer eller mindre planlösa beslut?Snarast upplever de sig som offer för slumpens blinda lek, och de frågar sig:Skall svensk varvsnäring på detta sätt avvecklas bit för bil, ulan att man vetvar del skall sluta?" Ja,dessa frågor ställer sig varvsarbetarna också . Frågorna är väl såbefogade nu som . Densatsning som man nu har för avsikt att göra innebär att miljardbelopp ställslill Svenska Varvs förfogande endast för att förbereda avveckling av storadelar inom varvsnäringen. Man är överens om att avskeda lusentalsvarvsanställda bara det sker under, som man säger, socialt acceptabla former.Vänsterpartiet kommunisterna ställer inle upp på denna kapilulalionslinje. Vimenar alt det måste vara riktigare alt salsa på en helt ny varvspolitikmed\siklet inställt på utveckling i stället för avveckling. har isitt anförande på ett utmärkt sätt klargjort vpk:s alternativ till regeringensoch socialdemokraternas varvspolilik. Jag vill livligt instämma i vad han sagt. Manmåste också ställa frågan, och del gör säkert varvsarbetarna i gemen: På vilketsätt har de anställda kunnat påverka sin situation? Har de haft någon nytta avlagen om medbestämmande i arbetslivet, som enligt vissa förespråkare skullekunna användas i samband med nedläggningar, nedskärningar och omplaceringar?Vem är del som bestämmer och planerar avvecklingen? Svaret ger sig självt: Inteär del de anställda. Även om de anställda har lagt ner mycken möda påalternativ och omorganisation, så har deras åsikter på intet sätt beaktats.Nej, medbestämmandelagen är vare sig brukbar eller tillämplig i denna för deanställda så väsentliga fråga. Däremotställs det stora krav på de fackliga organisationerna, och det är tydligt attalla - även socialdemokraterna - ställt sig bakom de krav som föreskrivs. Jagskall här återge några av de krav som utskottet ställer: "Dekapacilelsmål som i propositionen ställs upp förde svenska slorvarven kommeralt medföra svåra sysselsättningsproblem. Industriministernunderstryker all stora krav kommer all ställas på förelagsledningarna och på defackliga organisationerna. I propositionen uttalas vidare alt en förutsättningför alt omställningsprocessen skall lyckas och företagen få rimligmöjlighet alt överleva är att samtliga berörda parter Nr 59 samverkar föratt lösa uppkommande problem. Kapaciietsneddragningen Tisdaeen den måsteske på ett sådant sätt att varven, när omställningsprocessen är m december1978 genomförd, har enpersonalsammansällning som möjliggör en effektiv verksamhet vid samtligaenheter. För att delta skall uppnäs krävs alt yj varvsfråsorvarvsförelagen och de fackliga organisationerna kommer överens om sådana formerför personalminskningen som den nya situationen kräver." Detär något helt annat än vad varvsarbetarna hade tänkt sig när del gällermedbestämmande. är del regering och riksdag som ställer hårda krav på defackliga organisationerna. Något s. k, medbestämmande existerar i verkligheteninle. Ja, vpk har ju tidigare påtalat alt så här kommer MBL all verka ipraktiken. Vadbeträffar Göteborgsvarven, som helt naluriigl ligger mig närmast, uttalasföljande i regeringens förslag, vilket också återges i ulskotlsbetänkandet:"Den sammanlagda personalstyrkan vid de båda Göteborgsvarven-Arendalsvarvet och Cityvarvet, bör minskas med 1 400 personer till totalt 5000 vid utgången av ." Men del här är inte hela sanningen. Del kanbli en väsentligt större minskning av andra berörda arbetargrupper. Det kanockså bli ytterligare neddragningar efter 1980. Vidare sägs: "Även dessatvå varv bör väsentligen inrikta sin produktion på alternativa produkter samtfartygsreparationer", heter det vidare. Medandra ord siktar man på att Arendalsvarvet inte skall producera några fartygoch all Cityvarvet skall ha kvar en del fartygsreparationer. Inriktningeni regeringens förslag är således att skeppsbyggnad i skallupphöra. Arendalsvarvet skall tydligen omställas lill någon form av störremekanisk verkstad. Detta är enligt vårt sätt alt se en äventyrlig omställningsom kan komma alt få katastrofala följder. Alla vet ju all metallindustrin ivårt land på intet sätt är blomstrande och all det knappast finns utrymme för flerstörre verkstäder med mindre än all detta måste drabba andra nu verksammaföretag. Det kan med andra ord betyda arbetslöshet på andra håll i landet, dvs.man slår ut någon annan industri. Icenterns partimotion 143 framförs samma tankegångar. Arendalsvarvet skall görasom lill en tung mekanisk industri. I samma motion sägs också att destrukturförändringar som är nödvändiga inom varvsindustrin kommer att medförasvåra sysselsättningsproblem. Del är nog etl riktigt konstaterande. Såfortsätter man: Det krävs därför åtgärder för all underlätta de anställdasmöjligheter att få sysselsättning inom de mer expansiva delarna av näringsliveti varvsregionerna. Dellåter ju vackert, men då måste man ställa frågan till centerpartietsrepresentanter: någonslans i finns de expansiva delarna avnäringslivet? För något tiotal år sedan hade det kanhända varit möjligt - i dagär det en omöjlighet. Göteborghar nu stora arbelsmarknadsproblem som inle tål ytterligare påfrestningar. Det har tidigare berörts här i debatten. Man har nämnt 20 000 arbetslösa. Jag vet inte hur man kommit fram lill den siffran, men de undersökningar som gjorts visar en väsentligt högre siffra. 40 000 människor på etteller annat sätt utanför den egentliga arbetsmarknaden. Mer än 6 000 är direktarbetslösa, medan resten är föremål för någon form av AMS-verksamhet,beredskapsarbete, omskolning eller förtidspensionering. Dethar också gjorts en prognos som visar att man 1983 är i behov av mellan 15 000och 18 000 nya arbetstillfällen i . Då frågar man sig: ÄrGöteborgsregionen en sådan region där del finns några som helst framtidsutsikterall placera om människor lill meningsfulla arbeten? Enligt denkompromiss som regeringen och SAP träffat kommer ytterligare 1 400 alt ställasutanför den egentliga arbetsmarknaden i . Men efter 1980 ärju ocksådessa helt ulan sysselsättning, dvs. då är de avskedade. Säkertigenfrågar sig varvens anställda om del verkligen var nödvändigt att dennasituation skulle uppslå-om det inle hade varit möjligt att förhindra all denuppkom. Alla ställer ju dessa frågor när jobben är hotade. Vpk anser att krisenhade gått alt motverka på många sätt och alt den inle hade behövt leda lillsådana här konsekvenser om man vidtagit andra åtgärder, som bl. a. vpk harföreslagit . Närdel gäller själva orsakerna lill krisen kan jag i mångt och mycket instämma i vadBernt sade - just alt det har varit en ohämmad spekulation frånprivatkapitalet, inte bara här i utan i alla varvsnalioner ute iväriden. Man har satsat på snabba pengar genom alt ställa om varven förbyggande av s. k. supertankrar. Men man förbisåg att förbereda också annanproduktion av specialfartyg, såsom mycket riktigt uttalas i propositionen ochulskotlsbetänkandet. Det sägs också i utskoltsbelänkandet att de svenskastorvarven inte är lämpade för detta, eftersom del fordras en omställning. Alternativproduktion, som och även andra har talat om, är en sak som mankunde ha satsat på tidigare och som kommunisterna förut har förtfram. En hårdare samhällelig styrning av transporlpoliliken i dess helhet, meden kraftig satsning på kust- och insjöfarlen i samhällelig regi, liksom ennationalisering av rederinäringen är krav som vpk har ställt. Enupprustning av kust- och insjöhamnarna och en ökad insjöfart i samhällelig regiskulle naturiigtvis ha skapat jobb för varven. Och om rederirörelsen hade variti samhällets ägo kunde ju alla beställningar på nya fartyg ha lagts på svenskavarv. Jagfrågar mig om man över huvud tagel hade haft de problem man dras med, omman genomfört våra förslag. Frågan är om man inte helt hade kommit ifrån den s.k. varvskrisen. Iett replikskifte med sade bl. a. all densocialdemokratiska varvsmolionen var utarbetad i nära och intim kontakt med devarvsanställda - del är varvsarbetarna som har ställt kraven. Jag har en annanuppfattning när det gäller alt varvsarbetarna skulle stå helt bakom den härmotionen. Vid ett sammanträffande med varvsarbetarna och deras fackligarepresentanter i för någon lid sedan, som bl. a. jag och C.-H,deltog i, var man inle alls för de lösningar som SAP framför i sinmotion. Vad sade är väl därför en sanning med Del ärmöjligt alt varvsarbetarna har ändrat sig. vill jag liksom rikta en maning lill Sverigesvarvsarbeiare: Betrakta inte del beslut som kommer all fatta omvarvens framtid som något slutgiltigt, något oåterkalleligt! Svensk varvsnäringkan på nytt blomstra och utvecklas. Men del kan endast ske genom en aktiv kampbland varvsarbetarna själva för att få behålla sina jobb. Vpkhar vidare krävt all nuvarande ledning för den statliga varvskoncernen börersättas med en administration, där de arbetande har majoritet på alla nivåer.Vi anser det vara en nödvändighet för all varven skall kunna utvecklas istället för, som sker, att varven avvecklas. Jag yrkar bifall lill vår motion nr 142 och till vår tidigare väcktamotion nr 1 som också behandlas i det här sammanhanget. Det är inle särskilt uppmuntrande att behöva konstatera att störredelen av den svenska sjöfartsnäringen befinner sig i en myckel allvariig kris.Det är en klen tröst alt förhållandena på de flesta håll i väriden är desammapå det här området. Det enda sättet för oss all lösa dessa frågor är attengagera samhället. De lösningar vi tar fram måste vara sådana att de passar ini elt slrukturmönster som gör del lättare alt komma fram till varaktigalösningar i del längre perspektivet. Samtidigtmåste, som vi framhåller i den socialdemokratiska partimotionen, alla omställningarske i socialt acceptabla former. Omställningar som resulterar i en omfattandearbetslöshet kan inte accepteras från vare sig samhällsekonomiska, socialaeller mänskliga utgångspunkter. Jagnoterar därför med tillfredsställelse alt kravet i vår motion, att ingafriställningar skall ske vid storvarven, också kommit att omslutas avfolkpartiet. Även om vi har ställt upp på propositionens krav på nedskärningar,sä kommer ju de som berörs av neddragningarna vid varven ändå att få en tvååriganslällningsgaranti. Vi tar alltså elt direkt ansvar för de varvsanställda.Ingen skall behöva lämna sitt jobb ulan all ett annaljobb är ordnatdessförinnan. Dettaslår i bjärt kontrast lill del förslag som trepartiregeringen avsåg att läggaoch vilket som bekant hade kommit att innebära att åtskilliga lusen anställdavid varven skulle komma att avskedas och kort och gott ställas på galan.Bakgrunden till vårt förslag är all del inte finns några möjligheter att snabbiskaffa fram jobb åt tusentals människor. Jagbehöver bara ta min egen hemkommun, , Förhållandet påsysselsättningsområdet är redan sådant att vi har omkring 800 anmäldaarbetslösa, Alla står lill arbetsmarknadens förfogande, men del finns ingajobb; delta i en kommun med ungefär 37 000 invånare. Attunder kasta ut ytterligare 750 man, sompropositionen föreslår, skulle innebära en katastrof Jag vågar än mindre tänkapå den situation som skulle ha uppstått om trepartiregeringens förslag hadeblivit lagt.