prot · G209110 · 1978-12-31 00:00:00 — Vadgäller framställning i övrigt kan jag nämna alt regeringen i daghar beslutat atl avge en proposition om den framlida utformningen avregionalpolitiken. I proposilionen las ett anslag upp för ålgärder i anslutningtill länsplaneringen. Avsikten är att dessa medel skall kunna fördelas mellanlänsstyrelserna. I samband med fördelningen kommer framställningen frånlänsstyrelsen i atl behandlas slutligt. Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret. Arbetsmarknadssituationeni kommun har ytteriigare försämrats under de senasie månaderna. Vi har itidigare riksdagsdebatter konstaterat att 2 000 industrijobb försvunnit iMotalaregionen . finns det risk för att mellan 600 och1 000 arbetstillfällen försvinner . Dagensriksdagsdebatt om arbetsmarknadskrisen i är den tredje på drygt tremånader. Jag har och krävt att regeringenskulle ingripa med snabba och kraftfulla åtgärder för alt förbättraarbetsmarknaden i . Regeringen har emellertid suttit medarmarna i kors som krisen har blivit allt värre. Regeringen beslutadevisseriigen atl staten via investeringsbanken skulle ta överLuxor. Men då var krisen vid så djup att omständigheterna tvingaderegeringen atl handla. Förentid sedan lades en industripolitisk proposition på bord.Regeringsförslaget - som har stora brister - löser inte arbetsmarknadsproblem. fick massmedia information om den regionalpolitiska proposilionen. Eftersomfolkpartiregeringen tycker att del är viktigare all informera massmedia änriksdagens ledamöter, har jag inle haft tillfälle alt läsa regeringsförslaget.Motala kommun förefaller emellertid inte atl vara omnämnd i propositionen. Folkpartiregeringentänker inte heller - av svaret atl döma - reagera posilivi pä länsstyrelsensoch den regionala utvecklingsfondens begäran om ekonomiskt stöd för atlförbättra arbetsmarknaden i . Regeringen är inle bereddalt på allvar attackera den svåra situationen på arbetsmarknaden i Motalakommun. fick en folkpartistisk minoritetsregering berodde på att riksdagensborgeriiga majoritet var djupt splittrad i politikens sakfrågor. Många iroddenär regeringen tillträdde att den skulle föra en aktiv industri- ochnäringspolitik, som skulle samla breda majoriteter i . Men vet vibättre. Folkpartiregeringen litar till marknadskrafterna och tycks tro atl enökad vinst i företagen skall lösa de svåra slrakturproblemen. Regeringenspassiva attityd till arbetsmarknadsproblem är etl av mänga exempel päen misslyckad näringspolitik. Det har gått sä långt att flera tidningar päledarplats lycker all regeringens pariamentariska situation börjar bliohållbar. Jag slutar med all upprepa en fråga somjag ställde lillstatsrådet ; Hur många industrijobb skall försvinna i innanregeringen kommer med konkreta insatser för att häva sysselsättningskrisen ikommunen? Omekonomiskt stöd för att förbättra arbetsmarknaden i går i sedvanlig ordning ut hårt, ulan alt ha särskiltmyckel underiag för sina påhopp. Han sägeratl regeringen har suttit medarmarna i kors - och det säger han efter det att vi har vidtagit synneriigenaktiva åtgärder för alt komma till rätta med situationen i och framförallt krisen i . Det är rätt anmärkningsvärt atl sägerdetta. Vad har gjon för all rätta till det svära läget iLuxor? Mig veterligt inte ett dugg. Hansäger alt arbetsmarknadssituationen i har försämrats yueriigare. Deuppgifter som jag har här visar all antalet kvarstående arbeissökande iÖstergötlands län har minskat med inte mindre än 368 till febraarimånad i är. Det är fakta, . När det gäller Molaladi-striktethar vi 1 144 kvarstående arbetssökande mot 1 239 månaden innan.Får jag bara stillsamt be att i fortsättningen vara liletbältre underrättad och ha litet mer sakliga argument i debatten. Då kanske vikan hjälpas åt när del gäller arbetsmarknadssituationen i här i debatteni kammaren också. Vidare har ChristerNilsson mage att påstå att vi inte försöker föra en aktiv Omekonomiskt stöd för att förbättra arbetsmarknaden i induslripolitik som ledertill resultat. Bland det viktigaste alt se på i del sammanhanget, ChristerNilsson, är hur del är med tillgängen pä nya jobb. Det är något som ärintressant för människorna i och . Jag får därför meddelaall del aren uppgång på lediga jobb i länet från 1 191 lill 3 241 ifebruari. Del är en mycket kraftig uppgång, . CHRISTERNILSSON (s); Fakta är atl när vi senast diskuterade Moialaregionens problem ansågman alt 600 jobb var hotade i är, medan man talar om alt mellan 800 och 1000 jobb kan försvinna på arbeismarknaden i . Situationen haralltså inte förbättrats, som arbetsmarknadsministern tycks tro. RolfWirtén svarar med atl hänvisa till en polilik som ju har lett till en rekordhögarbetslöshet - 117 000 arbetslösa - och sjunkande investeringar. Depropositioner som har lagts på bord är otillräckliga när detgäller all lösa arbeismarknadsproblemen i . Det finns heller ingentingsom tyder på all dessa proposiiioner kan få en förankring i . Länsstyrelseni har ju begärt 100 milj. kr. för all klara arbeismarknaden iMotala. Jag är medveten om atl begäran inte följer deltraditionella mönstret, och jag förslår atl statsrådet kan känna en visstveksamhet mot den bakgrunden. Men jag vill pä nytt ge rådet:Bifall begäran, men betona all det är fråga om enförsöksverksamhet, så får vi se om det är ett rimligt grepp! Manfår intrycket all arbetsmarknadsministern inte vill förstå hur allvariig krisenär i . Prognosen visar ju au 30 96 av kommunens industriarbetsmarknadkommer att försvinna under liden . Man kan inle komma ifrån atlregeringen nonchalerar problem. Dessutom orkar den inte ens svara påelt brev från . talar om vad han förmodar kommer att hända påarbeismarknaden . Jag har redovisat fakta sådana de föreligger i dag- kalla siffror. kan gärna efteråt i protokollet studeradem en gång lill, om sä önskas. Närdet gäller hur del blir i fortsättningen får vi väl följa utvecklingen. Jag ärmedveten om att här finns åtskilliga problem. Det är därför vi har tagit oss anÖstergötlands och problem på det seriösa sätt som regeringen gjort, ochdet kommer vi atl fortsätta med. Del finns absolut inget av nonchalans från minsida på den här punklen. Belräffandearbetslösheten tyckte jag faktiskt att jag hörde säga atl 117000 personer är arbetslösa. Han skakar på huvudet. Då skall jag släppa densiffran - det var i sä fall en missuppfattning frän min sida. Närdetgäller de frågor som ställt är det exakt angivet att svaretkommer att lämnas i samband med fördelningen av pengar lill ulvecklingsfonden och, vadgäller fördelning a v resurser för länsplaneringen, i samband med denregionalpoliliska propositionen. CHRISTERNILSSON (s); Jag sade att regeringens politik har lett lill atl 117000 människor varit arbetslösa. Vid fiera lillfällen har arbetslösheten legatöver 100 000 personer. Men när vi diskuterade de här frågorna lovadestatsrådet alt gä i närstrid med Motalaproblemen, och del var endeklaration som man skrev myckel om i tidningarna i . Man frågarsig vad det blivit av den här närslriden. Såvitt jag kan förstå har denbegränsats lill traditionella uppvaktningar på departementsnivå. Omekonomiskt stöd för att förbättra arbetsmarknaden i Får jag bara meddela kammaren att under den socialdemokraliska lidenuppgick antalet arbetslösa till 132 000. Jämför detta med del om vad som skett . var del betydligt enklare alt klara arbetsmarknadsproblemen änunder den mycket svåra konjunkturnedgång med stora strakiurproblem som vi haftall bemästra. Närstrid,säger . Ja, sitter man , dag efler dag idepartementet och diskuterar myckel ingående med de parter som är inblandade iLuxoraffären är del nog att betrakta som en osedvanligt närgången fight med ettsvårt problem. Påståendet atl vi kom fram till en traditionell lösning päproblemet med Luxoraffären tror jag inte heller kan slå för. CHRISTERNILSSON (s): Min uppfattning är atl lovar man närsirid sä innebär det aktivitetutöver del vanliga och inte bara att kontinueriigt sköta arbetet pådepartementet. Del var inte arbete av det vanliga slaget vi bedrev när det gällde allkomma lill rätta med Luxorkrisen. Tvärtom var det en rätt ovanlig insats somgjordes från departementets sida. De aktiva insatserna för Östergötlandsarbetsmarknad kommer vi att fortsätta med, det kan jag försäkra ChristerNilsson. Överiäggningenvar härmed slutad. Omnormerna för tillsättning av statliga tjänster § 6 Om normerna förtillsättning av statliga tjänster Statsrådet erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1978/79:407, och anförde: har frågat mig vilka kriterier som ligger till grund förregeringens bedömning vid tillsättning av tjänster och om dessa skiljer sigifrån dem som myndigheterna lillämpar. Han har också frågat om jag avser atlutfärda nya normer för myndigheterna, eftersom i mänga besvärsärenden undersenare lid regeringens beslut har inneburit att en kvinna fått tjänsten och manav detta skulle kunna dra den slutsatsen, all myndigheterna inte i tillräckliggrad lar hänsyn till "jämlikhetssträvandena" vid tillsättning avtjänster. Regeringengrandar sina beslut om tillsättning av slalliga tjänster på 11 kap. 9 §regeringsformen. Också andra myndigheter måste givetvis rätta sig efter denföreskriften. Den innebär att avseende skall fästas endast vid sakliga grunder,såsom förtjänst och skicklighet. Av motiven till föreskriften framgår att bl.a. arbetsmarknadspolitiska hänsyn i vissa fall kan fä vägas in som sakliggrund. En strävan atl åstadkomma jämnare fördelning mellan kvinnor och män inomolika tjänstekategorier kan vara ett hänsynstagande av det slaget. Iflera av de besvärsärenden som förmodligen syftar på har intejämställdhetssträvandena varit utslagsgivande. I dessa fall har regeringen -alldeles oberoende av att sökandena varit av olika kön - i stället haft enannan uppfattning än anställningsmyndigheten i frågan hur sökandenas förtjänsteller skicklighet skulle bestämmas. Men i andra fall där regeringen har ändratmyndighetens beslut till kvinnans förmån har även hänsyn tagits lill att detgällt tjänster inom klart mansdominerade områden. Jag anser atl regeringensbeslut kommer atl bli tillräckligt vägledande i den här frågan. Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret på min fråga. Mankan naturiigtvis ha olika meningar om den besvärsrätt som föreligger i sambandmed tillsättande av tjänster inom den statliga sektorn. Man kan diskutera omdet är ett bra system eller inte, men så länge som vi har denna besvärsrättanser jag att det är mycket angeläget att respekten för och tilltron till dethär systemet upprätthålls. Bådede som överklagar tillsättningsbeslut och de som får sina tillsättningaröverklagade måste, som jag ser det, kunna känna alt den överprövning som görsinom regeringen sker efter objektiva och sakliga grunder. Det måste ocksårimligen vara sä all myndighet vid beslut om tillsättning av tjänster ochregeringen vid prövning av besvärsärenden utgår från likvärdiga grundregler.Det är det somjag har frågat om, och i svaret på min fråga säger statsrådet attså är fallet. Jag tackar för den bekräftelsen men kan inte underiåta alt påpekaatt ju oftare som regeringen ändrar myndighetsbesluten i sådana här sammanhang,desto större anledning finns det alt fråga sig om man verkligen utgår frånlikvärdiga grundregler. Del råder väl ingen tvekan om alt antalet ändrade beslut itillsättningsärenden har ökat under senare lid. Vihar ju inle möjlighel alt gå in på enskilda ärenden i den här debatten, men jagvill avslutningsvis än en gång understryka hur viktigt det är alt alla berördaskall kunna känna tilltro lill del syslem för besvärsprövning som vi har inomden slalliga sektorn. Jag instämmer helt med om att normerna måste vara desammaför alla myndigheter i tillsättningsärenden, liksom i alla andra beslutsärenden. Jagär inte övertygad om alt del har varit någon väsentlig ökning avbesvärsärenden. Jag kan inte bedöma det, eftersom jag själv bara har någramånaders erfarenhet av den här lypen av ärenden. Del kanske möjligen kar. varaså att besvärsärendena har fått en vidare spridning, just därför attjämställdhetsaspekten har kommit in i bilden, eller därför all man har trottatt den har gjort det. Jag vill då bara erinra om alt regering och riksdag harsalt upp strävandena efter jämlikhet mellan män och kvinnor även när det gällerstatliga tjänster som ett angeläget mål. Den aspekten får inte glömmas bort. Det är väl dessa strävanden viförsöker bevaka och på ett rättvist sätt tillgodose.Det gäller både män och kvinnor. Omvidgad låne-garantlram för skärgårdsstödet Överiäggningenvar härmed slutad. § 7 Om vidgadlånegarantiram för skärgårdsstödet JordbruksministernERIC erhöll ordet för all besvara () den 7 marsanmälda fråga, 1978/79:405, och anförde; har frågal mig om regeringen avser alt itilläggsbudget vidga lånegarantiramen för skärgårdsstödet. lämnas för att främja tillkomsten och utvecklingen avföretag i skärgårdarna. Slödel utgår i form av statsbidrag och statligakreditgarantier. För innevarande budgetår disponeras 6 milj. kr. Skärgårdsstödel har mottagits mycket positivt. Efterfrågan på stödär också stor. Sysselsättningsutredningenoch glesbygdsdelegationen har lämnat förslag till förstärkningar ochförändringar av de statliga glesbygdsinsalserna. a. föresläs attskärgårdsstödet samordnas med andra glesbygdsstöd. Dessa frågor kommer atlbehandlas i den proposition om regionalpolitiken som regeringen avser atlförelägga . Även frågan om resurser för stödet kommer altbehandlas där. 1avvaktan på den regionalpolitiska propositionen har jag inte för avsikt attföreslå någon förstärkning av stödei för innevarande budgetår. Någraslörre nackdelar härav behöver enligt min mening inte uppkomma förverksamheten. 2 protokoll 1978/79:110-111 Omvidgad låne-garantiram för skärgårdsstödet Jagvill erinra om atl lantbruksnämnderna alllid har möjlighet att medge atlprojekt får påbörjas innan stöd formellt beviljas. KARL-ERIKSVARTBERG (s): Jag ber alt få lacka jordbruksministern försvaret. Men jag vill ocksåmeddela att svaret kommer att utlösa besvikelse. Skärgårdsstödeltillkom mot bakgrund av den planering som genomfördes i Slockholms skärgårdunder första hälften av 1970-lalet. Människorna har där i stor utsträckning sinutkomst i jord- och skogsnäringar. De är i många fall sysselsatta i s. k.kombinaiionsförelag, dvs. med kompletterande sysselsättning inom exempelvisjord- och skogsbruk. IGöieborgs och län har skärgårdsstödel av naturliga skäl fåll eninriktning pä förelag som inte räknas till jord- och skogsbruket. Där har överhuvud taget inte förekommit stöd till kombinaiionsförelag. Vi har i ställetbehov av relativt kraftiga insatser inom tillverkningsindustri samtiranspon-och servicenäringar. Det harockså medfört alt bidragsgränsen pä 75 000kr. i mänga fall varit alldeles för låg. Vihar i regi en skärgårdsuiredning, och den kommer atl kräva auskärgårdsstödel bältre anpassas till den företagsstruktur som finns i denbohuslänska skärgården. Vi menar också att den övre gränsen för stödet börslopas och prövas från fall till fall, och att stödet bör handläggas somexempelvis det regionalpolitiska stödei. Men det får alltså bli en senarefråga. kan vi bara konstatera att stödet inte räcker. Bidragsdelen räcker enligtlanibraksnämnden i Göieborgs och län. Men lånegaraniiramen är fylld. Eu25-tal ansökningar väntar sedan fiera månader pä att bli behandlade. De gällerlänegarantier pä ungefär 2 milj. kr. Värtlän kunde förta året ge lånegarantier på . I är är taket 2 milj.kr. Varför lägre , när behovet är större? Förrabudgetåret höjdes ramen i tilläggsbudget. Varför kan man inle göra det ? Jordbraksministernhänvisar till propositionen om regionalpolitiken. Men den gäller nästabudgetår. Jordbraksministernsäger sedan i svaret att han inte ämnar föreslå någon förstärkning av stödetför innevarande budgetär. Några slörre nackdelar härav behöver inte uppkomma,säger han. Ja, om del inle är en nackdel att man inte kan skapa nya jobb, dåuppkommer inga nackdelar. Lantbruksnämndernahar möjlighel au medge att projekt påbörjas innan stöd formellt beviljas, sägerjordbruksministern. Men är det lantbruksnämnderna som handhar den här frågannästa är? Jag sade i mitt svar att det inte behöver uppkomma några störtenackdelar för verksamheten på grund av alt vi inte lägger fram något förslagtill om förstärkningar innevarande budgetär. Propositionen med förslaglill tilläggsbudget III behandlas inte av förrän i månadsskiftet maj-juni.Medlen skulle därför inle kunna disponeras av lantbruksnämnderna förrän ett parveckor innan medlen för nästa budgetår blir tillgängliga. Resursernaför nästa budgetår kommer att förslärkas väsentligt. Enligt vanlig praxis fåremellertid diskussionen om den frågan anslå tills den regionalpoliliskapropositionen har framlagts för . KARL-ERIKSVARTBERG (s); Skillnaden är bara den all för innevarande är handharlanibraksnämnderna della stöd. Del har tidigare aviserats alt handläggningenskulle flyttas. Jag vet inle vad den regionalpolitiska propositioneninnehåller. Pressen hade tillgång lill innehållet i går, men vi i harännu inte fått propositionen i våra fack. Därför vet vi ingenting. Del harryktats om alt handläggningen skulle flyttas lill något annat ställe, exempelvissortera under induslridepartementet. Om jordbruksministern hade kunnatlova atl en vidgad länegarantiram kommer i tilläggspropositionen, hadelanibraksnämnderna kunnat sätta i gång företag innan "stöd formelltbeviljas", såsom det står i slutet av svarei. Delinnebär betydande nackdelar för oss i alt vi inte kan sätta fart pädessa företag. Det finns etl 25-lal ansökningar, och varje jobb i ärvärdefullt. Över 17 000 människor är föremål för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Över 25 000 människor mellan är förtidspensionerade. Jagskulle kunna fortsätta denna uppräkning. Varje jobb vi kan skapa i ärvärdefulll. Därför behöver vi denna vidgade lånegaranliram. Det återstår baraatt fä den. Genom ett förhandsbesked all den kommer i tilläggsbudgeten kanlanibraksnämnden agera. Omvidgad lånegarantiram för skärgårdsstödet och jag är heltöverens om all man skall göra vad som är möjligt föratt skapa sysselsättning.Men vad jag här har sagt är alt behandlingen av tilläggsbudget III inle kommerau fullföljas förrän sä sent att man är utomordentligt nära den tidpunkt dä nyamedel står till förfogande. Handläggningsordningen kommer inte atl medföra någraförsämringar på denna punkt. Atl handläggningsordningen inte kommer atl medföra några försämringarhoppas jag verkligen. Jag hoppas att det blir förbättringar och altskärgårdsstödet över huvud taget kommer all förbättras ungefär sä som jagskisserade det, sä all de tvä tredjedelar av vår skärgårdsbefolkning som finnsi Göieborgs och län - av rikets hela skärgårdsbefolkning har vi alltsåtvå tredjedelar där, 16 000-17 000 människor- får bättre möjligheler attutnyttja stödet. Om delta är vi överens. Jordbraksministernklargjorde inte om lanibraksnämnderna skall handlägga denna fråga fr. o. m.den 1 juli. Är sä inte fallet, kan lanibraksnämnderna självfallet inte sätta igång några företag innan det formella beslutet Omlämpligheten från miljöskyddssynpunkt av vissa industrietableringar föreligger, för då har deju läst en annan myndighet, och det vore orimligt. Handläggningen är en fråga som skall diskuteras i samband med attglesbygdspropositionen behandlas här i . Kvar står det faktum atlmedel därvid kommer att ställas till förfogande och att det blirförstärkningar. Vi kan vara helt överens om atl förstärkningar för densysselsättningsskapande verksamheien kommer att ställas till förfogande. KARL-ERIKSVARTBERG (s); Just därför alt sedan kommer atl falla beslut omhandläggningsordningen är det viktigt att redan della budgetår kunna ge stödet.Därför är del också viktigt all saken kan komma med i tilläggsbudgeten. Överiäggningenvar härmed sluiad. §8 Om lämpligheten från miljöskyddssynpunkt av vissa industrietableringar Jordbruksministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:423, ochanförde: I anledning av en planerad elablering av en mineralullsfabrik iÄlvkarieby i norra har frågal mig, om jag anser delvara rimligt alt tillåta en industrietablering av detta slag vid ett säkänsligt och viktigt vatten som nedre . ansökte hos omtillstånd enligt miljöskyddslagen alt pä nämnda plats anlägga och driva enmineralullsfabrik för en produktion av . För den planeradetillverkningen har bolaget förvärvat Älvkarleö Bruk, vars lokaler ställoanvända . Nedströms det gamla bruket ligger Älvkarieby, där statensfiskodlingsanstalt och laxforskningsinsiilulel har sina anläggningar förlaxodling resp. forskning rörande lax. Koncessionsnämndenlämnade i beslut tillstånd till bolaget för den söktaverksamheten. Över koncessionsnämndens beslut har ,laxforskningsinstitulel och samt ett antal sakägareanfört besvär. Ärendet är f n. under beredning inomjordbraksdepartementel. Jag är därför inte beredd atl la ställning tillOswald Söderqvisis fråga. (vpk); Jag tackar jordbruksministern för svaret på frågan. Det ärju tråkigtatl det inte blir någol riktigt svar, och frågan kvarstår således. tycker attjordbruksministern kunde ha någon uppfattning i den här situationen. Somnämnts i svaret och också i min fråga är nedre ett av de fåkvarvarande slora vatten i där man kan fiska sä att säga grovädelfisk, och det är eu oerhört välbesökt laxfiske- och öringsvatlen. Det är urden synpunkten också oerhört viktigt för , eftersom fisket gerintäkter till kommunen. I Älvkarieby finns vidare, vilket också nämnts isvarei, en laxodlings- och laxforskningsanstalt. Den har funnits där i mer än30 år och är välkänd både inom och utom . En utvidgning av verksamhetenhar varit på tal länge, så all den utöver lax även skulle omfatta annanädelfisk. Det är alltså mycketkänsliga områden det rör sig om. Vadär del nu saken gäller i del här fallet? Jo, etl företag vill starta enmineralullsfabrik uppströms de här känsliga områdena. Fabriken skall tillverkaisolermaterial för byggnader och annat och skulle ge ett tillskott tillregionens arbetsmarknad med 50 arbetstillfällen. Deltaskall då vägas mol intäkterna frän turismen, som jag tidigare nämnl, ochframför allt mot all laxforskningsstationen redan har 35 anställda och att enutökning av forskningsprogrammet med säkerhet skulle betyda utökning också avantalet anställda där. Delfinns alltså ur sysselsättningssynpunkt inga som helst positiva effekter av dentilltänkta fabrikselableringen. Om man dessutom lar hänsyn till att sådana härmindre företags etableringar ofta har ändat i att företagaren, efter att hatagit ut statliga och kommunala bidrag, klappat igen fabriken ,så framstår det hela som ännu mera tokigt. Detfinns, som nämnts, uttalanden frän flera vikliga instanser. Jag kan tillfogaatl har sagt att lokaliseringen av fabriken strider motmiljövårdslagens elableringsföreskrifter. chef harsagt all om fabriken byggs blir del inte fråga om någon utvidgning avinstitutets verksamhel. Därtill kommer den ytterligare påverkan somjag talat omtidigare. Jagskulle vilja fråga jordbruksministern om det inte i alla fall finns något altsäga om detta som kan tala till förmån för att fabriken inle får etableraseller om den kan etableras på något annat håll i Norduppland, exempelvisKarlholm, som ligger vid kusten, där del ju inte blir fråga om samma risker. Dåskulle man ändå få sysselsättningseffekter i detta hårt drabbade område. Omlämpligheten från miljöskyddssynpunkt av vissa industrietableringar Jag hoppas att har förståelse för om jag inte här ikammaren rakt på kan anvisa någon alternativ placering. Men jag villytterligare säga något beträffande det besvärsärende som skall behandlas ijordbraksdepartementel. Naturvårdsverketsbesvär inkom till departementet förta året. Efler vissakompletteringar remitterades ärendet till ett antal myndigheter. Remissvarenfrån dessa myndigheter har inkommit, och klaganden Omlämpligheten från miljöskyddssynpunkt av vissa industrietableringar och bolaget har därefterlämnats tillfälle yttra sig över besvären. 1besvärsärendet har bl.