prot · G209130 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi bör försl sehur nu gällande lag kommer alt verka och därefter bedöma om ändringar ärmouverade. Omålgärder för all minska antalet falska larm till polisen Överläggningenvar härmed slulad. §8 Om åtgärder för att minska antalet falska larm till polisen Justitieministern erhöll ordel för allbesvara Manin Segersledis (s) anmälda fråga, 1978/79:481, ochanförde: har frägai mig vadsom hillills gjorts med anledning av begäran om en översyn avmöjligheterna att minska antalet falska larm lill polisen och när den begärdaöversynen kan komma lill slånd. Polisutredningenhar i sitt avlämnade betänkande (SOU 1979:6) Polisen tagit upp fråganom falska larm. Utredningen har pekat på de slora koslnader som uppstår närpolisen tvingas göra utryckningar på grund av sådana larm samt pä behovet avatt ställa upp skärpta krav på anläggningarnas funktionsduglighet, på periodvisåterkommande översyn och på en genomgång av de instruktioner som f n. gällerför personalen. Uiredningen förordar att innehavaren av ett objekt som haranslutits till en larmslation åläggs alt betala avgift enligl en taxa som iprincip kan länkas bygga bl. a. på antalet onödiga polisuiryckningar lillobjektet i fråga. Beiänkandei är nu föremål för remissbehandling. a. av det riksdagsbeslut som nämner i sin frågaoch polisutredningens förslag pågår f. n. inom industrideparlemen-tel, i samrådmed Justiliedeparlemenlel, arbele på direktiv för en särskild utredare, somskall se över behovet av offentlig provning och kontroll av anordningar förteknisk övervakning. En första etapp i arbeiei avses bli alt undersöka ochredovisa vilka omedelbara ålgärder som kan vidias för an minska antalet falskalarm till polisen. Jag beräknar all frågan om bemyndigande alllillkalla en sådan särskild uiredare skall kunna anmälas för regeringen inomkort. Jag lackarjuslilieminislern för svarel på min fråga. beslutade den 8 november1978 alt hos regeringen begära en översyn av möjligheterna all minska del storaantalet falska larm lill polisen. Omökade resurser till den av arbetarskyddsstyrelsen utsedda s. k. centralabedömningsnämnden har del nu gåusnart . Vi har fatt ny statislik som visar alt problemet kvarståroch blir allt större. Det är anledningen lill all jag ställt min fråga. Avjustitieministerns svar framgår all denna översyn nu skall komma lill stånd,och jag noterar det med tillfredsställelse. Det är dock ytterst angelägel altdenna översyn sker med skyndsamhet, så att åtgärder kan sällas in ulan onödigtdröjsmål. Som vi alla vet är arbetssituationen för polisen utomordentligtpressad. Dessa ständiga utryckningar på falska larm upplevs av personalen sommeningslöst slöseri med myckel knappa resurser. Jagvill vidare uttala en förhoppning om all ulredaren lar direkliv som möjliggören verkligt allsidig prövning av frågan, såväl av de tekniska faktorerna, somjustitieministern nämner i svaret, som av de övriga faktorer som påverkarantalel larm. Riksdagsbeslutetomfattar olika åtgärder som kan komma i fråga, bl, a, en översyn av deinstruktioner som gäller för handhavandet av larmsystemen och enförutsäliningslös prövning av möjlighelerna all avgiflsbelägga utryckningarna. Jag vill gärna förklara alt i de direktiv som kommer au lämnas tillulredaren kommer givetvis en hänvisning att göras lill riksdagsulskotlelbeiräffande de punkier som del är särskill angeläget att utreda. Överiäggningenvar härmed slulad. § 9 Om ökaderesurser till den av arbetarskyddsstyrelsen utsedda s. k. centrala bedömningsnäninden ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordel för alt besvara () anmäldafråga, 1978/79:448, till socialministern, och anförde: har frågat socialministern vilka åtgärder han är beredd attvidtaga föratt cenirala bedömningsnämnden fördammlunga skall få de resurser somerfordras för att nämnden snabbare skall kunna utföra sill uppdrag. Arbetetinom regeringen är så fördelat all det är Jag som skall svara pä frågan. Jaghar naluriiglvis samma uppfattning som i fråga om vikten av all såsnabbt som möjligt ge besked till dem som genomgått lungrönl-genkontroll. Jagdelar dessutom bedömning att handläggningsliderna vid centralabedömningsnämnden är för länga. Problemethar emellertid också uppmärksammats av arbeiarskyddsstyrelsen som lillsaite enarbetsgrupp för au överväga vilka åtgärder man behöver vidtaga för all delskall finnas erforderliga resurser för ell genomförande av kontrollen. Iarbeisgruppen ingick bl. a. represenlanler för . Arbetsgruppens rapport innehåller bl. a. förslag om allbedömningen av röntgenbilder inom silikoskonlrollen skall utföras inomlänssjukvården saml all en regional skallinrättas inom varje sjukvårdsregion. Förslagen gäller frågor omorganisalion och funktion inom den offenlliga hälso- och sjukvården. Styrelsenhemställde därför att rapporten skulle överlämnas till utredningen rörandeföretagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten för beaktande. Dellahar också skell. Närdel gäller all på kortare sikt åsladkomma förbättringar av nämndens kapacitetharjag inhämtat all del inom nämnden och arbetarskyddsstyrelsen övervägsförslag med della syfte. ,Mot den här bakgrunden anser jag alt del f n. inle krävs några ylleriigareinitiativ från regeringens sida. Regeringen kommer naturligtvis ändå all följafrågan med stor uppmärksamhel. Omökade resurser lill den av arbeiarskyddsstyrelsen utsedda s. k. centralabedömningsnämnden Jag ber all la lacka statsrådet för svarel. Del är trevligt all kunnakonstatera all vi den här gängen är hell överens - del var vi inle förra gängenJag ställde en fråga lill - och del vore förvånansvärt annars. Dennuvarande situationen i fråga om centrala bedömningsnämndens sätt att arbeiaär, såviit jag kan förslå, helt enkelt en medicinsk skandal. Nufår Ju människor, som genom riktade hälsokontroller fall vetskap om all enlungskada evenluelll kan föreligga, gå och vänta ett hell år pä att fa eudefinitivt besked. Var och en kan förslå alt del mäsle innebära en kolossalpsykisk press på dem som drabbas. Del är bara alt hoppas att uiredningenrörande företagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten raskar pä medsitt arbele,så all den här frågan kan lösas på läng sikt. del så attden expertis som man utnyttjar inom nämnden har delta arbete som en bisyssla.Det är, lyckerjag, långtifrån tillfredsställande. Statsrådetsäger också i sitt svar au man pä kort sikt kan komma till rätta med problemetgenom all man inom nämnden och arbeiarskyddsstyrelsen överväger förslag somorganisatoriskt och resursmässigi kan påskynda hela gången av denna verksamhei.Jag är lacksam förden sista meningen i svaret, där statsrådet säger attregeringen naturligtvis kommer all följa frågan med stor uppmärksamhel. Fråganär av så stor vikt all den förtjänar delta. Överläggningenvar härmed slutad. Omuttaget av vis.sa fridagar vid arbetsmarknadsutbildning § 10 Om uttaget av vissafridagar vid arbetsmarknadsutbildning Arbeismarknadsminisiern erhöll ordelför alt besvara (vpk) anmälda fråga,1978/79:480, och anförde: har frågat mig vilka skäl som ligger bakom de nyabestämmelserna om AMU-elevernas s, k. ea-dagar, ledighetsdagar för enskildangelägenhel, och om jag är villig all ompröva dessa. Såsent som för en månad sedan besvarade jag i denna kammare en liknande fråga avNils Berndlson, Jagslår fiisi vid den uppfaUning som jag dä gav ullryck for,nämligen all man så långl som möjligl skall försöka la till slånd jämställdhetmellan de villkor som gäller vid förvärvsarbele och AMU-ulbildningens villkor,AMS, som har utfärdat ifrågavarande föreskrifter, har sökl anpassa reglernahärefter. Jagvill slutligen liksom i del lidigare svaret erinra om all 1978 årssemesterkommillé bl. a. har fäll i uppdrag all undersöka om del är möjligl altlösa frågan om intjänande av semesterlön vid arbetsmarknadsutbildning. har kommil med sina förslag är Jag inie beredd alt vidla någraålgärder på della område. (vpk): På vägnar berjag all fa lacka arbetsmarknadsministernför svaret. Medanledning av detla svar och del posiliva besked som gavs redan för en månadsedan mäsle jag beklaga all del i prakliken inle lycks vara samma posilivainsiällning då del gäller all bereda eleverna ledighet som jag vill -och tyckermig kunna - utläsa ur arbetsmarknadsministerns svar. Efterdet anden här frågan var uppe lill diskussion för en månad sedan, då svarlämnades lill , har del som bekant förekommit strejker ochprotester emol de nya bestämmelserna vid AMU-centra över hela landei. Jag irordet är väsentligt all i della sammanhang peka på au orsaken till del missnöjesom finns är alt del har blivit nya besiämmelser, eller i varie fall en nypraxis i fråga om lillämpningen av dessa regler för ledighet för AMU-elever.Det är alltså bakgrunden lill della missnöje. Ea-dagarna får numera inle las ulunder utbildningstid ulan särskilda skäl, exempelvis dödsfall i familjenellerannan händelseav vikt,som del heter. Del hariyvärri prakliken visal sigall när en elev, i. ex. invandrare eller.småbarnsförälder, behöver besöka enmyndighel i någon angelägenhel, som barnavårdscentral eller liknande, sä är delförenat med svårigheter all erhålla ledighet. Dåmåste naluriiglvis eleverna, och även jag, fråga sig varför denna försämringhar skell. Har arbeismarknadsminisiern någon uppfaUning om anledningen att delhar blivit så? Jag anser, med utgångspunkt i de uppgifter jag har kunnalinhämta, alt del är ostridigt att del har skelt en sådan försämring. Om arbeismarknadsminisiernär överens med mig på den punklen kanske Jag också kan få svar päen fråga, som jag vill formulera sä här: Är arbetsmarknadsministern beredd attför vederbörande myndigheter söka klargöra att man skall ha en mycket generöstolkning, vilket egenlligen sammanfaller med vad arbeismarknadsminisiern harsagi här i sill svar? Under deiia anförande överlog iredje vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. Jag diskuierade denna fråga ingående för en månad sedan, och vad Jagsade då harjag ingen anledning alt ändra på. Jag angav en klar inrikining fördel forisatta utredningsarbetet, och det skall nu fa löpa vidare i den kommittésom har fatt uppdraget. Närdel gäller det säger om AMU-eJevernas reaktioner, så Iror jag altTore väl vel all de nya bestämmelserna var planerade redan närdebaltenfördes här i kammaren föregående gäng. Det var fastslälll i en skrivelse sominlämnades dagen innan och Jag förde debatten. Del är ju inle sämärkligt all man har fullföljt vad man där sade. NärTore pastarätt del har skell försämringar sä menar Jag au han har fel.Man har fakliskl från AMS sida i de instruktioner som är givna försökt anpassasig lill arbetslivets villkor i stort och möjliggöra för eleverna an bälireutnyttja ledigheisdagarna för enskilda angelägenheter till rekreation. Vadbeträffar del som log upp senasl, om svårigheter all fä ledigt vidspeciella tillfällen då del är motiverat alt begära tjänstledighet för enskildaangelägenheter, så har AMS efter den förra debatten häri kammaren vidgalmöjlighelerna allgepermission. Jag Iror all man härhariagiietlsleg i rällrikining, och i den riktning som efterlyser. Omuttaget av vissa fridagar vid arbetsmarknadsutbildning (vpk): Jag vill då uttrycka den förhoppningen, i anslutning till det som RolfWirtén senast sade, au man nu verkligen i prakliken blir litet generösare itillämpningen av ledighet för dessa ea-dagar. Såsenl som under samma vecka som den här frågan lämnades av komdel lill ledamöter i vår riksdagsgrupp från åtminstone två olika AMU-centrapåpekanden, som visade att det var förenat med beiydande svårigheter förAMU-eleverna all erhålla sin ledighet. Men jag är rätt tillfredsställd och nöjdmed svarel, och jag hoppas all della besked nu tränger ut till .samtligaAMU-centra och all vi fåren förbättring lill stånd. Jag lackar än en gång förbeskedel. Överläggningenvar härmed slulad. Nr 130 § 11 Om vidgad rätt till föräldrapenning SocialministernGABRIEL erhöll ordel för att besvara () anmälda fråga, 1978/79:478, och anförde: Omvidvad rätt " ''"''''"' har frågat migom del är en riklig lolkning av ;/// löräldranennine bestämmelserna i lagen omallmän försäkring all förälder, vars barn deltar i kyrkans förskola, inte skallfå föräldrapenning vid besök i förskolan. Enligl nuvarandebestämmelser har varje förälder rätt till föräldrapenning -alternativt två halva dagar - för besök i förskoleverksamhet inom samhällets barnomsorgi vilken barnet deltar. Denna räll lill ersättning och ledighet harföräldrarna inom ramen för rätten lill föräldrapenning för lillfällig vård av barn. Regeringenhar i proposilion 1978/79:168 om föräldraulbildning och förbällringar avföräldraförsäkringen bl. a. föreslagil all rällen lill ekonomisk erällning vidbesök i förskoleverksamheten i framliden skall lillgodoses inom ramen förrätten lill särskild föräldrapenning. Föräldrarnaföreslås la frihet all själva avgöra hur många av dessa ersättningsdagar devill använda för besök i samhällets förskoleverksamhet. Ersällningsdagarna kanockså användas för all tillsammans med barnen della exempelvis i kyrkansförskola. Denbestämmelse i lagen om allmän försäkring som pekar pä kommersåledes alt försvinna, om bifaller regeringens förslag. Enbart närdel gäller varseltidens längd och periodberäkningen kommer vissa särregler attfinnas kvar i lagen om rätt lill ledighet för värd av barn m. m.,för deltagandei föräldrautbildning och för besök i förskoleverksamfiel inom samhälletsbarnomsorg, en skillnad som torde ha begränsad praktisk betydelse. SVEAWIKLUND (c): Jag ber alt fa lacka statsrådet för svaret, som jag uppfattar sommyckel positivt. Jag beklagar all jag inle har iakttagit vad regeringenföreslagit i den proposilion som socialminisiern hänvisar lill, men med lankepå den mängd av proposiiioner som presenterats är det kanskeförklarligt au denna förbigått mig, om det inte är så alt propositionen lagtsfram sedan frågan ställdes. Ilagen om allmän försäkring 4 kap. 8 ij punkten 4 sägs det klart ut alt förälderhar räll lill föräldrapenning vid besök i förskoleverksamhet inomsamhällets barnomsorg i vilken barnet deltar. har varil föremål förenmyckenhet av diskussion och härklyverier. Vadskall betraktas som samhälletsbarnomsorg? Det jag berört i min fråga gäller kyrkans förskola, och ocksåkyrkan är ju än så länge samhällets. Då borde det vara så -och jag är glad förall del kommer all bli en ändring härvidlag - all föräldrar som anser au devill ha sina barn i kyrkans förskola skall ha samma förmån som andra föräldrar. Vadsom föranlett mig all ställa den här frågan är ett konkret exempel från 28 verkligheten, där en förälder till ell barn som ärklent och som börjat i den vanliga förskolan avbarnpsykiaier uppmanals all med lanke på barnels hälsa fiylla över barnel . Barngrupperna där var så mycket mindre, och man räknade medatt det skulle bli lugnare för barnet. Den här föräldern fick inle sammaförmåner som andra föräldrar när hon vände sig lill , och detär att beklaga. Jagkänner väl lill vad som sägs i det här avseendet i lagen om allmän försäkring,och jag är myckel glad över alt den bestämmelse Jag pekal på nu är på väg allförsvinna, för jag är övertygad om all della kommer all bli beslul. Omplanerad användning av hetvatten från kärn-krajiverk Överiäggningenvar härmed slulad. §12 Om planerad användning av hetvatten från kärnkraftverk erhöll ordet för att besvaraOswald Söderqvisls (vpk) anmälda fråga, 1978/79:479, och anförde: Jag vill först be herr lalmannen ochfrågeställaren om ursäkt för all jag missade den lidigare utsatta liden förbesvarandet av denna ftåga. OswaldSöderqvisl har frågat mig om investeringar kommer all göras eller forlsallaundersökningar kommer alt pågå för projekl avseende hetvatten-överföring fränkärnkraftverk,även om beslutet om kärnkraft i skjuts på framliden. Vissautredningar pågår för au närmare klargöra om tekniska och ekonomiskaföruisäiiningar finns för all överföra helvallen frän kärnkraftverk lillstorsiadsområden. ulredningsarbeie innebär självfallei intenågra bindningar för framliden. Några investeringar i projekl av della slag börinte göras, förrän fallat beslut om kärnkraftens roll i landelsframlida energiförsörjning. (vpk): Jag lackar försvaret på fråga, vilket jag lar emolpå grund av hans förhinder. Fråganärju synnerligen aktuell mot bakgrund av de senasle veckornas diskussioner ochställningstaganden angående kärnkraften. Vpk har som bekant både lidigare ochnu hävdat att vi bör undvika beslut som låser fast oss vid ell framlidaaiomkraftsberoende. Risken för ell sådanl beroende är emellerlid myckel siormed den inrikining av energipoliliken som regeringen har föreslagil. Oavsetivilket anlal reaktorer vi har i drift , blir del svårt -med de slora investeringarna i eldistribution och inte minsl ihetvaitenledningar frän kärnkraftverken - att säga nej till forisaiiasalsningar på atomkraft. 1 föriängningen avsådana låsningar, som 800-kilovolisledningar och Nr 130 hetvaitenledningar förfiärrvärmeprodukiion frän exempelvis Forsmark lill Tisdaeenden Siockholm och utgör, finnsdet efter är 2000 bridreakiorer med bl. 24 'inril1979 oerhört mycket störresäkerhetsrisker. Spörsmålet om investeringar för planerna på hetvaitenledningar, som Omnianerad an- berörs i den senare delen av frågesvaret, är av iniresse ocksådärför all del vändnine av het- "'" handhir om undersöknings- ochprojekleringskoslnader av beiydande vatten från kärn- oml\iilning Erfarenhelsmässigt vel vi an del kan bli svårareall sioppa sådana kraliverk här planer sedan siora koslnaderhar lagls ned. Det blir lättare all motivera en I folkparuregeringens riktlinjer för energipolitiken talasdet om att en helvaltenledning frän Forsmark kan innebära en ökning avflexibiliteten i en framlid dä kärnkraftverket tjänat ul. 1 sammanhanget nämnskol som en möjligersätlning, kanske för alt motivera de mycket siorakosinaderna och de långa avskrivningslider detta måste föra med sig,avskrivningstider som troligen blir längre än vad kärnkraftsoptimisierna kangöra realistiska, om man kopplar dem till den lid som kärnkraftverkel kanfungera. En väsenllig ökning av kolanvändningen bör över huvudlagel inle ske med hänsyn lill dess negaliva miljöeffekter. I varje fall börinle den nivå överskridas som har i B-allernaiiv. Man mäsle nu fråga sig vad regeringen menar. Tänker mansig en heivallenledning frän en Forsmark baseral på kol sedan kärnkraftensloppais eller Ijänaiul? Skall vi få elt nylt monument typ ? Och vilkaär dessa "vissa ulredningar" som pågår och av vilken omfallning är de?Betyder del an möjligheterna fortfarande hålls öppna för all senare ulföraForsmarksan-läggningen för aviappning av värme lill fiärrvärmenäl i ochSiockholm - för all nu ålerge den närmast föregående energiministerns besked idenna kammare för ungefäi elt år sedan? Innebörden av regeringens hållning är allhandlingsfrihelen skall bevaras men all inga beslul om heivailenledningar börfallas, innan bar fallal sill långsiktiga energibeslui rörande kärnkraftensframlida roll i den svenska energiförsöriningen. (vpk): Även jag har fallat detla, men kvar slårfrågan vilka ulredningar som pågår, vilken omfallning de har och vad deegenlligen syftar till. Är del på det sättet att man trots allt, oavsett om manstoppar kärnkraftsutbyggnaden och beslutar om en avvecklingsplan eller inle,kommer alt planera för en övergång till så an säga koleldade kärnkraftverk,vilkei troligen skulle lorutsiiliaensä väsenllig ökning-om del över huvud tagelärtekniskt och ekonomiskt möjligl -av kolanvändningen i värt land all den äromöjlig au klara med nu känd teknik? Det kan inle hjälpas all del faktiskt -medlanke på del besked 30 som har getts, eller rättare sagtdet besked som inle har getts här i dagens frågesvar,mot bakgrund av innehållet i regeringens energiproposiiion och Nr 130 moibakgrund av vad regeringen har sagi då det gäller frågan om den framlida den energipoliliken-ärpå sin plaisalt begära ytteriigare och mer konkret besked avenergiministern på den här punklen också. Om planerad an- Överläggningen var härmed slulad. vatten från kärn- § 13 Föredrogs och hänvisades kraftverk 1978/79:2606och 2607 till utbildningsutskottet /79:2608 lill kulturuiskoliei § 14 Föredrogs men bordlades åter Konsiiiuiionsuiskoiieisbelänkande 1978/79:30 § 15 Tredje vice lalmannen meddelade all päföredragningslisian för morgondagens sammaniräde skulle konsiiiuiionsuiskoiieisbelänkande nr 30 uppföras främsl bland ivä gånger bordlagda ärenden. § 16 Anmäldes och bordlades Molioner 1978/79:2609av 1978/79:2610 av m.fl. 1978/79:2611 av med anledning av proposilionen 1978/79:109 om ändring i dalalagen (1973:289) 1978/79:2612 av 1978/79:2613 av . med anledning av proposilionen 1978/79:117 om bemanning av fartyg, m. m. 1978/79:2614 av 1978/79:2615 av BengtFageriund 1978/79:2616 av m.fl. 1978/79:2617 av HansWachtmeister m.fl. med anledning av propositionen1978/79:125 med förslagom tilläggsbudget III till staisbudgeien för budgelårel1978/79 1978/79:2618 av 1978/79:2619 av LarsWerner m.fl. med anledning av propositionen1978/79:141 om redovisning av mervärdeskall, m. m. 1978/79:2620 av Böije 1978/79:2621 av 31 Nr 130 \918/19:2622 av m.fl. den medanledning av proposilionen 1978/79:159 med förslag lill lag om räll lill 24 inril 1979 ledigheiför vissa föreningsuppdrag inom skolan, m. m. 1978/79:2623av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:163 medförslag till lag om skötsel av jordbruksmark 1978/79:2624av Per och 1978/79:2625 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:164 omändring i lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m. 1978/79:2626av Gimnar i /79:2627 av m.fl. 1978/79:2628 avRune m.fl. 1978/79:2629 av m.fl. 1978/79:2630 av LarsWerner m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:178 om husläkarsysleminom hälso- och sjukvården m. m. 1978/79:2631av m.fl. 1978/79:2632 av 1978/79:2633 av ChristinaRogestam 1978/79:2634 av m.fl. 1978/79:2635 av Even ochBertil 1978/79:2636 av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:180 omläroplan för m. m. 1978/79:2637av m.fl. 1978/79:2638 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:183 omändring i arrendelagstiftningen med anledning av proposilionen 1978/79:187 omhuvudmannaskapet för fiällsäkerhelen m. m. 1978/79:2640av Briua Hammarbacken m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:188 omfördjupad företagsdemokrati i kommuner och landstingskommuner 1978/79:2641av Z.Ö/-5 m.fl. medanledning av propositionen 1978/79:195 om förstärkt skydd för fri- och 32 rältieheier m. m. 1978/79:2642av m.fl. 1978/79:2643 av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:199 omtillfällig stimulans av skogsavverkningarna, m. m. §17 Anriiäldes och bordlades 1978/79:32 med anledningav proposilionen 1978/79:100 såviit gäller anslag lillkriminalvården jämle molioner 1978/79:33 med anledning av proposilionen1978/79:132 om lolktaxa 1978/79:34 med förslag lill jämkning av bestämmelse ilidigare beslutad lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar 1978/79:22 med anledning av proposilionen1978/79:96 om vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret jämte molioner 1978/79:36 med anledningav propositionen 1978/79:100 i vad avser m. och proposilionen 1978/79:142 om 1978/79:29 med anledning av dels proposilionen1978/79:139 om bidrag lill Stiftelsen Samhällsföretagm, m., dels propositionen1978/79:100 bilaga 15 säviii avser anslag lill samma ändamål Jämte motioner 1978/79:30 med anledning av dels propositionen1978/79:133 om organisation för arbetsmiljöfrågor, företagshälsovård samtpersonaluibildning och personaladminislrativ konsultation m. m. inomstatsförvaltningen, dels proposilionen 1978/79:100 bilaga 11 såvitl avseranslag till och Jämlemolioner §18 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1978/79:179 av () lill handelsministern om åtgärder för att säkra tillgängen på olja: Förnågon tid sedan kunde man på annonspelare läsa följande uttalande avenergisparkommillén: "Del är inte kris men elt ansträngt läge i fråga omlillgång på eldningsoljor, 3 protokoll 1978/79:130-132 ensituation som vi bör klara upp och behärska genom egna insalser."