prot · G20944 · 1978-12-31 00:00:00 — Föruttalanden av det här slaget påverkar direkl människors bedömningar avframliden och inverkar också menligt på de insaiser som måsle göras under lidenfram till de beslut som skall ske . Denarbelslöshel vi har drabbar hårdast glesbygden och kvinnorna.Genomsnittligt ligger arbetslösheten grovt räknat närmare en procentenhet högrei skogslänen än i storstadslänen. Också övriga län har en hög arbetslöshet f n.De genomsnittsvärden arbelskraflsundersökningarna ger säger dock knappasl någotom skillnaderna inom länen och om de verkliga sysselsällningsbehoven. Destatistiska uppgifterna blir därför med nödvändighet utslätande ochförskönande, och situationen är allvarligare än dessa genomsnittssiffrorredovisar. Med den sysselsäuningssiluation vi har måste insatser för atl skapavaraktig sysselsättning i glesbygdsområdena ses som en mycket vikiig del avsysselsättningspolitiken. Del är en fråga om jämlikhet mellanmänniskor och inte minst jämställdhet mellan könen. Isitt svar till mig har arbetsmarknadsministern inle gett uttryck för någon somhelst uppfattning i anslutning till min fråga om humvida ävenarbetsmarknadsministern anser att målsättningen allas räll lill arbete måsteinnebära förstärkta salsningar på sysselsätlningen i glesbygd och de förglesbygden typiska sysselsättningarna. Arbetsmarknadsministern har här nöjt sigmed att allmänt hänvisa till det arbete som pågår inför vårens proposition omregionalpolitiken. Jagkan inte avtvinga arbetsmarknadsministcn elt besked om vilken viklfolkpartiregeringen fäster vid insatser för alt trygga sysselsättning, och då isynnerhet kvinnors sysselsältning, i glesbygd, men au arbetsmarknadsministerninte vill uttrycka någon uppfallning i interpellationssvaret finner jag ändåoroande - det måste jag erkänna. Något engagemang från arbetsmarknadsministernssida kan man inte avläsa i del svar som har getts, men jag hoppas allarbetsmarknadsministern skall ge uttryck för del . Imin inlerpellation pekar jag på atl vi behöver elt förbättrat analysmaterialsom underiag för en aktiv regionalpolitik och en mer glesbygdsinrätladsysselsättningspolitik. I allt del statistiska material som tagits fram päsenare är och de utredningsförslag som lagts finns det väldigt lite som belyserde faktiska förhållandena och sysselsätiningsmönstren i glesbygdsområdena.Kännedom om dessa förhållanden är ändå betydelsefulla för att samhälletsstödinsatser bältre skall kunna anpassas lill glesbygdsområdenas sysselsätiningsbehov. Dethar gjoris åtskilliga prognoser och Irendframskrivningar om ulvecklingen inomolika branscher och den offenlliga sektorns expansion lill underlag förpolitiska ställningstaganden. Delta slag av framtidsperspektiv har fän storbetydelse för de bedömningar som görs i regionalpolitiska sammanhang. Dehelhetsgrepp som man tagil över utvecklingen inom olika seklorer har emellertidinle motsvarats av några inträngande tvärsniltsbilder av de faktiskaförhållandena och utvecklingsmöjligheterna i glesbygdsområdena. Det menar jagär en brist. Jag tror della är en förklaring lill att tätortsområdenassysselsätlningsförhållanden i så hög grad kommit atl sätta sin prägel pådebatten om regionalpolitiken sådan som den förts från många håll och attglesbygdsförhållandena och glesbygdsområdena har behandlats som elt slags"restpost". Del har säkert också bidragit lill atl den fördaregionalpolitiken inle varil framgångsrik närdet gällt att klara just problemeni glesbygd. Jaghar ställt frågan om arbetsmarknadsministern är beredd au medverka till altsamlade karlläggningar och analyser kan komma lill stånd i fråga omkombinationssysselsäitningaroch deltidssysselsältning över huvud laget för alldärigenom fä en bällre bild av kvinnornas sysselsättning och sysselsätiningsbehov.På den frågan harjag inte fått något riktigt svar. Behovet av samladekartläggningar av detta slag har enligt vad jag känner lill inte aktualiseratsi de förslag som framlagts av de uiredningar som arbetsmarknadsministernhänvisar till. Det är inte heller någon uppgift som ingår i länsplaneringen.Vad jag efterlyser är samlade kartläggningar, som gäller 0//7sysselsättningen i glesbygd situationeni hela landet. Dearbetskraftsundersökningar som gjorts ger en genomsnittsbild avsysselsättningsläget. Pä basis av ett statistiskt urval räknar man fram värdenför hela landei, vilket innebär vissa brister. Landshövding har isenaste numret av uiifrån sina utgångspunkter pekat på dessabrisler. Det enda heltäckande material som finns är folk- och bostadsräkningen.Där kommer dock inte kombinaiionssysselsäitningarna fram, sysselsättningar somframför alll förekommer i glesbygdsområdena. Delfinns skäl att överväga om man inte skulle kunna förändra folk- ochbostadsräkningen så alt man kunde få med kombinaiionssysselsäitningarna. Mankan även tänka sig att via AMS eller fö dessaförhållanden belysta. Man kan också välja andra vägar. Jag hoppas attarbetsmarknadsministern är öppen föratt pröva dessa möjligheter. Det vore betydelsefulltom man kunde fö fram mer material på detla område. Närdet sedan gäller kartläggningen av de lokala arbetsmarknaderna har man pålänsnivå kommii i gäng med ett visst arbele. På nivå förekommer ocksåvisst arbete, framför allt i kommuner som har fött IKS-stöd. Av de projekt somjag känner närmare lill hardet projekt som är i gång i i ettspeciellt intresse. Det projektet harjag också berört i min interpellation. Därhar man med stöd från glesbygdsdelegationen och pä basis av enintervjuundersökning börjat kartlägga en lokal arbetsmarknad. Man försöker tareda på vilka sysselsättningsbehov som finns, vad olika sektorer kan ge frånsysselsättningssynpunkt och vilken sysselsättning människor vill ha. Imin hand kom sä sent som i går en promemoria från glesbygdsdelega-. Denheter Sysselsättning och service i glesbygd. I den promemorian berör man dessafrågor. Där sägs bl. "Föratl öka sysselsätlningen i glesbygderna och därmed ge människorna en möjlighetalt bo kvar i sin hembygd måste alla sysselsättningstillfällen som kanåstadkommas tas till vara och utnyttjas på ett effektivt sätt. Detta betyderockså atl kunskaperna om de lokala arbetsmarknaderna måste öka betydligt." Vidareframhålls att det är en uppgift för både stat och kommun atl görakarlläggningar av detta slag och atl det kräver en nära samverkan mellan skildasamhällsorgan. Den försöksverksamhei som bedrivs bl. a. i iJämtlands län är enligl delegaiionen av särskill intresse för att ulvecklasynsätt och metoder för del fortsatta arbetet. Jag har med stort intresse tagit del av vad glesbygdsdelegationen härhar sagt om en kartläggning av lokala arbetsmarknader i glesbygd. Jag hoppas auarbetsmarknadsministern, även om jag inte kan utläsa detta av svarei, ändå sermed posilivt intresse på den promemoria som glesbygdsdelegationen har lagtfram. Idenna del av svarei hänvisas del till au sädana här analyser redan i vissutsträckning har skett inom länsplaneringen. Jag anser ändå alt det finns skälall ställa frågan om det arbele som har bedrivits inomlänsplaneringens ram är helt till fyllest, om del inte är ett arbete som ärutvecklingsbart och om maninle skulle kunna dra nytta av nya projekt av typ Föllingeprojektei. Jag troratl arbetsmarknadsministern ulan atl föregripa något kommande regeringsförslageller riksdagsbeslut skulle kunna kosta på sig ell erkännande av att det ärbetydelsefullt atl åtgärder av typ Föllingeprojektei vidtas och alt de kanbetyda en hel del för att utveckla arbetet på det här områdei. Imin interpellation harjag efterlyst åtgärder från arbetsmarknadsministernssida för atl vi också inom andra delar av landei skall få analyser av det härslaget. Anledningen lill det är alt man då kan få fram underiag för mergenerella slutsatser om glesbygdsförhällandena. Man kan därigenom förbättra endel i hela underiaget för sysselsättningspolitiken, där del har funnits klarabrister tidigare. Detär därför jag serdet som ytterst betydelsefullt att aktiviteten på det härområdei kan öka framöver och all sysselsättningspolitiken pä ell mer medvetetsätt kan inriktas pä att skapa varaktig sysselsättning i glesbygdsområdena. 0/77sysselsättningen i glesbygd MARIANNESTÅLBERG (s): Herr talman! "Minsyster i har jobb. Jag harju trivseln som hon saknar, men inget jobb. Jagbrukar prata med min syster, vi har så olika situationer. Det är svårt allförslå varandras situation." Del här har sagts av en kvinna i kommun iJämtlands län vid en av de intervjuer som en grupp högskoleelever gjorde när dearbetade med en tväbelygsuppsais hösien 1977. De kallade sitt arbete"Kvinnor i glesbygd". Vad jag vet har det gjortsnågon liknande undersökning om kvinnors situation i glesbygd. Jag var mycketglad över deras inlresse för just den här problematiken, eftersom visocialdemokrater pä Jämllandsbänken i en motion till /77 krävdemedel till en försöksverksamhet i glesbygdskommunerna i syfteatt klariägga vilka exlra äigärder som erfordras för att dels höja den myckellåga yrkesverksamhelsgraden bland kvinnor inom de ulprägladeglesbygdsområdena, dels molverka ytteriigare utflyttning av ungdomar. Förattkomma till rätta med de här problemen måste man, påpekades det i motionen,pröva nya vägar. Där föreslogs bl. a. att försöksverksamheten skulle omfattadels differentierade bidrag lill beredskaps- och IKS-arbeien -IKS =intensifierad sysselsältningsplanering - lämpliga för kvinnor ochungdomar, dels exlra stimulansmedel lill daghemsbyggande saml tillkollektivtrafik för all underiätta arbetsresor, dels också lill projekt för aubearbeta attityder hos arbetsgivare och aktuella målgrupper för atl brytatraditionella yrkesval och rekryteringar. Om sysselsättningen i glesbygd Arbelsmarknadsutskotlets majoriiei avstyrktemotionen med motiveringen bl. a. att mera pengar skulle stå lill förfogandeför bedrivande av IKS-arbeien och all sysselsällningsulredningen redan bedrevförsök med sysselsältningsplanering och lokal trafikplanering.Utskoltsmajoriteten hänvisade också till glesbygdsdelegationens arbete ochlänsplaneringen. S-ledamöternai utskottet reserverade sig till förmän för motionen men följdeulskottsmajoritelen. Ävenlill fjolårets log vi upp liknande problem i en motion och begärde dären ulredning som belyser kvinnors siluation i glesbygd. Utskottet hänvisadedenna gäng till jämställdheiskommilténs pågående ulredning om hemarbetandekvinnor. Men i likhel med vad s-ledamöterna i arbetsmarknadsutskottet anfördei sitt särskilda yttrande är jag rädd för all den utredningen endasl ytligtkommeratt behandla glesbygdskvinnornas situation. Trolsall de nämnda motionerna avslagils kan jag ändå konstatera alt intentionernadelvis fullföljts bl. a. genom den av naturliga skäl ytliga studie som gjordeshösien 1977 av de högskolesluderande, som jag började milt inlägg med, menockså genom sysselsätlningsutredningens karlläggning av fem kommuner, bl. a.Piteå och , och även genom Föllingeprojeklet, som nämns iinterpellationen. Så jag är trots allt glad atl mina och andrasocialdemokraters ansträngningar pä det här vikliga området börjaruppmärksammas och även las upp av andra partier, även om jag beklagar alt inleutskottet stödde vår molion . Då hade kanske några av defrågeställningar som tar upp i inlerpellationen redan varilprövade. Medanledning av alt Föllingeprojeklet i mitl eget län nämnts vill jag redovisalitet av vad man kommit fram till vid den undersökningen. Länsstyrelserna harfölt regeringens uppdrag alt kartlägga vad man kallar lokala arbetsmarknader iskilda ortsiyper. i har tittat på arbetsmarknaden ielt utpräglat glesbygdsområde. Man har dä sett på sysselsättningsmöjligheternaför skilda grupper av människor. Dethär invenieringsarbelel har genomförts i olika delmoment. av dem är altengagera byombud i kartläggningsarbetet. Delmesta av själva kartläggningen är nu klart, men när del gäller attsystematisera och analysera resultaten återstår mycket arbete. Jagskall bara nämna några inlressanta bilar som man redovisai. Befolkningen iåldern uppgick lill 1 407 personer inom Föllingeslokala arbeismarknad-ytan på det här området är för övrigi ungefär lika storsom hela , och då är del bara en av läns 20 lokalaarbetsmarknader. Av dessa var 777 män och 630 kvinnor. Denlokala arbetsmarknaden har delats in i elt flertal mindre delområden, och totalthar 17 byombud varil engagerade i karlläggningen. Iområdet finns 441 heltidsarbelande män, alllsä , och 148 heltidsarbelandekvinnor, vilket endasl är av samtliga kvinnor. Totalt är del endastdrygt som har heltidsarbete i de nämnda åldrarna. Dennagenomgång visar atl situationen för kvinnor i della område är betydligt sämreän i rikel f ö. Man kan också notera atl anmärkningsvärt många män i området ärdeltidsarbetande; del är nämligen 90 män och 167 kvinnor som deltidsarbetar. Iområdet finns dessutom inte mindre än 121 män och 56 kvinnor som ärförtidspensionerade, vilket betyder av männen och av kvinnorna.Motsvarande siftror för rikel är resp. \ Tittar man på åldersgruppen55-64 år kommer man lill procenlsiffrorna 42,5 för män resp. 28,0 för kvinnor. Närdel gäller avstånden till arbetsplatserna för de här personerna visar del sigall nära en tredjedel av männen har sin arbetsplats mer än från bostadsortenoch att av kvinnorna har mer än en mil till sina jobb. Jagskall inte trötta kammaren med fler siffror och uppgifter om Föllingeprojeklet,men redan av vad jag här i korthet redovisai framgår atl förhållandena iglesbygden är oacceptabla och alt kraftfulla åtgärder nu måste sällas in förall skapa tillfredsställande förhållanden i dessa områden. Närnu interpellerar arbetsmarknadsministern om vad han är beredd altgöra då det gäller sysselsäuningen i glesbygd, borde enligt min mening bådefrågan och svarei i första hand la upp vad som kan väntas av konkreta förslaglill åtgärder och förstärkningar av medlen för all förbättra situationen idessa områden. De uiredningar som man tidigare hänvisat till när man avslagilvåra molioner harju nu redovisai både kartläggningar av förhållandena ochförslag lill förstärkta medel. a. har sysselsällningsulredningen kommitmed olika förslag i delbetänkandet om de regionalpoliliska medlen, som ocksåinnehåller ell specielll kapitel om särskilda sysselsäliningsinsatser iglesbygd. Sammanlagetinnebär de förslagen en ökning av del regionalpoliliska stödel frän en miljardlill 1,6 miljarder eller . De direkta glesbygdsstöden - stödeltill kombinationssysselsätlningar, lantbruksföretag m. m. i glesbygd och stödetlill IKS - föreslås höjda från knappt 20 till 80 miljoner . Ulredningenbetonar också betydelsen av förbättrad kollektivtrafik för arbetsresor även imindre kommuner och kommuner med mer gles befolkning, och därför krävs utökadestatsbidrag. Ävenom jag lagil upp en del av sysselsätlningsutredningens förslag villjag betonaatl jag därmed inte har sagt atl vi i tycker atl det ärtillräckligt med den förslärkning av de regionalpoliliska stöden som ulredningenföreslår. Somulredningen själv betonar kommer det alt krävas kraftigt förstärktainsatseräven på andra områden, inte minst inom näringspolitiken-områden somutredningen kommer med förslag om i sill slutbeiänkande. Det har sålunda,herrialman, kommii fram en hel del material om och även förslag till ökadeinsaiser för sysselsättningen i glesbygd. Det finns dock fortfarandeproblemområden som behöver studeras yllerligare, något som vi bl. a. harpåpekat i våra motioner. Men den intressantaste frågan jusl nu måste enligl minmening vara vilka förslag regeringen är beredd alt förelägga i Om sysselsättningen i glesbygd denproposition om regionalpolitiken som skall komma lill våren. När del gäller detregional politiska stödet allmänt sett och naturligtvis också när det gällerdel mer direkl riktade stödet lill glesbygden. Avslutningsvisvill jag än en gäng konstatera det glädjande i all nu stöder ossi vår ambilion au lösa dessa svåra glesbygdsproblem. Jag lar del som intäktföratt vi i fortsättningen kommeratt fä slöd från henne i denna vår strävan ochäven från övriga centerpartister i som visade sig så negaiiva när vitidigare motionerade i denna fråga. IRISMÅRTENSSON (s): Det är iniressani att man nu på cenlerhåll börjar reagera för denundersysselsätlning som finns ute i landet. Men min uppfattning är att någrafler kartläggningar eller analyser inte behövs - de här problemen är kartlagdanog. Jagdelar den oro som A nna känner för människorna i glesbygden. I dagmåste vi fä fler arbelslillfällen för kvinnor och män i glesbygden. Del ärarbeten och äter arbeten som behövs. Närvi från socialdemokraliskl håll gav beskedom våra förslag iregionalpolitiken, hade man frän cenierns sida inte myckel till övers för våraståndpunkter. Man bullrade ut atl i cenierns skulle det starkastesamhällsstödet ge de orter som hade den svagaste sysselsättningen. Åtgärderenligl detta uttalande skulle - om del hade funnils någon mening i det - hagett mitt egel län en ansiktslyftning på sysselsättningens område. Men hur blevdet? Vi kan se tillbaka på de två är vi hade trepartiregeringen. har vi problem i hela länet. En stor mängd varsel ochpersonalinskränkningar har kommii slag i slag under den senaste liden. Länelskulle behöva tillföras ca 21 000 arbetstillfällen ulöver vadsomangelts i prognoser för atl alla i länel skall kunna lillgodose sina önskemålom arbele. Den dolda arbetslösheten ärsärskilt stor bland kvinnorna. Isepiember 1976 var antalet registrerade arbetslösa kvinnor i 1 982.Samma månad 1978 var siffran uppe i 2 703, alltså 721 fler arbetslösa. Detvä senasle årens regionalpolitik har inneburit en katastrof för de boende iskogslänen, och del är kvinnorna och våra ungdomar som drabbats hårdast. Pä tvåår försvann vart tionde industrijobb i skogslänen. Jagvill med denna overheadbild visa skogslänens andel av den kvinnligaindustrisysselsätlningen och göra kammarens ledamöter uppmärksamma pä kurvansnedgång då vi hade en verklig lopp. Man kan se att den kvinnligasysselsäuningen i skogslänen utvecklals på samma sätt som den totalaindustrisysselsätlningen men atl försämringen är än mer uttalad i skogslänenunder 1977. Imin eget län, , hade vi 1976 9 399 kvinnor i förvärvsarbete iindustrin. 1977 hade siffran sjunkit lill 8 900. Skogslänens andel av landelsbefolkningstillväxt ökade varje är , då den minskade med 7procentenheter. En ytteriigare minskning med 13 procentenheier inträdde 1977.Under första halvåret 1978 ligger den låga nivån kvar oförändrad. Hur kan delta fö ske? Enjämförelse med den av framlagda riksplanen visar all denregionala utvecklingen i huvudsak går i rakt motsatt riktning mot vad man därfastslagit som cenierns mål för regionalpolitiken. Tidigareerfarenheter visar alt industriell ulveckling med hjälp av våralokaliseringspolitiska medel kan länkas in i former som gynnar de landsändarsom har dåligl utgångsläge. har vi också fött erfarenheler som visar attdelta inle är möjligt i ett skede som domineras av industriell avveckling,åtminstone inte med de använda regional- och lokaliseringspolitiskamedlen. Om vi i skogslänen skall ha en framtid måste regionalpolitiken arbetafrån grunden av en politik som befrämjar investeringar och industriellutveckling. Jagskulle vilja ställa en fråga till arbetsmarknadsministern: När remissbehandlingenär klar för de tvä nämnda betänkandena - sysselsättningsutredningensbetänkande och glesbygdsdelegationens promemoria Sysselsättning och service iglesbygd -och när regeringen kommer med den utlovade propositionen,kan man då hoppas pä alt finna konkreta åtgärder som ger sysselsällning förmänniskorna, såväl kvinnor som män, boende i glesbygd? När ekonomin är kärv och när det blir svårigheter med sysselsätlningenså är sårbarheten störst i skogslänen. Dagens situation är ett bevis för detta.Oron och otryggheten ökar. Arbetslösheten ökar, trots lovvärdaarbetsmarknadspoliltiska insaiser, och den är betydligt högre i skogslänen än iövriga delar av landet. I exempelvis Norrbotien har vi 22 000 människor utanförden ordinarie arbetsmarknaden. I den situation som råder är det kvinnor ochungdomar som har drabbats speciellt hårt, eftersom de redan tidigare hade ensvag ställning på arbetsmarknaden. Som ett dagsaktuellt exempel på sårbarhetenkanjag nämna databasen i , som var en glesbygdssatsning där 40 kvinnorfick arbete. Denna satsning var mycket positiv, inle minst för den region somfick 40 arbetstillfällen och där man i vanliga fall med ljus och lykta sökerefter arbetstillföllen. Men den glädjen blev tyvärr kortvarig. I dagensNorrländska Socialdemokraten kan jag läsa följande: "Ett räknefel pånärmare av budgelmakare hotar ledatill att hälften av de 41 som arbetar vid databasen i föriorarjobben." Dellaräknefel är ödesdigert för många av dem som arbetar på databasen. Men räknefelbrukar kunna rällas till, och jag förutsätter att så sker också . Anledningen till att jag blandar mig i denna debatt äralt i sin interpellation att vi har bristfälliga kunskaper om behovel avsysselsättning i glesbygder. Jag vill i delta sammanhang på det bestämdasteframhålla, att det som i dagens läge är del viktigaste är atl åtgärder för atllösa problemen med arbetslöshet och undersysselsätlning 5 protokoll 1978/79:445 0/77sysselsättningen i glesbygd Det gäller helt enkelt att fö fram fiera varaktiga jobb.Silualionen i glesbygden kan inle ses isolerad, utan den sammanhänger medulvecklingen i samhällel i dess helhet. Möjligheterna lill arbete i glesbygd ärhell beroende av vilken närings- och sysselsättningspolitik som bedrivsgenerellt i landet. AnnaEliassons beskrivning av skillnaderna i sysselsättningsgrad ochförvärvsintensilet mellan storstad och glesbygd kanjag helt instämma i. Jag kanockså tillägga atl under de två senasle åren har många hundra norrbottningarflyttat till och bidragit till befolknings-koncentrationendär. Med anledning av inlägg i debatten vill jag säga att viinle behöver gå till 1960-lalet för atl fö fram siffror på ulflyttningen. Jagkan exempelvis nämna alt 560 personer flyttade från kommun, en av våraglesbygdskommuner, första till tredje kvartalet 1978. Dessa utflyttningar harskett under den lid då hade ansvaret i kanslihuset. Detär något förvånande av centerpartisten kräver nya uiredningarslrax efter det atl lämnat regeringen, där de själva hade ansvaret förnärings-, regional- och glesbygdspoliliken. Är del nyvaknade intresset ettförsök atl dölja vad som hände med "den decenlralistiskt inriktaderegionalpolitiken" under den borgeriiga irepartiregeringen eller är delell försök alt glömma bort att haft möjligheter allpåverka ulvecklingen? Utgångspunktenför den borgerliga politiken var alt planeringen i skogslänen skulle inriktaspå en befolkningsökning, vilket i Norrbotien skulle innebära en ökning med ca30 000 personer. Dessulom utlovade man 400 000 nya jobb i landet i dess helhet.Jag förutsätter atl del ingick i planeringen alt en del av dem skulle kommatill slånd i . borgerligt regerande är verkligheten enhelt annan än den som förespeglades i löften som de borgeriiga partierna ochspeciellt strödde omkring sig bl. a. i valrörelsen och de förväntningardessa väckte hos människorna. Ibörjan av hade vi i en positiv ulveckling med ökadsysselsättning. Del berodde på målmedvetna insatser av den socialdemokraliskaregeringen i form av investeringar i statliga industrier men också i form avåtgärder för atl förändra länets infrastruktur. Till följd av den gynnsammanäringsutvecklingen och tillkomsten av arbetstillfällen minskade arbetslösheten. Vändpunkteni utvecklingen kom 1977. Arbetslösheten har ökat successivt sedan dess.Innevarande är har de högsia arbetslöshetssiffrorna sedan efterkrigstidennoterats. Utflyttningen från länel har lagil fart. Del är de unga som flyttar,70 96 av dem som flytlarär under 30är. Merän hälften flytlar till . Problemenär stora, och utvecklingen är myckel oroväckande i hela länel, inte enbari iinlandet och i glesbygderna. En positiv näringsutveckling i kustlandet är ennödvändig förutsättning för en gynnsam utveckling i inlandet. framtid - bådekustlandets och inlandets - hänger samman