prot · G209127 · 1978-12-31 00:00:00 — Den fråga som jag ställt är: På vilken författningsenlig grund vilardetla beslut all begränsa tiden? säger i svaret all kyrkomötets uppdrag är mycket omfaltande och attdel är omöjligt aU vinna stöd för en reform enligl kyrkomötetsönskemål. Menvi diskulerar väl nu pä vilka gmnder regeringen kan utnyttja bestämmelserna i14 § kyrkomötesförordningen. Jaghävdar all man kommil fel. Förarbetena visar ju klart att denna bestämmelse ärtill för att hindra att nämnden skall bli ett permanent organ mellankyrkomötena. Då måste ju rimligen regeringens möjligheter aU korta nedarbetstiden lill mindre än etl årgälla mot den bakgrunden, t. ex. i sådana fallnär utredningsnämnden saknar arbetsuppgifter för ell hell år. Nuhar kyrkomötet i kyrka-stat-frågan gått emot regeringen och kommunministern.Jag lycker alt regeringens handlande ger intryck av att regeringen är irriteradav delta och att den vill förhindra och försvåra för kyrkans organ att arbetavidare. Regeringen låter sin uppfattning i en sakfråga vara bestämmande för dentid som den låter kyrkomötets utredningsnämnd arbeta. Del verkar som omregeringen menar alt ulredningsnämndens arbete utgör etl hinder för regeringensegna planer i kyrka-stal-frågan. Omarbetet i kyrkomötets utredningsnämnd Omarbetet i kyrkomötets utredningsnämnd utnyttjar regeringen enbestämmelse i kyrkomötesförordningen, som har tillkommit lor hell andra syften,för att halvera den tid som utredningsnämnden får arbeta. Jag menar att ettsådanl handlingssätt medför en uppenbar risk för godtycke. Var anser regeringen att gränsengår för den lid efter vilken man i andra fall skulle kunna stoppautredningsnämndens arbete, på gmnd av alt arbetet inte sker i enlighet med regeringensåsikter? Menar regeringen att den har räll att sälta stopp efter t. ex. enmånad, eller ? Kom ihåg, herr kommunminisler, altulredningsnämnden är kyrkomötets organ! Regeringens handlingssätt här betyder irealiteten att kyrkomötets lagenliga rätt att lillsätta en utredningsnämnd somfår arbeta görs beroende av regeringens välvilja och dess inställning i defrågor som utredningsnämnden skall arbeta med. Detta, herr talman, strider motkyrkomölesförordningen. Jag skall givelvis inte ge mig in i en diskussion med användande avkänsloladdade uttryck i karakteristiken av dem som för debatten, ulan Jag villhälla mig lill saken. Jagvill påminna om att de sakfrågor som kyrkomötet har begärt alt fä utreda i sinnämnd har tidigare kyrkomöten begärt att regeringen skulle utreda, men fän nej.Nu begär kyrkomötet av regeringen all självt få utreda samma frågor, påstatens bekostnad men ulan statens medverkan. Regeringen säger då ja, menbegränsar utredningstiden för all det skall vara möjligt alt få ungefär likalång tid för all se på dessa frågor också från statens synpunkt, sker meduttryckligt stöd av kyrkolag och dess förarbeten. Regeringen har ingen anledning all i förväg i hypotetiska frågor gelill känna någon åsikt om vad som i etl tänkt fall kan vara minimitiden för eltkyrkomötes uiredningsnämnd alt arbeta, GUNNELJONÄNG (c): Mina ord när Jag talade om regeringens översitteri var enligt minmening inle särskill känsloladdade, tvärtom gjorde Jag en realistisk bedömningav regeringens agerande gentemot kyrkan. Jag tror att detta, som Jag sadetidigare, finns belagt i såväl regeringens kommuniké från som ikyrkomötets protokoll. Detfinns anledning att tro att den yttersta grunden för regeringens handlande ären viss irritation över kyrkomötets beslut, har sagt attstatskyrkosystemet inte är förenligt med den liberala idétraditionen och attbanden mellan stat och kyrka därför måste upplösas. Jag skulle mycket väl kunnalänka mig alt del är detta som ligger i botten för regeringens agerande, och dåkanske kommunministern har förståelse för att jag inte heller ställer upp pådessa liberala idétraditioner. HÅKANWINBERG (m): Jag undrar om inte kommunministern innerst inne inser alt detla beslutinle vilar på rikligl bra grund. Kommunministern har egenlligen inte etl duggargumenterat emot mina invändningar i samband med all jag frågade efter vilkasakskäl som ligger bakom och vad 14 § egentligen är lill för. Deltaär faktiskt en fråga om en regerings maktutövning och maktbefogenheter. Vi haråtskilliga rätlsvelenskapliga verk som har behandlat denna fråga. De hävdar allvarje beslul skall vila på objektiv gmnd och all en myndighet - och givetvisockså en regering - skall använda sina maktbefogenheter just för de ändamålsom de i varje särskilt fall är avsedda för. Jag hävdar, mot bakgrund avförarbetena till kyrkomötesförordningen, all regeringen här har utnyttjat enbestämmelse i 14 § som var avsedd för någoniing helt annat. Borde intekommunministern inse alt ni här har handlat fel. Del är i så fall inle förstagången som en regering gör en miss eller fattar ett felaktigt beslut. Del harvi många exempel på i dechargebetänkan-den från konstilutionsutskottet. Jagtror alt del skulle uppfattas som hederligt och rejält om ni medgav della ochgjorde denna fråga lill föremål för omprövning. Omberedskapslag ringen av olja Regeringen har fattat sitt beslut efter noggrant övervägande och efterstudium avjust samma förarbeten som leder lill en annan tolkning.Del är det svar jag kan lämna. HÅKANWINBERG (m): Detta får antagligen bli elt dechargeärende . När jag serbakgrunden lill den aktuella frågan och hur regeringen har handlagt justsakfrågan kommer jag att tänka på ell ordspråk, som sägeratt all makt harentvillingbroder som heter missbruk. Jag hoppas att det inte ärdentvillingbrodern som kommunministern har träffat. Överiäggningenvar härmed slulad. § 9 Omberedskapslagringen av olja HandelsministernHÄDAR erhöll ordet för att besvara () den 5 aprilanmälda fråga, 1978/79:482, och anförde: har frågat mig om regeringens planer för landelsberedskapslagring av olja. hänvisar i sin fråga till lidigareundersökta möjligheler att ulnyllja upplagda tankfartyg för oljelagring. Fråganom den svenska beredskapslagringen av olja är som bekant till en delsekrelessbelagd. Jag får därför i milt svari kammaren begränsa mig till följande. Omberedskapslag ringen av olja Det internationella oljelägel i kombination med denstränga vintern har inneburit vissa påfrestningar på våra beredskapslager aveldningsolja 1, För övriga oljeprodukter är beredskapslagren normala förårstiden. HerrRosqvisi hänvisar i sin fråga lill möjligheten att utnyttja upplagda tankfartyg(or oljelagring och påslår att jag har avskrivit projektet. Jag kan informeraherr Rosqvist om alt sä inte är fallel. Regeringen beslöt att intelidigarelägga pågående utbyggnad av beredskapslagringen på föreslaget sätt,berodde på att vi vid del tillfället inte disponerade erforderliga medeli oljelagringsfonden och att - om medel ändå skulle ha ställts lill förfogandeav - kosinaderna för lagring i tankfartyg skulle komma alt väsentligtöverstiga kosinaderna för lagring i bergrum. Härtill kommer de negativakonsekvenser från miljösynpunkt som eventuell brand, utsläpp av olja ellernavigaloriska fel skulle innebära. Regeringensbeslut var därför all inte lagra i tankfartygmen att överstyrelsen förekonomiski försvar kontinuerligt skulle undersökamöjligheterna lill sådan lagring. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar kommer att redovisa en förnyad bedömning avmöjligheterna. Del blir då aktuellt för regeringen an på nytt pröva frågan. logför en del år sedan beslul om uiökad beredskapslagring av olja. Del var ettlångsiktigt beslul. Vi skall ha lagring av åtskilliga miljoner lon. Vi byggerlagringsutrymmen och kommeratt få bygga mer. Det sprängs utrymmen i berg fördetla. Detfanns , och finns fortfarande, lanklonnage - stort sådant -som kundeanvändas för lagring då fraktmarknaden gjort att tankfartygen varit upplagdaoch sysslolösa. De som skulle ha bemannat fartygen var utan arbete. Rederiernasekonomi ivingade fram försäljningar till underpriser. Samtidigtstod del klart all oljepriserna skulle komma alt gå upp. för precis ellär sedan aktualiserade Jag häri frågan om lagring av olja i upplagtlanklonnage. Jag vet att del därefter gjordes allvarliga sonderingar i denriktning som hade påtalats i . Det fanns då exempelvis ett rederi somhade minsl sex fartyg tillgängliga. 1 1/2 miljoner lon kunde ha inköpts ochlagrats. Skall del nu framöver köpas olja för lagring lorde priset röra sig omuppemot . per lon, mot då . Del uteblivna handlandet'rostade således mer än en halv miljard - mer än 500 milj. kr. Delvar handelsminister som lät avskriva projektet. Det beslutetkostade således del svenska folkhushällel mycket slora pengar. Flera av defartyg som kunde ha använts såldes därefter myckel billigt-ca 30 milj. kr. Några som fanns kvar har sålts hell för ungefär 60 milj. kr. Efterfrågan har ökal också pä den fronten. Viharlärlpå våra beredskapslager av olja . Vi har gjortdel alltför myckel. Vi måste nu köpa mer olja, inte bara för den direklakonsumtionen ulan också för all fylla pä lidigare reserver och dessulom, enligtriksdagsbeslutet , öka vår lagring med dyr, mera svåråtkomlig olja somskall hålla vårt land i gång. Detär mot bakgrund av detla som jag vill veta någol om regeringens ochhandelsministerns planer. Initiativkraften och idéerna har ju inle varil sålysande . Delgick ul elt pressmeddelande om au idén med lagring i lankfarlyg inle längre varaktuell. Miljöskäl angavs som orsak. skall tydligen frågan om lagring itankfartyg åter prövas, enligt vad handelsministern säger. Men förhållandenavad gäller oljeprisel är nu helt ändrade, och om del finns tillgång på fartygär tveksamt. Om det nu var miljöskäl som hindrade den här åtgärden ,finns ju dessa kvar som den enda ingrediensen. Men kanske var detta medmiljöskäl en felbedömning. Ett tankfartyg som ligger stilla på en skyddad platsmåste Ju ändå vara säkrare än ell fartyg som rör sig på haven, och del måste viju tolerera. Omdel nu går all ordna fartyg osv., vad blir kostnaderna för denna form avlagring? När beslutet logs av regeringen, vägde man dä inle alls inden prishöjning som vi alla visste skulle komma? HerrRosqvisi erinrar sig den diskussion som, om Jag minns rätt, vi hade här ikammaren - som kommer ihåg tillträdde jag somhandelsminister . Kostnadenför eldningsolja 1, som är den känsliga produkten, låg pä 1 200 kr.kubikmetern på Rolterdammarknaden. ligger den på omkring I 000 kr.kubikmetern. hardet alltså inte skett någon våldsamprisutveckling uppåt, utan har del skelt någon förändring, , sä ärdet fakliskl en förändring lill det bättre, vilket Jag lycker är mycketglädjande, och jag är övertygad om all också lycker del. Del haralltså skett en viss sänkning av priset pä eldningsolja 1. Vidarebarden situationen inträffat all priserna på frakter har stigit myckel kraftigtsedan den 31 oktober 1978. De har i det närmaste fördubblats. Flertalet av defartyg som då skulle ha kunnat vara aktuella för en oljelagring har under denhär perioden sålts. Salénrederierna har sålt sex, tvä,två, två och ell fartyg - alla slorafartyg över . Kvar under svensk fiagg har Salénrederierna älta styckenfartyg, varav sex är i drift och två är upplagda i Sognefiorden. Rederi ABPagota har elt tankfartyg på 485 000 lon - del största vi har - och det liggersedan tre månader i . De faktiska förutsällningarna är alltså nuväsentligt sämre. Som jag ser del är också behoven mindre. Dessutom tillkommerdet skäl som Jag angav i miu svar, nämligen att vi vid del tillfälle då herrRo,':qvisl ställde frågan inle hade några pengar att disponera för detlaändamål. Jagmåste säga all den beskrivning av priserna som handelsministern gör inle ärriklig. Man kan köpa olja pä olika marknader, och handelsministern använde härRolterdammarknadens högsta priser. Jag skulle emellerlid vilja exemplifiera med vadJapanerna har gjorl i det här lägel. De har egna fartyg, men de har också hyrtin andra fartyg och köpt olja, i vild förtvivlan. De har tankfartyg som ligger"driftingon thehigh sea", dvs. de ligger ule lill sjöss och väntar päall man skall hitta någon plats där de kan gä in. Japanerna har fyllt de härfartygen med olja som de köpt lill låga priser, och de skall alltså användafartygen för lagring av denna olja. De har varil mer framsynta än vad vi harvaril. Pressmeddelandetom all lagring i tankfartyg inte längre var aktuell kom i skarvenoktober-november månad. Det var strax efter det att handelsminister hadeövertagit handelsminislerposten. Jaglycker au della är en myckel allvariig fråga mot bakgrund av den situation somnu råder på oljemarknaden. Vi har fått ta av de lager som vi har räknat med attanvända under andra förhållanden än stränga vintrar, dvs. under avspärrning ochannat. Vi hade i slällel kunnat bygga upp och ta av övertager som vi kunnatköpa lill väsentligt lägre priser än vad som är fallel. Överläggningen var härmedslulad. §10 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2492 och 2493 lillcivilutskoliet 1978/79:2494 tillarbetsmarknadsutskottet 1978/79:2495 yrkandena 2och 3 till skatteulskouei iövrigt till jordbruksutskottet /79:2496 och 2497 lill socialförsäkringsulskollel1978/79:249;?-2515 till arbetsmarknadsutskottet /79:25li>-2524 lillirafikutskoltet /79:2525 och 2526 lill konslitulionsutskoilel /79:2527yrkandena 2 och 7 lill skatteulskouei iövrigt till finansutskottet /79:2528 och 2529 till näringsutskoiiet1978/79:2530-2533 lill arbelsmarknadsutskoitel /79:2534 tillkonstitulionsuiskotiet 1978/79:2535 lill utbildningsutskottet /79:2536 och2537 till /79:2538-2544 till näringsutskottet1978/79:2545 och 2546 till utbildningsutskottet /79:2547 lillsocialutskottet /79:2548 såvitt avsåg lagförslagen 3, 15 och 16 lillsocialutskottet iövrigt till socialförsäkringsutskottel /79:2549 lillsocialförsäkringsutskottel /79:2550 till socialutskoUet 1978/79:2551yrkandel 3 till socialuiskoltel 1978/79:2552 lillsocialförsäkringsutskottel §11Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1978/79:174 Föredrogs Justitieutskotteis belänkande 1978/79:30med anledning av proposilionen 1978/79:90 med förslaglill ändring iräushjälpslagen (1972:429) m. m. jämle motioner. Iproposilionen 1978/79:90 hade regeringen () föreslagitriksdagen alt dels anta i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändring iräushjälpslagen (1972:429), 2. lag om ändring iföräldrabalken, 3. lag om ändring irättegångsbalken, 4. lag om ändring iförvaltningsprocesslagen (1971:291), 5. lag om ändring i lagen(1977:729) om patenlbesvärsrätten, 6. lag om ändring i lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 7. lag om ändring i lagen (1976:839)om statens va-nämnd, 8. lag om ändring iutsökningslagen (1877:31 s. 1), 9. lag om ändring i lagen(1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, 10. lagom ändring i lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda, delsgodkänna de av föredragande statsrådet i övrigl förordade riktlinjerna för enändrad administration av samhällets rättshjälp. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föresläs ändringar i räushjälpslagen. Förslaget bygger påerfarenheter av rätlshjälpssyslemels tillämpning. Delföreslås all beslutsbefogenheter i stor omfallning skall flyttas från denuvarande sex rätishjälpsnämnderna dels lill advokater och biträdande Juristervid advokatbyråer, dels till ett stort antal myndigheter, främst domstolar, somhandlägger del mål eller ärende vari rättshjälp är aktuell. Det nuvaranderädgivningsinstitutel byggs ul. Advokat och biträdande jurist föresläs fåbehörighet alt bevilja allmän rättshjälp i vissa familjerätlsligaangelägenheter, t, ex, äktenskapsskillnad. Vidare blir domstolar och vissaandra myndigheter behöriga au bevilja allmän rättshjälp. Dessa organ skallenligl förslaget också bestämma ersättning lill biträde i mål eller ärende viddomstolen eller myndigheten. Förslagetinnebär ökade möjligheler för näringsidkare all få allmän rättshjälp när delgäller rättsliga angelägenheter som rör näringsverksamheten. Förslaget innefattar ocksåförenklingar i reglerna om den enskildes avgift Torsdagen den 19 april1979 för rättshjälpen samlslulregleringsförfarandel. Beslutanderätten när det gäller frågor om offentligtbiträde enligl räushjälpslagen flyttas i princip lill den myndighel somhandlägger det ärende vari frågan uppkommit, I fråga om organisalion föreslåsen minskning av antalet rälishjälpsnämnder frän sex till två. De föreslagnaändringarna avses träda i kraft den ," Idelta sammanhang hade behandlats delsden under allmänna motionstiden vid 1977/väckta molionen1977/78:287 av Per (), vari hemslällls alt gav regeringentill känna vad som i molionen anförts om generösare principer för räushjälp dårätlshjälpsbehovel uppstått pä grund av felaktigt myndighels-handlande, dels de under allmänna motionstiden vid 1978/79 årsriksmöie väckta moiionerna 1978/79:1167av i Kumla m, fl, (s), vari hemställts alt hosregeringen begärde en översyn av rättegångskostnads- och rätlshjälpsreglerna imål om miljöskador med sikte på att förbättra den enskildes möjligheler att medtekniskt biträde föra talan om ersättning för sädana skador, 1978/79:1173 av (), varihemslällls all hos regeringen begärde förslag om sådana ändringar iräushjälpslagen all näringsidkare gavs möjlighel all få rättshjälp också iangelägenheter som berörde hans näringsverksamhet. dels de med anledning avproposilionen väckta motionerna 1978/79:2159 av MarianneKarisson (c), 1978/79:2168av m.fl. (s), vari hemställts all beslulade alt Malmöskulle vara kansliort för en av rätishjälpsnämnderna, 1978/79:2169av m. fl. (c), vari hemslällls all beslulade an Malmöskulle vara kansliort för en av rätishjälpsnämnderna, 1978/79:2173av (), vari hemställts all beslulade dels att treav de nuvarande räitshjälpsnämnderna skulle behållas i den nya organisationen(yrkandet I), dels all rättshjälpsnämnderna i , Siockholm och Sundsvallskulle behällas i den nya organisationen (yrkandet 2), 1978/79:2174av m. fl. (fp), vari hemslällls alt beslutade attMalmö skulle vara kansliort för en av räitshjälpsnämnderna även efteromorganisationen, 1978/79:2175av m.fl. (s), vari hemställts att beslulade all Sundsvallskulle kvarstå som lokaliseringsort för rättshjälps-nämnd, 1978/79:2176av m. (c), vari hemslällls att beslutade ändraräushjälpslagen så alt ersättning kunde lämnas även till tekniskt och annatsakkunnigt biträde vid miljömål. 1978/79:2177av ()och (), vari hemslällls att besluladedels all utvidga rätlshjälpsförmånerna vid bodelning på sätt som föreslagits imolionen (yrkandet 1), dels att avslå propositionens förslag till utvidgning avrättshjälpsförmånerna för näringsidkare (yrkandet 2), 1978/79:2178av m. fi. (s), vari hemställts att beslutade atträttshjälpsnämnden i skulle vara kvar, 1978/79:2179av () och (), vari hemställts dels auriksdagen skulle avslå propositionens förslag till regler angående kosinadernaför privat sakkunnig (yrkandet 1), dels all beslutade om reglernaangående kosinaderna för privat sakkunnig på sätt som framförts i motionen(yrkandel 2), 1978/79:2180av (), vari hemställts au hos regeringen begärdeen snabb uiredning av möjligheten alt genom tillskapande av lätt ifyllbarablanketter och förbättrad myndighetsservice göra rättshjälp lill biträdeskosinadonödig i många fall, 1978/79:2181av m. fi. (c), vari hemställts all skulle dels beslula påsätt anförts i molionen angående fastställande av den övre beloppsgränsen lilltjugo basbelopp för rättshjälp lill näringsidkare i dennes näringsverksamhet(yrkandel 1), dels beslula på sätt anförts i molionen angående borttagande avregeln om högst tvä anställda i fråga om rättshjälp lill näringsidkare(yrkandel 2), dels som sin mening ge regeringen lill känna att de två kvarvaranderätishjälpsnämnderna borde lokaliseras till och (yrkandel3), dels beslula au föreslagna ändringar skulle träda i kraft den 1 Januari1980 (yrkandel 4), 1978/79:2182 av KurtSöderström (m), 1978/79:2183 av KurtSöderström (m) och (), 1978/79:2184av () och (), vari hemslällls all riksdagenmed ändring av förslaget i propositionen beslulade all ikraftträdandet skulleske , 1978/79:2185av m. fl. (m), vari hemslällls att beslulade dels att ilagtexten om rällshjälpsnämndernas och besvärsnämndens sammansättning skulleanges att av de två advokaterna en skulle vara anställd på allmän advokatbyråoch en vara enskilt verksam (yrkandel 1), dels all uttala all näringsidkaresmöjligheler alt fä rättshjälp borde utvidgas i förhållande lill vad somföreslagils i proposilionen (yrkandel 2), dels all reglerna om rättshjälp vidbodelning utformades sä att möjligheterna all få biträde jämställdes med möjligheternaatt få särskild skiftesman (yrkandel 3), dels all förordnande av biträde ivissa regeringsärenden skulle ankomma på expeditionschefen i vederbörandedepartement (yrkandel 4), dels all del allmännas talerätt i frågor omrättshjälp skulle föras av annal organ än (yrkandet 5), dels allantalet rälishjälpsnämnder skulle vara fyra (yrkandel 6), dels atträtishjälpsnämnderna skulle ligga i Siockholm, , och (yrkandet 7), dels all ikraftträdandet skulle uppskjutas till den 1 januari1980 (yrkandel 8), 1978/79:2190 av ErikHovhammar m. fl. (m), vari hemställts all beslutade dels attnäringsidkares rätt lill allmän rättshjälp skulle bedömas på sätt som angetts imotionen (yrkandel 1), dels au möjlighelerna för näringsidkare all erhållarättshjälp inle skulle vara beroende av i vilken förelagsform rörelsen bedrevs(yrkandel 2), samt 1978/79:2191av () och (), vari hemställts all riksdagenbeslulade att föriägga en rätlshjälpsnämnd till . 1. att beiräffanderättshjälp oberoende av företagsform skulle avslå molionen 1978/79:2190 i dennadel (yrkandel 2), 2. alt beiräffanderättshjälp åt näringsidkare med anledning av motionen 1978/79:1173, motionen1978/79:2177 i denna del (yrkandet 2), molionen 1978/79:2181 i denna del(yrkandena 1 och 2), molionen 1978/ 79:2185 i denna del (yrkandet 2) ochmotionen 1978/79:2190 i denna del (yrkandet 1) skulle delsgodkänna vad utskottet uttalat beträffande förutsällningarna för rättshjälp ålnäringsidkare, delssom sin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört beträffandeförnyade överväganden i fråga om allmän rättshjälp åt näringsidkare, delsanta 8 § i det genom propositionen 1978/79:90 framlagda förslaget lill lag omändring i räushjälpslagen (1972:429), 3. att beiräffanderäiishjälpsförmänerna vid bodelning med anledning av molionen 1978/79:2177 idenna del (yrkandet l)och motionen 1978/79:2185 i denna del (yrkandel 3) somsin mening gav regeringen lill känna vad utskottet anförl om förnyadeöverväganden i della hänseende, 4. alt beiräffandenedsättning och eftergift av rällshjälpsavgift m. m. skulle avslå molionen1978/79:2183, 5. alt beträffanderättshjälp i angelägenhet som behandlades ulom riket rned anledning av motionen1977/78:287 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anförl idetla hänseende, 6. all beiräffanderättshjälp för ansökan om patent skulle avslå motionen 1978/79:2159, 7. au beiräffande beslutsbefogenheteni rättshjälpsärende hos regeringen med anledning av proposilionen samt motionen1978/79:2185 i denna del (yrkandel 4) skulle anta 43 § andra stycket i detunder 2 ovan angivna lagförslaget med den ändringen att lagmmmet skulle erhållaav utskollel föreslagen lydelse, 8. att beiräffandemyndigheter som jämställdes med allmän domstol skulle anta 5 b § i det under 2ovan angivna lagförslaget med den ändringen att paragrafen skulle erhålla avulskotlel föreslagen lydelse, innebärande en redaktionell Jämkning, 9. all beträffande talanmot domstols beslut enligt räushjälpslagen med avslag på molionen 1978/79:2182skulle anta 49 § första stycket i del under 2 ovan angivna lagförslaget, 10. attrik.sdagen beträffande uiredningskostnader i mål om miljöskador m. m. med anledning av moiionerna 1978/79:1167, 1978/79:2176 och 1978/79:2179 som sinmening gav regeringen till känna vad utskottet anfört om översyn av reglerna omersättning för vissa utredningskostnader,