prot · G209168 · 1978-12-31 00:00:00 — Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk): Lål mig först konstatera att statsministern gjorde betydligtförsiktigare uttalanden än i olika tidningar tidigare. Man kanske skalluppfatta vad som sagts såsom en dementi på de tidigare uppgifterna. Jagställde frågan om kostnaderna därför att statsministern så i detalj har reda påkostnaderna för alt avveckla kärnkraften - f ö. alldeles för högt ihopräknade.Då får man väl förutsätta atl han har lika goda kunskaper om kärnkraftensverkliga kostnader. De framgår sannerligen inte av propositionen, herrUllslen. Energi är inget självändamål. Energi kan användas till goda och mindregoda ändamål. Energifrågan är därför, som skrev för en tidsedan, en ideologisk fråga som hänger samman med partiernas olika syn på detframlida samhället. Huvudfrågan är därför vad slags samhälle man eftersträvar,vilken produktion och industri man vill ha och vilken miljöpolitik man villbedriva. All diskussion om energi måsle börja med atl besvara de frågorna.Svaren avgör sedan vad slags energipolitik som behövs för atl uppnå de socialamålen. Dettasynsätt försöker dock kärnkraftsanhängarna och kärnkraftsindustrin all kringgå.De påstår i stället att utan kärnkraft produceras mindre energi och att utanenergi måsle maskinerna och industrierna slängas. Kärnkraftsanhängarna harframgångsrikt bedrivit denna propaganda och skrämt med massarbetslöshet omkärnkraften stoppas. Allt fler inser dock del bedrägliga i Energipolitiken, in. Allt fler inser att detta endast är kärnkraftsindustrinspropaganda. Ständigt mer energi och fler kärnkraftverk innebär alls inte tryggaoch säkra jobb. Det har de senaste årens kriser bevisat. Längevar energifrågorna uteslutande ett ämne för s, k, experter, tekniker ochföretagsledare. Svenska företag utvecklade kärnkraftsteknologin och började attproducera reaktorer. De gjorde del därför att den svenska industrins ägarebestämmer över industrin och därmed också över energiförbrukningen. Därför harSverige också det största kärnkraftsprogrammet per capita i helavärlden, trots atl vi i botten har en stor energiproduktion genom våravattendrag och våra . Vpkhar ett energipoliliskt program. Där slår vi fasl alt tillgång till energi ärett villkor för mänsklig övertevnad. Men därav följer också att lika viktigtmåste vara hur och till vad energin används. Därav följer också att hushållningmed energi är ett villkor för mänsklig övertevnad. Rovdrift och misshushållningmed energi är därför ett direkt hot mot den mänskliga övertevnaden. Vpk är motståndare tillden uranbaserade kärnkraften av följande skäl: Kärnkraften innebär ett hot mothela mänskligheten. Den radioaktiva strålningen innebär ett hot på både kortoch lång sikt. är bara ett exempel på vad som kan komma attinträffa. Riskerna med hanteringen avavfallet från kärnkraftverken. Det direkta sambandet mellankärnkraft och kärnvapen. Faran för demokratin med ökadepolisiära och militära styrkor för att bevaka kärnkraftsanläggningarna ochavfallet. Den rovdrift ochmisshushållning med energin som en kärnkraftsutbyggnad kommer att innebära. Vårkritik av den uranbaserade kärnkraften riktar sig mot dess egenskaper somkraftkälla men lika mycket mot hela det ekonomiska och energipolitiska synsättsom kärnkraften är sammankopplad med. Kärnkraftsutbyggnaden är kopplad till ensådan typ av resurskrävande tillväxtekonomi alt den oundvikligen leder ocksåtill en ökad förbrukning av andra energislag, däribland olja. Sverigehar det största kärnkraftsprogrammet per capita i värtden. Det beror i huvudsakpå att den svenska industrin är mycket energikrävande. Industrin harutvecklat energikrävande processer, automatiserat, rationaliserat och på såvis ökat energiförbrukningen. Denna utveckling har medfört en kraftigminskning av antalet industriarbetstillfällen. Den har inneburit atl mängalunga och slitsamma jobb har försvunnit. Dominerande är dock den allmännaminskningen av antalet jobb i hela industrin. Grundenför denna utveckling består helt och hållet i företagens strävan att maximerasina vinster och öka kapitalägarnas förmögenheter. Därför går naturligtvisstorföretagen och storfinansen emot kraven på avveckling av kärnkraften. Storföretagenhar planerat fören fortsatt sådan utveckling för den svenska industrin.Produktionen skulle förbli vid en process-, råvaru- och halvfabri- katprodukiionoch komma att kräva ständigt mer energi och innebära ständigt färre anställda.Därför har också den svenska storfinansen och de slora företagen krävt enutbyggnad av kärnkraften i . På så sätt skulle deras industri planerförverkligas, pä så sätt skulle fortsatta vinster åstadkommas och på så sättskulle man få den billigaste energiförsörjningen, därför atl avsevärdakostnader läggs på staten. Enfortsalt kärnkraftsutbyggnad innebär således en låsning till dagensindustristruktur och en fortsatt minskning av art)etstillfällena. Detta innebärockså att storfinansens maktställning ylteriigare stärks och atl slora delar avden svenska industrin slås ut, att stora delar av landet avfolkas genomindustrinedläggningar och koncentration till ett fåtal regioner i . Enavveckling av kärnkraften skulle ödelägga stora delar av den svenska industrinoch innebära massarbetslöshet, brukar kärnkrafisanhängarna säga. De vill göragällande att mer energi också automatiskt skulle innebära fler jobb. Mindreenergi skulle då omvänt innebära färre jobb. Delta är dock ett påslående somaldrig har bevisats. Vihar i vårt energipolitiska program visat andra vägar för industrins utveckling,en utveckling som medför en planerad energiförbrukning och som skaffar flerjobb. Vi har bl. pekat på att en ökad förädling av de svenska råvarornaskulle innebära en avsevärt lägre energiförbrukning jämfört med industrinsutbyggnadsplaner, som ju består i fortsatt råvaru- och halvfabri-kalproduktion. Avgörandeför sysselsättningen är inte mängden energi, ulan hur den tillgängliga energinanvänds. Den kan användas som , dvs. missbrukas i energikrävandeindustrier med få anställda. Men den kan också användas i en energisnålareförädlingsindustri med åtskilligt fler anställda. Detär därför vi hävdar att det är ett falskt påstående att en avveckling avkärnkraften automatiskt måsle innebära arbetslöshet och industrinedläggning.Däremot är del helt visst sant att del behövs en annan inriktning för industrinoch att det behövs demokratisk planering och hushållning med energin. Dettainnebär också att samhället måste överta hela energisektorn för atldärigenom kunna kontrollera och styra energiproduktionen och konsumtionen. Deltainnebär alltså en i grunden helt annan politik än den som bedrivs och sombedrivits tidigare. Detär en politik som innebär att samhället demokratiskt skall ha kontrollen överlandets energi- och industriproduktion - i stället för storfinans ochstorföretag. Den innebär också att företagens frihet att misshushålla med ochmissbruka energi i överflödig och miljöskadlig produktion försvinner. Vi menaratt en grundläggande fråga är alt produktionen alltmer måste styras avsamhällets behov och underordnas andra villkor än kapitalägarnas krav påständigt ökade vinster. krävde vpk folkomröstning om kärnkraften. Länge mötte vi etträtt oförsonligt motstånd. Men genomförs nu den folkomröstning som vihar krävt . Och vi ser nalurtigtvis med tillfredsställelse pådet. Det är bra att de andra partierna i äntligen Energipolitiken,m. Energipolitiken,m. inserdet rikliga och nödvändiga i en folkomröstning. Men jag kan bara beklaga atldet var tvunget atl en allvarlig olycka skulle ske för alt väcka en del andrapartier. Vpkvarnade redan i för en olycka liknande den i ordförande har också förklarat atl olyckan i Harrisburginle kom som en fullkomlig överraskning, som några hävdar. Energikommissionenvar medveten om riskerna för ett kärnkraflshaveri. Vpk:s representant togkonsekvenserna av denna risk och anförde dessa frågor om reaklorsäkerhelen somett ytterligare skäl för alt avstå från kärnkraften. Vi hälsar därför medtillfredsställelse de andra partiernas uppslutning bakom kravet på enfolkomröstning och alt man nu är beredd atl låta genomföra en omröstning nästaår, även om vi hellre hade sett att den genomförts . Delfinns ändå anledning atl beklaga det takiikspel som har förekommit införfolkomröstningen och inför del här beslutet. Efter femparliöverlägg-ningarna omfolkomröstningen kunde man i en rad tidningar fä läsa alt "partierna harenats om atl man tidigast kan formulera frågorna". Det är minstsagt felaktigt. Del finns nämligen ingen enighet mellan partierna i dennafråga. Vpk och ville formulera frågorna och genomförafolkomröstningen redan lill hösten, rätt nära efter valet. Och det hadenaturligtvis varit fullt möjligt. Men majoriteten, i det här fallet beståendeav socialdemokraterna och , ville inle vara med om det. De beslöt,med socialdemokraterna som den ledande parten, att frågorna skulle formulerasslutgiltigt först , nalurtigtvis på betryggande avstånd från valdagen. Mankan nalurtigtvis förslå alt kärnkraftspartierna fick del extra besvärtigt efterHarrisburg. Men ett taktiskt spel kan också drivas för långt. Många socialdemokraterhar svårt att hänga med i alla turer, därför all det drevs envåldsam kampanj mot tanken på folkomröstning. Det var ingen hejd pä huromöjligt och felaktigt, ja, direkt odemokratiskt, det skulle vara alt rösta jaeller nej till kärnkraft i vår energiförsörjning. Man kan inle rösta omhalvfärdiga aggregat, sade en partiledare, och ännu hette detfrån samma håll atl omröstningen inle kan gälla huruvida vi skall ha kärnkrafteller inte. Men vaknade alla socialdemokrater och fannsig vara anhängare av folkomröstning. Visserligen långt fram och visserligenefter en ytlertigare utbyggnad av kärnkraften, men i alla fall. Dekände sig säkert konsternerade. För min egen del vill jag hälsa denna omvändelsemed glädje. Jag är säker på att den slora framgången för namninsamlingen kringkravet på en folkomröstning har spelat en avgörande roll. Del visar alt detlönar sig atl driva kampanj. Tyvärrär jag inle lika säker på atl den socialdemokratiska ledningen ändrar sig isak. Socialdemokratiska partiet är ur den synvinkeln fortfarande ettkärnkrafisparti, fortfarande ett parti som i snabb takt vill bygga in oss i ettökat beroende av kärnkraften, faktiskt i en omfattning som kraftigt överträffarvarje annat land i väriden. Antingen vill vi ha kärnkraft i vår energiförsörj- ning eller också vill videt inte. Vi som är motståndare ull den uranbaserade Nr 168 kärnkraften harju redan formulerat vån nej-alternativ. Det innebär att vi denstoppar varje vidare utbyggnad av kärnkraften, all vi utarbetar en planföratt .f J979 avveckla den kärnkraft viredan har, och då behöver vi inte heller bryta uran. Vi har sagt attavvecklingen flr la högst . Den skall således vara helt Energipolitiken, skall vi nalurtigtvis satsa ordentligt både på hushållning medenergi och på alt utveckla andra energikällor. vi bättre möjligheter att göra,då inte kärnkraften längre lar alla resurser i Kärnkraftsvännernahar sagt att de tänker bygga sitt alternativ på regeringens proposition, som jubåde moderater och socialdemokrater har förklarat sin anslutning till. Delbetyder i första hand fortsatt utbyggnad lill 12 kärnkraftverk, och logiskttill ytlertigare utbyggnad. Del betyder atl ytlertigare miljarder satsas ihetvattenledningar från kärnkraftverken, och det betyder med störstasannolikhet uranbrytning på . Det betyder i ' praktiken en ännufastare bindning till kärnkraften, och det blir ännu svårare atl komma urgreppet. Vid sidan om delta pågår något slags lålsaslek atl det egentligen kanfinnas också något sakligt annoriunda alternativ. Del är inte helt utsagt, mendet har under paniledaröveriäggningarna antytts frän socialdemokraternas sidaalt man kanske kommer alt finna kärnkraften så fartig alt den måsteavvecklas. Eftersom man ännu inte är klar över deua, fortsätter man dock försäkerhets skull att bygga ut kärnkraften, men särskilt logiskt verkar inte dethär resonemanget. Jagsade i direkt anslutning lill meddelandet om den socialdemokratiskaomsvängningen i fråga om folkomröstning atl det var bra all socialdemokraternanu går med pä det kravet. Men jag sade atl del vore ännu bättre omman gick vidare och i grunden helt omprövade sin kärnkraftsvänliga politik.Endast på det sättet kan man vinna full trovärdighet och visa atl omsvängningeninle bara är taktiskt betingad föratt stilla kärnkraftsmolstån-det inom detegna partiet. Omsocialdemokraterna i grunden skulle ompröva sin kärnkraftsvänliga politik,skulle detta innebära en helt ny öppning i svensk politik. Dä skullearbetarrörelsen kunna utforma ell eget energialternativ, börja avveckla kärnkraftenoch bygga ett samhälle utan kärnkraft. Jagtror all del vore bra om man från socialdemokratiskt håll så snart som möjligtgav ett klart besked, om man i grunden är beredd atl ompröva sinkärnkraflspolitik. Bespara oss detta all tvingas se socialdemokratin tillsammansmed kärnkraftsindusirin, högljutt propagerande för kärnkraft! Överlåt i ställetål kärnkraftsetablissemangel, och hans , att bedriva sinskrämselpropaganda! Värtdens oljeförsönning har länge säkrats genom de stora oljebolagensimpertalisiiska politik gentemot de oljeproducerande länderna. USA-imperalismenhar understött reaktionära och folkfientliga regimer för att hålla ett greppoch kontroll över värtdens oljeförsörjning. Folkresningen i ochden efterföljande nationella och demokratiska '37 Nr 168 kontrollen över oljetillgångarna har inneburit all rovdriften av Iransoljetill- har förklarat att man avseratt oljeproduktionen skall ske underplanerade förhållanden och tjäna nationens och folkels intressen. Därmedkommer den ohämmade rovdriften av oljeproduktion alt Energipolitiken, upphöra,vilket får automatiska följder för hela världens oljetillförsel. ifj ffj Också andra oljeproducerande länder har börjat resa sig mot USA- imperalismensodemokratiska stormaktspolitik gentemot dessa länder. Vi kan därför utgå från -och det har redan diskuterats här rätt länge - att oljelillförseln inommyckel kommer alt minska drastiskt. Vi har redan kunnat märka det häri landet, och vi vet atl våra oljereserver är hårt åtgångna och all knappastnågonting har gjorts åt del. Vi har från vår sida sagtatt man bör vidta följande åtgärder för atl minska oljeberoendet: Sanering avprivatbilismen och utbyggnad av kollektivtrafiken. Snabb igångsättning avmeianolprodukiion för att ersätta en del av bensinen. Dagens motorer tål eniblandning av 20-25 96 metanol. Satsning pä ett omfattande solprogram. Dessa förslag och ettsamhälleligt övertagande av hela energisektorn, däribland också oljebolagen,skulle på ett drastiskt sätt förändra situationen och samhällets möjligheteralt ylteriigare förändra och styra oljekonsumtionen i . Herr talman!Avslutningsvis vill jag säga följande. Energipolitiken är en mycket stor fråga,därför atl den hänger intimt samman med frågan om vad slags framtida samhälleSverige skall bli. Vänsterpartietkommunisternas förslag när det gäller de energipolitiska besluten tar sikte påen socialistisk omvandling av , som del innebär all dekortsiktiga problemen angrips. Föratl i grunden klara landets energiförsörjning och produktion krävs det en heltannoriunda politik - det krävs en radikal arbetarpolitik. Det behövs endemokratisk planering av produktionen och hushållning med energi, och det kanendast fullt ut under socialismen. Då äger samhället landelsproduktionsmedel, produktionen är inriktad pä sociala behov och nytta, dearbetande har ett avgörande inflytande över arbetsplatserna och produktionen. Menenergipolitiken under kapitalismen kan också vara bra eller dålig - i vart fall mindre bra eller dålig. Energipolitiken kan under nuvarande förhållanden sikta lill att stoppa rovdrift, stoppa misshushållning, och istället verka för demokratisk planering och hushållning. Vi har från vårt partis sida redovisat förslag föratt ge energipolitiken den inriktningen . Däri ingår avveckling av den nuvarande kärnkraften, satsning på en annan industri med ökad förädling och produktion för social nytta, kraftiga satsningar på energialternativen, energibesparande åtgärder, överförande av hela energi sektorn i samhällets ägo. 138 De förslagen angriper dagens misshushållning ochrovdrift - de anger en annan utveckling än densom pågår . Våraförslag är insatta i ett socialistiskt perspektiv och påskyndar en Onsdagenden socialistisk samhällsomvandling. Därför är naluriigtvis motståndet frånde 5 jni 1979 Våra förslag innebär atl tillgängen på energi tryggas och attanvändningen av energi underordnas samhällets demokra- Energipolitiken tiskaplanering. Endast därigenom möjliggörs en industri- och energipolitik i , , det arbetande folkflertalets intresse, och därigenom förbättras också människornaslivsvillkor. Jag vill med detta yrka bifall till de föreliggande vpk-moiionerna itillämpliga avsnitt. Jag skall inte föriänga debatten myckel. Jag vill bara ta upp en endasak av det som sade inledningsvis, nämligen alt det i energipropositionen inteskulle finnas någon redovisning av kärnkraftens ., Han påstod altdet absolut förhåller sig på det sättet. Del visar, vilket möjligen också detövriga som 'erner sade kunde ge intryck av, atl över huvudtaget inle närmare har studerat energipropositionen. Dels redovisas nämligendessa kostnader i själva propositionen, dels finns det en tjock bilaga tillpropositionen, där vi redovisar en särskild undersökning av just kärnkraftenskostnader, som gjorts på regeringens initiativ. Dessutom beräkningar redovisade i propositionen. Dehär redovisningarna visar alt den kärnkraft vi har byggt här i landet är ettmycket konkurrenskraftigt alternativ vad gäller elförsörjningen. Kostnadernaär förhållandevis låga jämfört med andra kraftkällor - även om man inkluderarmyckel generöst beräknade kostnader för avfallshantering liksom för denslutliga rivningen av kärnkraftsaggregaten. Dessutom hör till bilden att vi nuegentligen inte står i den situationen att vi diskuterar de framtidakostnaderna för kärnkraften - dvs. i ett läge där man har alt välja på attinvestera antingen i kärnkraft eller i kol. Utgångsläget är att vi redan hargjort större delen av investeringarna i kärnkraften, och den fråga som svenska folketskall ta ställning till är om vi skall utnyttja dessa investeringar eller inte. Delbehövs sannerligen bara litet sunt förnuft för att förstå att om man har gjort investeringar - dyrbara investeringar - och inte utnyttjar dem, utan måste ersätta dem med något annat, då har man gjort en förlust dels genom det kapital man har lagt ned i investeringarna, dels genom de kostnader som blir följden av den ersättning man måste få fram. Delta kan man lätt förstå bara med sunt förnuft, och det krävs varken ekonomiska eller marxistiska teorier föi att förstå innebörden av detta. Sedan kan man alltid diskutera hur stora dessa merkostnader blir, och därvidlag finns olika bedömningar. Jag har tidigare redovisat de bedömningar som gjorde på sin lid och som talade om totala avvecklingskostnader upp mot fram mot är 2000. Där innefattades då även de kostnader som låg i atl näringslivet genom en avveckling i många avseenden fick en sämre 139 Energipolitiken, in. utveckling.Men detta kommer nalurtigtvis att belysas mycket mer grundligt än iden särskilda kommitté som skall tillsältas just för alt bedöma bl. a. den härfrågan. Vikan bara se pä kostnaden om vi antar alt vi skall ersätta kärnkraft helt ellerdelvis med kol. Kostnaden för att bygga ett kolkondensverk kan uppskaliaslill /kW - och då har man ändå räknai med iradiiionellmiljöteknik. Om man skall gå vidare med en mer utvecklad miljöteknik blir detsjälvfallet dyrare. Audå ersätta närmare 10 000 MW kärnkraftbaserad el med elkraft från kol kommeratl dra en investertngskostnad på nära 40 miljarder i dagens penningvärdeframemot 1990. Till det kommer att merkostnaden för koldrift kan uppskattaslill åtminstone över driftkostnaden i kärnkraftverken. Då får vi ensammanlagd kostnad som kan pendla någonstans mellan 4 och drygt 5miljarder. Dåhar vi ändå inte räknat med de kostnader som uppstår genom påverkan påföretagen. Många företag, särskilt inom den exportinriktade industrin, har ettstort elberoende, och om elpriserna stiger får del konsekvenser för derasmöjligheter att konkurrera, vilket medför samhällsekonomiska kostnader. Detär myckel värdefullt om vi nu får en fördjupad och saklig debatt om dessafrågor på grundval också av det nya material som kan las fram. Men det är inteså att dessa frågor över huvud laget inte har belysts. De har belystsav och av remissinstanserna lill den, och den belyses ocksåi den proposition som har förelagts . LARSWERNER (vpk) kort genmäle: Jag hävdar ändå, Cart , atl uppställningarna i propositionen, hurvackra de än är, är baserade på erfarenheter från som inte utan vidare ärtillämpliga på svenska förhållanden. Man kan säga atl det som ni harpresenterat och tagit in i propositionen i bästa fall är prognoser. Erfarenheterna är inte tillämpliga på svenskaförhållanden. Hur länge skall t. ex. en reaktor stå innan den kan rivas? Delkan ingen ge svar på . Vad talar om i propositionen äregentligen kvalificerade gissningar. Ingenting är klart utsagt om vad delkostar att avveckla kärnkraftverk. De kärnkraftverk som avvecklats i är småanläggningar, som byggdes och som ingen har kunnat komma in i.Ingen vet hur länge en reaktor måste stå sedan den har avvecklats. Del ärdärför som del bara blir gissningar och prognoser som ni presenterar och ingenslutgiltig konkret siffra för vad hela kärnkraftsutbyggnaden kostar. har fel, och det är myckel lätt att kontrollera den saken.Scanpowers undersökning, som jag hänvisade lill, grundar sig inte alls på någotamerikanskt material. Den grundar sig på en genomgång av hela det svenskareaktorprogrammet, reaktor för reaktor, och de kostnader som är förenade medkärnkraften i Sverige- inte på några lösa jämförelser med . Jag håller heltmed om all man inte kan dra några slutsatser av den amerikanskasituationen för svenskt vidkommande, utan man måste grunda dem på det materialsom föreligger här. Vidareredovisas också en bedömning av de fysiska avvecklingskostnaderna förkärnkraften. Man räknar med att de skulle kunna uppgå lill avanläggningskostnaden, om den definitiva rivningen sker efter det alldriften har avslutats. De kan bli något större, om man vill riva anläggningenomedelbart. Det betyder atl även om dessa kostnader skulle vara kraftigtunderskattade- vilket jag inte tror alt de är-har det mycket liten betydelseför de totala kostnaderna för kärnkraften och för priset pä den elström som kärnkraftenskall generera. Jag ville bara göra dessa påpekanden, eftersom man annars lätt kunde fäden föreställningen av det som sade, atl denna fråga inle ärtillräckligt utredd och beredd i propositionen. Energipolitiken, in. LARSWERNER (vpk) kort genmäle: Om på allvar hävdar, atl han kan presentera en fullständigslutnota för kärnkraftsutbyggnaden är han att gratulera, förda är han en av deförsta i värtden som kan göra det. Vihar ännu inieställt av några reaktorer i . DåsägerCart : Ja, men omvi kommer in i dem ? Bara det enkla förhållandet att varken CarlTham eller jag eller någon annan vet om vi kan komma in i dem visarju hur orimligt hela resonemang är. Del går därför inle all beräknaden här kostnaden på ett sådant sätt att man kan få ett konkret besked. Jag vill bara konstatera att det inte alls är detta som det handlar om.Det är inga svårigheter med atl riva en reaktor efter det altdriften blivit nedlagd, men det kostar onödigt mycket pengar. Det finns ingenanledning att genomföra någonting sådant om man inle har ett särskilt behov avden mark på vilken reaktorn står. Därför bör man ha en väntetid, som ingalundainnebär att man inte underden tiden kan komma in i reaktorn. Man kan ju kommain i reaktorn även då den är i drift. Men det är inte heller detta som armin poäng isammanhanget.