prot · G209121 · 1978-12-31 00:00:00 — Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av m. fl. Vid omröstnirtg genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä LennartBladh begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröslning gav föOande resultat: Ja- 153 Nej - 136 Bidragtill driften av grundskotor m. m. §2 Föredrogs utbildningsuiskoileis betänkande 1978/79:28 med anledning avproposilionen 1978/79:100 såvitt gäller anslag till det obligatoriskaskolväsendet m. m. jämte moiioner. Bidrag till driften avgrundskolor m. m. Regeringerthade i proposilionen 1978/79:100 bil. 12 () underpunkten C 11 (s. 305-314) föreslagit atl 1. godkänna vad som iproposilionen förordats om statsbidrag lill semesterlönetillägg, 2. godkänna vad som iproposilionen förordats om statsbidrag till kostnader för stödundervisning isvenska och för undervisning i hemspråk, 3. godkänna de riktlinjerbeträffande rektors- och studierekiorsijänsier i som förordats ipropositionen, 4. anta inomutbildningsdepartementet upprättat förslag lill lag om ändring i skollagen(1962:319), 5. lill Bidrag lill driften av grundskolor m. /80 anvisa ett förslagsanslag av 9 , I delta sammanhang hadebehandlats molionerna 1978/79:629av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga yrkats atl riksdagenbeslutade au lill Bidrag till driften av grundskolor m. m. för budgetåret1979/80 anvisa etl i förhållande till regeringens förslag med 95 miO. kr.förhöjt förslagsanslag av 9 638 miO. atl fördelas i enlighet med vad somanförts i motionen (yrkandel I), 1978/79:731av Lenrtari m- ft. (s), vari yrkats au beslutade som sinmening ge regeringen till känna vad som i moiionen anförts om behandlingen avregeringens förslag om sammanförande av Bidragtill driften av grundskolor m. m. resurserna förhemspråksundervisning och för stödundervisning i svenska, 1978/79:735av m. fl. (vpk), vari yrkais alt beslutade all /80 anslå 50 miO- kr. till den kommunala musikundervisningen,och 1978/79:934 av Kari-ErikSvanberg m. fl. (s). 1. att beträffartdeberäkningsgrunderna för förslärkningsresur-sen skulle avslå motionen1978/79:629 yrkandel I, 2. atl belräffandedifferentiering av lilläggsbidraget skulle avslå motionen 1978/79:934, 3. att beträffandesärskilt statsbidrag till den kommunala musikundervisningen skulle avslåmoiionen 1978/79:735, 4. atl med anledning avmoiionen 1978/79:731 skulle avslå propositionen 1978/79:100 såvitt den gälldesammanförande av slalsbidragsresurserna för stödundervisning i svenska och förundervisning i hemspråk, 5. att godkände vad somi proposilionen 1978/79:100 förordats om statsbidrag till semesteriönetillägg, 6. atl godkände de iproposilionen 1978/79:100 förordade riktlinjerna belräffande rektors- ochstudierekiorsijänsier i , 7. atl skulle anla eltinom ulbildningsdeparlemenlel upprättat förslag till lag om ändring i skollagen(1962:319), 8. atl beträffandemedelsanvisningen med bifall till proposilionen 1978/79:100 samt med avslag påmolionerna 1978/79:629 yrkandet I och 1978/79:735 till Bidrag lill driften avgrundskolor m. m. för /80 anvisade ett förslagsanslag av . Reservation hade avgivits beträffande anslaget lillgrundskolan av , , , ,, och (samtliga s) som ansett attutskottet under 1 och 8 bon hemställa 1.alt beträffande beräkningsgrunderna för försiärkningsresur-sen skullebifalla motionen 1978/79:629, yrkandet 1, 8. att med anledning av proposilionen1978/79:100 och med bifall lill moiionen 1978/79:629, yrkandel I, saml medavslag pä motionen 1978/79:735 i vad avsåg medelsanvisningen lill Bidrag lilldriften av grundskolor m. m. för /80 anvisade ett förslagsanslagav 9 . Del är inte min avsikt atl dra i gäng en stor skolpoliUsk debau . Vi får ju en sådan , då skall behandlaregeringens förslag till ny läroplan för , ett ärende i vilket ocksåbetygsdebatten kommer upp. Jag skall alltså inskränka mig lill au göra eu kort inlägg direklhänsyftande på del nu föreliggande belänkandet. Iblandsäger man alt skolan alltigenom är dålig. Somliga säger att den alltigenom ärbra. Bägge de påståendena är felaktiga. Men del är alldeles uppenbart så altde problem som vi brottas med ute i industrisamhället i allt högre grad förs ini skolan. Och på många håll i landet upplever man nu situationen i skolan sommyckel oroande och besvärande. Enligtsocialdemokratisk uppfatining är det nödvändigt att redan nu göra vissainsatser för atl förstärka personaltätheten i skolan. Och det är våruppfattning all om man lyckas med det kan man komma till rätta med en del av problemen. Vidtrepartiregeringens tillträde hösien 1976 gavs del löfte om åtgärder på skolansområde. Men, herr lalman, det har inle skett elt enda dugg sedan det löftetavgavs. Jagvill gärna gratulera den nuvarande skolministern till det förslag om läroplanför som föreligger. Där lar hon vissa ordentliga grepp om skolan.Och jag kan på de flesta punkier ansluta mig lill det förslaget, när det sedankommer upp till behandling i kammaren. Menden fråga jag hade velat ställa lill skolministern om hon varit närvarande är:Varför kan man från sida inie börja redan nu och hjälpa till meden förbättring av personaltätheten i skolan, när man är beredd att göra del ettär senare? Trotsatt det frän mänga häll riktas kritik mot skolan är del i della ögonblickendasl socialdemokraterna som är beredda att la några steg framåt och görainsatser för all förstärka skolans resurser. Vi gör det vid årets med några olika förslag. På den härpunklen handlar det om 95 miO. lill personalförstärkningar inomgrundskolan. Del är vår uppfatining alt de rapporter om brister i arbetsmiOön iskolan och andra förhållanden som motverkar skolans mål kräver omedelbaraåtgärder. Och, herr talman, jag hemställer lill kammarens ledamöter atl medverkatill en insats just , atl bilräda värt förslag om de 95 miOoner-na. Jagber, herr lalman, all få yrka bifall till reservationen vid utskottetsbetänkande. Bidragtill driften av grundskolor m. m. INGA (vpk); Jagskall tala litet om den kommunala . Del är ett ämne somockså - precis som läromedlen - varit uppe till debatt mänga gånger här ikammaren. Denkommunala slora betydelse för den enskilde individen och församhället har under de senasie åren redovisats i tvä omfattande utredningar -OMUS och - och i Kommunförbundels skrift . Vänsterpartietkommunisterna menar atl är ett viktigt komplement till grundskolansoch gymnasieskolans musikundervisning. Den ger en undervisning som kanindividualiseras på ett sätt som knappast 12 protokoll 1978/79:120-121 Bidragtill driften av grundskotor m. m. låter sig göra i denallmänna skolans klassundervisning. Samarbelel mellan skola och musikskolakommerall bli än mer utvecklad genom SIA-reformen med dess samlade skoldag ochgenom de fria och frivilliga aktiviteterna, där den kommunala musikskolansverksamhet kommeratt ingå som en naturiig integrerad del under skoldagen. Genommusikskolans olika undervisningsformer utvecklas eleven inle bara musikalisktutan också socialt, emotionellt, intellektuellt, faniasimässigt och motoriskt. Förrekryteringen av musiker, musiklärare och andra med yrken där musik utgörettviktigt inslag-jag länkerdä i första hand pä förskollärare, klasslärare ochandra kullurförmedlare - har stor betydelse. Det är baramusikskolorna som kan ge den tidiga start och den långsiktigt planeradeinstrumentalundervisning som är en förutsättning för högre musikstudier. Denförberedande musikundervisningens stora betydelse har också framhållits avutredningarna. Alternativet till den kommunala är privailekiionerlill priser som är helt orealistiska för flertalet elever. Denkommunala lägger också grunden till ett brett och mångsidigtamalörmusicerande. Genom all utveckla ett värdefullt fritidsintresse fårmusikskolan också elt stort socialt värde. Pä mänga sätt har alltså denkommunala betydelse. Motbakgrunden av de starka argument för verksamhet som utredningarnahar anfört tycker jag att det är ytterst olyckligt att de kommuniamusikskolorna tvingas arbeta under så skilda förutsättningar. Slora olikheterkan konstateras frän kommun till kommun när det gäller utbudet, avgifternasstorlek, lektionstid per elev, gruppsioriek,insirumentlän m. m. trängda ekonomiska siluaiion som många kommuner befinner sig i drabbas dekommunala musikskolorna ganska snabbi, eftersom del är fråga om en frivilligverksamhel,av nedskärningar i anslagen. Detta sker i då alll större satsningarbehöver göras för att ge ungdomar en meningsfull fritidssysselsättning. Pågrundskolans högstadium liksom på gymnasiet har enligl lidigareslatsbidragsbesiämmelser vid sidan av obligatorisk klassundervisning i musikmedgivits en tilldelning av limmar för frivillig musikundervisning i form avkörsång, solosång och instrumentalmusik. Denna resurs, som alltså förut harfunnits, ingår sedan den Ijuli 1978idens. Del ärgivetvis angelägel atl denna resurs även i fortsättningen kommer musiken tilldel och att den på etl stimulerande sätt kan integreras med kommunalamusikskolans verksamhel enligt planerad SIA-modell. Dettaarbetssätt får emellertid till föOd att somliga elever kan få undervisningkoslnadsfriit i den obligatoriska skolans regi medan andra elever, likaså underschemalagd lid och kanske t. o. m. i samma grupp, tvingas betala avgifteftersom undervisningen sker genom den kommunala . Del är ettohållbart och orättvist förhållande, menar vpk. Förall inleden gynnsamma utveckling som de kommunala musikskolornas verksamhethittills har haft skall stagnera eller rent av undermineras är del viktigt all även dennaform av undervisning ges statligt stöd. Stals-bidragsfrågan för harflera gånger lidigare behandlats av . Det har väckts motioner i dennafråga inte bara frän kommunisterna utan också frän folkpartiet.Linnea Hörién i utbildningsut-skotiet och den nuvarande jordbruksministern väckte en motion vars innehåll stämmer överens med vad vänsterpartietkommunisterna anser i denna fråga. har också tvä gånger givitregeringen lill känna vad som anförts i motioner. Delta har inte förartleltnågra ålgärder från regeringen. Jag skall be alt få citeralitet ur folkpartimolionert; "Enligtvår mening är del märkligt all tillkännagivande i denna fråga inteföranlett någon åtgärd från regeringens sida. I del trängda ekonomiska läge somkommunerna befinner sig i är kostnadsslegringarna särskilt kännbara inom deområden där statsbidrag inte utgår. Därför finns det risk att den kommunalamusikundervisningen stagnerar eller reduceras, om inie slalsbidragsfrägan kanlösas inom rimlig tid." Mol bakgrund därav anser man i folkpartimotionenalt regeringen borde lägga fram förslag angående statsbidrag lill den kommunalamusikundervisningen. Avdelta ser man inte ett spär vare sig i ulskotlsbetänkandel eller ibudgetpropositionen. Det är mycket betänkligt. Ibetänkandet Ny kulturpolitik framhöll angelägenheten av statligtstöd åt den kommunala och därefter har frågan gång pä gäng i skildasammanhang varit föremål för behandling. Sedanbehovet och angelägenheten av den kommunala pä olika sättbekräftats borde frågan enligl kommunisternas mening leda åtgärd från regering och riksdag. Målsättningen bör för liksomför den obligatoriska skolan av jämlikhelsskäl vara avgiftsfri undervisning ochfri intagning. Om inle skall stagnera måste statsbidrag utgå tillden verksamheten. Jag yrkar meddetta bifall lill vpk-motionen 735. Bidragtill driften av grundskolor m. m. Jag håller med Sug Alemyr om alt det inte finns någon anledning atl drai gång en stor skolpolilisk debatt ; som han mycket riktigt påpekadekommer vi att få en sådan i samband med behandlingert av den proposition om nyläroplan som ligger pä bord. Jagskall vara mycket kortfattad i detta inlägg. Jag skulle kunna inskränka miglill att säga all anledningen till att vi frän inte har kunnat gå medpä det belopp som socialdemokraterna begär helt enkelt är atl vi anser all delinle finns ekonomiskt utrymme härför just . Den uppfattningen delas alltså avsamtliga tre icke-socialistiska partier. StigAlemyr säger att det inle har hänt etl skvatt på skolans område undertrepartiregeringens tid och inte heller som har gåu fram till ,då vi har fått läroplansförslaget. Men en sak har i varje fall hänt, och den ärmyckel väsentlig: Del har blivit ett helt annat debattklimat när det gäller attdiskutera problemen i skolan. Det var hart när omöjligt atl diskutera dem Bidragtid driften av grundskolor m. m. Man försökteständigt värja sig - det fanns inga problem och inga bekymmer, det mesta vargott och väl. Men är alla överens om att del inte ärså väl beställt vare sigi eller i gymnasieskolan, och vi kan föra en diskussion om påvilket sätt vi skall få en förändring lill del bätire i detta avseende. Jagtycker atl del är bra all så har skell, och jag noterar atl vi kunde föra ensådan diskussion utan att någon misstänkliggjordes för alt vara ute efter atlfå lillbaka gamla modeller osv. Härär del alltså fråga om alt hitta en framgångslinje som ger ett bätire resultat,en bättre arbelsmiOö i skolan, och som gör situationen för ungdomarna i skolanöver huvud laget mera positiv. Vidareskulle jag viOa säga att det inte är första gången som vi här i kammarendiskuterar frågor av den här typen, dä diskussionen står mellan några miOoner-jag medger gärna att del rör sig om ganska många miOoner i det här fallet -uppåt eller neråt. Jaghar deltagit i diskussioner beträffande de s. k. SÅS-pengarna, då vi måstesträcka vapen inför den dåvarande regeringens syn pä budgelsilualio-nen. Del äralltså inget nytt i och för sig. Varförgår del inte att se till att man får den här personaltätheten nu i stället förom som en föOd av läroplansbehandlingen? Ja, jag lycker för min del attdet finns en viss skillnad när det gäller agerandet i frågan. Jag hoppas i samband med läroplansbehandlingen lar elt härdare grepp om situationen iskolan. Detkommer att framläggas förslag om -och jag hoppas alt beslut föOer -åtgärder sompå etl naturligt sätt skall bidraga lill atl göra skolarbetet mera atlraktivt islällel för att man sätter in extraordinära åtgärder med resurser av olika slagföratt råda bot pä problemen-jag hoppas all läroplansdebatten och det beslutsom föOer av denna skall kunna ge vid handen att vi helt enkelt får en bättreanpassad skola och på det sättet kan komma ifrån en del av de problem som i och som har funnits ganska länge, även om inte alla har velat inse dem.Däri ligger skillnaden enligt min mening. Närvi kommit sä långt är berett all ställa upp, även om del skullekosta en del pengar. Den prioriteringen kommer vi att göra, därför all vi anseratt det kommer att bli nödvändigt. Men vi vill se som den rätta lågordningenalt man tar reda på orsakerna lill problemen och att man därefter bygger på deerfarenheter man gjort. Med della, herr lalman,yrkar jag bifall till utskottets hemslällan. Jag lycker all det är värdefulll att vi i samhället börjar få i gång enallsidig och öppen debatt om skolan. Jag kan inte hälla med omatt del skulle ha förekommit hinder eller moiviOa närdet gäller ensådan debatt. Jag har för min del aldrig sagt att allt är bra i skolan, och jaghar heller aldrig vägrat au delta i diskussioner härvidlag. Föråtta begärde att skulle tillsältas. 1det utskottsbetänkande som föregick begäran hos regeringen var man klartmedveten om problemen i skolan. Vad vi i värt partiopponerat oss emot är den överdrivna svartmålning som 121 från vissa håll alltidgörs. har inte stått förden beskrivningen , . den av skolan, men från andra häll har man mycket drastiskt överdrivitskolans a , .qq Jag sade i miltanförande att den som säger att alll är bra i skolan har fel,och att den som säger all alll är dåligt också har fel. Det d-j ,//j /-. av grundskolor m. m. finns myckel som är bra iden svenska skolan, och kanske har vi i stort sett en bra skola här i Sverige.Men det finns problem som måste angripas. Omvärt förslag bifalles kommer redan nästa läsår mellan 1 000 och 1 500 människoratl få arbete inom skolan. Det innebär ett tillskott av äldre i de områden avlandet där skolorna har de största problemen. Sedanär del riktigt atl det i proposilionen om läroplanen tillämpas en annan tekniknärdet gäller personalförslärkning. Del hindrar inle mig från atl säga tillClaes Elmstedt all om han är beredd all göra en insats , så kan vinaturiigtvis diskutera tekniken, pä vilket sätt de här beloppen skall tillfallade olika delarna av skolan. Värt förslag innebär alt länsskolnämnderna skallfå en extra resurs. Vi äröppna föratt diskutera även andra insatser, om vi kanenas om att redan nu tillföra skolan del den här behöver. Närjag kritiserade irepartiregeringen, gjorde jag det framförallt därför att manexempelvis i regeringsdeklarationen lovade en minskning av elevantalet iklasserna. Det innebär all man lovade atl öka personaltätheten i skolan. Dethar inte kommit ett enda dugg utav det. Det tillsattes en normgrupp, och denhar nu framlagt en skrift. Men i övrigi har ingeniing hänt. Det som sades itrepartiregeringens regeringsdeklaration var ett bedrägeri mot väOarna ochriksdagen. Därförupprepar jag all det nu är bara socialdemokraterna som har en insats altföreslå. Jag är glad över atl den nuvarande regeringen är beredd att göra eninsats . Men lål oss börja redan nu och tillföra ytteriigare ett antalmänniskor som arbetar i skolan. CLAESELMSTEDT (c): Jag tillhör dem som har reagerat mot överdrifter i skoldebatten - dethar funnits sådana. Det har förekommit att man svartmålat och menat att detmesta är fel; Ungdomarna lär sig inte någonting, de kan inte läsa, de kan inteskriva, de kan strängt laget ingenting. Men så finns det också de som har menatatt det mesta varit bra. De har helt enkelt stuckit huvudet i busken och intevelat inse de svagheter och brister som funnits . debatt som vi haft lidigare här i kammaren, t. ex. om de extra medel tillsärskilda ålgärder å skolområdet som fanns , fördes ungefårsamma diskussion som vi skulle kunna föra om vi ville. Den ena halvanbegärde 50 miO. mera för de här åtgärderna. Den andra halvan menade att detinte fanns utrymme för del, bl. a. av stalsfinansiella skäl. Jagmedger gärna atl del finns behov -jag gjorde del i mitt första inlägg, och jag upprepar det - av personella insatser. Men när vi är så nära ett ordentligt grepp om problemen i skolan är det fel alt nu salsa resurser, som i många fall skulle bli rätt och riktigt satsade men som kanske i andra fall skulle blimindre 181 Bidragtill driften av grundskolor m. m. Den ordningsom vi lycker är den rikliga är att vi först fattar beslut om läroplanen ochsedan tar de ekonomiska konsekvenser som därav föOer. Jagvill vid detta tillfålle också erinra om alt det var rätt mycken diskussioninnan arbetsgruppen i av den dåvarande regeringen fick beskedatt sälta i gäng med läroplansöversynen. Det var ännu mera arbetsamt att få enpolitisk referensgrupp knuten lill översynsgruppen, men det fick vi 1976 efterupprepade framställningar, inte minst från . Nuföreligger en produkt. Vi skall ta ställning till den under vårriksdagen, ochjag är övertygad om all vi kommer att få en välgörande diskussion om dagens ochmorgondagens grundskola och delvis också gymnasieskola. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen av StigAlemyr m. fl. i moisvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voleringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller utbildningsuiskotteis hemslällan i betänkandet nr 28 punklen1 mom. 1 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då röslräkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröstning gav föOande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels moiionen nr 735 av IngaLaniz m. fl. i moisvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägandeja besvarad. Sedan Inga Lanlz begärt votering upplästes ochgodkändes föOande voleringsproposition: Den som vill allkammaren bifaller ulbildningsulskoitels hemställan i Nr 121 Anslag till vägväsendel, m. m. betänkandet nr 28 punkten1 mom. 3 rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 735 av Inga Lanlz m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröslning gav föOande resultat; Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkier hemslällt. §3 Anslag till vägväsendel, m. m. Föredrogs irafikutskoiieis betänkande 1978/79:11med anledning av propositionen 1978/79:100 såviii avser utgifterna pädriftbudgeten för /80 inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde jämte moiioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkier.Under den gemensamma överiäggningen får yrkanden framställas belräffandesamtliga punkier i betänkandet. 1 del föOande redovisas endasl de punkier, vidvilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Regeringen hade i propositionen 1978/79:100 bil. 9() under punkten A 1 (s. 28) föreslagit riksdagenatt till för budgeiårei 1979/80 anvisa ett förslagsanslagav . 1delta sammanhang hade behandlals moiionen 1978/79:2133 av m. (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 3 och 4) föreslagils 3. alt beslutadeatt under A. Kommunikaiionsdepariementei Anslagtill vägväsendel, m. m. för forskning inom området handikappanpassadkolleklivirafik, 4.all utlalade all såväl när del gällde del kortsiktiga som del merlångsiktiga arbetet med handikappanpassning av kollektivtrafiken bordehandikapporganisationerna tillförsäkras ett reellt inflytande och all del underpunkt 3 nämnda forskningsarbetet borde ledas av en styrgrupp där handikapporganisationernahade ett avgörande inflytande. att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motionen 1978/79:2133, yrkandena 3 och 4, tillKommunikationsdepartementet för /80 anvisade etl förslagsanslagav . Punkten3 (Allmän översikt över utvecklingen. Anslagen till vägväsendel) Förebehandlingen av de skilda anslagen hade regeringen lämnat en allmän översiktöver utvecklingen inom vägväsendel och över anslagsäskanden m. m.(s. Regeringensförslag till medelsanvisning för /80 under de skilda väganslagenm. attlill : Ämbeisverksuppgifter anvisades ett förslagsanslag av , alt avräknas mol aulomobilskattemedlen (punkten B 1, s. 67-68), alltill Drift av slalliga vägar anvisades elt reservationsanslag av 2 235 000 000kr., atl avräknas mot automobilskatiemedlen (punkten B 2, s. 69), alttill Byggande av slalliga vägar anvisades ett reservationsanslag av 900 000 000kr., alt avräknas mol automobilskatiemedlen (punkten B 3, s. 70), attlill Bidrag lill drift av kommunala vägar och gator anvisades ettreservationsanslag av , alt avräknas mol automobilskatiemedlen(punkten B 4, s. 71), attlill Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator anvisades ettreservationsanslag av , all avräknas mot automobilskatiemedlen(punklen B 5, s. 71-72), altstatlig lånegaranti för lån avseende inköp av vägunderhällsmaskiner för vissaenskilda vägar beviOades intill elt belopp av . (punklen B 6, s.72-73), alllill Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. anvisas etl reservationsanslagav , atl avräknas mot automobilskatiemedlen (punkten B 6, s.72-73), altlill Bidrag lill byggande av enskilda vägar anvisades etl reservationsanslagav , att avräknas mot automobilskatiemedlen (punklen B 7, s. 74), alltill Tjänster till utomstående anvisades etl förslagsanslag av ,atl avräknas mot automobilskatiemedlen (punklen B 8, s. 74-75), atttill Avsättning lill statens automobilskaltemedelsfond anvisades ett Nr121 förslagsanslag av . (punklen B 9, s. 75-76). I detta sammanhang hade behandlals molionerna Anslag till vägväsendel, m. m. 1978/79:325 av . (c),