prot · G20997 · 1978-12-31 00:00:00 — Därigenom kan vi också tillförsäkravårt land ell stabilt och rationellt jordbruk. Atldriva jordbruk, bruka jord och skog och förvalta därtill hörande byggnader, ären långsiktig verksamhel, där man måste ha siktet inställt generationer framåtDärför lycker vi all lantbrukarna bör fö goda möjligheler all planera förframliden. Sådana möjligheter uppnås säkrast om man eftersträvar ett sambandmellan ägande och brukande av den svenska jordbruksmarken. Självägandebönder har under århundraden förvallai den svenska jorden på ett effeklivlsätt. Som vi ser saken är del dä helt klart att de inom jord- och skogsbruketverksamma mäste ges möjligheterall förvärva fastigheter. Vi är medvetna om för att nä en sådan målsättning kan ivingas all lagstiftningsvägen vidlaålgärder mol andra grupper, vilka av spekulations-intresse placerar pengar ijordbruksfastigheter. Ennaluriig fråga blir dä: Varför har priserna på jordbruksfastigheter drivits upptill en för många hell orealistisk nivå? Självfallet är att det finns fleraorsaker. Den främsia är kanske atl utbudet har varit alldeles för lågt iförhällande lill befintligt köpintresse. Här kan ju inle del allmänna svära sighelt fritt Del allmänna tillgodogör sig en slor del av jord- och skogsbruketsavkastning och myckel av det lill jorden knutna kapilalel genom beskattning.Kraven pä avkastning på den direkl samhällsägda marken är däremoi myckelblygsamma vad gäller inkomster såväl genom beskattning som genom ränla pänedlagt kapital. Trots detta - eller kanske jusl pä grund av de blygsammakraven på skatteintäkter och ränta på insall kapital - har stat och kommuneroch även kyrkan ökal sin efterfrågan på jordbruksfastigheter. Del har medverkailill all fastighetspriserna drivits upp. Prival spekulationsinlrésse har ävensin stora del av ansvarel, och anlalel s. k. "irotioarbönder" ärnumera ganska stort. speciellt problem ulgör även det alltmer utbreddadödsbodelägandet har för vissa regioner fåll en helt onormal omfattninglill förfång för fasligheternas skötsel. Vianser nu atl vi mäste komma lill rätta med rådande förhållanden och alt del ärytterst angeläget att orsakerna till nu befinlliga missförhållanden Riksdagensproiokoll 1978/79:95-97 omgåendekartlägges, och del är della som vi har framhållil i vår reservation,Ulskollsmajoriteien anser all det saknas anledning till omedelbara ändringarmen påpekar även atl i samband med beslulei om de nyauppskovsreglerna ullalade all uppskovssystemet skulle bli föremål för enutvärdering, och denna skulle dä avse uppskovsreglerna som helhet - alltså ävende senasi antagna. Vianser atl man måste fä en rimligare prisutveckling på jordbruksfastigheteromgående innan ännu slörre skador hinner åsamkas. Därför vill vi bryta ulfråganom realisationsvinstbeskattningens inverkan på jordbruksfastigheterna ochbehandla denna med förtur, 1övrigt delar vi ulskottsmajoriietens uppfattning au övriga frågor kan anstålill den översyn som en kommande utredning skall göra. Jagber med dessa ord, herr lalman, alt fä yrka bifall lill reservalionen 2, (vpk): Allmänt beiräffande skallepoliliken i det här landet - både när delgäller poliliska beslut och verklighelens utveckling - kan konstateras alt enomfördelning pågår, som negativt drabbar dem som inte tillhör den delen avfolkel som har högre inkomster, stora förmögenheter och belydandekapitalinkomster. De vanliga lönearbetarna -den del av befolkningen som inlehar möjlighet att ulnyllja skattesystemets alla kryphål - tvingas all eriäggaskalt pä hela sin inkomst. De som inle har möjlighel alt utnyttja kryphälen fårbeiala de undandraganden från skall som de andra, en numerärt myckel mindregrupp men deslo mer privilegierade, använder sig av i lagens namn. Delär denna lag som vi kommunister pä många punkter vill ändra. Det som behandlasi dag - realisationsvinstbeskattningen - ulgör bara en del av de förändringarsom vi anser måsle komma lill slånd. Hela skallepolitiken måste radikall ändraspå sä sätt all de som verkligen har inkomsler ocksä betalar skall efter sinförmåga, reellt setl. Kapitalskatternasandel av de totala skatteinkomsterna för samhällel har starkt minskal under enrad av än Om vi jämför med utvecklingen finner vi följande: Förmögenhetsskattenhar minskal från 1,9 procentandelar 1950 lill 0,4 procentandelar 1977, Sammautveckling kan konstateras närdet gällerarvs-och gåvoskatten. Där har andelensjunkit frän 1950 lill 1977, Beträffande reavinslbeskatlningenföreligger inle några siffror, men det troliga är all motsvarande utvecklinggär att finna även på del området. Dennautveckling går tvärt emot vad den egentligen borde göra. I slällel förskärpningar av den totala skatten för del stora flertalet av lönlagarna måsteålgärder till som underlättar för dessa och överflyttar tyngdpunkten päföretagen, på spekulationerna, pä de stora förmögenheterna och kapitalen. Realisalionsvinslernagår inle heller atl se isolerat utan måsle vägas in i den totala skallebilden.Regeringens aviserade förslag lill förändringar följer också den tidigare utvecklingen, nämligen atl underlätta för de stora inkomsllagarna.Förslaget om begränsningar av det totala inkomstskatteuttaget lill 80 resp. är lill för alt gynna dem som ocksä har ekonomiska möjligheler att skaffa sigreavinster. Avdragsmöjiigheternai skattesystemet är en annan del som lägger grunden lill de stora orättvisorsom finns. Avdrag för låneräntor medges i vilken utsträckning som helsl. Dessaavdragsmöjligheier är indirekl skapare av vissa reavinster ochförmögenhetsbildningar, förmögenheler som de skattebetalare som inte har rådall ha de relativt höga räntekostnaderna för vara med och betala lill. Förmögenhetsökningarnaskapas i boendet, genom villor och småhus, och det kan väl accepteras. Men detvi däremot inte kan acceptera är att denna förmögenhet vid försäljning inleåsalts en reell beskattning. Isamband med ombyggnad av äldre fastigheter har del blivit alll vanligare atthyresgästerna erbjuds atl köpa lägenheterna i form av bostadsrätter ellerandelan Ofta går det till så aU fastighelslånen, hell eller delvis, delasmellan bostadsrätts- resp. andelsinnehavare. Syftet är alt dessa skall kunnadra av räntekostnaderna på sina privata inkomster- på samma sätt som småhusägarna.Systemet har fält namnet strimlade län. Maximala skallevinsier blir del i hussom ägs av ett handelsbolag efter en ombyggnad. Då blirnämligen också en stor del av ombyggnadskostnaderna avdragsgilla viddeklaration. Systemetmed strimlade lån riktar sig, precis som de attraktiva bostadsrätterna, tillvälbärgade grupper, som dels kan beiala de höga kontantinsatserna, dels har såhöga inkomster all ränteavdragen blir betydelsefulla. Nackdelarna med dennautveckling är uppenbara. Attraktiva hyreslägenheter omvandlas tillägandeformen - ulom räckhåll för vanliga hushåll. nr 34, 1977, säger , f d. redaktör för tidskriftAtl bo, följande: "Vidarebör en reell realisationsvinstbeskattning införas. Den nuvarande är nämligen islort sett verkningslös, då den drar in lill statskassan av denåriiga realisationsvinsten på småhusbeståndet." Deltavisar alt den beskaiiningsform som realisationsvinsten ulgör är enbeskaiiningsform som inle är acceptabel för den breda massan. För aktiespararnaär beskattningen mycket liberal. Ja, man skulle kunna säga atl den iverkligheten är nära nog obefintlig. Likadant är förhållandet med beskaltningenav lös egendom. Utskottethänvisar våra krav lill en kommande ulredning. Socialdemokralerna ställerdäremot till viss del upp på våra krav i sin reservalion, men jag frågar efterlogiken. När vi ställde samma krav om skärpningar ireavinstbeskatlningen hänvisade etl enhälligl skatteutskott - inkl. socialdemokraterna-till att skatteutredning inte ansåg en vidare utredning angelägen. Nunär utskottet säger atl del finns planer på ulredning ställersocialdemokralerna upp. Vi anser det naturligtvis bra atl tillnyklrandel kommilmen undrar varför ni nekade Jag yrkarbifall till motionen 349. Jag tror inle att oenigheten är särskilt slor i själva sakfrågan närdel gäller atl fä en realisationsvinstbeskattning som fungerar på ellfördelningspoliliskt riktigt sätt Del som skiljer oss ål just nu ärtidsaspekten plus det förhällandet att vi har velal avvakta resultatet av detutredande som satts i gäng på det här området Jagvill påminna om atl de nuvarande beslämmelserna, som påminde om,är av ganska färskt datum. Det var som bestämmelserna ändrades med syftealt tillgodose de rällvisekrav och fördelningspolitiska krav som lalade för enskärpning av beskattningen, en skärpning som då kom lill stånd. Blandde nu föreliggande molionerna finns krav på yiteriigare skärpning avbeskattningen av realisationsvinsten Sådana moiioner fanns, vilket nämndesfrån talarstolen, också så senl som under förra Då avvisades de, t o.m. enhälligt med hänvisning lill atl 1972 ärs skalteulredning hade förordat ensärskild ulredning av de här frågorna. Del utredandet har kommil i gäng. Dethar börial med all en ulredning tillsatts för all belysa konsekvenserna av enreal beskattning av räntor och kapitalvinster. Det finns anledning tyckerjag,herr talman, atl någol observera eu par bitar av de direktiv som föregåttutredningen. "Närpenningvärdet inle är fast sammanfaller de nominella värdeförändringarna inlelängre med de reala", slår del i utredningsdirektiven där man bl. a.fortsätter sä här: "Enhuvuduppgift för utredaren bör alltså vara alt undersöka om det är möjligt altutforma elt syslem där inkomstberäkningen ger etl realt riktigt resullal oberoendeav den fakliska inflationstakten och dess varialionet" Utredarenges i direktiven rätl all pröva olika länkbara konstruktioner. inne på en som jag också hade velat peka pä, nämligen möjlighelen all ändrareglerna på det sätlel alt indexuppräkningen av anskaffningsvärdet endastskulle medges för den del av anskaffningsvärdet som motsvaras av del egnakapital som ägaren lagl ned i fasligheten. Jag har, liksom måhända RuneCarlslein, velat peka på just den här möjlighelen tor alt visa den vilja tillradikala grepp som flnns här för atl försöka bemäsira de problem som hör lillreavinstbeskatlningen när det gäller just inflaiionsef-feklerna. Jagvill lillägga, på samma säll som socialdemokralerna gör i sin reservalion, inte kan se frågan om realisationsvinstbeskattningen enbari som en frågaominflationseffekter. Det är ocksä därför som utredandet nu kommer atl vidgas ochfortsätta. Del är med hänsyn lill della som utskollet menat atl yllerligareförändringar rimligen inle kan komma i fråga, förrän detta utredande gell ossell bättre underlag. Vi kan väl vara överens om alt del inle minsl på det härområdet är viktigt alt reda ul begreppen. Det aren utomordentligt svår materiaatl tränga in i, och vi har all anledning atl se fram emot en skyndsampresentation av del utredningsmaterial som kan vara pä gång. Jag menar atl samlliga defrågor som aktualiserats i motionerna avser ämnesområdensom väntas bli föremål för översyn. Dessa frågor är avsådan vikt atl behovet av denna översyn inle får nonchaleras. Därför vill jag,herr lalman, yrka bifall lill utskottets hemslällan. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs på bifall lill l:o) ulskollets hemslällan, 2:o) reservationen nr I avErik m. fl. samt 3:o) motionen nr 349 av m. fl. imolsvarande del,och förklarades den förstnämnda proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Dä begärde volering upptogs för bestämmandeav kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan TommyFranzén begärl volering beiräffande kontrapropositionen uppläsles och godkändesföljande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoieringen angående skalieulskolleishemställan i betänkandet nr 30 mom. 1 antar reservalionen nr 1 av ErikWärnberg m. fl. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda volering antagit molionen nr 349 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flerlalel av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen. Dä begärde röslräkning verkställdesvotering med omrösiningsapparat Denna omröslning gav följande resullal: 1 enlighel härmed blev följandevoteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifallerskatleutskoltets hemslällan i betänkandet nr 30 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 1 av Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då ErikWärnberg begärde röslräkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 149 Nej - 137 12Riksdagens protokoll 1978/79:95-97 Proposilionergavspä bifall till dels ulskollets hemslällan, dels reservalionen nr 2 av KurtSöderslröm och , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. .Sedan Kun Söderslröm begärl volering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller skatleulskollels hemslällan i belänkandel nr 30 mom. 2 röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av Kun Söderslröm och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då KurtSöderström begärde röslräkning verkslälldes volering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 244 Nej - 43 Kammaren biföll vadutskottet i dessa momenl hemställt §26 Rättsavdelningar vid vissa länsstyrelser Föredrogs civilutskollets betänkande 1978/79:19 medanledning av proposilionen 1978/79:100 i vad däri behandlas frågan ominrättande av rällsavdelningar vid länsslyrelserna jämte motioner. Ipropositionen 1978/79:100 bil. 18 (s. 24-31) (kommundepartemenlel) hadeförordats att särskilda rättsavdelningar skulle inrätias vid samlligalänsstyrelser ulom vid i . I delta belänkande hadebehandlats molionerna 1978/79:1568av i (c)och (), vari hemslälllsalt som sin mening gav regeringen till känna vad i motionen anförtsom atl länsstyrelserna inte borde vara organiserade med samladerällsavdelningar, m. m., 1978/79:1569av Per m. fl. (s), vari hemställls att som sin mening gavregeringen till känna alt särskilda rällsavdelningar inle borde organiseras vidlänsslyrelserna, 1978/79:1593av m. fl. (c), vari hemslällls au skulle avslåregeringens förslag i budgetpropositionen 1979 bil. 18 om inrättande avrättsavdelningar vid länsslyrelserna, och 1978/79:1600av m. fl. (m), vari hemställlsall skulle avslå regeringensförslag i budgeiproposilionen 1979 bil. 18 om inrättande av rällsavdelningarvid länsslyrelserna. Utskollet hemställde allriksdagen skulle a. beiräffanderällsavdelningar vid vissa länsstyrelser med bifall lill molionerna 1978/79:1568,1569,1593och 1600somsin mening ge regeringen till känna atl rällsavdelningar inle inrättades, b. beiräffandeorganisationen av vissa länsstyrelser som sin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anförl. Reservalion hade avgivits av Per-OlofStrindberg(m), (), () och () som ansett all utskottet bort hemställa allriksdagen beträffande rällsavdelningar vid vissa länsstyrelser med avslag pämolionerna 1978/79:1568,1569, 1593 och 1600 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört. Herrlalman!Jag yrkar avslag på civilulskollels belänkande nr 19 och bifall lillreservanternas förslag. Majoritetoch reservanter tycks vara ense om alt jurister behövs pä länsslyrelserna ävensedan länsdomslolarna har brutils ul. Oenigheten gäller rent organisatoriskafrågor. Kommunministern ville förvandla del som blir kvar av allmänna enhetenpä förvaltningsavdelningen till en rätlsavdelning och föra över ärenden ochpersonal från den juridiska enheten på planeringsavdelningen dit. Utskoltsmajoritetenoch etl anlal motionärer vill del inle och har åberopat etl anlal skäl, som jagskall be atl få bemöta. Fördet försia säger man all del blir svårl för allmänheten alt överblickaärendefördelningen inom . Omsorg om allmänheten äralllid värd respekt. Men folk i gemen - allmänhelen - har inle en aning omvilka ärenden som hör hemma på olika avdelningar pä en länsstyrelse.Allmänhelen vänder sig till rätl och slätt, och sä bör del vara.Inle ens ulskollsmajoriteien kan väl mena atl nägon enskild skall behöva sällasig in i buren myndighet är organiserad för alt få etl ärende behandlat Fördel andra säger ulskottel alt om viktiga ärendegrupper skall avgöras inomrätlsavdelningen kan förtroendemannaslyrelsens inflylande minska. Påsiäendei ärminsl sagl märkligt. Jag vill rekommendera utskollsmajoriielen alt läsalänsstyrelseinslruklionen. Där framgår del vem som har inflytande i vilkafrågor. 1 26 § är del uppräknat när lekmannaslyrelsen absolut skall besluta,och del gäller sädani som hör hemma på alla avdelningarna . Ingentingav del som föreslås i proposilionen skulle kunna medföra någon ändring pä denpunkien. F. ö. är del sä att landshövdingen kan hänskjuta vilket ärende honeller han vill lill styrelsen, och dessulom är förtroendemannaslyrelsen ensamling poliiiker. Sådana är som bekanl så starka atl de får antas kunna sägaifrån om de vill la över elt beslut. Fördet Iredje påslår man alt kostnadsskäl talar mot förslaget Del är ell påslåendeutan grund. Proposilionen innebär inle all del skulle bli fyra länsråd på varielänsslyrelse. Den innebär alt man precis som skulle ha tre avdelningar.Dä blirdet inle någon fördyring. Någon kan tro all om man lar bort enlänsrådsijänsl sä innebär del besparingar. Men dä gör man ell räknefel. Pävarie länsslyrelse finns del etl mycket stort anlal ärenden, och del oberoendeav hur är organiserad. Oavsell om tjänstemännen ärlandshövdingar, länsråd eller länsnolarier så strömmar ärenden in som skallavgöras av länsslyrelsens personal. Antalet ärenden minskar inle därför all maninle har en rätlsavdelning. Det behövs precis lika mycket folk i forlsällningensom för all avgöra de mål och ärenden som kommer in lill länsslyrelsen.Etl länsråd arbelar nämligen ocksä och avgör mål och ärenden. Det behövs medandra ord lika många jurister även i fortsättningen. Del är antalet ijänsler,och inte tjänsternas eventuella högre eller lägre lönegrad, som innebär deslörre kosinaderna. Fördet fjärde menar motionärerna all del lagarbele som finns mellanfackplanerare och jurisler slås sönder och all planeringsavdelningens arbeleskulle bli lidande om den juridiska kompeiensen placerades pä en annanavdelning. Del låier som om ulskollel Iror atl det är tjocka murar mellanavdelningarna på en länsslyrelse. Del är del inte. Dethandlar om människor pä länsslyrelserna. Deras samarbelsförmåga beror inle pä ivilket rum eil skrivbord stär ulan pä individens personliga förulsätlningar ochvilja lill samarbete. Dessulom får jag väl återigen påminna om atllänsstyrelseinslruklionen också lalar om en arbetsordning, som finns pä varielänsslyrelse och som säger vad olika befallningshavare skall syssla med.Juristerna pä länsslyrelsen har alllid lojall följt arbelsord-ningen och kommersäkert all göra del även i fortsätlningen. Del är världens enklaste sak auskri\a in i den all en. tvä eller tre notarier eller assessorer skall särskiltbistå nalurvårdsenhelen elc, I prakliken skulle kanske planeringsavdelningenfö många fler jurister all vända sig till i brådskande ärenden än vad den har , när del finns tvä eller tre pä planeringsavdelningen. Helautskoltsbelänkandet andas en i och för sig lovvärd omsorg omplaneringsavdelningen. Vad som händer med allmänna enheten på den nuvarandeförvallningsavdelningen tycks vara fullständigl oinlressant Jag lycker del hadevarii bätire om utskottet visat omsorg om hela , och dä setl pälänsslyrelsens lolala behov av juridisk sakkunskap, Alla lycks ju vara ense omalt länsstyrelserna i forlsältningen liksom tidigare måsle ha tillgång tilljurister. Det är nödvändigl med tanke på atl det är en myndighetsutövning somligger på länsstyrelserna och eftersom vi alla inser atl den enskildesrällssäkerhelsinlressen kräver jurislmedverkan i mänga typer av ärenden, Jusldärför är del minsl lika vikligl all länsstyrelsekarriären även ifortsättningen kan vara attraktiv för unga jurister. Del blir den främsi om viskapar en organisalion som kan ligga fasi under överblickbar lid, och om dennaorganisalion kan erbjuda personalen möjligheler lill variation iarbetsuppgifterna. Det skulle man kunna, om man fick en rätlsavdelning. Det är beklagligt all utskollsmajoriielen inle harförställ den saken. Jag yrkar bifall till reservalionen, KJELLMATTSSON (c): Innan jag gär in på motiven för ulskotlsmajoritetens förslag vill jaggöra en kommentar lill del som inledde sitt anförande med. Viborde egentligen ha gåtl med på kommunminislerns förslag, Elt av argumenten fördetla var nämligen all man skulle åstadkomma bättre juridisk kompelens, om allajurisler pä länsslyrelserna fick vara i en rätlsavdelning, ärjujurist pä länsslyrelsen, och hon klarade inte ens all läsa civilulskollelsbelänkande på räll sätt sä hon har lydligen behov av en viss förbällring av sinjuridik, KarinAhrland sade atl ell av våra argumenl var atl förlroendemannasly-rel.sensinflytande skulle komma atl minska. Men del är motionärer som skrivil della. Omfru läser i betänkandet vad ulskollel har sagl och slartar pä s, 5, andrastycket, kommer hon atl finna att vi inteålerupprepardel argumentet Förall försöka förkorta mitt inlägg skall jag inle gä in pä de argument förensärskild rätlsavdelning som kommunminislern radat upp i proposilionen, utan jaginskränker mig lill all beröra de motiveringar som utskoltsmajorileten haranfört. Del som kommunminislern anförde har mött invändningar från ett flertalmotionärer, representerande , socialdemokraterna och moderatasamlingspartiet I samtliga moiioner har föreslagils all skall geregeringen lill känna all rällsavdelningar vid länsstyrelserna inte börinrättas, I molionerna hävdas all om rällsavdelningar inrättas, skulleplaneringsavdelningarnas lagarbete äventyras, eftersom de ärenden som föresläsbli överflyttade till räitsavdelningarna skulle komma atl isoleras frän sillplaneringssammanhang. Vidare anförs i molionerna all fackplanerarna skulleförlora del stöd som samarbetet med juristerna utgör, liksom alt möjlighelernaall decentralisera skulle försämras och att kostnadsskäl lalar för allrällsavdelningar inle behöver inrätias, Utskoltsmajorileten,bestående av socialdemokraler och centerpartister-inte av representanter förmoderata samlingspartiet, som hoppat av frän sina motionsyrkanden - har lagilinlryck av vad motionärerna anförl. Vi har funnit del olyckligt atl samarbetetmellan jurister och fackplanerare skulle försvåras. Utskottet anser ocksä atlresultatet av de pågående utredningarna om den statliga och regionalaförvaltningens uppgifter och organisalion bör föreligga, innan beslut fallas omyllerligare genomgripande förändringar i länsstyrelsernas organisalion. Vikonslalerar sammanfattningsvis all man först bör klargöra vilka arbeisuppgiftersom kornmer all åvila länsslyrelserna och därefter skapa den organisation sombehövs, medan budgetpropositionens förslag innebär den motsatta ordningen,nämligen att man böriar med atl skapa en organisalion och all man sedanförhoppningsvis fär denna organisalion all passa även förden framlidalänsstyrelsens arbeisuppgifter. Vi lycker alt del i budgetproposilionen fördaresonemanget inte är logiskt. KarinAhrland som lalade för reservanierna, som är folkpartisterna och ,vill alltså genomföra budgetpropositionens förslag. Delta är i och för sigsjälvklart när del gäller folkpartisterna, som ju härtill uppgift all se tillalt regeringens förslag om möjligl kan bli genomförda här i , Däremoiärjag lilel förvånad över alt även ulskollets moderaia ledamöler Slår bakomreservationen. Vi konslalerar alt molion bärs upp av flera ledamötersom har anknylning till länsslyrelserna, anlingen genom medverkan ilänsslyrelsernasslyrelser eller som ijänsleman i länsslyrelserna. Därför hadevi räknal med atl även moderalerna skulle stå fast vid den uppfattning somframförts i motionerna.