prot · G20952 · 1978-12-31 00:00:00 — Men när det då inte har skett någon förändring pådenna punkt, har vi ansett atl man inle ytteriigare bör skjuta den frågansavgörande . Somjag sade i mitt förra anförande så försöker man här mildra de problem somrealisationsvinstbeskattningens genomförande medförde för den grupp jordbmkaresom inle redan på annat säll har ordnat sin pensionslrygghel. Man kan därförinte skjuta ytterligare på denna fråga, eftersom en lösning är av störstabelydelse , innan jordbrukarna i likhel med andra samhällsgrupper har ordnatsin pensionstrygghet på annat sätt. Vi har begärt att fö ett förslag lillvåren. Del uttalande som gjordes i skalleutskottet harjag tolkat så,att man varit överens om den första meningen i det sista stycket iutskolisbeiänkandei. Detla skulle innebära ett steg framåt. Närdet gäller lidsutrymmet är vi alla medvetna om all den lagstiftning som nugäller medger en tidsfrist av tre eller fyra är. Som jag sade kan jag inlefinna något skäl till att nu begränsa denna tidsfrist. Jagsade också - och delta vill jag åter understryka - alt del nog är allas önskanatl om möjligl undvika alt ulnyltja lidsfristen. I stället är det angelägel attsöka förverkliga återanskaffningen så snabbt som möjligt. Därför kommer noginte utnyttjandet av den nya möjligheten att få någon större omfattning. RUNECARLSTEIN (s): Nej, hen Josefson, del är inle så altpropositionen 54 gjort en utvärdering av dessa bestämmelser. Den har enbariägnal sig åt reglerna för uppskov med beskattningen av realisationsvinster. Denfråga som ni bryter ut ur sitt sammanhang - alt man skall få byta ulersättningsfastigheten mol att i stället ta en pensionsförsäkring - berörs överhuvud taget inte i propositionen 54, som vi nu har alt behandla. Även om man ärinne på alt detla är ett problem, vilket ingen förnekar, har utskottet här ändåsagt att man bör titta på denna fråga då en översyn avrealisationsvinstbeskattningen sker. Vi menar alltså all man för vänla och setill dess man har utvärderat dessa bestämmelser. Då går det att återkomma tilldenna fråga. Den bör inte som sker brytas ut ur sill sammanhang. Jag har inte sagt atl det skett någon utvärdering ulan jag sade alt delskett en översyn. Det måste väl vara rikligt att säga så när man gått igenomrealisaiionsvinstbeskatiningsbestämmelserna i så hög grad som skett i denproposition som behandlas. Det är rikligt att denna fråga inte tagits upp ipropositionen, men en förändring avrealisationsvinsibeskatlningsbe-slämmelserna har föreslagils, och då anser jagatt man på nyll bör aktualisera denna fråga. Delgår inte atl skjuta på detta ärende hur länge som helst, hert Carlstein. Skallman fö fram någon effekt är det en förutsättning att vi inte skjuter ett beslutalltför långt fram i tiden utan försöker alt snarasi la ställning. De flestaproblem som uppslår vid försäljningar, där en pensionsförsäkring kommer in ibilden, är de som sker , som har skett och som kommer alt ske inom dennärmaste tiden. RUNECARLSTEIN (s): Del är inte realisationsvinsibeskaltningsbesiämmelserna sompropositionen har gått igenom utan del är uppskovsbestämmelserna. Det är enliten del av realisationsvinstbeskattningen som den här proposilionenhandlarom. Om propositionen hade behandlat hela realisationsvinstbeskattningen,är del möjligl att även frågan om att byta ut ersättningsfastigheten mot enpensionsförsäkring hade varit med i sammanhanget. Men det harju inte handlal omdelta. Därför kvarstår jag i min uppfattning att det inte är riktigt att brylaut denna fråga ur sitt sammanhang utan att man i stället bör avvakta dengenomgång av bestämmelserna som utskottet enhälligt har begärt i sittbelänkande. Uppskovmed beskattning av realisationsvinst, 777. STIGJOSEFSON (c): Den fråga som lagit upp gäller ju en del avuppskovsbestämmelserna. Det kan vi aldrig komma ifrån. Del gäller ju frågan omhur man skall fö utnyttja de regler som är fastställda vid sådant uppskov därdel finns en möjlighet enligt de nuvarande bestämmelserna att få teckna enpensionsförsäkring i stället för att köpa en ersättningsfastighet. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskoitei i dessa moment hemställt. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avKurt och , och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion; Densom vill all kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 16 mom. 6 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av och Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöier haröstat för ja-propositionen. 9 protokoll 1978/79:51-52 Uppskov med beskattning av realisationsvinst, m. rösträkningverkslälldes votering med omröslningsapparal. Denna omröslning gav följanderesultat: Ja- 245 Nej - 46 Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 2 avErik m. fl. i moisvarande del, och förklarades den förra proposilionenvara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller skatleulskoltets hemställan i betänkandet nr 16 mom. 7 a röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Då RuneCaristein begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resullat: Ja- 153 Nej - 141 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 3 avErik m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller skalteulskottets hemställan i betänkandet nr 16 mom. 7 b röslar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Då RuneCarlstein begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat; Ja - 153 Nej - 141 Kammaren biföllvad utskottet i dessa moment hemställt. 1978/79:17 med anledning av proposilionen1978/79:42 om inkomstberäkning enligt bokföringsmässiga grunder iinkomstslaget annan fastighet, m. m. 1978/79:18 med anledning av proposilionen1978/79:39 om avdrag för framlida utgifter för hantering av kärnbränsle 1978/79:21 med anledning av dels propositionen1978/79:44 såvitt avser ändrade beskattningsregler i fråga om försäkringsskyddför jordbrukare, m. m. jämte motion, dels propositionen 1978/79:50 bil. 2såvitt avser ändring i 19 § kommunalskattelagen Permissionsreglernaför intagna vid kriminalvårdsanstalter Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §17 Permissionsreglerna för intagna vid kriminalvårdsanstalter Föredrogs justitieutskoitets betänkande 1978/79:15med anledning av propositionen 1978/79:62 om ändring i lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt, m. m. jämte molioner. I proposilionen 1978/79:62 hade regeringen() efter hörande av lagrådet föreslagit atl antai proposilionen framlagda förslag lill 1. lag om ändring i lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt, 2. lag om ändring i lagen (1976:371) om behandling avhäktade och anhållna m. fl. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I proposilionen föreslås vissaändringar i bestämmelserna om regelbunden permission (s. k.kortlidspermission) från kriminalvårdens anstalter. Sålunda markerasmöjligheten all vägra permission när del föreligger påtaglig risk atl denintagne gör sig skyldig till fortsatt brottslighet. F. n. gäller inskränkningari rätten till korttidspermission för sådana särskilt flyktbe-nägna intagna somavses i 7 § iredje stycket kriminalvårdslagen. Kretsen av sådana intagnaföreslås bli något utvidgad lill att omfatta även andra intagna än brottslingarmed internationell anknytning och narkolikabrotlslingar som kan befarasfortsätta en brottslig verksamhel av särskilt allvariig karaklär. I motsauriklning verkar förslaget i propositionen atl flertalet intagna pålokalanstalter och öppna riksanstalter bör kunna erhålla regelbunden permissionoftare än som sker. Medhänsyn lill bl. a. regeringsformens krav på lagform för begränsningar i skyddetförden kroppsliga integriteten föreslås en reglering i kriminalvårdslagen avmöjligheterna alt företa kroppsvisitation och kroppsbesiktning av de intagna ikriminalvårdens anstalter. Motsvarande bestämmelser föreslås också ihäkleslagen. Permissionsreglernaför intagna vid kriminalvårdsanstalter Föratt kunna genomföra den differentiering efter narkotikaberoende avkriminalvårdsklienlelel som slatsmakterna har beslutat föreslås bl. a. aUintagen i kriminalvårdsanstalt som kan misstänkas vara påverkad av narkotikafår föreläggas atl lämna urinprov." Idetla sammanhang hade behandlats dels den under allmänna motionstiden vid 1977/78års väckta moiionen 1977/78:993 av m. fl, (m). dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1978/79:164 av () och Anne-MarieGustafsson (c), vari yrkats 1. alt skulle anta delgenom propositionen framlagda förslagel lill lag om ändring i lagen (1974:203)om kriminalvård i anstalt med den ändringen att 7 och 32 §§ skulle erhålla avmotionärerna föreslagen lydelse, innebärande belräffande 32 § allkortlidspermission skulle kunna beviljas intagen, om ej fara för fortsaltbrottslig verksamhet förelåg, 2. an 7 § lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt dessutom ändrades på sådanl sätt som föreslagits imotionen, innebärande att 7 § tredje stycket skulle kunna lillämpas på alla somdömts för grovt narkotikabrott, 1978/79:165av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. att skulle avslå degenom propositionen framlagda förslagen till ändring av 7 och 32 §§ lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt, 2. att skulle uttala atlsystemet med lokalanstalter borde byggas ut, parallellt med attkriminalvården gavs belydande personella resurser, för att möjliggöra ettmeningsfullt samarbete mellan anstallsvård och frivård i syfte all åsiadkomma meningsfullarehabiliteringsprogram, 3. all skulle uttala atlde möjligheter som fanns i nu gällande lagstiftning om inskränkning ipermissioner, liksom de i proposilionen föreslagna bestämmelserna omkroppsvisitation och kroppsbesiktning, borde användas med stor restriktivitet, 4. atl skulle uttala altFörenade fångars centralorganisation (FFCO), som representanter för de intagna,borde ges möjligheter atl fortlöpande informera sig om tillämpningen vidrespektive anstalter av lagen om kriminalvård i anstalt och detillämpningsföreskrifter som utfärdats på grundval av denna, och 1978/79:166 av m. fl. (m), variyrkats att ordet "påtaglig" skulle ulgå i den föreslagna lydelsen av32 § lagen om kriminalvård i anstalt (yrkandet 1) samt all skulleuttala alt 35 § anvisningscirkuläret borde överses i enlighel med i moiionenangivna linjer (yrkandet 2). 1. alt belräffandeavslag på proposilionen 1978/79:62 skulle avslå moiionen 1978/79:165 i dennadel (yrkandet 1), 2. atl belräffandeuttrycket "särskilt allvariig karaktär" i 7 § iredje stycket lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt skulle avslå motionen 1978/79:164 i dennadel (yrkandet 1 delvis), 3. att beträffandetvåårsgränsen i det under momeni 2 nämnda lagrummet skulle avslå moiionen1978/79:164 i denna del (yrkandel 2), 4. alt skulle anta 7 § idet genom proposilionen framlagda förslaget lill lag om ändring i lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt, 5. alt med avslag påmotionen 1978/79; 164 i denna del (yrkandet 1 delvis) och moiionen 1978/79:166i denna del (yrkandel 1) skulle anta 32 § i del under moment 4 nämndalagförslaget, 6. all belräffandelillämpningen av permissionsreglerna skulle avslå moiionen 1978/79:165 i dennadel (yrkandet 3 delvis), 7. all skulle anta degenom proposilionen framlagda lagförslagen i den mån de icke omfattades avutskottets hemställan ovan, 8. alt beträffandesamarbetet mellan kriminalvården och polisen skulle avslå motionen 1977/78:993samt moiionen 1978/79:166 i denna del (yrkandel 2), 9. all belräffandeutbyggnaden av lokalanslalter m. m. skulle avslå motionen 1978/79:165 i dennadel (yrkandel 2), 10. alt belräffandeinformaiion till de intagna skulle avslå moiionen 1978/79:165 i denna del(yrkandet 4), 11. alt beträffandekroppsvisitation m. m. skulle avslå moiionen 1978/79:165 i denna del (yrkandel3 delvis). Permissionsreglernaför intagna vid kriminalvårdsanstalter 1, avBertil (), (), (), (), (), () och () som beträffande tvåårsgränsen i 7 § tredje stycket lagen om kriminalvård i anstalt (KvaL) att utskottet under 3 bort hemställa altriksdagen med anledning av moiionen 1978/79:164 i denna del (yrkandel 2) gavregeringen lill känna som mening vad reservanterna anfört angåendeändring av 7 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anställ, 2. av (), (), BertilJohansson (c), (), (), () och () som beträffande 32 § KvaL ansett alt utskottet under 5 bort hemställa altriksdagen med bifall till moiionen 1978/79:164 i denna del (yrkandet 1 delvis)och moiionen 1978/79:166 i denna del (yrkandet I) skulle anta 32 § i del undermomeni 4 nämnda lagförslaget med den ändringen att paragrafen skulle erhålla avreservanterna föreslagen lydelse. Nr 52 Till betänkandet hade fogats ett särskill yttrande vid moment 8 iutskoltels Tisdaeen den hemställanav Benil () och () belräffande 12december 1978 samarbetet mellan kriminalvården och polisen. Permissionsreglernaför intagna vid kriminalvårdsanstalter Broiisutvecklingen är myckel oroande. Del gäller mångabrott av mer traditionell natur, men specielll den form av kriminalitet sombenämns den organiserade och ekonomiska brottsligheten. Bakom denna verksamhelfinns gärningsmän som systematiskt och med olika metoder skaffar sig självaekonomisk på samhällets bekostnad. Det kan gälla enskilda personerseller brotlssyndikats kriminalitet. Samarbete har utvecklats övernationsgränserna. Verksamheter med anknytning lill narkotika intar en cenlralplats i systemet. Den illegala narkotikahanteringen styrs av välorganiseradeligor med internationella förankringar som verkar på skilda håll. Det finns eltklart samband mellan narkotikabrottslighet och annan kriminalitet såsom rån,stöld, prostitution och misshandel. Sammantaget innebär de allvarliga angreppmol enskilda människors liv, hälsa och trygghet. Vårt land har drabbats av enberäknande, hänsynslös och cynisk brottslighet. Delär mot denna bakgmnd vi skall ta ställning lill det förslag till ändring ilagen om kriminalvård i anstalt som behandlas i detta utskottsbetänkande. a. permissionsbesiämmelser vid våra anstalter och möjligheten atlvägra permissioner i vissa fall. Medutgångspunkt i den grymma verkligheten kan man konstalera alt det är ytterstmarginella förändringar som föreslås. Även om det är vällovligt att gå långsamtfram då det gäller förändringar hade del nog varil befogat att ytteriigarestrama upp bestämmelserna. I det syftel har och jaginlämnat en molion med anledning av föreliggande propositionsförslag. Detankegångar som vi fört fram i moiionen har det inle gått att nå enighet ominom utskottet, varför det nu föreligger två reservationer till deltabetänkande som cenlerrepresenlanterna i utskottet står bakom. Jag kommer atlnågot ulveckla reservation nr 1, och kommer senare alt ta uppreservation nr 2. Ielt remissyttrande över promemorian Permissioner inom kriminalvården, somtillhör förarbetena till detta lagförslag, säger styresmän ochassistenter inom kriminalvårdenatt personalen påtagligt upplever att den hamnati en normkaos. Ett sådant uttalande från dem som arbetar inom kriminalvårdenger verkligen anledning till eftertanke. Har vi lagar och bestämmelser som görsituationen kaotisk för personalen? I så fall är det verkligen illavarslande.Vi får hoppas att det beslut som kommer atl fattas här och debeslämmelser som därefter kommer att utarbetas kan leda lill bältreförhållanden. 1973års kriminalvårdsreform innebar bl. a, all man i ökad utsträckning satsade påöppna vårdformer och andra åtgärder, såsom generösa permissionsbesiämmelser, isyfte all underiätta de intagnas anpassning lill samhället. Denhuvudinriktningen måste alltjämt gälla. Men vi kan inte bortse från att vi nu på våra anstalter harpersoner som kallt beräknande begått brott och som i ytterst begränsadomfattning torde vara åtkomliga för en positiv påverkan genom skildakriminalvårdande insaiser. Till denna gmpp hör bl. a. de narkoiikalangare sominte själva använder narkotika. De barett väl utbyggt kontaktnät, och slorapengar är inblandade i denna brottslighet. För dessa personer medför alltidpermissioner en uppenbar risk att de fortsätter sin brottsliga verksamhet. Dettorde vara näst intill omöjligt att kontrollera deras förehavanden under enpermission. Därför måste del vara stor restriktivitet när det gäller atlbevilja permissioner för detla klientel. Om så ändå sker av synnerliga skälmåste permissionen ske under noggrann bevakning. I7 § i lagen om kriminalvård i anstalt regleras hur de intagna skall fördelasmellan öppna och slutna anstalter. Särskilda regler gäller för en speciellkategori intagna, nämligen dem som dömts lill långa straff De som dömts tillfängelse i lägst eller internering med en minsta tid av skallenligt gällande lag placeras i sluten anstalt om det "kan befaras att hanär särskill benägen att avvika och fortsätta en brottslig verksamhel, vilken pågrund av omfattning och inriktning är av särskilt allvariig karaklär".Intagna som bedöms tillhöra denna gmpp beviljas kortlidspermissionerenliglrestriktivare bestämmelser. Tvåärsgränsen innebär emellertid att bestämmelsernainte kan lillämpas på dem som dömts för grovt narkotikabrott eller grovvarusmuggling av narkotika, om straffet bestämts till kortare lid än tvä år.Strafftider kan komma i fråga även vid mycket allvarligbrottslighet, nämligen i de fall där beslut om förvisning har beaktats vidstraffmäiningen. Beslut om förvisning förekommer i betydande utsträckning isamband med straff för grov narkotikabrottslighet. Detla förhållande är intetillfredsställande. Därför bör en ändring ske då det gäller tvåärsgränsen. Ireservaiion r.r 1 lill detla betänkande har vi reservanter närmare redovisatvår mening. Vi anser atl genom ett tillkännagivande lill regeringensnarast bör få ett förslag lill ändring i 7 § i enlighel med våra önskemål. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2 och i övrigi lillutskottets hemställan. Permissionsreglernaför intagna vid kriminalvårds-, anstalter Idelta anförande insiämde , och (samtliga c). Ulformningen av permissionsreglerna för intagna vidkriminalvårdsanslalterna är svår att göra därför atl åtskilliga motstridigaintressen gör sig gällande. För personer som gjort sig skyldiga till såallvarliga brotl att de har ådömts frihetsstraff, har samhällel det intressetatt de efter straffels avtjänande inte mer skall begå brott, ulan au de skallinordna sig i samhället och dess regler och där ha en meningsfullsysselsättning och tillvaro. Möjlighelerna lill olika slag av permission ärväsentliga för den intagnes kontakter med livet ulanför fängelset och för hansmöjligheter atl återanpassa sig. Del kan bidra lill att minska antalet återfalli brotl. Å andra sidan har denenskilde medborgaren rätt lill skydd från samhällel Permissionsreglernaför intagna vid kriminalvårdsanstalter mol att bli utsatt förbrott. Vissa intagna begår uppenbariigen brott under permissioner. I den måndessa kan utpekas till en viss grupp, är det rimligt atl permissionsreglernaskärps för en sådan grupp. Den PM som ligger lill grund för proposilionen 62visar att ca 90 96 av permissionerna sköts men att en mindre grupp intagna,några hundratal, som tidigare är starkt kriminellt belastade, i mycket storutsträckning begår nya brott under permissioner. visar sig också detegendomliga alt denna brottsbenägna gmpp får permission i slörre omfattning änövriga intagna. Justitieministern säger i proposilionen alt della inle ärtillfredsställande. Jag vill nog göra ett mer skärpl påstående och hävda attdet är synnerligen anmärkningsvärt och hell oacceptabelt. Det är inle atl undrapå all en hel del människor i del här landet intar en kanske något onyanseradmen allmänt negativ inställning till permissionsinstituiet när sådanaförhållanden kan råda. Nudrar propositionen den som jag lycker rikliga slutsatsen av vad promemorianvisar. Reglerna för den stora grupp som sköter sina permissioner skall görasnågot mer generösa, medan reglerna för den mindre grupp av slarki kriminelltbelastade, som ofta begår nya brott, skärps. Hurän permissionsreglerna utformas kommer vissa permissioner atl misslyckas. Brotlkommer att begås under dessa. Men för att minimera den risken är det viktigtmed väl fungerande samarbeie mellan kriminalvården och polisen. Det framgår avpropositionen att detta samarbete, trols alt regler om det finns i det avkriminalvårdsstyrelsen utgivna s. k. anvisningscirkuläret, i vissa fall intealls har fungerat. Från kriminalvårdens sida har man menat atl man ofta inlefött besked om brotl som intagna gjort sig skyldiga till under permission. Frånpolisens sida framhålls att man i många fall inle alls och i vart fall i regelför sent för besked om när permission har beviljats intagna, som har gjort sigskyldiga till grov brottslighet. Ettsådanl bristfälligt samarbeie kan inte accepteras. Frågan har också lagils uppi två moderata motioner, som behandlas i det nu aktuella betänkandet. Detpåpekas i molionerna att det är utomordentligt allvariigl alt anvisningscirkulärelinle följs och alt del finns anledning atl ulvidga underrättelseskyldigheten såall polismyndigheten i större ulslräckning för kännedom om fall av beviljadepermissioner. Del gäller här sådana personer som är dömda för brott mot annanspersonliga säkerhet. Dethar under utskottsbehandlingen upplysts om att överläggningar pågår om enutvidgning av underrättelseskyldigheten i enlighet med motionsyrkandena.Bertil och jag har i ell särskilt yttrande velat markera hur vikligt vifrån brottsbekämpningssynpunki finner ett väl fungerande samarbete mellankriminalvården och polisen. Detta samarbeie måste nu komma till slånd. Så,herr talman, lill de två reservationer som uiskottets moderaler ochcenterpartister gemensamt har avgivit. Även om vi i utskotlet är överens om altbiträda den allmänna inriktningen i proposilionen, anser vi reservanter allpropositionens förslag bör ändras i två fall. Reservationen1 tar upp vilka intagna som jämlikt 7 § tredje stycket lagen om kriminalvård ianstalt skall placeras i sluten anstalt. nyss redogjort för dennafråga, och jag behöver inte närmare uppehålla mig vid den. Jag kan instämma ivad hon har anfört. Det finns inte anledning att för sådana personer som dömtsför grova narkotikabrott - när det är just denna grupp man vill komma åt - haen minimiregel , som gör att en del av dessa dömda inte omfattas avregeln. Vid behandling av lagen om kriminalvård i anstalt hävdadevi från moderat håll atl denna regel även skulle kunna omfatta dem som dömtstill frihetsstraff kortare än . Reservalionen2 gäller frågan hur man bäst skall kunna ringa in den grupp intagna somtidigare är starkt kriminellt belastad och som i mycket stor utsträckning begårnya brott under permissioner. skall kortlidspermission kunnabeviljas, om ej avsevärd fara för missbruk föreligger. Propositionen ochutskottsmajoriteten vill begränsa möjligheten för permission mer, så att inteheller "påtaglig fara för fortsatt brottslig verksamhet" förföreligga. Vi reservanter vill ytterligare markera denna begränsning och menaralt del är väsentligt att det här nya begreppet verkligen praktiskt kommer attbetyda något när det gäller all skärpa reglerna för den starkt kriminelltbelastade och brottsbenägna gruppen -som dessutom ofta har permissioni större utsträckning än övriga intagna. Orden"påtaglig fara" minskar, som bl.