prot · G20982 · 1978-12-31 00:00:00 — Arbetsmarknadsministernsäger alt det är viktigt all upprätthålla en hög-arbetsmarknadspoliliskberedskap för atl möla de slörningar och kvardröjande problem av olika slagsom kan uppkomma eftei- en djup och långvarig lågkonjunktur. Del bör innebära alt får ettpositivt besked på sin framställning om alt sysselsättningen vid Luxors fabriki Karisborg skall tryggas. Dessa nya problem för understrykeryllerligare kravet på all Vanäsverken får de statliga order som fordras för alldär trygga sysselsättningen. Strukturproblemeni , som bl. a. påtalats av långtidsutredningen, kan bli långsiktigtbeslående i , om inte ålgärder sätts in för all möla dennasitualion. Näringspolitiska ålgärder måsle därför nu sällas in för alt lösa deproblemen. starki småförelagspräglade bör flera jobb kunna skapas.Genom tillkomsten av utvecklingsfonden har länet fått ökade resurser ochkompetens att stödja de mindre och medelstora företagen. En viklig del av dessverksamhet är all tillvarata produklidéer från förelag och uppflnnare inomlänet men ocksä att lillföra nya produkter utifrån. Efter hand som dessainsatser kräver finansiella resurser måsle volymen produklutveck-lingslån ökas ulanall della minskar möjlighelerna lill vanliga direktlän. Utvecklingsfonden iSkaraborgs län bör därför i likhet med fonden i tilldelas särskildamedel för kredilgivning pä hög risknivå lill bl. a. varvsindustrinsunderleverantörer. Vi cenlerriksdagsledamöter från har i motionföreslagit alt länets utvecklingsfond skall tillföras ökade anslag med 4 milj.kr. Dessutombör elt regionall investmentbolag inrättas i som etl komplementlill utvecklingsfonden. Huvudinriktningen av dess verksamhet skall vara altstödja nyetablering och expansion av småföretag. Dessa ökade insatser ärnödvändiga för att klara de stora problemen för länels mänga underieverantörertill varvsindustrin och annan storindustri. De stora företagen har tagit hemproduktion i samband med sina egna problem alt klara sysselsättningen. Andelensmåföretag-familjeföretag är myckel slor i länet. Företag med upp till 200anställda svarar för 51 96 av industrisysselsättningen. Etl investmentbolagskulle ocksä kunna underlälla många komplicerade generationsskiften som kanvara etl hot mot sysselsättningen. Företagsförsäljningar leder ofta lill allhuvudkonlorsfunktioner lämnar länet. Detta äretl problem i etl län, varsserviceseklor redan är alldeles för lilen. Underlaget för kvalificeradutbildning i länet minskar. Länels utvecklingsfond får ofta del av braproduktidéer som skulle kunna tillvaratas i nystartade företag om ett regionaltinvestmentbolag tillskjuter riskkapital i startskedet Arbelsmarknadsministernhänvisar i sitt svar till atl betydande stödåtgärder sätts in i samband medomställningen inom varvsindustrin i och alt detla är elt ledi arbetet med alt moiverka de problem som uppstår. Del är inte bara iGöteborgsregionen som dessa problem uppstår, utan de berör ocksåsysselsätlningen i . Då bör stödåtgärder sältas in även iSkaraborgs län för att bemästra de problem som uppslår där på grund avstrukturproblemen inom varvsindustrin och andra industrier. Det är mot denbakgrunden som vi i har krävt dessa åtgärder för atl förbättrasysselsättningen i länet 0/77sysselsättningen i 7Riksdagens protokoll 1978/79:80-82 0/7/sysselsättningen i I den mån nya statliga organ etableras anser vi atten sådan elablering bör föriäggas lill ,efiersom länet inle erhållitnågon lidigare. Vi har med besvikelse konstaterat atl den centrala stiftelsenför den skyddade verksamhelen förlades lill Med hänsyn tilldetta är det ett oavvisligt krav atl planerna på civilförsvarsskolan i . Päsikt lorde decentralisering inom centrala myndigheter och verk av både funktionoch befogenheter vara etl bättre alternativ än lokalisering av hela enheter,efiersom det dä också kan bidra lill atl skapa bättre regional balans. kan detta ha särskild genomslagskraft med hänsyn till attlänsfunktionerna är fördelade på ett flertal orter. lyckle att han inte fick nägra konkrela svar på sina - medundantag för den försia frågan huruvida del blir någol tillskott iarbetsmarknadsverkels resurser för - mycket allmänna frågor. Delär lill all ha pretentioner, . Det går knappasi all få ett mer konkretsvar än del jag har givit pä denna fråga. Jag har sagl att 140 milj. kr. De skall fördelas av AMS i vanlig ordning. T. o. m. AMS har uttalat sigför att prioritera . Mer exakt och mer precist kan man knappastsvara på en beställning från en interpellant. Jag tycker att i della fall kan lämnas åt sidan. Låtmig sedan ta upp en del av de synpunkter som har diskuterat här.Han talade bl. a. om arbetsmarknadsläget i länet, och det är väl riktigt altdel finns svårigheter i liksom i alla andra län i vårt land. Jag harinle pä något sätl bestritt della, men jag tror också atl man bör vara klaröver atl det har skett en förbällring, vilket jag redovisar i miltinterpellationssvar. EftersomPaul hänvisar till länsarbetsnämnden i kan jag ocksågöra det. Lål mig då anföra elt direkt citat: "En relativt slorarbetslöshet kommer all föreligga under hela försia halvåret," - delgäller alltså 1979-"men den kommeratl vara lägre än fjolårets och andrakvartalet avsevärt lägre. kan en viss överhettningbefaras. Denna beror dock ej så myckel på länets egen byggnadsverksamhet som päutvecklingen inom angränsande områden i grannlänen. Den ökade aktiviteten därkommer att minska inpendlingen och öka utpendlingen." Delhär är alltså ett direkt citat från länsarbetsnämnden som visar alt vad jagnämnt i mitt svar också bekräftas av den regionala myndigheten. menar all vi har misslyckats när del gäller att få fart pä näringslivetallmänt sett. Enligl har vi bara arbelal medarbetsmarknadspoliliska ålgärder av olika slag. Detär rikligt all vi har satsat hårdare och i slörre volymer än någon gängtidigare för att skydda människor frän en svår arbetslöshet. Del har klaratsunder en längre och svårare lågkonjunktur än tidigare underefterkrigstiden, med slörre och svårare strukturproblem än vi någonsin harhafl. Trols dessa förhållanden barden nuvarande regeringen klarat en lägre arbetslöshetän vad den socialdemokratiska regeringen gjorde under en belydligtlättare period i börian av 1970-lalel. är bara statistiska fakta, PaulJansson, och jag tycker inle all del finns någon anledning att föra fram krilikpå den punkien. Vadgäller all stimulera näringslivet så all del återfår sin bärighet och möjlighetatt konkurrera med andra länders näringsliv är del frestande all görajämförelser med vad den socialdemokratiska politiken skulle ha inneburit iförhållande lill vad vi föreslagit och vad vi genomfört i och förtul i verkligheten. Om man hade fortsall på socialdemokraternas linje, nämligenatt lägga nya pålagor pä näringslivet och försämra konkurrenssituationen yllerligare,då hade situation varit mycket allvariig, . Vihar i slällel gått den andra vägen. Genom devalvering, lättnader i ochslutligen borttagande av den allmänna arbelsgivaravgiften, utträde urvaluiaormen och andra åtgärder har vi möjliggjort för svenski näringsliv allåterigen konkurrera pä hyggliga villkor med de länder som vi bmkar jämföra ossmed, Delta är basen till all vi nu kan spåra den uppgång i konjunkturen som jagnämnde lidigare och som finns återspeglad i rapporten frän länsarbetsnämnden iSkaraborgs län. Utan dessa poliliska insalser hade del inte varit möjligt förlänsarbetsnämnden all skriva en sådan rapport vill all jag skall kosta på mig alt säga all jag skall följa läget iSkaraborgs län med uppmärksamhet. Del skall jag gärna göra, om det angeläget. Det gör jag med alla län, kan jag försäkra ingår i milt ämbete alt göra det. Jag gör del väldigt gärna med etlgrannlän dessutom. Sedanvar inne på vilken ekonomisk polilik som är lämpligast för atttrygga sysselsättningen-generella åtgärder eller mera riktade åtgärder. Hansade att socialdemokraterna varemot generella insatser för näringslivet. Jaghar kommenterat effekten av sådana insalser alldeles och skall inteupprepa det, men det som är intressant i inlägg är fortsättningen,som gick ut på att man skulle stimulera den allmänna köpkraften. Fär jag frägaPaul : Skulle inte della ske just med generella medel? Jagär i och för sig beredd att diskuiera della. Det finns inte någon motsättningoss emellan. Vi hävdar inte att man kan föra en ekonomisk polilik innehållandeendasi generella åtgärder. Vi hävdar att det behövs både-och. Vi behöver vissariktade åtgärder, men vi mäste ocksä kunna ge generella stimulanser närkonjunkluren är pä väg nedåt Det är den metoden regeringen arbelal med undersenare år. Varförinte utnyttja bostadsbyggandet? Ja, del är vad vi juslhåller på att göra. Äntligen håller bostadsbyggandet på att öka igen i Sverigeefter en kraftig nedgång under tidigare är på 1970-talel. Om vi återigen tarexempel från kan vi i länsarbetsnämndens rapport se att detberäknade antalet färdigställda bostäder var 158,medan man beräknar få 574. Det aren mycket kraftig uppgång, PaulJansson. är siffrorna 174 mol 471. Så kan man fortsättasifferserien, men jag tycker detla räcker för alt redovisa att regeringenhäller på alt få fart på byggnadsverksamheien. 0//7sysselsättningen i 0/77sysselsättningen i Jag medger att del beiyder myckel för Skaraborgslän, inle bara när del gäller byggnadsarbetarnas sysselsättning utan ocksådärför all den industriella verksamheten i länet i så många fall haranknytning lill byggnadsverksamheten. Sedanställdes några frågorom silualionen i , i synnerhet närdet gällerLuxor. Det är riktigt som säger att jag tillsammans medindustriministern har fortlöpande kontakter med och med de olika partersom är involverade i denna svåra kris. Vi kommer atl fortsätta dessa resonemangsenarei eftermiddag. Några besked pä den punkten kan jag alltså i nuvarande slundinte ge. Jag kan dock försäkra, herr lalman, att vår ambition är atl på alltsätl försöka hjälpa lill för alt lösa de svårigheter som människor eventuelltkommer all dras in i genom denna förelagskris. Viljan atl hjälpa till finns,och vi kommer alt pröva olika vägar. Jagär inte övertygad om atl det endasi är denna åtgärd som är den bäsla ochriktigaste. Vi försökeralla länkbara vägar förall rätta lill förhållandena närdel gäller elt förelag som kommil in i stora svårigheter. I fråga om långlidsutredriingen finner jag milt svar alldelessjälvklart Vi skall väl fortsätta alt arbeta med den metod som tillämpats sedandecennier. Man låter ett utredningsresultat gå ut pä remiss för granskning ochprövning, och sedan får regeringen titta på dessa synpunkler och i vanligordning lägga fram förslag för . Del kommer vi atl göra medlångtidsutredningen ocksä. Närdet gäller flyltlasspolitiken hoppas jag all vi inte skall låsa oss fast vid enuppfattning alt alla människor skall vara kvar där de föds och alkid ha eltarbete just där. Det gäller att ha en röriighet i olika riktningar, och det ärdetta regionalpolitiken syftar lill. säger all jag inle är tillräckligt tacksam för del svar jagfåll på min interpellation och atl jag nästan var oförskämd i min olacksamhetMen jag noterade nu ändå med tacksamhet att AMS har fått mera pengaroch alt AMSär beredd alt prioritera bl. Jag kan gärna upprepa au jag ärtacksam för del. Jagär medveten om att min interpellation var för läng. Det har kanske varit svårtför statsrådet atl hinna läsa igenom allt - han harju ont om lid. Jag togemellertid i interpellationen upp en rad frågor som rör vårt län och dessnäringsliv, och jag hade väntat mig en något mer seriös behandling av dessafrågor. Debåda frågor som jag inte fick någol svar på gällde bl. a. huruvida man varvillig alt vidla kraftfulla åtgärder för all förbällra sysselsättningsläget iSkaraborgs län. säger emellertid att han på samma säll som NilsÅsling gjorde skall följa utvecklingen med uppmärksamhet. Deua får vi väl dåvara lacksamma för. Jagkommer sedan lill frågan om och långtidsutredningen. Jag ärnaturiiglvis anhängare av att man bedriver denna verksamhet på samma sätt somman gjorl lidigare, dvs. att man fordrar in remissvar och tar ställning sedanman bedömt dessa. Men delta är en myckel ceniral fråga. Det har pekats pä altöver 20 000 arbetstillfällen kommeratl ha försvunnit 1983.0m man inte sätter innågra regionalpolitiska ålgärder får detla till följd att 2,5 "ö av den aktiva befolkningenmäste flytta från regionen. Jag ville bara veta om anser det vararimligt Den frågan tyckerjag att han borde kunna svara på ulan nägra remisser.Är del rimligt all en region som redan nu är hårt drabbad av varvskrisen skallbehöva släppa ifrån sig ytterligare sä här mänga arbetstillfällen i mitten pä1980-talel? Något besked på den punkten fär vi lydligen inte. Vi har då baraatt konstatera del och får ta ställning lill de olika förslagen när de kommer.Jag skall med intresse la del av vad regeringen här kommer att föreslå. Arbetsmarknadsministernhänvisade till den rapport som länsarbetsnämnden har avgivit och som jag bygglmina frågor på. Del är rikligt atl länsarbetsnämnden gör den bedömningen attsysselsättningsläget kommer atl förbätiras. Menå andra sidan har jag med siffror visal att del sketten försämring år frän år. Dessa siffror är ocksä riktiga, och det är desiffrorna som gett mig anledning alt både och ställa dessa frågorlill regeringen. Jagskall inte göra någon värdering av länsarbelsnämndens bedömningar när delgäller sysselsättningsläget . Vi hoppas alt vi skallfä den utveckling som länsarbetsnämnden tror på. Å andra sidan harkonjunkturinstitutet i sin för en lid sedan avgivna rapport pekat på att delfinns en så pass stor lillgänglig kapacitet inom industrin att den uppgång ikonjunkturen som man hoppas på inle kommer att medföra någon ökadsysselsättning. räknar t. o. m. med en nedgång isysselsättningen trots den väntade konjunkturuppgången. Denna skulle i förstahand drabba industritjänstemännen, bland vilka man haren stor ouinytriadkapacitet En uppgång i konjunkluren med några procent kommer alltså inle attpåverka sysselsättningsläget särdeles mycket. Sedankom arbetsmarknadsministern in pä ett resonemang om ekonomisk-politiska ling.Dessa frågor hade vi lillfälle att diskuiera i flnansut-skottet under den tiddå vi båda salt där. Men det är riktigt som det har sagts här, alt man har gettstimulans, man har spritt ul pengar för att så hjälpligt som möjligt hållasysselsättningen i gång. Men man hargjort delta till pri,set av ett enormtbudgetunderskott, somjag ocksä pekade pä. Vi skall inte föra nägon storekonomisk debatt här, men del ärju elt faktum. Det hade givetvis varit ännuvärre om man hade dragit ner statens utgifter på delta område, men det har somsagt haft som följd atl vi har fått delta stora budgetunderskott. Viharen upplåning som saknar motstycke. Räntan på statsskulden uppgår nu lill 12600milj. för innevarande budgetår. Det är 2 miljarder mer än vad vi satsarpä familjepolitiken här i landel. Det är lill det prisei vi har nätt dettaresultat Det är förhållanden som vi naturligtvis mäste ändra nägon gäng, för såhär kan det inte forlsälla. Det är ocksä problem som har växt upp under de årsom borgeriiga regeringar har suttit vid maklen. 0/77sysselsättningen i Låt mig bara avslutningsvis konstatera att om det i enlighel med deuppgifter som långtidsutredningen har räknat fram skulle bli snedbalanser iSkaraborgs län eller i i stort, finns det skäl atl vidla åtgärder.I departementet arbetar vid med att finna instrument härför och lägga framförslag i den regionalpolitiska propositionen. Avsiklen med vår regionalpolitikär atl man skall kunna räta upp obalanser i olika avseenden, geografiskt ellersektorsvis. Jag hoppas all vi där skall kunna komma fram med förslag som ledertill positiva resultat. Deuppgifter som tog fram ur länsarbelsnämndens rapport från tidigareär har jag ingen anledning att bestrida. Men de uppgifter jag refererade varockså rikliga, sade . När vi då jämför dessa sifferserier får vitillsammans konstalera att del nu har vänt för . Del är en klarförbättring på arbetsmarknaden i detla län, liksom i slort pä andra håll, ochdet är del som är del centrala. Jag refererade direkl vad länsarbetsnämnden harsagt om all man t. o. m. befarar flaskhalsar i vissa avseenden under tredjekvartalet 1979. Del är väl klart belägg för atl det är en förbättring, även omman fortfarande kommer att ha sektorer med problem, det har jag inte bestridit.Men allmänt sett är del en klar förbättring pä gång. Budgetunderskottetskall vi inle dra in i denna debatt, . Jag vill bara säga att påden punkien är det lika viktigt som del är med arbetsmarknaden att eftersträvabalans framöver. Vi kan inte leva med det stora underskott vi har . Och PaulJansson vet atl regeringen har som målsättning att under 1980-lalet arbeta bortden obalans som vi nu har för atl på olika sätt förbättra den ekonomiskasituationen för . Det sista måsle jag nog bestrida - atl del skulle ha vänt i Skaraborgslän pä arbetsmarknadssidan. Del är hell felaktigt. rapport jag har som gäller för december - den senasie som flnnstillgänglig -anges antalet nyanmälda lediga platser under månaden vara 1 388.Del är en minskning av anlalel lediga platser med 538 på en månad. Antaletkvarstående lediga platser vid månadens slut var 788. Del var också enminskning pä en månad med 364. Antalet arbetssökande under månaden var, som jagsade tidigare, 9 582 - den högsta siffra vi någonsin haft i . Delär en ökning med 13 på en månad,som naturiigtvis inte är någol stort tal, är hela 1 690 på elt år. Antalet arbetslösa vid månadens slut var 2 988,Del är en ökning med 429 personer pä en månad. Antalet arbetslösakassamedlemmar vid månadens slut var 1 574, Del innebär en ökning med 300 pä enmånad -jag läser direkl ur rapporten, , Sedanhar vi 2 356 personer i förelagsutbildning och 2 234 i beredskapsarbete. Härhar det visserligen blivit en lilen minskning - del kanske är dessa siffror somRolf har tittat på;det är617 fårrei förelagsutbildningen än del varmånaden - men delta är ett uttryck för all det saknas medelför den här verksamhelen som AMS skall bedriva, det är därför bråttom all få iväg de pengar som vi har talat om . NärRolf påslår att det är en vändning lill det bättre när det gällersysselsätlningen i , dä måste jag bestrida det, och del gör jagmed de siffror som länsarbetsnämnden har redovisat, Herrlalman!Jagskall inte fortsätta den härsifferexercisen,förden kan bli tröttande. Deträcker kanske med alt jag ciierar de inledande meningarna i länsarbetsnämndenssammanfattning av läget: "Sysselsättningeninom verkstadsindustrin fortsätter alt förbättras men också inom andralillverkningsgrenar märks en viss uppgång." Lålmig sedan nämna bara en siffra. Den är hämtad ur redovisningen av nyanmäldalediga platser . Den senaste uppgiften där är frånnovember 1978, då vi hade 1 926 lediga platser, medan vi hade 1435. månads siffror för de övriga åren ligger lägre än den siffra somredovisas . Jag tycker därför all jag har goda skäl att ocksämot bakgrund av den här rapporten peka pä alt del skett en ändring. 0/7?sysselsättningen I PAULJANSSON (s): Jag säger som jag sade tidigare: Jag har också läst vadlänsarbetsnämnden skrivit inledningsvis, och av det framgår att man märker enuppgång inom vissa branscher. Det har jag inte bestridit - uppgifterna finnsdär. Men om man ser lill arbetsmarknaden totalt, så framgår läget av desifferserier som jag redovisade. Dessa siffor tyder inte på alt det totaltsell har blivit en vändning lill del bättre pä sysselsätlningsomrädet Överläggningenvar härmed slutad. §14 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2160-2166 lilljordbruksutskottet §15 Anmäldes och bordlades Förslag 1978/79:13 Fullmäktiges i förslagomdisposition av vinstmedel för är 1978 §16 Anmäldes och bordlades Motioner 1978/79:2167av och med anledning av proposilionen1978/79:85 med förslag till jordförvärvslag, m. m. 1978/79:2168 av EricJönsson m.fl. 1978/79:2169 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:90 medförslag till ändring i riillshjiilpslagen (1972:429) m. m. §17 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades (oljande inlerpellaiioner som ingivits lill kammarkansliet 1978/79:140 av AlfLövenborg {apk) lill statsministern om erkännande av den nya regeringen iKampuchea: Det kan tyckassensationellt alt gick så snabbt, men det står nu klartall Polregimen ramlade ihop därför att den hade förverkat sitt folksförtroende. Massdeserteringar skedde från regimens egna trupper.Civilbefolkningen vände sig i vrede mot Pol-regeringen när upprorssignalenkom. står den nu störtade regimen inför väriden avslöjad som massmördare ochförrädare mot landets nationella intressen. All försöka framslälla det som hänlsom resultatet av en vietnamesisk intervention är alt grovt våldföra sig påsanningen. Vietnamsfolk var självfallet tvunget all försvara sina gränser mot Pol-regimenskränkningar och provokationer, men det som senare skedde i är fruktenav en allmän folkresning. Dennya kampucheanska regeringen kommer enligl sin 10-punktsdekla-ralion atlgenomföra allmänna val till en , upprätta en demokratiskfolkmakt på alla nivåer och utarbeta en författning som garanterar folkets rälttill verklig jämlikhet, frihet och demokrati. Den kommer att genomföra enutrikespolitik för fred, vänskap och alliansfrihet i förbindelse med allaländer, enligt principen för fredlig samexistens. Möjligheterhar nu skapats för , och att äntligen kunna inrikta detre folkens odelade ansträngningar på återuppbyggnaden och det långsiktigamålet alt göra hela till elt rikt och blomstrande område och enbastion för freden. Detsvenska folket har stolta traditioner atl visa i sin solidaritet för ,och folk. Den solidariteten behövs också . Den flydde i skräck försitt folks vrede, ochdess ledande skikt befinner sig nu i exil utomlands. Landets ledning ligger ihänderna på nationella enhelsfront och dess folkrevolutionära råd.Det folkrevolutionära rådet är landets enda lagliga regering. börerkänna densamma och vidla lämpliga ålgärder för att utveckla förbindelserna. Med hänvisning till detanförda hemställer jag om kammarens tillstånd alt lillstatsministern få slälla följande fråga: Ärregeringen beredd att erkänna den nya regeringen i som den endalagliga samt vidla åtgärder för att uppta diplomatiska förbindelser meddensamma? 1978/79:141av () lill statsrådet om kärnkraftsutbyggnaden: har länge framhållit atl det inte finnsbehov av atl ladda ytterligare kärnkraftsaggregat, under det att m.fl. hävdat att det skulle uppkomma samhälleliga förluster på miljontals kronorför varie dag som exempelvis står färdigt utan att få laddas ochstartas. Närjag sistlidna november frågade energiministern: "Hur stora förlustergjorde samhällel per stilleståndsdag för kärnreakiorer iår? ", ansåg statsrådet att det inte fanns några motiv för atl lala omsamhällsekonomiska förluster pä grund av underhållsarbete m. m. i kärnkraftverken.Jag hänvisade då till redovisning av den 22 februari 1978beiräffande konsekvenser av en senarelagd idrifttagning av , därkosinaderna per driftdag beräknades till 1,5 milj. kr. Från ledninghävdades att kunde tas i bruk , om intevillkorslagen lagt hinder i vägen för della. Jaghävdade vid samma tillfälle alt påståenden om dagligamiljonföriuster vid senarelagd idrifttagning av var felaktiga,efiersom vi behövde täcka bara 2 96 av elförsöriningenmed hjälp av oljekondenskraftverk, trots att de sex laddade reaktorerna kundeutnyttjas bara till . Slalsrådel hävdade dä inle kunde basera sin bedömning av förluster m. m. på situationen undertredje kvartalet 1978, utan att man måste se utvecklingen . Eftersomvi nu har tillgång till preliminära uppgifter för såväl som helaårel 1978 beträffande tillförsel och användning av elkraft, vill jag nuåterkomma till frågan om huruvida påstående om dagligamiljonförluster vid försenad idrifttagning av var välgrundat ellerej. Lål mig här redovisa den procentuella fördelningen av produktion ochanvändning för de aktuella perioderna: AnvändningIndustri Samfärdsel Hushåll, handel Summa 90 802 GWh 92 485 GWh Avdenna redovisning framgår klart alt oljekondenskraftverken ochsärskilt bara utnyttjades till av sinutbyggda kapacitet.