prot · G209150 · 1978-12-31 00:00:00 — (c), vari såvittnu var i fråga yrkats atl beslutade att föreningsmeriter också ifortsättningen skulle fö tillgodoräknas vid intagning till högskolan (yrkandet1), 1978/79:740 av m. fl. (vpk), varisåvitt nu vari fråga yrkats alt skulle hos regeringen hemställa omförslag varigenom betygen avskaffades som urvalsinstrumenl för tillträde tillhögskolestudier och ersattes av arbetslivserfarenhet och köprincipen (yrkandet3 b), uttala sig för alt de s. k.studielämplighetsproven borde avskaffas (yrkandet 4), avvisa förslaget iproposiiionen 1978/79:100 om avskaffande av föreningsmeriterna (yrkandet 6), 1978/79:1324 av m. fl. (s), vari yrkatsatt beslutade avslå regeringens förslag om att verksamhet i föreninginte längre skulle vara poänggrundande fr. o. m. antagningen lill utbildningmed början , 1978/79:1336 av m. fl. (m), vari såviunu var i fråga yrkats atl skulle hos regeringen begära översyngenom en pariamentarisk utredning av effekterna av antagnings- ochurvalsreglerna till högskoleutbildning (yrkandet 1), hos regeringen anhålla om förslag till sådanändring av reglerna för antagning till högskoleutbildning atlarbetslivserfarenhetens betydelse minskades (yrkandet 2), 1978/79:1342av () och (), vari yrkats att riksdagenbeslutade uttala att verksamhet i förening även i fortsättningen skulle varapoänggrundande vid antagning till utbildning samt att reglerna härför skulleses över i enlighet med vad som angelts i motionen, 5 proiokoti 1978/79:150-151 Meritvärderingvid antagning till högskolestudier 1978/79:1378 av . (m), vari yrkats atl skulle hos regeringen anhålla om enparlamentarisk utredning med uppdrag alt se över effekterna av de nyaantagnings- och urvalsreglerna till högre utbildning, uttala all utredningen borde föreslåen maximal åldersgräns för antagning till vissa, för staten, kostsammautbildningar, alt arbetslivserfarenhetensmeritvärde vid antagning till högre utbildning borde minskas, att den som sökte ikvoigrupperna I och II på enbart beiygsmeriter och som erhållit högstabetyg i alla ämnen borde beviljas inträde trots 20-procentsregeln, all platserna i kvotgrupp IV bordefördelas proportionellt i förhållande till antalet sökande med enbart25:4-meriter och övriga sökande i kvotgruppen, d) atttillämpningsbeslämmelserna borde bli föremål för översyn, e) attförsöksverksamhet borde påbörjas med obligatoriska iniagningsprov på någon eller några utbildningslinjer. 1978/79:1934 av m. fl. (vpk), varisåvitt nu var i fråga yrkats att skulle uttala sig för och hosregeringen hemställa om förslag innebärande atl förkunskapskraven för antagningtill förskollärar- och friiidspedagogutbildningarna skulle ses över i enlighetmed vad som anförts i motionen (yrkandet 3), och 1978/79:2197av m.fl. (m) såvitt nu var i fråga (yrkandena 3 och 4). alt beträffandeparlamentarisk översyn av urvals- och antagningssystemet m. m. skulle avslåmotionerna 1978/79:1336, yrkandet 1, 1978/79:1378, yrkandena 1 och 2,1978/79:2197, yrkandet 4, samt motionen 1978/79:368 i denna del, att beträffandearbetslivserfarenhetens betydelse för urvalet skulle avslå motionerna1978/79:1336, yrkandet 2, och 1978/79:1378, yrkandet 3 a, alt beträffandemeritvärdet av s. k. linjespecifika ämnen skulle avslå motionen 1978/79:368 idenna del, atl beträffandeuttalande om försöksverksamhet med obligatoriska intagningsprov m. m. skulle avslåmotionen 1978/79:1378, yrkandet 3b-e, att beträffande urvaltill enstaka kurser skulle avslå motionen 1978/79:2197, yrkandet 3, atl beträffandetillgodoräknande av föreningsmeriter skulle dels med bifall lill motionerna1978/79:524, yrkandet 1, 1978/79:740, yrkandet 6, 1978/79:1324 och 1978/79:1342i denna del avslå propositionen 1978/79:100, dels som sinmeninggeregeringen till känna vad utskottet med anledning av motionen 1978/79:1342i denna del anfört om översyn av gällande bestämmelser, atl beträffandemeritvärdet av arbetslivserfarenhet som förvärvats parallellt med studier igymnasieskolan godkände vad som förordats i propositionen 1978/79:100, atl beträffandeavskaffande av betygen som urvalsinstrumenl m. m. skulle avslå motionen1978/79:740, yrkandena 3 b och 4, att beträffandeutvärdering av de psykotekniska proven vid antagning till journalistlinjenskulle avslå motionen 1978/79:264, alt beträffandeantagningen till klasslärarulbildning med bifall lill motionen 1978/79:321 somsin mening gav regeringen lill känna vad utskotiet anfört, all beträffandeförkunskapskrav för förskollärar- och frilids-pedagogutbildning skulle avslåmotionen 1978/79:1934, yrkandet 3. Meritvärderingvid antagning till högskolestudier 1. beträffandearbetslivserfarenhetens betydelse vid urvalet av () och Hans Nyhage (m) som ansett all utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen skulle bifalla motionerna 1978/79:1336, yrkandet 2, och 1978/79:1378,yrkandet 3 a, 2. beträffande tillgodoräknande av föreningsmerilerav (), (), Hans Nyhage (m) och () som ansett all utskottet under 6 bort hemställa atl skulle godkänna vad som förordats ipropositionen 1978/ 79:100och avslå motionerna 1978/79:524,yrkandet1,1978/79:740,yrkandet 6, 1978/79:1324 och 1978/79:1342. För huvuddelen av den grundläggande högskoleutbildningen gäller, somframgår av utbildningsutskoltets belänkande nr 38 med anledning avproposiiionen 100 såvitt gäller meritvärdering vid antagning lillhögskolestudier, nya regler för behörighet och urval. I denutvärdering av högskolereformen som genomförs inom universitets- ochhögskoleämbetet studeras de nya behörighets- och urvalsreglernas effekter. Ibudgetpropositionen har regeringen redan nu föreslagit alt föreningsmeriterinte längre skall fö tillgodoräknas. Det är som Jag ser det ell bra förslag.Det förstår inle, tyvärr, utskottsmajoritelen och vill alt föreningsmerilerskall få tillgodoräknas även i fortsättningen. Minoriteten, moderater ochfolkpartister, stöder regeringsförslagel i reservationen 2. Motiveringenhärför kommer alt redovisas av . Jagskall ta upp en annan fråga, nämligen arbetslivserfarenhetens betydelse vidurvalet, där vi moderater ensamma slår för en kritisk hållning gentemot Meritvärderingvid antagning till högskolestudier arbetslivserfarenhetenstillgodoräknande i vissa urvalssiluationer. Självfalletkan -del är jag angelägen alt understryka -arbetslivserfarenhet sompoänggivande merit ha gynnsamma effekter i vissa avseenden. Vi moderateravvisar därför icke på något sätt generellt arbetslivserfarenhet sompoänggivande merit. Del är utformningen av bestämmelserna vi vänder oss emot.De är av den arten att arbetslivserfarenhetens genomslagskrafl i vissa lägenblir alltför slor, av alltför avgörande betydelse och faktiskt diskriminerandeför dem som har höga betyg som förulsällning för högre studier. Detkan inle vara rikligt atl personer med absoluta loppbetyg skall behövaarbetslivserfarenhet som lilläggsmerit för alt fö den eftertraktade inträdesbiljettenlill universitet och högskolor. kommer senare alt illustrera vilkaeffekter som kan uppstå. Arbetslivserfarenhetensbetydelse vid urvalet lill högre studier bör alltså något minskas. Det behövssom vi ser det inte någon mer utvärdering - ej heller väntan. Man kan gå lillsnabbt beslul. Jag hemställer, herrtalman, om bifall lill reservationerna 1 och 2. I en skrivelse lill regeringen föresloguniversitets- och högskoleämbetet atl föreningsmeriler bör las bort somurvalsgrund vid antagning lill högskoleutbildning. I UHÄ-skrivelsen redovisasmycket starka skäl för denna förändring. UHÄkonstaterar att i de båda första antagningarna efter högskolereformen ungefärdubbelt så många män som kvinnor antogs på grund av poäng förföreningsverksamhet. Som exempel på utbildningar där föreningsmeriternaförefaller au ha en särskilt kraftigt snedvridande effekt lill kvinnornasnackdel nämns psykologlinjen, ekonomlinjen vid ,gymnastiklärarlinjen, mellanstadielärarlinjen och tandläkarlinjen. Man sägeratl hillillsvarande erfarenheter av föreningsmeriter som urvalsgrund nästanuteslutande pekar på negativa effekter för kvinnornas del somansträngningar görs för alt motverka könsskillnader i utbildningssystemet. Detena huvudskälet för etl avskaffande av föreningsmeriterna som urvalsgrund äralltså atl kvinnorna missgynnas av systemet. Del andra huvudskälet är all deadministrativa svårigheterna i tillämpningen av nuvarande bestämmelser ärslora. UHÄ:s bedömning äralt de administrativa svårigheterna i väsentliga delarkommer att kvarstå även i fortsättningen, och man konstaterar att deadministrativa svårigheterna framför allt har den allvariiga sidan all de hossökande i många fall kan ge en känsla av rättsosäkerhet. Bedömningen avföreningsmeriter kommer, säger man, troligen alltid att förbli svår ochdessutom resurskrävande rent personalmässigt. Det är inte praktiskt möjligtatl skriva strikta regler för hur man skall bedöma de meriter som en sökandeåberopar. Beslul i många sådana frågor måste trots all en oproportioneriigtstor arbetsinsats läggs ner på bedömningen fattas mer eller mindre på känn,hävdar UHÄ. Man pekar också på att en arbetsteknisk svårighet är att fleraolika bedömare måste ägna sig ål behandlingen avföreningsmeriterna och menar all del minskar möjligheterna lill en enhetligbedömning. alltså motverka atl kvinnorna missgynnas och vill man minska krånglet ochbyråkratin på del här området, då måste slutsatsen helt enkelt bli atl man börfölja UHÄ:s förslag. Del har man också gjort i proposiiionen, och på den linjengår också och representanter i utbildningsutskottet ireservationen 2. Det är förvånande att man från majoritetens sida inte harvelat vara med om en förändring som borde vara självklar. Till bilden hör ocksåatl UHÄ framhåller alt det såväl sakligt som tekniskt är möjligt altsärbehandla frågan om föreningsmeriter, eftersom regelsystemet i övrigt intepåverkas av om dessa meriter tillgodoräknas eller inte. Detär viktigt att man är öppen föratt förändra det som har visat sig fungeramindre väl efter högskolereformen. Här har vi nu elt utmärkt exempel på justdetla. Jag yrkar bifall lill reservationen 2 av och folkpartietsrepresentanter i utbildningsutskottet. Meritvärderingvid antagning till högskolestudier (vpk): I utbildningsulskoltets betänkande nr 38 behandlas delar av vårprincipmotion angående den högre utbildningen, nämligen urvalsprinciperna förantagningen. En av huvudmålsättningarna för högskolereformen var att man genomden skulle bryta den sociala snedrekryteringen. Det har sagts tidigare frånvpk:s sida all så inte har skett, utan alt den sociala snedrekryteringenbestår. Utskotlets talesmän har försökt förneka detta faktum. har emellertidolika forskningsrapporter och statistiska undersökningar bekräftat atl denkanske viktigaste målsättningen med högskolereformen inte uppfyllts. Såväl avUHÄ:seget material som av undersökningar vid framgåratt den sociala snedrekryteringen tvärtom skärpts, att andelen ungdomar frånarbetarklassen är den lägsta . De erfarenheter och kunskaper enmajoritet av vårt lands befolkning besitter las alltså inle till vara vid vårauniversitet och högskolor. Jag tycker att det borde mana till eftertanke.Jörgen sade att det är viktigt atl man ser över vad som har fungeratmindre väl -och här finns klara bevis på att det inle har fungerat. Nutror vi naturiigtvis inte från vpk:s sida att det finns några enkla lösningarpå detta problem och att denna snedrekrytering i etl slag kan förändras. Delkrävs djupgående förändringar i såväl samhällsstruktur som grund- ochgymnasieskola för att åstadkomma en förbättring. Också högskolans inreorganisation och innehåll måste bättre anpassas efter arbetarklassens behov.Som det nu är känner många inte igen sin verklighet när de börjar studera. Men,herr talman, våra förslag är ett steg i rätt riktning. Vi har i vår motionföreslagit att betygen skall avskaffas till förmån för etl nytt urvalssyslem,där bl. a. arbelslivserfarenhelerna tillmäts större betydelse. Förslaget byggerockså på de förslag lill förändringar som vi har framställt när del gällergymnasieskola och grundskola. Meritvärdering vid antagning till högskolestudier Sedannågra fö ord om föreningsmeriterna. Utskottets majoritet har i denna delbifallil vårt yrkande atl dessa skall bibehållas. Vi tycker det är ett kloktbeslut av utskotlsmajoriieien. Vi är helt överens om att man bör se överbestämmelserna och tillämpningen, så att det inle förekommer missbruk av skildaslag, men vi tillmäter föreningsarbete ett så stort värde att det börfö ge poäng. Kvinnorna har missgynnats, säger representanter ochmoderaterna. Men som jag har framhållit här i kammaren är detta attinte se skogen för bara träd. Kvinnornas eftersatta situation, dendiskriminering av dem som förekommer och som genomsyrar hela vårt samhällsliv,också inom högskoleväsendet, måste bekämpas på andra sätt. Det krävs bådeåtgärder i form av utbyggnad av barnomsorgen och förbättradesludiefinansieringsmöjligheter och bättre villkor vid gravidilets-ledigheierm.m. Vi har föreslagit åtgärder i den riktningen,men förslagen har tyvärravslagils av dem som påstår sig kämpa för jämlikhet. Vi skall senare i vårdiskutera forskning och forskarutbildning, och vi har där särskilt tagit upp dekvinnliga forskarnas situation och föreslagit att speciella insatser skallgöras för att förbättra deras läge. Men då är del inte något tal om jämlikhetfrån folkparti-och moderalhåll och f ö. inle heller från socialdemokraterellercenterpartister. Slutligen,herr talman, utbildningen för förskollärarna, som också behandlas ibetänkandet. Vi har i en särskild motion tagit upp deras utbildning. Jag harmyckel svårt att förslå varförjusl denna lärarkategori skall diskrimineras iolika hänseenden, inte minst vad gäller utbildningens längd och kvalitet. Detborde tvärtom vara så atl man här verkligen skulle avsätta resurser frånsamhällets sida, eftersom man tillmäter i barnens liv så storvikt. Den vikt utskottet lägger vid förskollärarutbildningen strider f ö. heltmot den målsättning själv antagit för barnomsorgen. Vi framhåller ivår motion atl stora ansträngningar måste göras inle bara för att förbättrautbildningen utan också för alt möjliggöra för den personal som är verksamvid barnstugorna att fö möjlighet till vidareutbildning med full lön. Justdärför att barnen utestängs från arbetslivet i dagens bör också, som viframhåller, en särskild strävan vara alt man söker salsa på personer som har enerfarenhet av tidigare jobb. Med dettayrkar Jag bifall till vpk-molionerna. sista yrkande har behandlats också av tidigareriksdagar. Jag går inte in på den argumentering som då fördes utan hänvisartill denna tidigare riksdagsdebatt. Del gör också utskottet när del nu än engång avstyrker vpk:s yrkande på denna punkt. Ettav de mål som man hade genom hela utredningsarbetet och när högskolereformenantogs var att försöka vidga högskolans kontakter med nya studerandegrupper. Vihar velat bryta loss högskolan från den nästan helt dominerande knytningen lillgymnasieskolan. erfarenhet, herr talman, visar att vi är ett gottstycke på väg. Vi har genom högskolans lokalisering till nya orter t. ex.kommit i kontakt med studerandegrupper. som tidigare inle hademöjlighet atl söka sig till högskolestudier. Jagbeklagar atl vissa folkgrupper ännu inle har upptäckt högskolan eller haftmöjligheter atl söka sig till den. Därför har jag inte , herr lalman,sagt atl vi har nått vårt mål när det gäller nya studerandegrupper, utan Jaghar framhållit att vi är på god väg. Vi har också nått nya grupper avmänniskor, och det visar alt högskolebeslulel har rätt inriktning. Sominstrument för all nå de nya studerandegrupperna fungerar bl. Atl fö tillgodogöra sig erfarenheter från arbetslivetnär man går in i de högre studierna tillför högskolan utomordentligt rikaerfarenheter och kunskaper, och det är inget fel på de studenter som i storutsträckning åberopar arbelslivserfarenheter då de söker sig till högrestudier. Vikan sålunda inte från utskottsmajoritelen ställa oss bakom det moderataönskemålet att minska vikten av arbetslivserfarenheten. Vi säger - och detharjag, herr lalman, framhållit från kammarens talarstol-allom delnär har gått visar sig, att erfarenheterna på någon punkt är negativa,skall vi också utan prestigehänsyn genomföra ändringar på denna punkt men atldet ännu förflutit så all det inte finns anledning att görajusteringar av detta regelsystem. Dessutom finns det inga tecken som tyder påatt den arbetslivserfarenhet som kan åberopas skulle ha varit negaliv förhögskolan eller för de studerande. Någotmera dramatisk är väl debatten om föreningsmerilerna. Man kan nu fåtillgodoräkna sig högst en poäng, om man har varit aktiv iföreningslivet. Del har hävdats att det har fuskals med dessa meriter. Detfinns personer som menar alt många av dem som åberopar föreningsmeriteregentligen inte har varit särskilt aktiva. Del har t. o. m. sagts att manbildar föreningar bara för alt fö föreningsmeriler, och del är motintentionerna i lagstiftningen. säger därför alt man börse över reglerna så all det inte ges möjlighet till fusk på detta område. I övrigt bedömer dock utskoltsmajoriteten det som utomordentligtbetydelsefullt alt vi kan engagera unga människor i elt meningsfulltföreningsarbete. Om vi kan fö dem alt bli verksamma i de politiskaorganisationerna, i , i kyrkliga organisationer, i elevorganisationeroch i andra sammanhang, kommer det att betyda en träning för unga människor,som blir utomordentligt betydelsefull för deras verksamhet . Del gerdem kontakter och kunskaper. Men erfarenheten visar också all 1. ex. många avde ungdomar som engagerar sig i skolornas elevråd och där har mycket arbete förmindre lid över för det studiearbete som kan hjälpa dem till högre betyg.Därför är del rättvist att de får lov att tillgodoräkna sig en del av sittföreningsarbete som meriieringsgrund när de söker till högskolan. Delframhålls då all detta missgynnar flickorna. Det är möjligt att detta systemunder den korta tid som vi har tillämpat det har gynnat flickorna mindre änpojkarna, men därför skall man inte, herr lalman, lösa det problemet genom altavskaffa möjligheterna alt använda föreningsmeriler, ulan vi skall göra alltvad vi kan för all stimulera flickorna att gå in i Meritvärdering vid antagning till högskolestudier Meritvärderingvid antagning till högskolestudier föreningsarbetet.Rapporter som Jag har fött säger atl i elevråden är del nu allt vanligare atlkvinnliga studerande går in, tar över ordförandeposter och andra styrelseposteroch lägger ned elt aktivt arbete där. Viskall medverka lill att föreningslivets ställning förstärks bland denstuderande ungdomen. Lyckas vi med del, kommer även de kvinnliga studerande,herr talman, all ha nytta av de här reglerna. Det är inget tvivel om alt allamänniskor för del framtida livet, både i utbildningen och när de avslutar sinutbildning och kommer ul i samhällslivet, har nytta av att ha spelat en aktivroll i folkrörelser, i föreningslivels alla olika grenar. Med detta berJag alt fö yrka bifall lill utskottets förslag. EVAHJELMSTROM (vpk) kort genmäle: beklagar atl vissa befolkningsgrupper ännu icke upptäckthögskolan. Jag trodde inte all Jag skulle fö höra en så förskönande och såförfalskad omskrivning av det faktum alt del i grunden är en klassfråga. Jagtycker att något borde begrunda vad SCB redovisade ,nämligen all andelen ungdomar ur arbetarklassen bland studerande är den lägstasedan 1963. Jagkan bara konstalera all när del gäller föreningsmeriter är och jaghelt överens. Men när det gäller åtgärder för all bryta den socialasnedrekryteringen och se lill alt också arbetarklassens barn bereds möjligheteratt studera och underlätta för dem att göra del är vi uppenbariigen djuptoense. OVENORDSTRANDH (m) kort genmäle: Jag håller hell med om arbetslivserfarenhetens betydelseoch alt den ärelt av de instrument som vi kan använda oss av förall tillförahögskolan nya studerandegrupper. Däremot är Jag inle ense med om atl delinle finns något tecken på att vikten av arbetslivserfarenhet i vissa fall kanfö negativa effekter. Jag menaratt del finns sådana tecken -och ganskabetydande tecken - nämligen när det gäller att väga arbetslivserfarenhet motbetyg, också toppbetyg. Där är väl relationen inte den helt rikliga. Del äralltså vissa bestämmelser som jag menar skulle kunna ändras för att görainstrumentet betydelsefullt även för de "gamla" studerandegrupperna,de som kommer till högskolan med mycket förnämliga betyg. () kortgenmäle: Värdet av alt unga människor ägnar sig åt föreningsarbete är vi heltöverens om. Det frågan nu gällerärom man skall fö räkna poäng fördet vid inträde till högskoleutbildning. Där har vi från folkparti- ochmoderathåll en helt annan uppfattning än majoriteten. Jagnoterar också att inte i och för sig förnekade all UHÄ ochproposiiionen har rätt i att systemet med föreningsmeriter missgynnarkvinnorna. Det fanns tecken, sade , som tyder på att del har sketten ändring här. Men vi har delta belagt i den myckel ulföriiga UHÄ- rapporten,som mynnade utlett förslag från ämbetsverket att avskaffa de här föreningsmeriterna. Delkonstateras atl erfarenheterna är alt man nästan uteslutande har fått negativaeffekter för kvinnornas del. I vissa fall har den tendensen förstärkts från delförsta antagningsåret lill del andra antagningsåret. Sedanvill jag fråga om en formulering på s. 7 i utskottsbetänkandel: "Utskottetfinner därtill atl en eventuell ändring av föreningsmeriternas poängvärde böranstå lill dess att mer omfattande erfarenheter av de nya tillirädesreglernaockså i övrigt föreligger." Manär alltså inle-heller från majoritetens sida helt säker på att man skallbehålla föreningsmeriterna för all framlid. Därför vill Jag fråga: Vad menasmed detta uttalande. Hur länge skall man vänta egentligen? Det räcker tydligeninle med entydiga erfarenheter av föreningsmerilernas nackdelar från tvåhöstantagningar. När och under vilka omständigheter är man från majoritetenssida beredd atl medverka till en förändring? Jagvet alt man på många håll, inle minst inom studeranderörelsen, gärna vill haetl klart svar på den frågan. Meritvärderingvid antagning till högskolestudier () kortgenmäle: 7 i utskottsbetänkandel står, som läste upp,"en eventuell ändring av föreningsmerilernas poängvärde". Det slåralltså inte något om avskaffande av dem. Somvi sagt ansluter vi oss lill tanken i en av motionerna att man bör se överreglerna för all kunna undvika missbruk av dem. Vad det gäller är graden avaktivitet och vilka typer av föreningar det skall vara fråga om. Det ärnödvändigt atl se över detta, och del har vi kommit överens om. Först när detlaklarlagts kan man länka sig en ändring av regelsystemet. Dessutom försöker viredan nu följa upp och värdera hela högskolereformen. Jagupprepar del som jag har sagt, all man får ta upp den diskussionennär man har erfarenhet, om det då visar sig all del finns skäl allgöra ändringar. Del är en myckel vi har atl ta hänsyn lill just nu.Del gäller bara några intagningar. Alt i det läget säga all kvinnorna påtagligtskulle ha missgynnats är för kategoriskt. Jag har sagt att det finns tecken somtyder på att man inte gynnat flickorna lika myckel som pojkarna i skolorna. Delfick mig atl dra slutsatsen att det ärangeläget atl vi var och en på sitt hållmedverkar till att öka de kvinnliga studerandenas intresse för dellagande iföreningslivet. Del föreligger inga skäl alt ändra reglerna när det gäller föreningsmerilernaenbart därför atl kvinnorna deltagit mindre än pojkarna. Nyttan avföreningsmeriterna är Ju självklar såväl för manliga som för kvinnligastuderande. Vidarevill jag erinra om atl man inom UHÄ icke varit enig när det gäller all rekommenderaborttagandet av föreningsmerilerna. Den största löntagarorganisationen villatl dessa föreningsmeriler skall vara kvar som grund för intagning tillhögskolan. När del gällerarbetslivserfarenheten vill Jag till säga, att Meritvärdering vid antagning till högskolestudier