prot · G20931 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:31 Kl,09,00 §1 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:42 om inverkan på vissa försvarskosinader har interpellerat mig om inverkan påvissa försvarskostnader. På grund av att interpellanten befinner sig utomlandskan jag inte besvara inlerpellationen inom den föreskrivna tiden. Jag avser attgöra det , §2 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:31om politiken för lekoinduslrin På grund av särskilda arbetsuppgifter harjag ej möjlighel an inomföreskriven lid besvara inlerpellation nr 31 av om politiken förtekoindustrin. Svar kommer i slällel all lämnas . § 3 Om varvskrisen Induslriminislern erhöll ordet för altbesvara Jöin (vpk) anmälda inlerpellation, 1978/79:30,och anförde: har med anledning av varvskrisen frågat mig: 1, Varförhar regeringen passivt åsetl varvskrisens ulveckling i och faktiskt idkat passivt motstånd mot försöken alt bryta den? 2, Vilken är regeringens egentligahållning till naturgasfrågan? 3, När ämnar regeringen tasystematiska konlakler med länder vilka önskar bygga ul sina flottor? 4, Planerar regeringen någonulveckling av den inrikes sjöfarten? 5, Vilka områden av den framlidainduslriutvecklingen bedömer regeringen som intressanta för varvensavsättning? 6, När ämnar regeringen presenterautvecklingsprogram för de drabbade varvsregionerna? 7, Varför saknar den kommandevarvspropositionen analys av och ställningstagande lill såmånga bland de här nämnda frågorna? Jaghar i den nu framlagda varvsproposiiionen lämnat en utföriig redogörelse förvarvskrisens bakgrund och regeringens förslag till åtgärder. Flera av de frågorJörn lar upp belyses närmare i varvsproposiiionen. Andra kommer allbelysas i samband med pågående beredningsarbete. Jag inskränker mig därför tillatt i korthet besvara de frågor har ställt, Slalenhar genom omfattande åtgärder stött svensk varvsindustri. Ivarvsproposiiionen föreslås att ytterligare stöd skall lämnas, BelräffandeKockums har regeringen de senasle åren beviljat flnansielll slöd för alt byggatvå och beställningsslöd för tre ro-ro-fartyg, har vidarefått ett lån på 340 milj, kr, för au möta de akula likviditetsproblemen.Förhandlingar pågår mellan staten och om förelagels framtid. Eftersamråd med energiministern vill jag meddela att regeringens inställning i nalurgasfrågankommer att redovisas för i samband med övriga energipoliiiska förslagunder . Underlaget för denna redovisning är främst en rapport frånSwedegas AB av som remissbehandlas. Fördagen villjagendast göra den kommentaren atl en introduktion av naturgas i knappastkan ha någon större betydelse för att lösa varvskrisen. Ävenom vi skulle salsa enbart på import av kondenserad gas, s. k. LNG, med fartyginnebär varje realistiskt projekt relativi små transportbehov. Som exempel kannämnas atl det kontrakt som Swedegas - med förbehåll för regeringensgodkännande - har tecknat med det algeriska bolaget omleverans av 1,7 miljarder m om årel svarar mot endasl ett fartygav den lyp som byggs av . Deansträngningar som de svenska varven gör för att sälja fartyg utomlandsunderslöds aktivt av regeringen. Kontakter på regeringsnivå har tagils medflera länder i , och . Ytteriigare kontakter kommer alltas. Vidare kan nämnas alt i varvspropositionen föreslås all 125 milj. kr.anvisas för att underlätta export av fartyg lill saml altvarvsindustrin ansluts lill det s. k. SEK-systemet för statsunderstöddexporikredilgiv-ning. Beträffandefrågan om ulvecklingen av den inrikes sjöfarten - vilken verksamhetsgrenkommunikationsministern närmasl anvarar för - vill jag framhålla atl regeringennyligen lagl fram en proposilion om slopande av särskilda passageavgifter förVäner- och Mälarlrafiken. Delta är en kompletlering till lidigare genomfördaförändringar i del statliga sjöfartsavgiftssys-lemel som innebär att ingasjöfartsavgifter utgår vid inrikes sjötransporter. I övrigt behandlas frågorsom rör den inrikes sjöfarten av sjöfartspolitiska Ulredningen. Deprodukier varvsföretagen själva har bedömt lämpliga att salsa på under deförsta åren på 1980-talel är specialfartyg inkl. offshoreanläggningar,transportsystem och undervallensleknologi, prefabricerade industrianläggningarsamt . Det är svårt atl bedöma möjligheterna atl avsätta dessa produkier.Enligl förslag i varvsproposiiionen skall betydande belopp satsas för atlunderlätta företagens försäljning. Vidare bör nämnas all frågan om alternativproduktion vid varven och annan ny produktion inom varvsregionerna utreds av ensärskild utredningsman som har tillkallats pä regeringens uppdrag. Ivarvsproposiiionen föreslås vidare alt slora ekonomiska resurser ställs lill förfogandeför alt lösa de sysselsättningsproblem som kan bli följden av omstruktureringenav den svenska varvsindustrin. Inom en ram av ca 1 000 milj. kr. föresläs atlsärskill regionalpolitiskt stöd på upp till 300 milj. kr. skall kunna lämnastill förelag i varvsregionerna, atl de regionala utvecklingsfonderna i berördalän skall få medelstillskotl på sammanlagt 30 milj. kr. och aU 75 milj. kr.skall användas för bildande och drivande av tre investmentbolag, ett förGöteborgsregionen, ett för och ett förMalmö-Landskronaregionen. Vidare föreslås atl Svenska Varv skall kunna erhålla200 milj. kr. förallernativ produktion, att 125 milj. kr. somjag nämntskall användas för stöd till utvecklingsländer vid import av fartyg från Sveirge,alt 265 milj. kr. skall stå lill regeringens förfogande för ytterligaresysselsällningsåtgärder i varvsregionerna saml att 5 milj. kr. skall avsättasför åtgärder i etableringsfrämjande syfte i vissa län. (vpk): Jag lackarför svaret. Detär inle så lätt att vara riksdagsman i dessa tider. Man framställer eninterpellation till en regering, och medan man väntar på svaret hinner det blien helt ny regering som i varje fall inte utan vidare kan göras ansvarig förvad den gamla haft för sig. I det här fallet har underden tid som förflöt iväntan på atl inlerpellationen skulle besvaras en ny industriminister trättlill. Vi har fält nya ministrar också på andra poster beroende på två högapolitikers politiska samveten; dels som i ett givet lägetalade lill honom, dels som i ell givet läge teg. Jagär inte särskill nöjd med svaret. Det är visserligen ell svar som var väntat,och jag får komplimenlera för alt ha givit elt som jag skulle viljakalla rutinerat svar i den gamla vanliga statsrådssiilen, d vs. man besvarardelvis andra frågor än dem som är ställda och man undviker vissa kärnpunkter ochfrågor som rör de mera vidsträckta perspektiven och som är kontroversiella.Detta innebär dock ingenting nytt, och jag skall försöka pressa fram någotutförligare svar om del blir debatt kring dessa punkter. Låtmig börja med svaret på fråga 1. Där har hänvisai till det stöd somman har givit dels när det gäller de två första , dels iform av 340 milj. kr. i lån föratt stärka likviditet. Men det ärju intedär som vi kan finna grunden för den akula krisen vid , ulan det viktigaför varvsarbetarna i för dagen är det förhållandet att man inte frånstatens sida understött LNG-lankrarna nummer tre och fyra. Det ärju därförpermitteringar och avskedanden har aktualiserats. Jag skulle vilja få ett svarpå frågan vilka motiv man har för att inte understödja den fortsattaproduklionen av åtminstone ytterligare någon gasbål. Stödetpå 340 miljoner har en något säregen förhistoria. Det infann sig nämligenplötsligt en konkursulredare vid , ditskickad frånindustridepartementet. Det var en händelse som naturligtvis inte undgick atl fåvissa verkningar på bedömningen av kredilvärdighel hos dem som lämnadekrediter, och delta bidrog till de likviditelsproblem som vid den lidenuppstod. De 340 miljonerna är därför egentligen inget slöd ät utan baraplåster på såren för den försämrade lik viditeissiiuaiion som bl. a. var följdenav de bedömningar som bankerna gjorde när regeringen skickat dit enkonkursulredare. Därför kvarstår fortfarande hela frågan vad regeringen aktivtavser alt göra för alt bemästra eller lindra krisen vid . Närdel gäller fråga 2, om regeringens inställning lill naturgasfrågan, är ocksåjag medvelen om atl delta spörsmål, oavsett hur det kommeratt lösas här ilandei, inte kan ha någon avgörande betydelse för varvsindustrins framtid.Däremoi måsle den ha en marginell betydelse som är nog så stor, speciellt viddel Malmövarv som har eller kan länkas ha en inriktning som är beroende av hurnaturgassystemel utvecklas. sammanhanget skall jag bara göra en kommentar, eftersom vi väl fåråterkomma lill den frågan. Del förefaller mig något säreget atl regeringen -ochdet har också samband med förhållandena vid Kockums-uppenbarligen tänker baserasin inställning i nalurgasfrågan, som senare kommer atl redovisas, främst pä enrapport frän . Delärju väl känt att detta är en litet kontroversiell fråga och all Swedegas haren bedömning av hur elt naturgassyslem här i skall byggas upp medanteknikerna på i stor utsträckning har haft en annan. Del förekommer ettpolitiskt spel bakom kulisserna för och emol dessa alternativ, och därför tyckerjag att det är betänkligt all regeringen så oreflekterat kommer all i huvudsakbasera sin bedömning av naturgasfrågan här i landei på vad en av dekommersiella intressenterna i sammanhanget anser. Del är ungefär lika illa somatt basera svensk oljepolilik på vilka bedömningar de multinationellaoljekoncernerna gör, något som vi har sett skrämmande exempel på. Låtmig gå över till fråga 3. Jag har ställt den tidigare och aldrig fåll någotsvar, och del är därför jag nu har upprepat den. Det är intressant all höra altdel förekommer sådana konlakler som jag efterfrågat. Jag skulle vilja höra meraom dem. Del sägs i svaret litet diffust alt det har tagits kontakter med fleraländer i , och . Jag skulle vilja höra mer om dels vilka dessaländer är, dels vilka typer av intressen de representerar på fariygsområdei ochhuruvida man har beaktat både högsjöflollornas och den inrikes sjöfartens behovav fartyg. Jag skulle också vilja höra litel mera om huruvida man har tagitkontakter med planekonomierna i det socialistiska blocket, där jag vet alt detåtminstone i ett par fall finns betydande underskott i flottorna och där maneventuellt kan tänkas vara intresserad av svensk produktion. Jagvore tacksam om industriministern hade möjlighet all också något beröra en ilängden central fråga, nämligen pris- och kostnadsläget för den svenskafartygsproduklionen jämfört med konkurrenternas när del gäller att förse deolika intresserade länderna med speciella olika typer av fartyg. Närdet gäller den inrikes sjöfarten löd frågan: Planerar regeringen någonutveckling av den inrikes sjöfarten? Jag kan inte finna alt den frågan ärbesvarad. Regeringen har lagt fram en proposition, som berör avgifterna inomdet inrikes sjöfartssystemet, och det är i och för sig tacknämligt atl dentypen av kostnadsposter kommer bort. Men del var inle det jag frågade om. Inteheller tycker jag atl del är relevant all hänvisa lill alt frågor som berör deninrikes sjöfarten behandlas av den sjöfartspolitiska utredningen. Det ärvisseriigen i princip riktigt, men den fråga som här är aktuell är inle enisolerad fråga för den inrikes sjöfarten och inte heller en fråga som kanbehandlas endasl av en sjöfartspolilisk utredning, utan det är fråga om densvenska transportsektorns framtida struktur, om relationen mellan olikatransporttyper och trafikslag. Vad som är uppenbart är atl den inrikessjöfarten här i landei är mindre utvecklad än den skulle kunna vara. Det finnsett flertal länder som satsar betydligt mera på inrikessjöfarten. Vi harenlångt driven bilism häri landet. Den tunga landsvägstrafiken och vägkostnadernaär ell svårartat problem ur skilda synpunkter. De vållar bl, a, miljöproblemoch medför stora kosinader. Delta gör också att man i hamnarna måste vidtaspeciella dispositioner för atl kunna la emol och lagra det gods som dennatransportapparat hanterar. Den inrikes sjöfarten har' här belydande fördelaroch stora utvecklingsmöjligheter. Jagsäger detta mol bakgrund av att vpk i fiera sammanhang under de senasle årenhar motionerat om en starkare utveckling av den inrikes sjöfarten som ell led iett såväl billigare och rationellare som miljövänligare trafiksystem i landet.Jag har uttalanden under hand från åtminstone två varvschefer i om attden inrikes sjöfartens utveckling är ett område av stort inlresse förvarvsindustrins produktion och sysselsättning. Jag skulle vilja efterlysa ettsvar på den egentliga frågan om hur regeringen ställer sig till en utvecklingav den inrikes sjöfarten och hur man bedömer atl en sådan utveckling kanpåverka varvsindustrins möjligheter att förbättra sitt sysselsättningsläge. Fråganr 5 omfattar ett mycket vidsträckt område. Den pekar på att den framtidaallmänna induslriutvecklingen har en nära relevans till varvens möjligheter attöverieva och utvecklas. Jag vill inte särskilt kritisera för atl hanegentligen inle svarat på den frågan, därför att ingen ansvarig ministernågonsin har brytt sig om att svara på dessa frågor. svarar i ställetmed alt litet grand beskriva vad varvsföretagen själva bedömt som lämpligt atlsatsa på , men det är inte det frågan gäller.Del intressanta är i stallet alt beroende på vilken lyp av industriellulveckling som man beslämmer sig för att driva här i landet får man olika typerav efterfrågan på produkier och anläggningar osv. Man får olikamönslernärdetgälleranläggningsinvesteringar. Beroende på det kan en medvetetframdriven industriell utveckling, en medveten satsning efter en viss linje,bli av större resp. mindre belydelse fören vikiig nyckelindustri somvarvsindustrin. Det har sagts alt varven är typiska systembyggare; de kan 7 protokoll 1978/79:29-32 bygga litet av varje, detkan vara många olika typer av komplicerade system och anläggningar som baseraspå kombination av olika typer av teknik. Av den anledningen hänger derasframlid nära samman med huruvida man i landei i allmänhet fören industripolitiksom ärexpansiv, som driver fram nya typer av indusirier, som höjerförädlingsgraden, som utnyttjar möjligheterna att befrämja den tekniskautvecklingen och förfina produktionstekniken. Om man t. ex. satsar påsyslembyggande eller på en industriell ulveckling som innebär alt del blir enmarknad för systembyggande, är det naturligtvis iniressani för varven alt kunnaså att säga söka stöd i en sådan utveckling. Då skulle den situationen kunnatänkas uppstå att man genom elt medvetet framdrivande av allmäninduslriellulveckling skulle kunna få en i viss mån förutsebar och planerad framtida marknadför varven. Detta är ett perspektiv som ligger långt förbi den mycketkortsiktiga nivå nedanför vilken man har diskuterat svenskvarvspolilik och som också finns upptagen i varvsproposiiionen. Vad som skallhända efter mitten av 1980-lalel hardei hillills varit nästan omöjligt atl fåbesked om av någon av de tre senaste regeringarna här i landet, och även dennuvarande regeringens perspektiv är synneriigen kortsiktigt. Delfinns alltså inie ens någon allmän diskussion om hur den allmänna industriellautvecklingen skulle kunna länkas påverka systembyggande indusirier av varvenslyp. Del vore därför tacknämligt om industriministern, som ju har varitutredningsman i många industripolitiska sammanhang, något skulle viljakommentera delta. Jag lycker det var en väldig svaghet av regeringen - liksomdel var av den förra regeringen och även av den socialdemokratiska- atl den vidsin bedömning helt och hållet lutade sig mot de kortsiktiga marknadsbedömningarsom varven själva gör. Vi borde ha lärt oss, ända sedan slutet av 1960-talel,atl de inle är någonling atl hålla sig lill, eftersom de har perspektiv på baranågra få år och varven dessutom ofta har kunnal beslås med att göra allvariigafelbedömningar i prognoserna. För att reda upp en sådan situation måsledet medvelen allmän industripolitik, som i sina proportioner och sin kvalitativainriktning är någoriunda klar och som alltså utvecklas efter en medvelen linjeoch satsar på vissa typer av produkter och vissa typer av syslem. Utifrån det kanman sedan bedöma om detta är av intresse för varvsindustrin. Är del kanske avsådanl intresse att den nedskärningspolitik, den förstörelse av kapacitet somvi har fått se inom varven skulle kunna stoppas eller rent avundvikas? Jaggår så över lill fråga 6, som lyder: När ämnar regeringen presenterautvecklingsprogram för de drabbade varvsregionerna? Den frågan är välegentligen inle heller besvarad. ErikHuss hänvisar till varvspropositionen, där del föreslås, som han säger, atl"stora ekonomiska resurser ställs till förfogande för att lösa desysselsättningsproblem som kan bli följden av omstruktureringen av den svenskavarvsindustrin". Det är elt påstående som milt sagt kan diskuteras -jagmenar alt det inle är ett korrekt påstående. De 1 000 miljonerna i stöd ärjuinte en fråga om några reella insaiser som man kan räkna med kommer till slånd;dessa pengar kommer i stor utsträckning inle att användas. Jo, bl. a. går 300milj. lill ett särskilt regionalpolitiskt slöd. Men del ärju meddel som med alla andra regionalpoliliska slöd, all del är helt och hålletberoende av huruvida det finns privata företag som utnyttjar stödel, och allavet atl del inle är någon uppsjö i landei på lokaliseringsbara företag.Man kan slälla hur många miljarder som helst lill förfogande i olika fonder ochtill förmån för regionalpolitiskt stöd, men del betyder ändå ingenting, ulandel är elt slag i luften så länge pengarna inte kommer ut, investeras ochbildar sysselsättning. Och jag noterar att regeringen och hell ochhållet förlitar sig på det privata näringsliv inom vilket varvskrisen harblommat ut. Det ärdet privata näringslivet som skall svara för att nyasysselsättningstillfällen skapas. Jag tycker del är optimism i överkant, nästanså långt atl man kan säga alt svaret är en smula naivt. Vadsom här skulle behövas vore statliga induslripolitiska insatser och eltslalligl induslriprogram för alt skapa ersättningsindustrier - de ersättningsindustriersom vi inle kan räkna med atl den privalkapiialistiska sektorn någonsin merakommer att skapa i ell land .som . Jagskulle också vilja ha en närmare definition av begreppet "ytteriigaresysselsätlningsåtgärder i varvsregionerna" som används på de sista radernai interpellationssvaret. Vad är det för någonting? Vad handlar del om? Jagskulle också slutligen vilja ha ell svar på den egentliga kärnpunkten i minfråga i det här avseendet; Vilka program har man? Har man över huvud lagetnågra program för alt tillskapa motsvarande arbetstillfällen jämfört med demsom kommeratt gå föriorade? Vi vet ju -genom de prognoser som gjorts påvarvssidan - ungefär hur många jobb som kommer att förioras ifall regeringensintentioner förverkligas. Min fråga är då: Vad har man för program för attskapa moisvarande antal sysselsättningstillfällen i varvsregionerna? Dettamåsle man nämligen göra - det måste vara en arbetsmark-nadspolitiskminimimålsättning. Ävenom en del av de varvsarbetare, som regeringen och myndigheterna cyniskt räknarmed skall få gå har kommit upp i en ålder där de kan gå i pension, så hindrardet ju inle att man måsle förplikta sig atl skapa moisvarande antalsysselsättningstillfällen ändå. Det kommer ju upp andra människor. De ungaåldersklasserna kommer ju fram i de här regionerna, som vi hoppas inle skallbehöva drabbas av avfolkning och massarbetslöshet, och de ställer krav på nyasysselsättningstillfällen. Varje gammalt arbete som går föriorat måsle ju iprincip ersättas med något nytt. Del måste finnas en regional balans mellan denena och den andra sidan därvidlag. Jagkan inte se att man på något sätt angripit delta problem litet mer långsiktigtoch programmatiskt och i medvetande om vilka proportioner del handlar om. Vaddet är fråga om är bara all strö ut pengar i fonder och slälla pengar tillförfogande som man inle alls vet om de kommer atl användas eller hur de kommeratt användas. Det kan jag inte mena är en adekvat regionalarbetsmarknadspolitik. Allrasist en liten kommentar som kanske kommer att utmynna i en fråga: Som jagantytt tidigare i mitt anförande har ingen regering i det här landet - ingen av de tre regeringarsom styrt landei - någonsin förmält sig till att göra ettlångsiktigt program för att förutse och bemästra verkningarna av den väntadevarvskrisen. Inle i någon regeringsproposition har man egentligen haft någotperspektiv som gått särskilt långt in på 1980-talel. Man har inte någonsinlagil ställning lill vad det innebär att det efter nästa uppgång isjöfartskonjunkluren -som dessutom sannolikt blir betydligt svagare än detidigare - enligl internationella bedömningar är mer eller mindre slut medfartygs- och varsproduklion i traditionell mening. Dåmåste den kapacitet som finns vid varven - om man inte vill att den skallraseras - vändas lill atl producera helt andra ting. Och handlar det om såpass stora dimensioner och så pass komplicerade ling atl det hela måste ingå ien allmän, långsiktig och bred induslripolitisk satsning, atl staten på ellhell annat säll än tidigare medvetet måsle styra in ulvecklingen i beslämdabanor, se lill atl kapaciteten inrikias på sådant som har den långsiktigaframtiden för sig. Deltahar inte pä något sätt skett. Och en kritik som måste kunna riktas mol alla detre regeringarna - också den sittande - är atl de inte haft något sådantperspektiv. De har inte visat sig vara förutseende i det stycket. Och så mångagånger som delta påtalats bl. a. här i kammaren men också i den offentligadebatten i övrigt tyckerjag att det ärett beklagligt undvikande som det härlandels regeringar gjort sig skyldiga till i denna för 10 000-tals människorsarbele så vikliga och långsiktiga frågeställning. log i sitt anförande upp en rad frågor av, skulle jagvilja säga, global karaklär, som gäller inriktningen av vårnäringspolitik. Det förefaller mig inte vara naluriigl alt föra den debatten idetta mera begränsade sammanhang. Det finns anledning att återkomma därtill vidsenare tillfällen, särskilt kanske när den industripolitiska proposilion läggsfram som regeringen har bebådat till näsla år. Den reflexionen gälleråskilligt av del som sade, särskilt mycket av del som han sade ompunkterna 5, 6 och 7. Jagkan vidare konstatera atl log upp inte bara den mera begränsadedeball med industriministern som kan vara naturiig i detta sammanhang utanockså en myckel mer långtgående debatt pä tvä punkier, som egentligen riktarsig till hell andra ledamöier av regeringen. Jag syftar då först pånalurgasfrågan, där ville veta vad regeringen över huvud tagetgrundarsin bedömning på närdel gäller naturgasens inplacering i en total svenskenergipolitik. Det är inte min sak och delta är inle rälta tillfället atldiskutera den frågan. Låtmig däremoi kommentera en mera begränsad och närliggande del av den frågan somjag har berört i mitt svar och som nu tog upp. Han medgav att delär riktigt att användning av naturgas i , transporterad inte genompipe-lines ulan med , endast pä eu marginelll säll kan beröra Kockumsproblem, men han siällde likväl frågan varför inte regeringen - han syftade välnärmast pä den förra regeringen - har gett stöd för byggande avmer än två . I del svar som jag lämnade på den punkten och varsriktighet inle bestrids av anges att en lösning av gasfråganfartygsvägen så att säga endast skulle kräva ell av den lyp Kockumsbygger. De bygger redan två. Det säger väl all del moiivel för atl byggaLNG-fartyg inle kan föra längre än vad del har fört. Men, som sagt, naturgas frågan bör lämpligen diskuteras med energiministern. Likasålog upp en större diskussion om den framtida sjöfartspolitiken.Han satte in inrikessjöfarien i ett allmänt sammanhang och talade om dessställning över huvud taget i iransportsektorns framtida struktur. Det är enfråga som ju inle rimligen nu och här skall diskuteras. Lät mig gå över till ellpar andra frågor. kritiserar atl jag och den nuvarande regeringen, liksom tidigareregeringar, har räknal med alt i första hand varven själva bedömer vilkaalternativa produktioner som de skall försöka sig pä.