prot · G20975 · 1978-12-31 00:00:00 — Motdenna bakgrund är del ytlersl angelägel att inga bindningar görs till dellaprojekt under pågående utredningsarbete. Del är därför jag har ställt fråga 2.Svaret på den frågan är inte tillfredsslällande. Utbildningsministern säger atlrymddelegationens utvecklingsprogram ökar handlingsfriheten. Det är atl talamot bättre vetande. Erfarenheten har visat oss att stora investeringar ileknik, utrustning och utvecklingsarbete alltid blir etl argument för att fåfortsätta och fullfölja projektet. När man kommit så långl i uiveck- lingsarbetet och bunditresurser för ett visst projekt, kommer regelmässigt sysselsättningsargument ini bilden. Debatten om B3LA är etl belysande exempel i del här sammanhanget. Jan-ErikWikström säger också: "Det rör sig dock om ett projekt av en sådan storlekalt del frän industri- och sysselsäiiningspolitisk synpunkt vore klartolämpligt om nordisk industri genom bristande induslripolitiska förberedelsersaknade realisliska möjligheter atl hävda sig i en härd inlernalionellkonkurrens." Delta antyder en betydande risk för alt regeringen låterprojektet få förvandlas lill etl industripoliuskt projekt. Och kan dekulturpolitiska synpunkterna komma i kläm. Del ligger ett stort ansvar påkulturministern i denna fråga. Skall kulluren kunna hävda sig, då måstetekniken tyglas. Minfråga rjr 2 gällde huruvida regeringen i nuvarande läge kommer all säga nejtill yllerligare slatsbidrag till Rymdbolagels utvecklingsprogram för Nordsat.Målsättningen för detta program är: "i börian på1980-lalel då elt beslut om Nordsat kan förväntas skall del finnas en klartdefinierad, trovärdig och industripoliliskt attraktiv roll för den svenskarymdindustrin." Detförsta eiappmålei för programmet är all i är lägga framen rapport som skall kunna utgöra underlag fören riktad offerlförfrågan lill ennordisk induslrigruppering med svensk industri i spetsen om leverans avNordsalsyslemel. Lägg märke till datumet, . Det arentidpunkt då den nordiska utredningsrapporten rimligtvis är ute på remiss ochpolitikerna ännu inte hunnit ta ställning. och deltari programarbetet i egenskap av presumtiva huvudleverantörer. Del sägs iprogrammet klart ul alt de svenska industripolitiska intressena är ledstjärnanför programmet. Deltaprogram har beräknats kosta 9 milj. kr., varav 5 milj. kr. har anskaffats.Resterande 4 milj. kr. hoppas man kunna erhålla genom att regeringen anvisarsärskilda medel. Närjag nu frågarom delegationen kommer alt få pengar, svarar :"Huruvida arbetet skall löpa vidare är enligt min mening en frågaför rymddelegationen att bedöma inom ramen för de medel som ställs tilldelegationens förfogande." Ja, men min fråga är: Kommer regeringen altställa pengar till förfogande? Del är det som är frågan. Får de pengar? Vaddelegationen vill använda pengarna lill är helt klart. Del har de själva sagt.De säger all om pengarna inle anvisas eller om de får mindre än 4 milj. kr., såkommer programmets målsättning inle att kunna uppfyllas. Jagvill alltså upprepa frågan: Kommer utbildningsministern atl medverka till allinte bindningar sker i ell industripoliliskt projekt så atl vi bibehållerhandlingsfriheten och därmed kan ta ställning utifrån kulturpolitiska,programpolitiska och mediapolitiska aspekter när vi får fram den rapport somutarbetas inom den nordiska utredningsgruppen? OmSveriges ställningstagande till förslaget om en nordisk Jag delar självfallet uppfattning atl mitt OmSveriges ställningstagande till förslaget om en nordisk svar var såväl fylligt somklargörande. Delär rikligi all del förekommil en ledare i kring detla. Tyvärrvar den fylld med felakliga sakuppgifter. Jag tänker i. ex. på de lidsuppgiftersom fanns beträffande behandlingen i . Där kommer självfallet detursprungliga lidsprogrammet, som de nordiska regeringarna kommit överens om,atl hållas. Denfråga som huvudsakligen berört i siu inlägg är frågan om deinduslripolitiska förberedelserna. Satelliterför direktsändning av radio- och TV-program ulgör en av de viktigasteutvecklingslinjerna förden framtida rymdlekniken. Såväl inom del europeiskarymdorganet som i pågår ett arbele med all utveckla sådana satelliter,och i många länder - vid sidan av de nordiska även t. ex. ochVästtyskland - pågår diskussioner om direklsändande satel-lilsysiem. Vid eninlernalionell konferens har väridens teleförvaltningar redan bestämt vilkafrekvenser som olika länder fär använda för sädana sändningar. Vikan alltså med en hög grad av sannolikhet förulse att del -oberoende avbeslulei om Nordsat - under del kommande decenniet kommer all påböriasdirektsändning av TV-program från satelliter lill ell eller flera europeiskaländer. Marknaden för sådana saielliler kommer att vara stor och även omfattautvecklingsländer i , och . För utvecklingsländerna ärTV-satellittekniken f ö. ofta den enda metod som lill rimliga kosinader kan geetl heltäckande TV-system. Det är därför, enligl min mening, både rimligt ochnödvändigl alt svensk industri skaffar sig kompelens inom della viktigateknikområde för atl möjliggöra ett framlida svenskt deltagande i leveranser avTV-saielliier och liknande rymdsystem. Ibudgetproposilionen har industriministern föreslagit all 3 milj. kr. skallanvisas lill rymddelegalionen för delta ändamål. Del kommer alltså riksdagenau få tillfälle all pröva. Jagskulle vilja fråga : Är det mening all Sverigeskall avbryta den pågående utredningen om nordisk TV-saiellil? Jag skullevidare vilja fråga: Är del meningen atl vi skall förbjuda svensk indusiri auarbeta med TV-saielliiieknik? Jag vill upprepa vad jag sade i svarel, nämligenall avsikten därmed inte är att binda det nordiska ställningstagandet utan altge svensk och nordisk indusiri möjlighel att konkurrera på den världsvidamarknad som redan är i framväxande. Del skulle vara angeläget all få svar pådessa frågor, då jag lill mina socialdemokratiska kolleger i och Norgeär skyldig att redovisa om det i inle finns förutsättningar altfortsätta utredningsarbetet pä nordiskt plan. övergår, sin vana trogen, lill atl slälla frågor lillfrägaren. Lålmig kommentera vad sade. Han betonade att det, oberoende avNordsaiprojekiel, blir en marknad för TV-satellitsystem. kanjag nog länka mig altdel blir. Då man lar del av del utvecklingsprogram jag nu diskuterar medJan-Erik , visar det sig dock alldeles uppenbart all det är striktinriktat på ett förverkligande av Nordsaiprojekiel. Man talar om att Nordsatulgör den största affärschansen inom överskådlig lid. Här kommer all ställaskrav som jag är rädd att de kuliurpoliiiska synpunkterna och argumenten stårsig ganska slätt inför. Även med en driftig och skicklig kulturminister kan deli slutänden bli svårt att hävda kuliurpoliiiska synpunkter om sysselsättnings-och affärsmässiga aspekter sä till den grad hararbetat sig in ijust del härprojektet. Därmed harjag, tycker jag, också angelt all del ärdeita projekt vidiskuterar och all del aren specialinriktning på della som jag är rädd för. .Atlsvensk indusiri skaffar sig kompetens inom TV-saiellilsysiemei harjag annarssjälvfallei ingenting emot. Men jag lycker all bör varamedveten om vilken klar inriktning detta utvecklingsprogram har när det gälleratt förekomma del utredningsarbete som bedrivs på nordisk basis. Därmedföreligger uppenbara risker för bindningar. Dennordiska utredningen innehåller också en teknisk del. En teknisk expertgrupp ärtillsatt för all bearbeta just de teknisk-ekonomiska aspekterna. Delutredningsarbetet är uppdelat i tvä faser. Till den andra fasen-detaljprojekteringen-kommer man, enligl programmet, först när ett posilivipoliiiskt beslut har fattats om atl sälta i gång. Men det indusiriprojeki somrymddelegalionen driver avvaktar inte dessa poliliska beslut ulan är uppenbarligenuteefterait binda politiker. Upplever inle en risk för della?Eller ser möjligen i della en förhoppning atl klara hem en drömsom han har haft, men som jag trodde att han höll på att frångå då jag såg detoberoende liberala pressorganet DN:s ledare, som visade en klar omvändelse iden här frågan? OmSveriges ställningstagande till förslaget om en nordisk Alldeles oavsett vad för tillfället tycker i en ellerannan artikel har jag den uppfattning som jag har haft , nämligen atlman mycket noga skall pröva det nordiska . Del är klart atljag är glad all jag nu lill mina socialdemokratiska regeringskolleger i Norgeoch kan säga att den svenska socialdemokratins ledande kullurideolog,, också anser all utredningsarbetet bör fortsätta. Viskiljer oss alltså på den andra punkten. Där menar jag atl del är fariigt attgöra sig beroende av bara amerikanska, tyska och engelska industrier, som sedanlänge arbetar med della. Jag har svårt aU se arbetarna i ochTrollhättan och på andra håll i ögonen och säga: Del är viktigt all andraländer får jobba med de här frågorna. Vi skall utreda om vi skall syssla medsådant här , men svensk indusiri skall inle arbeta med del. Och jaghar också svårt all förslå hur skall kunna se dem i ögonen. Delär självfallet inle fråga om att vi skall binda oss för Nordsaiprojekiel, utanvad det gäller är att skapa och upprätthålla en rymdkompetens också för svenskindusiri. Del förvånar mig en smula all jag skall stå ensam på OmSveriges ställningstagande till förslaget om en nordisk barrikaden för alt kämpaför förstärkta sysselsättningsmöjligheter för t. ex. arbetarna inomflygindusirin, som här är närmast berörda. Jag lycker det är vikligl alt manfär nya utbildningsmöjligheter så att man inle är beroende enbart av de flygplansprojeklsom diskuterats i andra sammanhang. GEORGANDERSSON (s): Del var överraskande atl höra del här senaste om atl ensam på barrikaden för all kämpa för sysselsätlningen. diskuterar vien fråga om en utveckling pä del kultur- och mediepolitiska området, och jaghar frågat: Finns det inle en risk för att della blir enbart en industriellfråga? Sysselsättningskall vi skapa ål människor i meningsfull verksamhet och inle för alt tillverkagrejor som vi inle vill ha men som vi kanske på grund av en vettlös planeringtvingas skaffa oss. Jan-ErikWikström säger atl nu är vi överens om atl utredningsarbetet skall fortsätta.Vi lalar om tvä olika saker. Vi har gett medel till del utredningsarbete som bedrivsi de nordiska arbetsgrupper som är tillsatta, och del har vi gjorl i bredenighet här i . Från socialdemokratiskt håll har vi en annan mening omprojektet, men vi har sagl: O.K., utred delta förutsättningslöst! Del ärvikligl alt del görs fömtsätlningslöst och all inga bindningar sker. Deltautredningsarbete skall fullföljas och vara klart lill mitten av del här årel.Men vad vi nu diskuterar är etl utrednings- och utvecklingsarbete som bedrivsparallellt med delta och som lydligen inle har någon politisk styrning. Del ärdel jag har lagil upp lill debaU med , och jag har efterfrågatom han inte uppfattar alt del finns en risk för atl han föriorar det politiskainitiativet i den här frågan. Det är han lydligen inle rädd för, och det visarlyvärr hans liberala ansikte också i denna debatt. Svenskindusiri skall kunna hävda sig, säger , om det blir enNordsat. Men om vi skulle komma lill ell sådant beslut - vilkel jag hoppas inlebehöver ske - bör vi väl då också kunna bestämma takten. Vi måste väl inte köpasatelliten över och då vara hänvisade till det utvecklingsarbete somandra länder gjort. Om det är någon skillnad mellan och mig, så ärdet välatl jag försöker se frågan i dess kuliurpoliiiska sammanhang men samtidigtförsöker ta milt medansvar för sysselsätlningsfrågorna och frågan om denindustriella kompetensen. Vi vet all uppbyggnad av en sådan kompetens är avbetydelse t. ex. för den svenska flygindusirin. I flygindusirikommitlénsnyligen framlagda betänkande förordar man enhälligt rymd-tekniskt arbete somelt område där det är möjligl all la lill vara det tekniska kunnande somflygindusirin representerar och ge sysselsättning ål en del av den personal somi framtiden kan beräknas bli övertalig. Jagtycker del är en märklig inställning all säga all vi, som man i andraländer intensivt arbetar med detla och samlidigi som vi behöver nya utvecklingsprojektför svensk flygindustri, skulle mer eller mindre förbjuda dem atl syssla medett område där vi vet att del kommer all finnas en marknad framöver, alldelesoavsett hur vi ser på Nordsat. Sedanär det klart atl vi kommer all ta värt kuliurpoliiiska ansvar, och hela fråganom engagemanget i Nordsal skall ju prövas av den svenskariksdagen. Jag är inte rädd för all la mitt ansvar på den punkten. Detsom förvånar mig är bristen på konsekvens i syn, alltså inte skulle kunna ta kulturpoliliski ansvar och förberedaindustripolitiska satsningar. tror jag alt är ganska ensamom denna syn, för i de utredningar som jag syftar på harju socialdemokraternafunnits med och varit överens med oss om att det varit vikligl alt vi kanutveckla svensk industris rymdiekniska kunnande. OmSveriges ställningstagande till JÖrslaget om en nordisk Jag betvivlar att socialdemokrater har varit med och givit ullryck ätnågon mening i det utvecklingsarbete som vi nu diskuterar. Däremot är vi - ochhär gör sig ständigt skyldig lill sammanblandning - med i delutredningsarbete som har igångsatt. Men jag har redovisat hurutredningsfaserna är upplagda där. Del sker i del fallet en politisk styrning,och del är viktigt. Menjag frestas nästan alt ta tillbaka del lack som jag uttalade försvaret på fråga1, för ju längre debatten pågår, desto mera gräver ned sig ien gammal entusiasm för del här projektet. Jag ser tydliga spår av den gamlaviljan att snabbt driva igenom projektet, och i en sådan utveckling får ocksåell industripoliliskt argument duga. Delkanske ligger någon sanning i vad som viskades i en korridor, all en Jan-ErikWikström närstående folkpartistisk ledamot skulle ha sagt, att nu har vi baranågra månader på oss atl klara hem del här projektet. Del är väl den ivern somsitter i, och del är därför är sä angelägen all betonasysselsättningsargumentet, oberoende av om vi behöver den här satelliten ikulturpoliliski hänseende. log tillbaka siu lack lill mig. Jag vill gärna tillGeorg framföra ett tack för intressanta och avslöjande inlägg. Överiäggningenvar härmed slutad. Omifrågasatt försäljning av i § 18 Om ifrågasattförsäljning av i Handelsministern erhöll ordet för allbesvara {vpk) anmälda fråga, 1978/79:260, lillinduslrimi-nislern, och anförde: har frågat industriministern om inle en försäljning avCeaverken i lill etl multinationellt företag strider mol nationellaintressen och de anställdas Irygghel. Frågan har överlämnalslill mig för besvarande. Jaghar här i kammaren lill Bengl lämnat svarpå i stort sett samma fråga som nu ställt. Jagerinrade dä om all del finns förelag med utländska ägarintressen som ärverksamma i och som pä etl myckel konstruktivt och bra säll medverkar ivår försöriningsberedskap och vår försvarsindustri. Om Ceaverkan skulle överläsav utländsk förelagskoncern behövde delta således inle innebära en försvagningav den svenska försöriningsberedskapen med avseende på rönigenfilm ochfotosätiningspapper. Fördelenmed atl försälja Ceaverken lill etl mullinalionelll storföretag i branschen äratl bolaget då kontinuerligt skulle tillföras ett tekniskt kunnande som delinle har resurser atl anskaffa eller bygga upp på egen hand. Vidare skullebolaget få lillgång lill en världsomspännande marknadsförings-organisation försina produkier. Dessa faktorer tillsammans ger enligt min uppfalining Ceaverkenden största möjligheten alt stoppa förlusterna och långsiktigt leva vidare. Enåterställd lönsamhel skulle ge den bästa tryggheten såväl för de anställda somför försöriningen i kristid. Självfalletmåste dock en försäljning kringgärdas av sådana villkor all det finns rimligsannolikhet all syftet uppnås. Inte minst måste stor hänsyn las lill deanställdas uppfattning. Jaghar av Ceaverkens ägare. , erfarit atl förhandlingar f n. pågårmed etl internationellt storförelag. Det är ännu för tidigt atl säga vart dessadiskussioner kan leda. Iväntan på all få klarlagt om grund för en godtagbar försäljningsöverenskommelsefinns, harjag för all få ell sä fullständigt beslutsunderlag som möjligl bettStatsföretag beräkna hur mycket det skulle kosta atlbehälla den produktionskapacitet som försöriningsberedskapen kräver.Eventuella konsekvenser för sysselsättningen av detla alternativ skall ävenbelysas. Regeringenhäller således en hög beredskap i den här frågan. Målet är atl tryggaförsöriningen vid en eventuell avspärrning av de produkier som Ceaverkentillverkar, dvs. rönigenfilm och fotosätiningspapper. En annan målsättning ärall bevara tryggheten för de anställda i Ceaverken. Jag ser med optimismpå möjligheterna atl klara båda dessa mål. (vpk): är sjuk och har bett mig att la emot svaret på hansfråga. Jaglackar för svarel, ehuru det icke gav något annal besked än dethandelsministern lämnade , och argumentationen förefaller mig likabristfällig. Orsakenlill alt frågan har tagits uppbär igen, trots debatten , är altkonkreta överläggningar just nu pågårom försäljning av det statligt ägdaCeaverken. Del ärju ingen hemlighet -del har omtalats i pressen -atl dessaförhandlingar sker mellan Statsföretag och del belgiska multinationella förelagetAgfa-Gevaert. För vår del är vi kritiska mol en försäljning av Ceaverken lilldet multinationella företaget. Orsakerna är framför alll tre. Fördel första ar vi allmänt kritiska mot all slaten säljer ell förelag till ettutländskt multinationellt förelag. Del ökar det inlernalionella storkapitaletsmakt, och det minskar samhällets möjligheter all påverka den ekonomiskautvecklingen. Fördet andra vill vi - liksom Bengl gjorde i debatten i november-pekapå all försörinings-och beredskapshänsyn lalar för att della företag står kvari svensk ägo. Det är den enda fabriken för myckel oumbärliga produkier, och vianser del oansvarigt alt försälja den till etl utländskt multinationelltföretag. Fördet tredje - och den saken har aktualiserats ytteriigare under de här månaderna- vill vi peka på sysselsättningsfrågorna i och i iallmänhet. Risken för en minskning av sysselsättningen, eller t. o. m. för ennedläggning av förelaget, kommer enligt vår bedömning all öka starkt genom enförsäljning från Statsföretag lill del multinationella företaget. Det finnsredan nu skrämmande exempel pä den politik som multinationella företag bedriverhär i landet. Jag vill ta del konkreta exemplet med , som försåldeslill del multinationella förelaget Saint-Gobain, och del löftesbrott som dettaföretag har gjorl sig skyldigt till. Enliglvår mening bör regeringen ingripa och garantera Statsföretag ersättning föreventuella föriuster vid Ceaverken. De 5 miljoner som den ärliga föriustenuppgått till utgör inte någon stor summa i jämförelsemed vad staten har gell de enskilda förelagen. Jagber att få återkomma med konkreta kommentarer lill några andra punkier ihandelsministerns svar. Omifrågasatt försäljning av i Jag skall försöka bemöta de argument som anfördei frånvaro. Detförsta argumentet, som innebaren allmän kritik mol atl staten säljer tillutländska företag, har sin grund i en kommunistisk doktrinär inställning,vilken som sådan inte behöver särskilt kommenteras. Enkonsekvens av del andra argumentet, att en försäljning skulle innebära risk förskador i forsörinings- och beredskapshänseende, lorde vara alt Carl-HenrikHermansson föreslår alt vi skall förstatliga , Standard Radio och andrai verksamma utlandsägda förelag, som bedriver en produktion här ilandet till gagn för vår försöriningsberedskap och för vår lillverkning avkrigsmateriel. Också svenska företag med filialer i andra 14 protokoll 1978/79:70-75 Omifrågasatt försäljning av i länder, som på motsvarandesäll medverkar i dessa länders ansträngningar för alt kunna klara enavspärrning i händelse av krig, skulle i så fall förstatligas. Ett sådantresonemang är i och för sig inle märkligt, om man som grundinställning har aUalla förelag skall förstatligas. Då är del naturligtvis inte särskiltegendomligt aU man yrkar på all också utländska företag i och svenskaföretag i utlandet skall förstatligas. Det är i varie fall konsekvent au göradet mol den bakgrunden och inle bara med utgångspunkt i frågan om Ceaverken, Somett tredje argument anförde au en försäljning skullemed föra risk för au de anställdas sysselsättning skulle minska. Jag vill lilldelta säga alt den största risken för de anställda vore all tvingas arbeta ielt förelag somi inle är lönsamt. Den föriustsiffra som är, om man ser det , alldeles förlag. Bara ärföriusten väsenfligi slörre, och del är betydande risk för alt den skallfortsätta au växa. Alt återställa lönsamheten i Ceaverken innebär den bästatryggheten för de anställda där. (vpk): Jag sade redan inledningsvis atl handelsminislerns argumentation varlika bristfällig som när han svarade Bengl den 17 november.Jag beklagar, men jag är tvungen atl la tillbaka det yttrandet, för jag har nukunnai konstatera atl argumentationen är ännu mera bristfällig . Handelsministernförsökte motbevisa de tre argument jag anförde och sade atl argumentet alt maninle bör sälja elt statligt företag lill etl utländskt multinationellt forelagoch alltså beröva den svenska folkhushällningen della förelag gick tillbaka påen kommunistiskt doktrinär inställning. bekräftar den gamla sanningen attborgarklassen, som här representerar, blir antinalionell ochfoslerlandslös, när del böriar gå utför med kapitalismen. Men del är intressantalt få della så klart utsagt från en folkpartistisk regeringsledamot. Handelsministernsade i anslutning lill mitt andra argument alt man inle kan motsätta sig enförsäljning av Ceaverken lill elt multinationellt förelag, om man intesamtidigt begär atl , Standard Radio och andra företag skallförstatligas. Samma dåliga argumentation anfördes mol Bengl . Det äralldeles självklart alt vi i och för sig inle är motståndare lill alt manförstatligar dessa av stora multinationella bolag ägda filialer - vi vill överhuvud tagel la upp kampen mol de multinationella företagen, vilkel vill göra - men den ena saken har inte med den andra all göra. Därför varockså argumentation mot Bengl på den här punkien myckeldålig. Vadslutligen gäller riskerna för de anställda vid och de miljoner iunderskoll som man kan räkna med, så är del helt klart all har råd allbetala dessa miljoner och all vi bör betala dem, både med hänsyn tillsysselsätlningen och av försöriningspoliliska skäl. Jag vill i sammanhangetsäga atl del är förvånande alt inle , sedan han för länge sedan tagit en sådanbestämd slåndpunkl i frågan, lalar om all han skall skaffa Nr 75 siguppgifter om företagels ekonomiska ställning. Del är närmast förbluf- Tisdaeen den fandeatt man kan få höra sådant från en handelsminister. Jag behöver inte skaffa mig några uppgifter om förelagets ekonomiskaställning, efiersom uppgifterna funnits tillgängliga sedan lång tid tillbaka.Jag sade atl vi nu tar in uppgifter för den händelse en försäljning av olikaskäl inte kan komma till slånd. Vi undersöker vad della skulle kostastatsverket i form av försöriningsberedskapsstöd i olika former från överstyrelsen.Dess värre ser det ul som om del kommer all bli en ganska dyrbar historia. Detblir kanske i sä fall billigare pä sikt alt gå över till lagerhållning av dessaprodukter. Kommer man från statsmakternas sida fram till en sådan lösning, ärdel ingenting som ligger i de anställdas intresse. Del är min förhoppning allvi inte skall behöva pröva den vägen, ulan all man skall kunna bibehållaproduktionen och sysselsätlningen vid Ceaverken. Jag tror alt vi kan hastörre förhoppningar om alt en sådan lösning är möjlig. Slutligen,herr talman, med tanke pä de devota hyllningar som harägnat sådana personer som tycker jag att han skall tala medutomordentligt små bokstäver om atl tillvarata nationella intressen. Omifrågasatt försäljning av i CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Jag finner atl vill föra upp den här debatten pä något slagsstorpoliliskt och historiskt plan. Inte mig emot.