prot · G209146 · 1978-12-31 00:00:00 — 12.beträffande samtaxering avfosterföräldrar och fosterbarn att skulle avslå motionen 1978/79:305, 13.beträffande skatterabatt förfolkpensionärer m. m. att skulle avslå : 1622, yrkandet 5,? :2349, yrkandet 4, ? :2435, yrkandet 11, 1. beträffande extra avdrag för folkpensionäreratt skulle avslå motionen 1978/79:220, 2. beträffande utlandssvenskarnas beskattning att skulle avslå a. motionen 1978/79:827, b. motionen 1978/79:1717, Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. i den mån motionerna intekunde anses besvarade med vad utskottet anfört, 1. beträffande ränteavdrag att skulle avslå motionen 1978/79:2366 i motsvarande del, 2. beträffanderealisationsvinstbeskattning att skulle avslå motionen 1978/79:2366 imotsvarande del, 3. beträffande uppräkning avfribeloppet för kapitalinkomster att skulle avslå a. motionen 1978/79:1166i motsvarande del, b. motionen 1978/79:1613,yrkandet 2, 2. beträffande sparavdrag i andrainkomstslag än kapital att skulle avslå motionen 1978/79:1726, 3. beträffande åtgärder för attstimulera enskilt sparande att skulle avslå motionen 1978/79:2349,yrkandet 8, 4. beträffande försäkringsavdragetatt skulle avslå a. motionen 1978/79:1158, b. motionen 1978/79:1166i motsvarande del, 27. beträffandeavgifter till arbetsgivarorganisationer att skulle avslå a. motionen 1978/79:2366i motsvarande del, b. motionen 1978/79:2433,yrkandet 20, c. motionen 1978/79:2435,yrkandet 3, 2. beträffande stöd till fackligaorganisationer att skulle avslå motionen 1978/79:2435, yrkandet 4, 3. beträffande frivilligaperiodiska understöd att skulle avslå a. motionen 1978/79:2366i motsvarande del, b. motionen 1978/79:2433,yrkandet 21, c. motionen 1978/79:2435,yrkandet I, 30. beträffandelegala periodiska understöd att skulle avslå motionen 1978/79:2435, yrkandet 2, 31. beträffandeprogressiv statskommunal enhetsskatt att skulle avslå a. motionen 1978/79:337, b. motionen 1978/79:822, c. motionen 1978/79:2373,yrkandet 2, 4. beträffandeproduktionsbeskattning att skulle avslå motionen 1978/79:2307,yrkandet 5, 5. beträffande mervärdeskattensavskaffande att skulle avslå motionen 1978/79:824, yrkandet 2, 6. beträffande mervärdeskatt pålivsmedel att skulle avslå a. motionen 1978/79:309, b. motionen 1978/79:2435,yrkandet 14, 35. beträffanderiktlinjer för en genomgripande skattereform att skulle avslå a. motionen 1978/79:310,yrkandet 1 i motsvarande del, b. motionen 1978/79:2435,yrkandena 16-24, - beträffande investeringsavdragatt skulle avslå motionen 1978/79:2434, - beträffande uppgiftsskyldighetm. m. att skulle avslå motionen 1978/79:2435, yrkandena 5 och 6, - beträffande finansieringsfråganatt skulle avslå motionen 1978/79:2433, yrkandet 19, i den månmotionen i denna del inte kunde anses besvarad med vad utskottet hemställtunder 6 mom., - beträffande begränsning av denoffentliga utgiftsexpansionen att skulle avslå motionen 1978/79:2349,yrkandet 9, - beträffande förslag omförenklat skatteunderiag att skulle avslå motionen 1978/79:2371, yrkandet6, i den mån motionen i denna del inte kunde anses besvarad med vad utskottethemställt under 6 mom., 41. beträffandehandläggningen av vissa kommunalskattefrågor att riksda gen skulle tillstyrka propositionen i denna del, 42. beträffandeförfattningsförslagen att skulle a. anta vid propositionenfogade förslag till 1. lag om ändring i lagen(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt m. m. med de ändringaratt ingressen, 1 och 4 §§ samtikraftträdandebestämmelsemaskulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse,innebärande lagändring till följd av dels förslaget i propositionen 1978/79:95om nya skatteutjämningsbidrag till kommunerna, dels den nyataxeringsorganisationen vid taxering, 2. lag om ändring i lagen(1961:436) om församlingsstyrelse med de ändringar att ingressen, 84 § ochikraftträdandebestämmelserna skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse,innebärande lagändring bl. a. till följd av förslaget i propositionen 1978/79:95om nya skatteutjämningsbidrag till kommunerna, b. avslå de ipropositionen framlagda förslagen till 2. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 4. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 5. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 6. lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 7. lag om upphävande avförordningen (1972:140) om skattebortfallsbidrag, 8. lag om ändring i lagen(1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall, 9. lag om skattelättnad för vissagåvor, 10.lagom ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 10.lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 11.lag om ändring i lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 12.lag om ändring i lagen(1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer. Fortsattrefortne-ring av inkomstskatten, m. m. /.av () och () som ansett att utskottet Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. under 1,2,3,5,6,8,9, 10,11, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 25, 39 och 42 bort hemställa 1. beträffandestämpelskatten att med bifall till motionen 1978/79:2349, yrkandet 7, och motionen 1978/79:2365 i motsvarande del skulle avslå propositionen 1978/79:160 i denna del och motionen 1978/ 79:1730, 10.beträffande skatten på 1980årsinkomster och det kommunala skatteun-deriaget m. m. att med anledningav motionen 1978/79:1622, yrkandena 2 och 3, samt med avslag på motionerna1978/79:2365 i motsvarande del, 1978/79:2432, yrkandena 3 och 4,1978/79:2433,yrkandena 1 (delvis), 2,4 (delvis), 5 (delvis), 6-8,9 (delvis), 12 och 13, och1978/79:2435, yrkandena 8, 9 och 15, skulle bifalla propositionen i denna del, 11.beträffande skattelättnad förvissa gåvor att med bifall till motionen 1978/79:2349, yrkandet 6,samt med avslag på motionerna 1978/79:2365 i motsvarande del, 1978/79:2432,yrkandet 2, 1978/79:2433, yrkandena 3, 4 (i denna del), 5 (i denna del), 9 (idenna del), 10 och 14, och 1978/79:2435, yrkandet 12, skulle avslåpropositionen i denna del och hos regeringen begära att föreladesförslag om rätt till avdrag för gåvor till ideella organisationer, 1. beträffande avdrag för gåvortill religiösa ändamål att skulle avslå motionen 1978/79:1716 i denmån den inte kunde anses tillgodosedd med vad reservanterna hemställt under 3, 2. beträffande förslag tillriksdagen att hos regeringen begärde att föreladesförslag om arvsskattefrihet för fria trossamfund m. fl. i enlighet med vadreservanterna anfört, 1. beträffande planmässig sänkningav marginalskatterna att med bifall till motionerna 1978/79:1622,yrkandet 1, och 1978/79:2349, yrkandena I och 2, gav regeringen till känna vadi motionerna anförts och yrkats om en successiv sänkning avmarginalskattespärren, 2. beträffande utredning ommarginaleffekter till följd av avtrappade sociala förmåner m. m. att riksdagenmed bifall till motionen 1978/79:2349, yrkandet 3, samt med anledning avmotionerna 1978/79:1622, yrkandet 4, 1978/79:2432, yrkandet I, och motionen1978/79:2435, yrkandet 10, hos regeringen begärde utredning i syfte attbegränsa marginaleffekterna till följd av skatteskalans utformning,existensminimiregler samt avtrappade sociala förmåner, 8. beträffande beskattning avextrainkomster att skulle avslå motionerna 1978/79:494 och1978/79:1144 i den mån de inte var tillgodosedda med vad reservanternahemställt under 2 och 8, 9. beträffande individuellbeskattning av makar m. m. att med bifall till motionen 1978/79:306och med anledning av motionerna 1978/ 79:495 och 1978/79:1742 beslutade att hosregeringen anhålla a. attmöjligheterna att åstadkomma en individuell beskattning av makars och jämställdas förmögenhet utreddes, b. atti avvaktan på resultaten härav förslag till en rättvisare beskattning av makars och jämställdas förmögenhet framlades. 10. beträffande fribelopp förB-inkomst att med anledning av motionerna 1978/79:347,1978/79:1166 imotsvarande del och 1978/79:2349, yrkandet 5, hos regeringen begärde förslag omatt vid beskattning av B-inkomst ett fribelopp på . infördes så attB-inkomster till den del de understeg . skulle beskattas hos den somhade inkomsten, 11. beträffande inkomst avfastighetsförvaltning m. m. att med bifall till motionen 1978/79:346och med anledning av motionen 1978/ 79:1159 hos regeringen begärde a. utredningoch förslag syftande till att intäkt av annan fastighet skulle utgöra A-inkomst till den del den härrörde från eget arbete samt i avvaktan därpå, b. attriksskatteverket fick medge dispens för rätt till avdrag för pensions försäkringspremie på den del av inkomsten av annan fastighet som kunde hänföras till arbetsinkomst, 21. beträffande kostnader förbarntillsyn att med bifall till motionerna 1978/79:1136 och1978/79:2118 hos regeringen begärde förslag om avdragsrätt för styrkta ochnödvändiga barntillsynskostnader, 22. beträffande samtaxering avfosterföräldrar och fosterbarn att med bifall till motionen1978/79:305 skulle-anta av reservanterna framlagt förslag till lag om ändring ilagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 23. beträffande skatterabatt förfolkpensionärer m. m. att med bifall till motionerna 1978/79:1622,yrkandet 5, och 1978/79:2349, yrkandet 4, samt med avslag på motionerna1978/79:400 och 1978/79:2435, yrkandet 11, hos regeringen skulle anhålla attdet i motionen 2349 föreslagna systemet med skatterabatt för folkpensionärerutreddes av den aviserade utredningen om pensionärernas beskattning, 24. beträffande extra avdrag förfolkpensionärer att med bifall till motionen 1978/79:220 hosregeringen begärde förslag om att vid beräkning av extra avdrag vidinkomstbeskattningen för pensionärer vardera maken skulle antas inneha hälftenav den gemensamma förmögenheten, 25. beträffande utlandssvenskarnasbeskattning att med bifall till motionerna 1978/79:827 och1978/79:1717 hos regeringen begärde en översyn av beskattningsreglerna försvenska medborgare bosatta utomlands, 25.beträffande åtgärder för att stimulera enskilt sparande att medbifall till motionen 1978/79:2349, yrkandet 8, hos regeringen skulle anhålla omåtgärder i syfte att ytterligare stimulera enskilt sparande, 39.beträffande begränsning av den offentliga utgiftsexpansionen att medbifall till motionen 1978/79:2349, yrkandet 9, som sin mening gav regeringentill känna vad i motionen anförts om nödvändigheten att begränsa den offentligautgiflsexpansionen, 42. beträffandeförfattningsförslagen att skulle a. avslådet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i stämpelskattelagen (1964:308), b. avslådet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Fortsattreformering av inkomstskatten, m. tn. 2 prolokoll 1978/79:146-147 Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. -10 och 13-15 intagna c.anta de i propositionens hemställan under mom. författningsförslagen. 2.av () och () som ansett dels att utskottetshemställan under 6 bort utgå, dels att utskottet under 2, 3, 4 och 42 borthemställa 21. beträffande beskattningen av1980 års inkomster och det kommunala skatteunderiaget att medanledning av motionen 1978/79:1622, yrkandena 2 och 3, samt med avslag påmotionerna 1978/79:2365 i motsvarande del, 1978/79:2432, yrkandena 3 och4,1978/79:2433, yrkandena 1 (delvis), 2,4 (delvis), 5 (delvis), 6-8,9 (delvis),12 och 13, och 1978/79:2435, yrkandena 8, 9 och 15, skulle bifallapropositionen i denna del, 22. beträfTande skattelättnad förvissa gåvor att med avslag på motionerna 1978/79:2365 i motsvarandedel, 1978/79:2349, yrkandet 6, 1978/79:2432, yrkandet 2,1978/79:2433, yrkandena3,41 denna del, 5 i denna del, 9 i denna del, 10 och 14, och 1978/79:2435,yrkandet 12, skulle bifalla propositionen i denna del, 23. beträffande arvsskattefrihetatt med avslag på motionen 1978/79:2365 i motsvarande del, motionen1978/79:2435, yrkandet 13, och motionen 1978/79:2433, yrkandet 11, skullebifalla propositionen i denna del, 42.beträffande författningsförslagen att skulle anta de i propositionenshemställan under mom. 1-11 och 13-15 intagna författningsförslagen. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden 24. av , , , i , och (samtliga s), 25. av () och IngegerdTroedsson (m), 26. av () och IngegerdTroedsson (m) samt 27. av (). BO (): Vårt skattesystems främsta syfte är att finansiera samhälletsgemensamma utgifter. Det första och kanske viktigaste kravet man måste ställapå den utformning skattesystemet då får blir att det inte skall motverka sitteget syfte. Dethöga skattetryck vi har i och den teknik med vars hjälp skatternauppbärs leder sannolikt till en lägre ekonomisk tillväxttakt än vad som vorefallet med ett rimligare skattesystem. Vi får således ett mindre skatteunderiagfrån vilket skatten skall tas. Man kan helt naturligt få samma statsinkomst medett stort skatteunderlag och lägre skattesatser som med ett lägreskatteunderlag och högre skattesatser. Vi kan konstatera att skattetrycket under1970-talet har ökat kraftigt. Det var mindre än hälften avbruttonationalprodukten och är nu över 60 96. 1971 skedde en övergångtill individuell beskattning av arbetsinkomster. samband därmed skärptesmarginalskatterna, dvs. skatterna på inkomstökningar, kraftigt. harytteriigare skärpningar av progressionen skett. De höga marginalskatterna geren mängd negativa verkningar för samhället och därmed också för de enskildamedborgarna, såväl direkt som indirekt. Fördet första: Det lönar sig inte tillräckligt att arbeta, att ta initiativ ochatt satsa på nyföretagen. Låt mig ge ett exempel på detta, inte bara fabriceratav mig utan taget från det yttrande som i gav över1972 års skatteutrednings slutbetänkande, där det anförs: "Det finnstecken på att de höga marginalskattesatser vi nu har minskar benägenheten tillökade arbetsinsatser, såsom övertidsarbete, extra arbete och liknande. Sålundakan peka på att försök till rekrytering av funktionärer till detåriiga taxeringsarbetet i och för sig mötts av stort intresse, men att man vidsitt ställningstagande till uppdraget avstått med hänvisning till den låganettobehållning det ger. En annan påtaglig effekt av de höga marginalskatternaär att arbetstiden reduceras till deltid." Detvar i upplevelser av de problem marginalskatterna gernär det gäller en kanske minskad lust att arbeta och att ta initiativ. Dettagår självfallet igen på en mängd andra sektorer i samhället, inte minst inomnäringslivet, som har att svara för den produktion av varor och tjänster som ärså väsentlig för vår gemensamma välfärd. Fördet andra: De höga marginalskatterna driver på inflationstakten. Om enarbetstagare har som målsättning att få en viss löneökning efter skatt är detsjälvklart att det lönekrav han måste ställa blir högre med högre marginalskatt.Genom den höjd marginalskatterna har i kan företagens kostnaderkomma att öka i sådan utsträckning att prishöjningar i rätt stor omfattningblir nödvändiga. Av denna anledning har man också under så gott som varje årunder genomfört skatteomläggningar för att avtalsrörelserna i sintur skulle kunna genomföras, med ett från samhällsekonomisk synpunktacceptabelt utfall. Sedan är det en annan sak att dessa skatteomläggningarutformades på ett sådant sätt att progressionen i många fall skärptesytterligare. Vi har fått ett slags inlåsningseffekt, som innebär att denenskilde löntagaren knappast kan förbättra sin situation genom egna åtgärder,utan det krävs insatser från samhällets sida. Fördet tredje: Vi har fött en sjunkande skattemoral i . På grund av de högamarginalskatterna anser tydligen många människor att det ekonomiska utbytet avskattefiffel blir så stort att det motiverar det risktagande som det härsjälvfallet är fråga om. Det är utomordentligt fariigt för ett land, närskattepolitiken upplevs så felaktig att människor inte längre ser det som ettbrott att undanhålla skatt. Det belopp som undanhålls beskattning haruppskattats till . Det är givetvis svårt attgöra en exakt beräkning, men om sanningen skulle ligga någonstans mitt emellan,så kan man utgå från att stat och kommun går mi.ste om ungefär 10 miljarderkronor till följd av den här grå eller svarta marknaden, eller nur mannu vill beteckna den. Under denborgeriiga trepartiregeringens tid infördes ett Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. inflationsskydd av denstatliga inkomstskatteskalan, ett jämfört med de tidigare årligaskatteomläggningarna överiägset alternativ på flera sätt. Därigenom undvek mande tidigare automatiska skattehöjningar som skedde i takt med inflationen ochden påverkan inflationen hade på kommande löneökningar. Genomfördaskatteomläggningar innebar dessutom marginalskattesänkningar för inkomsttagarei vanliga inkomstlägen. Detta var början på en skattepolitik som syftade tillatt få ett reformerat och rimligt skattesystem. Det återstår emellertid mycketatt göra. Dei propositionen föreslagna sänkningarna av marginalskatten liksom förslaget omett marginalskattetak betraktar vi moderater som riktiga och nödvändigaåtgärder som ett första steg mot en politik som syftar till att stimuleraarbete, initiativ och företagande. Vi måste emellertid bestämma oss för attsteg för steg gå vidare med planmässiga sänkningar av marginalskatten,eftersom det som föreslås och det som tidigare gjorts undertrepartiregeringens tid inte är tillräckligt. För oss moderater är detsjälvklara målet att inkomsttagare i vanliga inkomstlägen skall få behållaminst hälften av en inkomstökning efter skatt. Vi menar också att detmarginalskattetak som bör införas skall justeras ned i takt med marginalskattesänkningarnatill en nivå som till slut innebär att varje inkomsttagare får behålla en30-procentig andel av sina inkomstökningar efter skatt, oavsett vilken inkomsthan eller hon har. Jagtycker det är litet förvånande när utskottets majoritet säger i sin skrivningatt det inte är möjligt att införa regler som begränsar marginalskatten till50 % i normala inkomstlägen eller maximerar den till 70 96. Jag vill därförställa frågan till de bägge partier som har utformat majoritetsskrivningen:Anser ni inte att det kan vara en rimlig målsättning för framtiden attmedborgare med normala inkomster skall få behålla hälften av en inkomstökningefter skatt? Tillde höga marginalskatterna kommer sedan de sociala förmåner som avtrappas i taktmed inkomstökningar och de avgifter som stiger i takt med inkomstökningar.Dessa sammantagna marginaleffekter blir ännu mer oformliga och måstesjälvfallet åtgärdas. kommer senare i debatten att behandlajust denna fråga. I såväl utskottsmajoritetens skrivning som i den reservation somlämnats av de bägge folkpartiledamöterna i skatteutskottet krävs att eventuellamarginalskattesänkningar och andra ändringar på skatteområdet i sin helhetskall finansieras genom andra skatte- eller avgiftshöjningar. Vimoderater delar inte uppfattningen att, i nuvarande samhällsekonomiska ochstatsfinansiella läge, dessa reformer måste finansieras genom skattehöjningarpå andra områden. I vissa situationer kan en skattesänkning bli heltsjälvfinansierande genom den positiva påverkan den får på nationalinkomsten.Det förtjänar att betonas att självfallet även motsatsen kan gälla, som jagtidigare har sagt. De negativa effekterna på nationalinkomsten av genomfördaskattehöjningar kan bli så starka att den avsedda finansieringseffektenuteblir, helt eller delvis. Skattehöjningar kan alltså komma att leda till enminskning av den ekonomiska tillväxten och av skatteunderlaget och därmed medföra minskadeeller oförändrade statsinkomster. Motbakgrund av den politik som socialdemokraterna har fört är det inteförvånande att de i sin partimotion 1978/79:2433 tydligt angersom enutgångspunkt för sin skattepolitik: "Fördet första kan vi inte räkna med någon sänkning av det totala skatte-ochavgiftstrycket framöver. Snarare får vi räkna med fortsatt ökade anspråk föratt tillgodose de många människornas behov av trygghet och välfärd." Detär, herr talman, snarare så, att de många människornas trygghet och välfärd kanäventyras av socialdemokratisk skattehöjningspolitik med den negativa inverkanden har på samhällsekonomin. Ettalternativ till skattehöjningar är att stat och kommun lär sig att spara, somenskilda medborgare självfallet måste göra då pengarna inte räcker till. Påmoderat håll menar vi att den offentliga utgiftsexpansionen måste bromsas. Vihar under vårriksdagen visat på olika besparingsmöjligheter på det statligaområdet. Självfallet hade möjligheterna varit ännu större, om vi hade haft tillgångtill den kunskap på det här området som finns inom kanslihuset, men vi haralltså nu under vårriksdagen kunnat anvisa besparingar på uppemot 2 miljarderkronor. Konjunkturutvecklingenoch den ekonomiska utvecklingen i stort måste få avgöra huruvida det under 1980kommer att föreligga ett behov av skattehöjningar. Det kan givetvis blinödvändigt att under vissa omständigheter dra in köpkraft. Enligt vår meningboren sådan köpkraftsindragning i så fall i första hand ske genom att manstimulerar de enskilda medborgarnas sparande, så att detta ökar. Vi anser attdet finns flera skäl härför. Ett mycket viktigt skäl är naturligtvis att viföredrar att de enskilda medborgarna får disponera en så stor del som möjligtav sina inkomster. Vi föredrar en ökning av det enskilda sparandet som ettalternativ till de olika förslag som läggs fram till kollektivt sparande påolika områden. Åtgärdersom syftar till att stimulera hushållssparandet är alltså ett realistisktalternativ till skattehöjningar, och vi har pekat på möjligheten att exempelvisge ut ett speciellt sparobligationslån med en kortare löptid och med enförmånlig räntesats. Vi tror att detta skulle kunna dra in den köpkraft sommöjligen behöver dras in. Somett led i finansieringen av den i propositionen föreslagna skatteomläggningenföreslås en höjning av stämpelskatten vid förvärv av fast egendom. Höjningenleder till en rätt kraftig ökning av kostnaderna i samband medfastighetsförvärv. Det kan också förtjäna att nämnas att den här skatten juökar automatiskt i takt med de stigande fastighetspriserna. Det blir alltså enautomatisk ökning av intäkterna av stämpelskatt. Vi moderater avvisar i dettasammanhang förslaget om höjning. Förslaget motiveras enbart av fiskala skäl.Det gäller att få in pengar för att finansiera skatteomläggningen. Slutligenen något mindre men ändock väsentlig fråga för de människor som berörs:Utskottets majoritet avvisar kravet i två motioner på en översyn avutlandssvenskarnas beskattning. Man gör det med hänvisning till en av budgetministernaviserad utredning om folkpensionärernas beskattning, och Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. Fortsattreformering av inkomstskatten, tn. man gör det trots attutskottet självt ansåg att det fanns skäl att genomföravissa lättnader. Den utredning som budgetministern har aviserat kan rimligeninte behandla alla de frågor som bör ses över. I motioner har det redantidigare getts konkreta exempel på att utlandssvenskarna kommer i en ganskaorättvis skattesituation, t. ex. när det gäller avdrag för utbetalda understödoch underhållsbidrag. Avdrag medges om man bor i , men inte om man borutomlands. I båda fallen skall mottagaren skatta för pengarna. Säkeriigen finns det många fler som borde ses över i enlighet medvad utskottet har uttalat. Vi moderater vidhåller kravet på en översynav utlandssvenskarnas skattesituation. Med det anförda vill jag i alla delar yrka bifall till reservationen1, som fogats vid utskottets betänkande. Det sammanlagda skatteuttaget i ett land beror på flera omständigheter.Några sådana omständigheter ligger orubbligt fast från tid till annan. Andrabehöver ses över och ändras. Orubbligtfast ligger viljan att slå vakt om den uppbyggda socialavälfärdspolitiken. Ett skattepolitiskt reformarbete får inte drabba omsorgen ombarnen och de äldre. Det får inte drabba tryggheten i arbetet ellerallas rätttill en meningsfull utbildning. Det skattepolitiska reformarbetet får intesmutsa ner adelsmärkena i vårt moderna svenska samhälle.