prot · G209153 · 1978-12-31 00:00:00 — attriksdagen med anledning av motionen 1978/79:1508, yrkandet 1 i ifrågavarandedel, och motionen 1978/79:1658, yrkandena 2 och 4 i ifrågavarande delar, somsin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 11. beträffande förstärkningav Oxelöinvest AB:s resurser av , , , , , i och i (samtliga s) som ansett att utskottet under 16 bort hemställa altriksdagen med anledning av motionen 1978/79:1508, yrkandet 1 i ifrågavarandedel, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 12. belräffande tidigareläggning av valsstolsbyievid grovplåiverket av , , ,, , i och (samtliga s) som ansett atl utskottet under 17 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1978/79:1508, yrkandet 1 ifrågavarande del,som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. 13. beträffande samordning av handelsstålsinduslrinav , , , , , i och i (samtliga s) som ansettall utskottet under 19 bort hemställa a) avslå motionen 1978/79:335, yrkandet6, b) med anledning av motionen1978/79:1508, yrkandena 3 och 4 i ifrågavarande delar, som sin mening geregeringen lill känna vad reservanterna anfört. 14. belräffandejärn-ochslålgiuleriinduslriernaavIngvar , , , , , och i (samtliga s) som ansett att utskottet under 28 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1978/79:1508, yrkandet 3 i ifrågavarandedel, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 15. belräffände anslag för budgeförel 1979/80 förlån till för slrukturändamål av () och () som ansett - under förutsättning av bifall lill reservationen nr 9 - atl utskottet under 29 bort hemställa allriksdagen med bifall till propositionen 1978/79:126, punkten 3, mom. 3, samtmed avslag på motionen 1978/79:1508, yrkandet 1 i ifrågavarande del, motionen1978/79:1658, yrkandet 2 i ifrågavarande del, och motionen 1978/79:2022,yrkandet 1 i ifrågavarande del, till Lån lill förslrukturändamål för /80 under fonden för låneunderstöd anvisadeett investeringsanslag av . Vissainvesteringar inom , m. m. Tillbetänkandel hade fogals ell särskilt yttrande belräffande samordning avhandelsstålsinduslrin av , , och (samtliga c). Det utskottsbelänkande vi nu behandlar bygger på två propositioner somär totalt perforerade av tio motioner, och detta har föranlett 15 reservationer.De gedigna propositionerna liknar mest schweizeros-lar. Samtliga partierfinns i belänkandet omväxlande som majoritelsföreträ-dare och som reservanter.Jag skall här inte gå in på alla reservationer eller kommentera alla punkter ibelänkandet, det medger inle tiden. Jag väljer atl behandla några av avsnittenoch utgår i övrigt från att samtliga ledamöter av kammaren är läskunniga ochkan ta del av betänkandet mina kommentarer förutan. Närriksdagen tog beslutet om bildandet av opponerade visocialdemokrater oss, liksom facket hade gjort under förhandlingarna, molägarfördelningen i det nya bolaget. Staten svarar förmångmiljardinvestering-ar, men de privata intressenterna har ändå avägandet. Detta finner vi vara etl awiia förhållande, särskilt som vi nu ser attde privata delägarna verkligen bevakar sina intressen i bolaget. Tar man hänsynlill de tillskjutna medlen, så borde staten ha av aktierna mot nu 5096. Vi yrkar därför all statens ägarandel skall motsvara de verkligaförhållandena, och detla kan ske genom att en del av de medel som tillförsbolaget förändras från lån till aktieägartillskott. Regeringensproposition bygger dels på styrelses slrukturplan, dels på de förslagsom framlagts i den s. k. Rehnbergska utredningen, vilken tillsattes för all sehur man skulle kunna finna vägar att mildra de regionala Vissainvesteringar inom , m. m. problem som uppstår vidett genomförande av denna plan. I propositionen tas upp vissa av de förslag somgeneraldirektör lagt fram. De regionala problemen blir betydande påalla orter. De största satsningarna i strukturplanen görs i Domnarvel, mensamtidigt blir omställningarna vid denna enhet också störst. därför atl den malmbaserade metallurgin vid Domnarvel skall få varakvar etl år längre än vad som föreslås i propositionen - delta för att mildrasvårigheterna i övergången mellan nedläggningen och igångsättningen av andrasysselsättningar. Regeringen har inle tagit upp detta förslag, men majoriteten,bestående av socialdemokrater och centerpartister, föreslår bifall lillRehnbergs förslag. Idetta sammanhang bör också behandlas frågan om gmvor inomGrängesbergsfältet. har liksom det tidigare privata bolaget beslutat lägganed gruvorna i och Håksberg med hänvisning till den dåligalönsamheten m. m. Utskottet motsätter sig inte denna nedläggning, men föreslåratl dessa gruvor icke vallenfylls i väntan på resultatet av en utredning, somutskottet föreslår skall tillsättas för aU skyndsamt granska lägel för denmellansvenska gmvindustrin och föreslå lämpliga åtgärder. Utskollsmajoritelenavstyrker motionskrav om medel lill ökade indusiri-etableringnr iLudvikaområdet. Socialdemokraterna finner för sin del skälen för motionskravengoda och föreslår atl dessa medel skall upptas i den utvecklingsplan för SSABsom utskottet föreslår skall upprättas. Socialdemokraternaföreslår också alt de pengar för ökade resurser till som äskatsi motionerna skall upptas i den utvecklingsplan som jag här nämnde. Närdet gäller är förslag få. Där behandlas frågan om ettkraftvärmeverk som föreslås tidigareläggas. Regeringen anför i propositionenatt denna fråga skall behandlas i annat sammanhang och därför inte upptagits ipropositionen. Utskottet understryker del angelägna i atl projektet kommer tillstånd , men förutsätter att beslul i frågan kan fattas i del sammanhangregeringen anför, varför något beslut av inte påfordras. motion från vpk föreslås att skall begära all regeringen läggerfram ett förslag om byggande av en ammoniakfabrik i . Denna fråga ärangelägen att få prövad, men då utskottet förutsätter att detta projekt kommeralt prövas i samband med planerna för ett kraftvärmeverk finner utskotiet inteanledning till något särskilt uttalande. Rehnbergsförslag när del gäller är som sagt få, men i stället har fackklubbarnavid lagt fram förslag om vissa ytteriigare investeringar främst i Luleå.Så föreslås t. ex. tidigareläggning av ett planerat mediumvalsverk och vissanödvändiga arbeten vid grovvalsverkei i . Vidare föreslås vissa satsningarpå lokaler för och dess tillverkning av plastbelagd byggplåt. Regeringenhar inle föst något avseende vid fackels skrivelse i frågan. Förslagen har istället fått föras fram motionsvägen i bl. a. den socialdemokratiskapanimotionen. I den allmänna debatten och även i utskottet har av någonanledning just frågan om ett mediumvalsverk i kommit att bli en Jag villdärför något utföriigare kommentera detta. Byggandetav ett nytt mediumvalsverk i finns upplaget i förförsta hälften av 1980-lalet. Facket föreslår en tidigareläggning bl. a. föralt ge sysselsättning för byggnadsarbetare i nu när arbetslöshetendär är mycket slor. Likaså är man naturligtvis angelägen om att skapa nya fastajobb när verket slår färdigt. Deborgeriiga ledamöterna i utskottet reser mycket starkt motstånd mol frågan omdelta verk. Som förklaring lill sin negativa inställning för man fram att detlaverk skulle komma all konkurrera ihjäl de små mellansvenska stålverken. Detlapåslår man, trots att utskottet myckel bestämt uttalar atl verket skall byggasför högst 208 000 årslön just för att inte konkurrera med de småhandelssiålverken. När produktionen vid del nya verket startar, avser altlägga ner produktionen vid finvalsverkel i och vid elt omodernt verk iDomnarvel. Dessa två verk producerar tillsammans ca 170 000 årslön. Denkvantitet dämlöver, dvs. 38 000 årslön, som mediumvalsverket i skulleproducera avser en balkdimension som inte tillverkas i landet utan importeras.Talet om konkurrens med de små handelssiålverken är därför fritt uppfunnet ochvitt spritt av privata Järnbmksinlressen. Vad som är förvånande är all deborgeriiga så villigt ställer upp och försvarar dessa inlressen, men det ärtypiskt med tanke på vad som gällt i samband med andra beslut i liknandefrågor. Man säger sig vara positiv, men i verkligheten är man hell emot. Delbör inle förvåna de borgeriiga om facket, särskilt i , känner förbittringöver deras handlande. Sanningen finns bara i direktörernas utsagor, fackelssynpunkter är inle av intresse, kan de ju konstatera. Deborgerligas negativa inställning till verket i framgår än tydligare genomall de inte bara går emot mediumvalsverkel ulan även går emot upprustningen avgrovverket. Varje som helst ytterligare investering i vid det gamla NJAtycks man gå emot. Att talet om konkurrensfördelar bara är båg framgår avulskottsbetänkandet, om man läser uppmärksamt. Generaldirektör harföreslagit att skall få bygga en plaslbeläggningslinje i Borlänge.Regeringen avvisar detla i sin proposilion med hänvisning till all del skullesnedvrida konkurrensen, eftersom ställning som dominerande tillverkareskulle ytteriigare förstärkas. Vi socialdemokrater föreslår atl denna linjeändå skall fö byggas, och här är helhjärtat med. Men närdetgäWerpåstådd konkurrens från lar man avstånd. Var finns logiken? Tydligenhandlar man efter målsäuningen: När far super är del rätt, men när grannen är det förfäriigt fult! Tycker alt norrbottningarna och demänniskor som har lovat 2 300 nya jobb i järnindustrin skall hurta förcentern? Var övertygad om att de märker ert tjyv- och rackarspel. Vad ni bäddarför med ert handlande i denna fråga är endast alt det väcks liv i gamlamotsättningar mellan de tre bruksorterna och att del skapas nya stridsämnen. Socialdemokraternayrkar genom utskottsskrivningen att nu skall besluta om byggande avett mediumvalsverk i för . Projekteringen skall sättas i gångomedelbart, och när den har nått del Vissainvesteringar inom , m. m. 2 prolokoll 1978/79:153 Vissainvesteringar inom , m. m. stadium att kostnadernakan anges skall regeringen förelägga förslag om finansieringen. Dettaarrangemang har vidtagits, därför att man så starkt har kritiseratkoslnadsangivelserna i fackets skrivelse. Låt oss då få del exakta underiagetför beslutet om finansiering, men besluta nu om att bygga verket. Ett snartbeslul om byggande är också nödvändigt, eftersom del är hell klart att manutomlands, bland våra grannar, avvaktar vårt beslut om mediumverk. Tvekar vi ärman snabbt i gång och bygger, och då är marknaden borta för det svenska verket.Men det är naturligtvis detla man vill uppnå med sina fördröjningsmanövrer. Iproposiiionen, liksom också i vissa borgerliga motioner, talas det om faran föröverproduktion. Alt vi borde söka föra en offensiv politik på detta område, altvi måste tro på vår industri och våga satsa på dess utbyggnad har tydligenaldrig föresvävat de borgeriiga. Trots atl vi importerar av allt delstål som vi förbrukar i del här landet, vågar man inle tänka sig en expansionav stålindustrin. En ynkligare industripolitik kan man knappast tänka sig. Närdel gäller mediumverket har och hittat vad de tror vara engenial linje. De föreslår att 4 milj. kr. skall anslås till en marknadsundersökningom mediumverkel, men inget beslul om byggande skall fattas. All marknadsföra enkvantitet stål som finner köpare på marknaden torde väl intetillhöra de allra största problemen och tarvar knappast någon undersökning. Enmarknadsundersökning i så måtto att man talar om var man skall sälja sinaprodukter och atl man undersöker förutsättningarna i övrigt för enmarknadsföring ulan utslagning av andra industrier är naturiig och skallnaturiigtvis redovisas i samband med den projektering som vi föreslår. Menlåt mig konstatera att center- och folkpartiförslaget endast är enavledningsmanöver. De sansade och klarsynta borgeriiga ledamöter som finns ikammaren bör rösta med socialdemokraterna för att få ett vettigt beslul och låtasina landskapsinkrökla och föga klarsynta kolleger i näringsutskottet slå därmed skammen. socialdemokratiska motionen föreslås att skall uttala sig för enägarsamordning mellan och de andra handelsstålverken. föreslogi sin utredning om de mindre handelssiålverken direkta förhandlingar för atlförbättra samordningen mellan dessa stålverk inbördes och mellan dem och SSAB.Regeringen har inte funnit anledning att fullfölja intentionerutan tycks vara glad och lycklig över den ringa samordning som industrin självhar åstadkommit. Vi föreslår för vår del atl den Geijerska utredningenfullföljs och all en bättre samordning på delta område skapas. socialdemokratiska partimoiionen föreslås att skall begära attregeringen lägger fram förslag om en samlad utvecklingsplan för . Ivissa centerpartimotioner framförs liknande tankegångar. Utskottet har efterdiskussioner stannat för alt kräva att regeringen lägger fram enutvecklingsplan för , i vilken bl. a. ingår de förslag som tidigarepresenterats här, t. ex. de kompletterande satsningarna i Ludvikaområdei och påOxelöinvest liksom grovverksuppruslningen i i enlighet med Likaså uttalar sig utskottet för atl de av facket föreslagnasatsningarna på Plannja skall komma till stånd med utnyttjande avarbetsmarknadsmedel på sätt arbetsmarknadsutskottet uttalat. Jag slutar detta anförande med en förhoppning att tilltron till vårstålindustris utvecklingsmöjligheter, grundade på bl. a. förmåga atlväxa lill etl samordnat, homogent företag, skall vara så stark här i kammaren;att det beslut vi nu går att fatta skall bli av betydelse för utvecklingen påalla våra stålorter. Ett fortsalt permanentande av misstänksamhet mellan deolika delarna av och en besvikelse och förbittring över orätifördigabeslut på annan ort blir förödande för våra möjligheteratt skapa en livsdugligstålindustri. Jagyrkar med del anförda bifall till reservationerna 1,5,10,11,12,13 och 14 samt iövrigt till utskottels hemställan. Vissainvesteringar inom , m. m. Den , som propositionen 126 baseras på, skall i första hand kompenseraBergslagen för det bortfall av arbetstillfällen som slrukturplaninnebär. kompenseras i andra sammanhang. tog vibeslul om att åtskilliga miljarder skall satsas på . Vi har ökatsatsningen på med 1 miljard. Norrbottningarna hade förmodligen blivitväldigt förvånade om man i de sammanhangen hade anslagit medel till Bergslagen. Nugäller del alltså Bergslagen, som skall kompenseras, och förreindustriministern bad aU se på möjligheterna atttidigarelägga, att förändra', så att det mycket slorabortfallet av arbetstillfällen i Bergslagen inte skulle behöva slå igenom. Detgäller inte bara i det här sammanhanget. Del gäller lika myckel de mindrehandelsstålverken som finns just i Bergslagen men också på andra ställen ilandet. F.ö. vill Jag bara säga några ord om de punkter där har fött positivtgensvar, därför att - det kan jag säga i äriighetens namn - våra intressen harsammanfallit med socialdemokraternas. kommer således förmodligen nualt besluta om atl gruvnäringen i Bergslagen skall utredas. Någotoåterkalleligt, som vattenfyllning av gruvorna, kommer inte atl ske . Bedömningenav lönsamhet varierar oerhört snabbt med lågkonjunktur och med den varierandepositiva och negativa syn man får på näringslivet när konjunkturerna växlar. Densom vinner lid kan vinna allt. Regeringenuppmanas all göra en industripolitisk utvärdering av kalkbrukens situation ilandet innan fattar beslul om sin kalkförsörjning. Del bör innebära också kommer all la hänsyn till kalkbrukens situation i och att denkan tryggas. Nyaintressanta möjligheieratt bygga om pelletsverkel i skall utredas.Regeringen bör vidla åtgärder som kan leda till alt affärsidéer kring ettslålbaserat lältbyggsystem kan vidareutvecklas. När det gäller den Vissainvesteringar inom , m. m. malmbaserade metallurgin iBoriänge tillstyrker utskottsmajoriteten förslag, som innebär skall bibehållas etl år längre än planerat. Jag anser personligen atlutskottet borde ha slagit fast all den skall bibehållas för framliden. Denkanske viktigaste orsaken lill del är all den behövs ur kvalitetssynpunkt. IBoriänge tänker lägga just den myckel känsliga tunnplålslillverkningen.Och den plåten måste vara av så god kvalitet atl man kan konkurrera ut denimporterade plåten, exempelvis när del gäller biltillverkning. Bilindustrinköper alltid sin plåt frans. k. integrerade stålverk därför alt hög kvalitetkräver atl man kan kontrollera processen från råvara till färdig plåt. Delsamarbete som utskottet tycker skulle vara önskvärt mellan bilindustrin ochSSAB borde kunna leda lill aU omprövar sin inställning till malmmetallurgini Boriänge. i har utspelals några egendomliga turer. Redan vidmillen av 1970-lalet, då näringsutskotlet besökte , var bolagetsföreträdare generade över att man till ingen nytta måste bränna enorma mängdergas från bl. a. koksverket. De försäkrade dock all kraftvärmeverket snartskulle byggas i samarbete med stad. Ett sådant projekt ärsamhällsekonomiskt lönsamt och var redan då färdigutrett. Inte desto mindre haretl antal regeringsledamöter nu skickat denna heta fråga från den ene till denandre. Alla betygar att det är etl viktigt och angeläget projekt, men lill sisthar det hamnat hos arbetsmarknadsministern i en klumpsumma för ännu ickefärdigutredda projekt. ledamöter anser att investeringsbeloppet börlånas ut nu - det är alltså inte fråga om någon subventionering utan bara om enfinansiering av denna kraftvärmeutbyggnad - så alt jobb skapas i och detupprörande energislöseriet äntligen kan stoppas. Fråganom eU nytt mediumvalsverk gäller inte i första hand Domnarvel eller utande mindre handelsstålverkens framtid. Utskotiet är överens så lill vida all detännu inle gjorts några marknadsundersökningar som visar om del är realistiskteller ej att öka produktionskapaciteten när del gäller mediumvalsverksprodukter.Det projekt som diskuteras är enligt en redovisning som utskottet har fått avBjörn tänkt alt genomföras i två etapper. I den första etappen skulleman behöva göra kraftiga investeringar föratt uppnå en begränsad volym påungeför . I den etappen skulle valsverksbyggnaden uppföras och allabasinvesleringar göras, och del är alltså detta som kostar pengar. Till enbörjan skulle man bara uppnå en kapacitet av i etl s. k.reverserande verk, där stålet valsas fram och tillbaka, vilket lar lid ochendast medger en begränsad kapacitet. Denna utbyggnad kan inte någonsin i sigbli lönsam. Genometapp 2, för vilket det däremot bara behövs en begränsad investering, skulleman mer än fördubbla kapaciteten, och detta skulle vara myckel lönsamt. Jagvill fråga : Menar och de andrasocialdemokraterna i utskottet atl man skall tvinga atl begränsakapaciteten till , även om detta aldrig någonsin kan bli lönsamt?Kommer man atl hindra från all göra den lönsamma mindre investeringen, sominnebär all kapaciteten mer än fördubblas och som, om inle marknaden kan på ettmycket väsentligt sätt utökas, kommer atl slå ul de mindre och medelstorastålverken? Detmåste vara ett stort gemensamt intresse all vi verkligen undersökermarknadsbilden på detta område. Utskottet är alltså enigt om att en sådanmarknadsundersökning inte har orls. Vi föreslår nu att man skall anslå medelför au klariägga denna marknadsbild. Om det, som socialdemokraterna säger,finns en slor marknad på delta område, om motsvarande kapacitet annars kommeratl läckas av utländska valsverk, om del gäller nya produktkvaliteter och omdel är importen som man konkurrerar med, finns här inga delade meningar. Detenda vi är rädda för är all de mindre och medelstora handelsstålverkenplötsligt skall slås ut. Det gäller om skall slås ul, om skall slöras och om , etl valsverk som i huvudsakklarar sig utan statliga medel - åtminstone i jämförelse med vad får-också skall slås ut. Det är i det senare fallet fråga om ett valsverk somligger just i den region som är hårdast drabbad av och därRehnbergs utredning och propositionen skall ge kompensation för de följderdetta får. Där slår man ut ett valsverk som klarar sig självt och som ocksåvill ha en framlid och därför önskar öka sin kapacitet. Riksdagenhar enhälligt uttalat all de mindre handelsstålverken inte för skadas av SSAB.När vi nu sätter in statliga medel är det hell klart alt vi inle får konkurreraul de förelag som inte har något statligt stöd i detta sammanhang. Del kännssärskilt bittert och fullständigt obegripligt om t. ex. ,milt i Bergslagens hårt drabbade gmvregion, skulle hotas med anledning av enproposition som skall kompensera Bergslagen för vådorna av SS AB:sslrukturplan. Ingen säger sig ju vilja skada de mindre och självständigahandelsstålverken, men etl bifall lill socialdemokraternas utskottsskrivninginnebär en stor risk för att just detta skall ske. Jag ber att få yrka bifall till reservationerna 3, 6 och 8 och i övrigtbifall till utskottets hemslällan. Vissainvesteringar inom , m. m. () kortgenmäle: Del är inle gärna Jag för den här debatten med ,eftersom hon i utskottet har uppträtt som den mest olillföriitliga i deltasammanhang, som den som rakt ul påstår vissa sakeroch som, vad hon än får förbelägg för atl del hon säger är fel, fortsätter med sina påståenden. Men harcentern skickat fram som sin främste företrädare, och därförfår jag väl diskutera med henne. BirgittaHambraeus talar här om att förta veckan fattade beslut om Norrbotten.Ja, det var fråga om beredskapsarbete i regi. Vidarepåpekade att föreslagit åtgärder för aumildra del mycket omfattande friställandet och de svåra verkningarna, somtydligen bara uppslår i Bergslagen. 1Norrbotten har man upplevt att man i stålindustrinblivit av med 1 000 man. skall ytteriigare 400 man friställas, och 2 500gruvarbetare har friställts förut. Skall vi börja tala om var det är Vissainvesteringar inom , m. m. svårt, så inte harBirgitta rätt. Men det här är egentligen en ovidkommande diskussion,för det är egentligen inte det som det gäller. Sedansäger alt metallurgin behövs i Domnarvel för kvalitetensskull. Detta har experter sagt emot henne om, så jag skall inte fortsätta meddel. Del är meningslöst att försöka övertyga . Däreftertalar om kraftvärmeverket i . Hon använder uttrycket:"Del har varit en massa egendomliga turer." På det sättet uttryckersig när hon talar energipolitik. Hon anklagar alla andra föratl "fiffla" och "ha underiigheler för sig" och "detär inte rent spel". fortsätter med detta här i kammaren.Jag vet inle om alt det har fifflats. Det finns nämligen vissa frågor - Jag haringen anledning all försvara regeringen-atl beakta i detla sammanhang, t. ex.:Hur skall värmeverket samordnas i ? Hur skall man göra med viss gas, somman kan använda för ammoniakframställning? Många sådana spörsmål skall utredas,innan det där förslaget läggs fram. Sedan talar BirgittaHambreaus om mediumvalsverkel. uppläggning är denna:"Jag tror inte. Det är fel som socialdemokraterna har skrivit i betänkandet.De menar någonting annat." Vihar sagt mycket klart att del skall bli ett valsverk med högst 208 000 årstonskapacitet. talar om att den första etappen inle kan blilönsam. Del är för liten omfattning. Detär underbart atl höra tala om atl små industrier inte ärlönsamma. Sådana skall inle byggas. Vi skall ha stora industrier. Fortsätt med det, BirgittaHambraeus, men gör det konsekvent. Delhävdades i utskotiet av företrädare för de små verken att just små verk pämellan 75 000 och 300 000 lon varde mest lönsamma, så Jag behöver inle orda merom det. BirgittaHambraeus säger att kommer att vara med om att bygga vidare på det härslora verket. Hon säger i det sammanhanget: Någon marknadsundersökning av hurdel går att driva har inte gjorts. Nej,det har verkligen inte gjorts, för del är inte det ulskotlei vill atl riksdagenskall besluta om. Skall man göra en marknadsundersökning huruvida man kanproducera och sälja det, får man elt negativt besked. Det ärtydligen det som vill ha fram, men man undersöker inle det som viföreslår. Man har varit med om alt pröva alla kompromissmöjligheter i fråga omBergslagen osv. Jagtycker synd om Bergslagen som har en sådan företrädare som idenna fråga. ()kort genmäle: