prot · G209159 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:159 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. §1 Om rätten till studiemedel vid fritidsledarutbildning Utbildningsministern erhöll ordetföratt besvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:545, ochanförde: har frågat mig om jag avser att avskaffa dediskriminerande bestämmelser som gäller studerande vid fritidsledarutbildningaroch likställa dem med studerande vid gymnastik- och idrottshögskoleutbildning. Enligt4 kap. 25 § sludiestödslagen får s. k. extra studiemedel utgå om synnerligaskäl föreligger. Det ankommer på centrala () att tolkaoch lillämpa denna bestämmelse. Enligtvad jag erfarit är den beskrivning som lämnat av CSN:s praxisbeträffande extra studiemedel lill studerande vid idrotts- ochfritidsledaruibildningar i stort sett korrekt. Bakgrunden lill dagens situationär i korthet följande. Redani slutet av fattades ett principbeslut i nämnden om att studerandevid gymnastik- och skulle beviljas extra studiemedel förinköp av ulrusining. I takt med all kostnaderna för sådan utrustning stigitmycket snabbt har CSN därefter intagit en alltmer restriktiv inställning tillall bevilja extra studiemedel för inköp av utrustning och liknande. I syfte attså långt som möjligt begränsa de studerandes skuldsättning beviljas extrastudiemedel att användas för hyra av sådan utrustning. Jag har erfarit att CSNemellertid inte har för avsikt atl ändra på tidigare nämnda principbeslutbelräffande gymnastik- och . Dessa olikheter i CSN:stillämpning av reglerna om extra studiemedel ärenligt min mening motiverade medhänsyn till all det pä studerande vid gymnastik- och , som Juundergår en lärarutbildning, ställs krav på viss färdighet i olikaidrottsgrenar. Några motsvarande krav ställs inte på studerande vidfritidsledarutbildning. Studiestödsutredningenhar i direktiven bl. a. fått i uppgift att särskilt se över bestämmelserna omextra studiemedel. Med hänsyn härtill ärjag nu inle beredd alt föreslå någraförändringar i gällande bestämmelser. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag lackarutbildningsministern för svarel på min fråga. Det statligastudiestödssystemet har mänga brister. Det är krångligt. Omrätten till studiemedel vid frittdsledarutbild-ning Omrätten till studiemedel vid fritidsledarutbildning oöverskådligt och nästintill obegripligt närdet gäller såväl utnyttjandet som konsekvenserna. Dessstörsta brist är självfallel att beloppen över lag är för låga. Menuppenbarligen har systemet också andra brister. Jag har i min fråga tagit uppen av dem, nämligen det faktum att studerande vid fritidsledarutbildningardiskrimineras i förhållande lill studerande vid gymnastik- ochidrottshögskolor. De tillhör på grund av utbildningens speciella karaktär degmpper som kan få extra studiemedel för hyra eller köp av sportutrusining somär obligatorisk för utbildningen. Medan de som studerar till fritidsledare fårlåna till hyra så får de som pluggar vid gymnastik- eller idrottshögskolornalåna till köp, vilket är en avsevärd skillnad. Jaghar svårt alt förslå att man klassar utbildningar på detta sätt. Enligtriksdagens beslul skall frilidsledarutbildningen som bedrivs vid vissa folkhögskolorlikställas med högskoleutbildning. Och alldeles oavsett detta sä börsjälvfallet diskriminering av alla slag avskaffas. Jan-ErikWikström anser all olikheterna är motiverade därför atl del ställs krav på vissfärdighet vid gymnastik- och idrottshögskolorna och hävdar all motsvarande kravinle ställs på de studerande vid frilidsledarutbildningen. Jag tycker del ärell myckel egendomligt påstående, som utbildningsministern bör motiveranärmare, eftersom det strider klart mol innebörden av lidigarebeslul. Jag vill fråga : I vilket avseende? EVAHJELMSTRÖM (vpk): I det avseendet atl högskoleutbildningar självfallel skall likställas ialla avseenden, och då naturiigtvis också när del gäller studiestödssystemet. Jagtycker alt man bör vända på frågan: Varför skall studerande vid gymnastik- ochidrotlshögskoleutbildning behandlas bättre än de som studerar vid vissafritidsledaruibildningar? Skillnaden är den atl det vid gymnastik- och idrottshögskolorna ställskrav pä viss färdighet i olika idrottsgrenar. Motsvarande krav ställs inte vidfrilidsledarutbildningen, och del vore mig främmande alt vi från regeringenssida skulle ålägga eleverna vid dessa folkhögskolor krav som skolorna självainte ställer. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Visst ställs det krav på att de som studerar lill fritidsledare skallkunna redovisa vissa färdigheter i de här avseendena! Del ärju därför som ocksåde kan få studiemedel för all hyra viss ulrusining. Det finns enligt minuppfattning ingen skillnad mellan utbildningarna på den här punkten. Jagtycker au den översyn av bestämmelserna som skall göras bör omfatta också dendiskriminering som drabbar dem som studerar vid friiidsledar-utbildning, såalt man får en rättelse till stånd. Faktum är alt det rör sig om två i väsentliga avseenden olikautbildningar. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Det resonemanget skulle innebära att t. ex. de som studerar videkonomlinjen och de som studerar vid någon linje som skiljer sig markant frånden skulle behandlas olika vad det gäller studiemedel. Alt utbildningarna ioch för sig är olikartade skall ju inte motivera en olikartad bedömning närdetgäller studiemedel. Det resonemanget håller helt enkelt inte, eftersom vi harså oerhört mänga olika utbildningar. Omen redovisning av bristerna i konstruktionen av missar helt poängen. Om man i en utbildning ställer kravpå kunskaper i exempelvis vissa vintersporier som man inte ställer i en annanutbildning, så kan det naturiigtvis bli fråga om olika bedömningar av behovetav extra studiemedel jusl för utmstning till sädana vintersporter. Det ärju detfrågan gäller. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Jag tycker aU utbildningsministern skall se på de fritidsledarutbildningardel gäller. Det är uppenbart sä atl de som studerar vid dessa utbildningartvingas hyra viss ulrusining, och del är fråga om samma typ av utrustning somde studerande vid gymnastik- och idrottshögskolorna flr låna studiemedel föratt köpa. Det är inte så atl anskaffningen av den här utrustningen är på någolsätt frivillig för de studerande vid friiidsledarutbild-ningarna. De måsle haden, och därför skall de i del här avseendet jämställas med och ha motsvarandeförhållanden som de studerande vid gymnasiik-och idrottshögskolorna. Överläggningenvar härmed slutad. §2 Om en redovisning av bristerna i konstruktionen av Statsrådet erhöll ordet för alt besvaraUlla Tilländers (c) anmälda fråga, 1978/79:515, och anförde: har frågat mig om jag ämnar vidtaga några åtgärder föratt fl till stånd en samlad kritisk granskning och redovisning av de brister ikonstruktionen av Barsebäcksverkei som framkommit dels granskning, dels genom de erfarenheter av Omen redovisning av bristerna i konstruktionen av konstruklionsbrister sombranden i reaktorhallen givit. Som svar på frågan villjag anföra följande: Regeringenbemyndigade mig all tillkalla en kommitté med uppgift altdels utvärdera vad som inträffat vid kärnkraflblocken 2 iUSA, dels bedöma säkerheten vid de svenska kärnkraftverken. Kommittén, underordförandeskap av universitetskansler , skall även lämna förslagtill ålgärder som syftar till atl höja säkerheten vid de svenskakärnkraftverken. Kommittén kommer således att myckel noggrant undersöka ochredovisa säkerheten vid alla kärnkraftverk i landet. I delta sammanhang kommersjälvfallet även att noggrant studeras. Vidarehar regeringen bemyndigat mig atl tillkalla representanterför i en gemensam svensk-dansk kommitté, som skall överiäggaom hurerfarenheterna frän den inträffade reaktorolyckan i kan komma atlpåverka bedömningarna av kärnsäkerhetstekniska frågor i anslutning tillBarsebäcksverket. Ordförande för de svenska ledamöterna i denna kommitté ärförre landshövdingen . ULLATILLÄNDER (c): Jag tackar statsrådet för svarel på min fråga och noterar all enkommitté har lillsaUs med uppgift all dels utvärdera vad som har inträffat vidkärnkraftsblocken i , dels bedöma säkerheten vid desvenska kärnkraftverken. I del sammanhanget skall också Barsebäcksverkeistuderas. Dessutom har en svensk-dansk kommitté tillsatts. Manfår hoppas alt dessa kommittéer kommer atl undersöka de risker som Barsebäckutgör för sin omgivning. Naturiigtvis är sig ingenting riktigt likt efterHarrisburg. Del som hände där - vad del nu var som hände där - har kastat sinslagskugga över allt vad kärnkraft heter. Ett nytt förtecken har satts somändrar förutsättningarna för all fortsatt diskussion om riskerna med kärnkraft.Tidigare kända fakta har fält en ny innebörd, och efler har detvaril mest bedrövelse för kärnkraften. En sund skepsis har vuxit fram.Barsebäck 1 har trots årlig översyn lämnat eftertryckliga bidrag genom brandeni generatorn. Denaviserade undersökningen måste arbeta öppet och opartiskt och dra fram i ljusetsådant som man har varit benägen atl inte tillmäta så slor vikt. Delfinns numera en seismologisk känslighet och vaksamhet för vad som är sant och giltigtoch dä det gäller varje försök lill dupering från kraflförelagens sida. Delär därför man ställer höga krav pä en öppen och genomgripande redovisning av derisker som har byggts in i värt samhälle. Slora städer som sig nu ganska brådstörtat utrymningsplaner. Det är elt exempel pä denförändring som har skett. Jag vet inte i hur hög grad en förnyad granskning avriskerna innebär etl underkännande av lidigare bedömningar. Del märkliga ärjuatt del inte alls är svårt atl leta fram material - tillkommet långt föreHarrisburg förstås - som inte har tillmätts tillböriig vikt. Påmånga håll behandlades riskbedömningar som det sista ordetutan alt man log hänsyn till den negativa omprövning som den rapporten utsattsför och som innebar att riskerna måste anses vara betydligt större än vadRasmussen hade förutsagt. ,framlagd inom ramen för arbete, innebar redan då en kritiskgenomgång av . Men om den har man hört myckel lilet. Den är isjälva verket en ganska intressant läsning. Enligt den uppfyller inteBarsebäcksverkei amerikanska normer. Delhär materialet harju i hög grad aktualiserats och fltt en delvis ny och allvariigareinnebörd. Enligt min mening är i alla fall det viktigaste au den sakligtgrundade oron inför hela kärnkraften blir tagen på allvar och att redovisningenblir opartisk, just, öppen och allsidig - obunden av ekonomiska och taktiskaöverväganden - och atl resultatet presenteras i klarspråk. Jag vill frågastatsrådet, om vi nu vågar räkna med det? Den frågan är inle retorisk utanframställd på förekommen anledning. Omen redovisning av bristerna i konstruktionen av Jag kan svara ja på den frågan. ULLATILLÄNDER (c): Jag vill tacka även för detta svar men vill tillägga att detkanske behövs andra aspekter när det gäller inställningen lill kärnkraften ändem som vi har sett hitintills på visst häll. Närde danska kärnkraflsmotståndarna överiämnade de över 300 000namnunderskrifterna med krav på alt borde stoppas yttrade AnkerJörgensen: Jag delar er oro. Del finns många i de slora städerna pä båda sidorav sundet som delar bedömning, och vi tror atl den bedömningeninte är främst känslomässigt ulan sakligt grundad. Detbörjar stå alltmer klart all kärnkraften kräver en teknologi som i alla väderfungerar perfekt. Det är en praktisk omöjlighet, och även om en sådan teknologivore möjlig skulle den handhas av människor som kan vara nog så perfekta menändå inte är felfria. Denattityd som ger uttryck för och som avspeglar den oro som ärtämligen allmänt utbredd, den attityden inger förtroende. En allmäntöverslätande, tillrättalagd och glättad bild av kärnkraften och de latentarisker som den utsätter slora områden för om någol skulle hända, den attitydengenomskådas snart. Vi vet numera alltför mycket om de risker som kärnkraftenmedför. Överiäggningenvar härmed slutad. Nr 159 § 3 Om kolkraftverk / 29 mai 1979 SlalsrådetCARLTHAMerhöllordetföraltbesvara/4//'Ife««e//ö/-5(m)den anmälda fråga, 1978/79:517, och anförde: Omkolkraftverk '' talman! har frågat mig om jagvidtagit några förberedelser för atl - ihändelse av etl kärnkraftsnej i den planerade folkomröstningen - snabbi få enetablering av erforderligt antal kolkraftverk. Somframgår av regeringens proposilion 1978/79:115 om riktlinjer förenergipolitiken bör etl av de centrala energipolitiska målen vara atl minskalandets oljeberoende. En ökad användning av kol kan bidra till att åstadkommadetta. En förutsättning härför är dock atl de miljöproblem som är förknippademed kolanvändningen kan bemästras. För den händelse alt kärnkraften i landetskall avvecklas lorde det vara nödvändigt med en forcerad introduktion av kol idet svenska energisystemet. Det är mot denna bakgrund nödvändigt att vidlaåtgärder för alt möjliggöra en ökad användning av kol. Somaviserades i energipropositionen avser jag att föreslå för regeringenatl far i uppdrag atl i samråd med övriga intressenteroch berörda myndigheter visa hur de miljöproblem som är förenade medanvändningen av kol skall lösas. Enökad kolanvändning fömtsätter vidare atl eventuella fysiska begränsningaravseende möjligheterna till import, hantering, vidaredistribution m. m.klarläggs och i förekommande fall undanröjs. Jag vill erinra om alt den nyligentillkallade delegationen för solvärme och bränslen som kan ersätta olja har attklarlägga bl. a. dessa frågor och lägga fram erforderiiga förslag. Jaghar vidare för avsikt all föreslå regeringen att delegationen ges i uppdrag atlskyndsamt utreda frågan om en snabb kolintroduktion ochvilka speciella åtgärdersom kan krävas för delta. Fråganom hamnar för import av kol har aktualiserats . Denna frågabereds f n. inom . Destörre kraftföretagen planerar för en utbyggnad av kolkraftverk och för atttrygga en framlida kolförsönning. Exempel på detta är planer på altbygga ett kolkraftverk i . Enrad aktiviteter pågår alltså för atl möjliggöra en ökad kolanvändning i landetpå ett miljömässigt godtagbart sätt. Del gäller såväl för el- som förvärmeförsörjning. Kolet kommer att spela en viktig roll i den framtidaenergiförsöriningen i syfte att minska oljeberoendel oavsett kärnkraftensframtid. En avveckling av kärnkraften kommer dock självfallel att öka behovetav kol. ALFWENNERFORS (m): Jag skallförst be att få tacka för svaret. Det är faktiskt rätt många människor som dä och då frågar: Vad händer , egentligen om det blir ett kärnkraflsnej? 10 , lillbuds? Skall vi spara ochhushålla, minska oljeimporten och göra oss oberoende av Nr159 Vattenkraften kanvi inte bygga ut så mycket mer. långt fram i tiden -solenergin likaså. Torvanvändning kan det inte bli något 29maj 1979 allvarligt av förrän på1990-lalet. Detsamma gäller skogsavfall och energi- Det framstår mer och mer, vilket ocksä framgår avpropositionen, som elt slags huvudalternativ om del skulle bli ettkärnkrafts-nej. Detfinns slora tillgångar kol. Men vi vet också all kolet är förenat med många ochstora problem. Det förekommer olycksfall i samband med kolbrytningen. Vi harvidare utsläpp av svavel och koldioxid, och det är problem med stoffet ochkväveoxiden. De både aromatiska kolväiena anses framkalla cancer, osv. Delallra allvarligaste problemet är kvicksilvret. Jaglycker att proposiiionen och svaret pä min fråga lyder på stor framsynthet,inle minst om man ser svaret som en komplettering till vad som stod iproposiiionen. Men Jag lycker ändå att del är angeläget atl H ställa denna frågatill statsrådet: vi en tillräckligt stor handlingsberedskap? Hur passsnabbi går utvecklingsarbetet på detla område? Det är naturligtvis svårt att iexakta termer ge ell svar på den frågan, men jag vill ändå ställa den. Vilketår t. ex. kan kolkraftverket i etableras? Vi har i tidningarnaläst att håller pä att bygga elt sådant kraftverk, och del meddelasocksä i svaret. När kan detta kolkraftverk las i bruk? Hur pass skyndsamt skallden här delegationen arbeta, osv? Många människor undrar omhandlingsberedskapen är tillräcklig. Ligger vi tillräckligt långt framme? Vadhänder t. ex., herr statsråd, om oljekranarna stängs? Om vi får akuta oljeproblem - om oljekranarna stängs, för att använda dettadramatiska ullryck - är del självklart alt vi inte i all hast kan introducerakol. Men vi måsle planera fören kolintroduktion, oavsett om vi använderkärnkraft eller inte. Självfallet innebären avveckling av kärnkraften att vimåste utnyttja mer kol, och olyckligtvis blir vi genom en avveckling avkärnkraften också mer beroende av oljan. Jagtror att man kan påstå att del förekommer en betydande aktivitet medförberedelser för en kolintroduklion. Del förekommer naturligtvis en visströghet. har inte sysslat med kol på . Det var i och för sig pägoda grunder som och världen i övrigt övergav kolet som den dominerandeenergikällan. Kolet medför, som frågeställaren ocksä påpekade, betydandemiljöproblem. Det är dessa vi nu i första hand måsle försöka bemästra, så attvi får en hygglig teknik, något som naturligtvis inle kommer alt innebära attden i alla avseenden blir perfekt. Vihar alltså de uppdrag som jag nämnde. Jag räknar med alt den i dagligt talkallade solbränsledelegationen skall kunna göra en snabb utredningsinsats, somklarlägger förutsättningarna fören forcerad kolintroduktion om en sådan skullevara nödvändig. Del är också uppenbart atlflera kommuner som diskuterar sin framtida 11 Omavverkningen av skog för dragning av kraftledningar kraftvärmeförsöriningvänderblickarnamot kol och andra fasta bränslen, och det ser vi med tillfredsställelse. Vitror att det är helt omöjligt och orimligt au nu planera för enkrafivärmeförsörining som är baserad på olja. ALFWENNERFORS (m): Jag är lacksam för alt statsrådet instämmer med mig. Skulle något såpass dramatiskt inträffa som Jag nämnde, blir det verkligen besvärligt för oss. Vifår emellertid inte nöja oss med detta, även om Jag naturligtvis tar statsrådetpä orden närhansägeratt man skall göra allt vad man kan. Men del räcker intemed alt åstadkomma den allmänna handlingsberedskap som del talas om ipropositionen och i svaret pä min fråga. Vi måste också komma till klarhet omvad vi handgripligen kan göra den dag någonting sådant här inträffar. Jag ärledsen att behöva säga del, men Jag upplever inte atl vi har den verkligahandlingsberedskap som vi borde ha. Det kommer att bli ett bekymmer för detstatsråd som den dagen har ansvaret för dessa frågor. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om avverkningen av skog för dragning av kraftledningar Statsrådet erhöll ordet för alt besvaraArne i () anmälda fråga, 1978/79:521, och anförde: i har frågat mig om Jag avser atl ge sådanadirektiv till att avverkning av skog förkraftledningsdragning inte kommer att ske innan folkomröstning i energifråganägt rum. Regeringen har lagt fram förslag lill lagom förbud mot alt tillföra kärnreaktor kärnbränsle. Förslagelföranleds av atl de politiska partierna har enats om att enfolkomröstning om kärnkraftens framtida användning bör hållas senast underförsta . Byggnadsarbetena på ännu inte färdiga reaktorerfortsätter för att handlingsfriheten pä elförsörjningsområdet skall kunnabibehållas i avvaktan på resultatet av folkomröstningen. Motsvarande synsättbör enligt min mening vara vägledande också för kompletterande arbeten av detslag som erforderliga ledningar från kärnkraftstationerna utgör. Vad jag nuanfört avser givetvis sädana ledningar för vilka koncession meddelats. i (): Jag ber att få lacka statsrådet för svaret pä min fråga. Delär nu hell klart att en folkomröstning om den framtida energipolitiken kommeratt äga rum, kanske . Det är hell ointressant vilken personliguppfattning man har om de här frågorna. Det är ändå helt självklart atl maninte kan falla några beslut med förutfattad mening om utfallet av den folkomröstningen, men delligger ändå bakom min fråga, hell enkell därför alt den produktion jag harpekat pä, nämligen skogsbruk, är en myckel långsiktig produktion. Trädetsomloppstid, dess växttid i skogen, omfattar . Motden bakgrunden skall man se att vi nu och 1979 avverkaricke obetydliga skogsarealer för sådan ledningsdragning, som kanske ändå ickekommer atl bebyggas med ledningar från de reaktorer som trots allt kanske intekommer atl startas. Vi vet ingenting om del. Detär därför som mänga skogsägare, som i mycket hög grad berörs av-en sådan härkraftledningsdragning, tycker det är underiigt att man fortsätter. De tyckerhelt enkelt atl del ter sig mera omotiverat atl man gör dessa stora märken inaturen än att man fullföljer byggandet av anläggningen som sådan, vilket Juändå har påbörjats och pågått . Jagkan inie riktigt förstå statsrådets svar på frågan just av detta skäl. Jagmenar att det som sagts i svaret självklart gäller för den typ av anläggningarsom finns i anslutning till de här anläggningarna, men det bör rimligen integälla för markanläggningar ute i fält. Jagber att få fråga statsrådet: man verkligen tagit hänsyn till och ställt irelation lill varandra de här tio månadernas väntan, som del är fråga om, ochde som ell träd står och växer sami de belydande kostnadsökningar somdet innebär för den skogsbrukare som eventuellt blir av med en icke obetydligdel av sitt skogsinnehav - kanske till ingen nytta? Omavverkningen av skog för dragning av kraftledningar i och Jag är säkert överens om att närfolkomröstningen äger rum, skall människor ha möjlighet atl säga ja eller nejtill fortsatt användning av kärnkraft. Om man säger ja, är vi säkert ocksåöverens om alt då skall vi kunna utnyttja de reaktorer som finns i drift, underförutsättning givetvis all normala och lagstadgade säkerhetsvillkor kanuppfyllas. Om detta skall vara möjligt måste det finnas ledningar lillreaktorerna. Det är vi säkert också överens om. En reaktor utan ledning kansjälvfallet inte förse nätet med ström. Omvi nu skulle avbryta det ledningsarbele som pågår och som väsentligen gällerRinghalsstationen, skulle det innebära att det blirall varliga förseningar iidrifttagandet efter ett eventuellt ja i en folkomröstning. Om det å andra sidan skulle bli nej, är fördelförsta den merinvestering som delta innebär i förhållande till de totalaavvecklingskostnaderna mycket blygsam. För det andra kan ledningarna likvälutnyttjas som en förstärkning av del befintliga nätet. Det är alltså inle någonbortkastad investering, även om den naturligtvis kommer till större nytta omkärnkraften fortsättningsvis kommer atl utnyttjas. i (): Statsrådet för nu in i bilden att de ledningsdragningar som vitalade om mycket väl kan komma in i sitt sammanhang även om de här reaktorernainte startas. Men då är det faktiskt en hell annan sak som vi Omavverkningen av skog för dragning av kraftledningar talar om, och den skullekanske inte ha gett anledning till Just den här frågan. Jagvill erinra om att Jusl frän , och pä en så kort sträcka som ca 15kilometer nere i , är det inte mindre än i runda tal skog som man plockar bort. Del är del förhållandet som jag kännerbäst lill, men del finns ingen anledning tro atl det inte skulle finnasmotsvarande sträckor på andra ställen i landei och alt det då är fråga om likamycket skog. Jag tycker nog ändå, som Jag påpekade alldeles , alt det är enväsentlig skillnad mellan alt fortsätta med arbetet på själva anläggningen ochatl ta upp stora sår i naturen, som faktiskt -jag tror att statsrådet får gemig räu pä den punkten - inle kommer till den användning som försl var tänkt.För det är väl ändå inte pä det sättet att ledningsnätet är såunderdimensionerat att man måsle tillföra det den betydande kapacitet som enhelt ny ledning frän de icke startade reaktorerna innebär? Detta bär inteverklighetens prägel, och följaktligen skulle vi nog inle föra in det i debalten. För del första är det så att om vi försenar ledningsbyggena i Ringhalsinnebär del naturiigtvis en kraftig försening för den händelse vi senare skulleta aggregaten och i drift. Fördel andra-Arne ställde ju en mera allmän fråga - är det så alt denledning som är aktuell under alla omständigheter behövs för alt klara elbehovetför , särskilt för den södra delen. Det är alltså fråga om denledning som går i riktning norr-söder frän Forsmark och ned emot .