prot · G20931 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag menar att en effekiiv social marknadsekonomi är det bästa förSverige, har en annan uppfattning och den får han naturligtvisäven forlsältningsvis hävda. Jagvill dock göra elt par kommentarer lill de konkreta synpunkter som han anförde.Han framhöll först beträffande DELFUS alt man där skulle ha vägrat alt ta uppvpk:s förslag om hur man bäst skall skapa nya arbetstillfällen. Den enklaförklaring som jag har fött är atl det pågår ett myckel ambitiöstutredningsarbete på annat håll för all belysa detta problem. Det är nämligensysselsätlningsutredningens huvuduppgift alt göra en sådan genomgång. Att dälåta ett annat organ fö uppgiften alt göra delta arbele vid sidan härav menkanske med mindre resurser än vad sysselsällningsulredningen har, är väl inteså begåvat. Del var också fullständig enighet bland övriga om att inte villfaradet här önskemålet från vpk. Därmed är inte sagt all della inle är ett viktigtproblem eller kanske en huvudfråga. Vi har inle fört saken åt sidan och sagtatt vi inte vill diskulera den - tvärtom. Lösningen bör bara komma på en annanoch, som jag tror, bättre väg, TommyFranzén frågade hur man skulle tvinga näringslivet all ställa upp pä att varvautbildning och praktik. Det är klart all vi har anledning all diskutera denfrågan med näringslivets represenianter. Men jag är övertygad om atlnäringslivet inser alt detta är en myckel viktig fråga, om hur man på bästasätt skall kunna ta emot den unga arbetskraften ute på arbetsplatserna, och altdel därför finns en positiv grundinställning när det gäller elt system medsådan här värvning. Att jag har den förhoppningen beror bl. a. pä altnäringslivet hillills alllid har visat stort inlresse för utbildningsfrågor.Det kan vi läsa ul ur det fakium att man har ställt upp på pryoverksamhet, därskolelever för komma ul och se hur arbetslivet fungerar. Vi kan också se delnärdet enskilda näringslivet nu vill hjälpa till med de beredskapsarbeten sommånga gånger är en form av inskolning i arbetslivet och där åtta av tioungdomar i stort sett har fält fast anställning. Del visar all dellaär en bra form för näringslivet all ta vara pä den unga arbetskraften. Vivet också alt den mindre företagsamheten är myckel angelägen om alt få vidgatutrymme för läriingsutbildning - ell iredje exempel på hur man visat eltpositivi grundintresse för utbildning varvad med praktisk verksamhel. Jagtror atl man nu liksom tidigare i första hand skall arbeta med resonemang,förhandlingar och överläggningar om hur problemet på bästa sätt skall lösas ochinle ta lill lagstiftning med en enda gång. Fårjag sedan bara beträffande säga alt där har AMS faktiskt avstyrktden lösning kritiserar. Meddella, herr lalman, trorjag atl jag har kommenterat de inlägg som gjoris. (vpk): Får jag falla det sista så att någon sådan lösning kommer det hellerinle atl bli när del gäller möjligheten all fö arbete i värvningenskola-arbetsliv för eleverna, när man skall genomföra den biten. Jag skulle vilja fö ettsvar pä frågan om arbetsmarknadsministern anser det varaett problem med den oerhört slora kapitalexport som vi har och om den inte ären mycketslororsak till vår arbelslöshel. Denna kapitalexport har som bekantökal våldsami under framför allt 1960- och 1970-lalen. Tillståndsgiv-ningenfrån omfattar 4,3 miljarder . DELFUShar trots allt fört den här frågan åt sidan. Man har fört den åt sidan när manvägrade all la upp den som en punkt på dagordningen. Jag vill därför relateravad som står i direktiven för DELFUS: "Delegationen bör fö pröva sig framefter olika vägar med utnyttjande av de erfarenheter som har gjorts inom ochutom landet i syfte att föreslå åtgärder som bör göra det möjligl au nå delgrundläggande målet all alla ungdomar skall tillförsäkras arbete, praktik ellerutbildning." Menhäri ligger denna bit. Man för inte göra del enkelt för sig genom att säga atldel finns en ulredning som behandlar dessa frågor. Man för inte vägra atldiskulera en sådan här punkt, som enligl direktiven är en av huvuduppgifternaför DELFUS. Man kan exempelvis tänka sig en diskussion lillsammans medutredningen, en diskussion lillsammans med , , VPL-AG ochfiera andra organisationer i stället för att bara säga att här sitter enutredning, nu för vi frågan åt sidan. Det måste vara en felaktig linje, medlanke på de direktiv som ändå ligger till grund för arbetet. Jagvill sedan konstatera - och det var väl i och för sig ingenting nytt - att viinte kan bli eniga i vår syn på ekonomin. Men vad jag menar är all det fordrasingrepp föratt komma till rälta med den arbetslöshet som vi har, inle bara dendirekta arbetslösheten utan även den som drabbat dem som är indirekt arbetslösai vårt land och som uppgår lill över en halv miljon. Jagför konsialera att den modell för en effekiiv social arbetsmarknads-ekonomi somarbetsmarknadsministern vill företräda också kommer att ge fortsallarbetslöshet. Kom ihåg det! Vi kommer sannolikt att fö ytterligare en debatt iden här frågan om ett är. Bara ett par ord med anledning av fråga. Han vill velavilken syn jag har på kapitalexporten. Dethär ärju en hell annan fråga, och jag skall därför inte låta mig luras in inågon ny debaliomgång. Men jag vill ändå konstatera att utförsel av kapitalfrån kan ske först efter prövning av riksbank och valutaslyrelse, ochom utförseln dessulom kan få sysselsättningseffekter har också lönlagar-parlenmöjlighet att della i besluten. Där sker alltså den kontroll och den prövningsom del är rimligt alt göra i det sammanhanget. Överläggningen varhärmed slutad. § 9 Föredrogs ochhänvisades 1978/79:25 till utskottenligl följande; Nr 31 Bil. 4punkten 1 Disposition av medel 0/77åtgärder mot °' delpensionsförsäk- ungdomsarbetslös- ""8" ............. socialförsäkringsuiskoltet heten punkten 2 Utbyggande av akade miska sjukhuset i .......... socialutskottet 6 punkterna 1 och 3 ............................... arbetsmarknadsutskoltet i övrigt ....................................................... finansutskottet 7 punkterna 1-5 Bidrag till SvenskaRiksteatern-Statens historiska museer: Förvaltningskostnader .. kulturutskottet punkterna 6-17 Mångfaldigande av litterära och konstnäriiga verk inom utbildningsväsendet - Bidrag lill kon- lakttolkutbild- ning ........................................................... utbildningsutskottet förSveriges Radio .. kulturutskottet inom utbildningsde partementets verk samhetsområde ........................................... utbildningsutskottet punkten 21 Teckning av aktier i ett statsägt aktiebolag för studiereseverksam het .............................................. utbildningsutskottet PQ Bil.10................................. civilutskottel 11 punkten 7 Regionalpolitiskt stöd; Nr 31 punkten 9 Län tillUddeholms AB arbetsmarknadsutskottet i övrigt ............................... näringsutskoltet 12 och bil. §10 Föredrogs och hänvisades 1978/79:27 tilluirikesuiskoiiei 1978/79:35 lilltrafikutskottet 1978/79:38 tillcivilutskottel 1978/79:42 lillskatteutskottet 1978/79:43 bil. 1978/79:44 tillskatteutskotlel i 1978/79:46 lillnäringsutskoltet 1978/79:48 lillkonstilulionsutskottet 1978/79:49 lillnäringsutskotlet 1978/79:51 lillkonstitutionsutskottet 1978/79:60 tillnäringsutskottel 1978/79:62 tilljuslilieutskottel 1978/79:63 tillcivilutskottet §11 Föredrogs men bordlades åter Konslitutionsutskotlets belänkanden /79:1,9 och 10 Jusiitieuiskotteis betänkanden /79:4 och 8 Lagutskottetsbelänkande /79:3 Försvarsuiskoitels betänkanden /79:5-7Socialutskollets betänkanden /79:14 och 15 betänkande1978/79:9 Näringsutskottels belänkanden /79:1 och 3 §12 Föredrogs och bifölls Interpellaiionsframställning 1978/79:78 §13 Anmäldes och bordlades 1978/79:6 med anledning avmotioner om sjukförsäkringsförmåner lill hemmamakar1978/79:7 med anledning av molioner om vissa sjukpenningfrågor 1978/79:8 medanledning av motion om kompensation för sjuklön m. m. som § 14 Anmälan avinterpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till 1978/79:79av () lill statsrådet om kärnkraftens dolda kostnader; "I motsats till en allmänt spridd uppfattningär kärnkraft inte längre en billig energikälla." Det konstaterandet görCommiltee on Government Operations i en rapport lill ;s representanthusdaterad . Man hävdar alt kärnkraften kan visa sig vara betydligtdyrare än konventionella energikällor och ur stånd alt ekonomiskt konkurreramed säkra förnyelsebara energikällor som t. ex. solenergi. Irapporten pekar kommittén på den dramatiska ökningen av kärnkraftens kändakostnader. Konstruklionskosinaderna har i ökal 10 gånger snabbare änkonsumentprisindex. Priset på uran ökade från 6-8 dollarper pound till mer än per pound som kända uranreserverbörjar sina. Tilldella kommer de okända kostnaderna i slutet av kärnbränslecykeln. hörkostnaderna för den långsiktiga förvaringen av det högaktiva avfallet. hörockså kostnaderna för att riva och oskadliggöra bränslefabriker och kärnkraftverknär de har tjänat ut. Dels gäller det att riva och röja upp på platsen förkärnkraftsanläggningen. Dels gäller del all ta om hand den slora mängdenradioaktiva rivningsmassor som uppstår. För bränslefabriker uppskattaskostnaderna för dessa åtgärder lill mellan 0,5 milj. kr. och 30 milj. kr. Förkärnkraftverk anges atl kostnaderna kan ligga var som helst mellan och av de totala byggkostnaderna. Delta skulle innebära, all vi om vi tar ettnytt kärnkraftverk i drift tar vi också på oss okända kostnader som kan bliöver . 1den svenska kärnkraftsdebalten har del förekommit många tvärsäkra uppgifter omatt dessa kostnader är framräknade, förhållandevis låga och inkalkylerade iprissättningen. Den här åberopade rapporten ger en hell annan bild. Med hänsyntill all man i har en betydligt mer omfattande erfarenhet av kärnkraft ochen belydligl större expertis lill sitt förfogande kan kommitténs varningar inteförbises heller i . Kärnkraften har kritiserats för all den skaparlångsiktiga hälsorisker. Situationen blir inte bättre om vi dessutom skaparstora ekonomiska belastningar som vi överiåter ål framtiden att klara av. Delfinns en lång rad skäl som talar mot en fortsatt kärnkraftsutveckling iSverige. Även för den som bortser från dessa skäl borde del vara ell självklartkrav alt de ekonomiska konsekvenserna är helt klariagda innan nya kärnkraftverkfår tas i drift eller nya investeringar i kärnkraften får göras. Med hänvisning lill vadjag här har anfört vill jag slälla följande fråga till beredd att se till att kärnkraftens dolda kosinader är heltklarlagda innan nya kärnkraftverk för tas i drift eller ytteriigareinvesteringar göras i kärnkraftsanläggningar? 1978/79:80av () lill statsrådet om hanteringen avkärnkraftsavfall: inrättades programrådet förradioaktivt avfall (PRAV). Rådet fick i uppgift alt fullfölja delutvecklinsarbete rörande hantering av radioaktivt avfall som startades genomAka-utredningen. Rådet skulle också svara för att ytterligare nödvändiglutvecklingsarbete kom till Slånd. PRAVtillkom som ett interimsorgan för atl överbrygga tiden fram till ett beslut avslatsmakterna i fråga om slutlig organisation och ansvarsfördelning beträffandeavfallshantering, lagring, transport och slutlig förvaring av radioaktivtavfall. Man avsåg alt PRAV:s verksamhet skulle upphöra . Aka-utredningenavslutade sitt arbete . Slutbetänkandets organisationsavsnitiinnehöll inte helt fullständiga förslag, utan dessa måste-som utredningenframhöll - kompletteras efter särskilda organisationssiu-dier. Dessa sludierborde påbörjas och bedrivas med sikte på att den permanentaorganisationen skulle kunna träda i funktion eller snarastdärefter, varvid PRAV samlidigt kunde avvecklas. Detär tyvärr elt uttryck för den borgeriiga trepartiregeringens kraftlösaenergipolitik atl några sådana organisationsstudier inle påbörjades underregeringens långa existens. Frågan om den framlida organisationen ochansvarsfördelningen mellan statliga organ och enskilda kraftproducenter när detgäller hantering och förvaring av kärnkraflsavfall har därför knappast förtsframåt under Fälldinregeringens tid. Motdenna bakgrund ber jag att lill statsrådet fö slälla följande frågor; Hur tänker statsrådet angripafrågan om den framlida ansvarsfördelningen och organisationen när det gällerhantering och förvaring av kärnkraftsavfall? När kommer statsrådet attstarta utredningsarbetet i denna fråga? 1978/79:81 av BörjeHörnlund {c) liW arbetsmarknadsministern om regionalpolitikens inriktning: Ett av de viktigaste målen i vår välfärdspolitik äralt uppnå en geografisk decentralisering av näringsliv och bebyggelse. En avförutsättningarna för au kunna förverkliga denna målsättning är en aktivregional- och sysselsättningspolitik med inriktning pä att skapa likvärdigasociala och ekonomiska betingelser för människor såväl mellan som inom olikaregioner. Den förda politiken utgick frånföreställningen all geografisk röriighet medförde avsevärt förbätirademateriella villkor för såväl de enskilda individerna som samhällel i dess helhet.Man underlättade på olika säll en omflyttning av arbetskraften. Detta fick tillföljd atl det blev en kraftig tillväxt av storstadsområdenas befolkning och enavfolkning av framförallt de s. k. skogslänen. Den lokaliseringspolitik somintroducerades innebar i praktiken inte heller alt manpä allvar ifrågasatte denna utveckling. Under 1970-talels första år avstannadevisseriigen befolkningsökningen i storstadsområdena och befolkningsminskningeni skogslänen. Men detta innebar inte att en regional utjämning skedde.Skillnaderna i förvärvsgrad kvarstår, och framför allt harobalansen mellan desämst ställda kommunerna och övriga delar av landei förstärkts under1970-talet. Föross i stod det tidigt klart all utvecklingen mot alll slörrekoncentration av näringsliv, offentlig verksamhet och bebyggelse inte kundefortgå, bl. a. beroende på den ökande regionala obalansen och svårigheterna altbemästra de allt större miljöproblemen i koncentraiionsomrädena. Detvar mot denna bakgrund som i sill regionalpolitiska beslut 1976framhöll bl. a. all "regionalpolitiken måste få en mera decentraliseradinriktning" och "politiken förstärkas så all människor i olikalandsdelar ges allsidig sysselsältning och service". beslut fattadesi enighet mellan de dåvarande regeringspartierna. Nyligenpresenterade utredningar visar vidare att den nya inriktning somregionalpolitiken fick i och med regeringsskiftet var en ur såvälekonomiska som sociala aspekter riktig väg. De kalkyler över flyttningarnasekonomiska konsekvenser som presenteras är givetvis osäkra, men de tyder på allflyttningarna ur såväl individens som samhällets synpunkter innebar ekonomiskaförluster. Undervåren 1979 planeras alt skall få la ställning till den meralångsiktiga regional- och sysselsättningspolitiken. Som underlag för deltabeslut skall bl. a. sysselsätlningsutredningens delbetänkande angåenderegionalpolitiska stödformer och styrmedel ligga. I detta betänkande förespråkasförstärkt deceniralistisk inriktning av regionalpolitiken i avsikt alt gemänniskor i och inom olika regioner tillgång till säkrare utkomstmöjligheter. Dentidigare trepartiregeringens målsättning var sålunda alt genom en förstärktregionalpolitik försöka skapa sysselsättningsmöjligheter så att människor ejmot sin vilja skulle behöva flytta från sin hemort och sin hembygd. Uttalandenfrän ledande företrädare för den nya folkpartiregeringen lyder pä altfolkpartiet inte längre står fast vid den inriktning av regionalpolitiken mankommii överens om inom trepartiregeringen. Senast har statsministern i denallmänpolitiska debatten bl. a. sagt: "De nya jobben kommer långt ifrånalltid på de orter och i de företag där man har de största problemen. Därförmåste vi göra slora insatser för att hjälpa människor all söka sig lill de nyaoch trygga jobben." Enligl uppgifter i pressen har också dennylilllrädande statssekreteraren i industridepartementet understrukit attsamhällets insaiser bör inrikta sig på att hjälpa folk atl flytta. Faktum är - och del framgår inle minst av ERU:snyligen presenterade utvärdering av de regionalpoliliska stödformerna - attkommunerna i inland inle tål ytteriigare avtappning av yngremänniskor. Alt i del läget stimulera en geografisk röriighet som i praktikenmedför en netiout-flyttning av yngre arbetskraft vore liktydigt med altacceptera all hela kommuner främst i Norriand successivt och inom enförhållandevis snar framtid avfolkas. Genom en ofördelaktig åldersstruktur hosbefolkningen blir situationen snart ohållbar. Vad som behövs är atl nyaarbelslillfällen skapas i de områden som karakteriseras av avfolkning och lågförvärvsgrad hos befolkningen i aktiva åldrar. Delär enligt min mening mycket oroande när framstående regeringsrepresentanterbetonar betydelsen av arbetskraftens geografiska rörlighet i termer sompåminnerom 1960-lalets(socialdemokraliska) argumentering förkonceniraiionspolitik. Skall på nytt belydande delar av skogslänen börjaavfolkas på människor i de mest aktiva åldrarna? Skall på nytt människornakoncentreras till några fä stora orter? Dettaär mycket allvariiga problem och jag vill med anledning av del anförda frågaarbetsmarknadsministern: att riksdagsbeslut att regionalpolitiken skall ges en meradeceniralistisk inriktning skall ligga till grund för arbetet med den kommanderegionalpolitiska propositionen? Anslutersig statsrådet till principen att nya arbetstillfällen skall så långt möjligtskapas pä de orter och i de regioner där svårigheterna att erhållasysselsättning är störst? §15 Meddelande om fråga Meddeladesatl följande fråga framställts 1978/79:124 av GöstaAndersson (c) lill justitieministern om lokalisering av länsdomslol lill ; kommun har myckel lilen andel av denoffentliga sysselsätlningen. Endast 5,2 96 av de förvärvsarbetande i kommunenär anställda i statliga myndigheler eller i landstingsverksamhet. Denna extremtlåga offentliga sysselsättning leder lill att människornas valmöjligheterbegränsas kraftigt. Kommunen och länsmyndigheterna vill genom olika åtgärder sökaskapa mer allsidiga arbetsmöjligheter, vilket harökai tryggheten förmänniskorna i kommunen. har bl, a förordat alt den nyalänsdomstolen bör lokaliseras till . Medhänvisning till del anförda ber jag all få slälla följande fråga lilljustitieministern: Kommer länsstyrelsensmotiv och beslut i fråga om lokalisering av Nr 31 länsdomslolen till att få en avgörande belydelse vid regeringens Måndagenden slutliga ställningstagande i frågan? §16 Kammaren åtskildes . fråga '" "'''