prot · G209164 · 1978-12-31 00:00:00 — I anledning av den proposition som vi nu behandlar harjag tillsammansmed de socialdemokratiska riksdagskamralerna från väcktmotionen 2387, i vilken vi framför åsikten all tiden nu är mogen för attanlägga industrispärel mellan och . Fråganom industrispär till är inte ny. Redan i mitten av 1940-talel utreddesfrågan men uppsköts med motiveringen all avgörandel skulle iräffas när helafrågan om osikusibanans förlängning mellan och kunde prövas. proposition som vi nu behandlar slås fast att en förlängning avostkustbanan ger myckel begränsade förbättringar transportmässigt sett och tillhöga kostnader för samhället. En förlängning av oslkustbanan skulle vidaremedföra etl minskat antal sysselsältningslillfällen i vissa inlandsorler. Denslutsats som dragits därav i proposiiionen är, att en förlängning ayostkustbanan inle är av något samhällsintresse under överskådlig framtid. Sometl alternativ till oslkustbanan framförs därför möjligheten alt anläggaindustrispår lill de slörre industrierna. Denindustri som i första hand bör komma i fråga för indusirispär är Mo och Domsjösindustri i , eftersom såväl godsvolym som intäklsökning i huvudsakberäknas komma frän Just denna industri. Det var också bedömningen när densocialdemokratiska regeringen gav SJ uppdraget att utreda frågan omindustrispärel. Kostnaden för spåret beräknades dä, priser, lill 68milj. kr., varav ca 59 milj. kr. skulle betalas av AMS. Samtligaberörda instanser i utredningen uttalade sig mycket positivt för utbyggnadenoch anförde en rad skäl av transportleknisk, trafikpolitisk, arbeismarknadsmässigoch regionalpolitisk art. Arbetsmarknadssituationeni regionen bedömdes dock vid det tillfället vara sådan atl en igångsättninginte var motiverad. Hur är dä läget ? De långsiktiga argumentenkvarslår och har faktiskt förstärkts. Underden tid då det endast tillverkades pappersmassa fanns behov av järnväg. Menbehovet har ökat markant sedan massafabriken blivit pappersbruk. Behovet avatt leverera mindre kvantiteter med mycket korta leveranstider kännetecknarpappersindustrin. Detta innebär en förskjutning frän båt, som i stort dominerarmassatransporterna, lill . I tillverkas nu ca 250 000 tonfinpapper, och en ytterligare utbyggnad planeras, vilket skulle ökatillverkningen av finpapper med ca 150 000 lon till totalt . Somnämnts föresläs industrispåret utföras som beredskapsarbete, men bördel tillföra kommunen nya permanenta arbetstillfällen. Spåret planeras genomframtida indusirimark. Där finns t. o. m. etl område som i den fysiskariksplaneringen har avsatts för miljöstörande industri. Ur regionalpolitisksynpunkt skulle spåret ge ökade förutsättningar för Örnsköldsviksomrädel. Detfinns ytteriigare skäl som talar för atl man nu borde bygga spåret. Jag skallnämna några: Trafiksäkerhetengenom tätbebyggda områden skulle öka genom minskad landsvägstransport. Transporterna av den storavolymen kemiska ämnen skulle bli säkrare. Överföringav gods från landsväg lill Järn väg skulle stärka övriga bandelar, bl. a. desvaga bandelarna och . Husumindustriernaskulle kunna erbjuda bättre service till papperskunderna, vilket innebär ökadtrygghet för de 1 500 anställda. Undersenare är har inle mångajärnvägsutbyggnaderskett i värt land. Men Jag vill pekapä ett par sädana utbyggnader, eftersom motivet för dem har varit delsamma somdel är för den nu akluella - alt i första hand öka transportservicen för denvidareförädlande skogsindustrin. De spårulbygg-nader jag åsyftar är sträckanHargshamn-Hallslavik och Norrköping-Bråvi-ken, alltså induslrispåren tillHolmens tvä pappersbruk i och . Vikan förutsätta atl industrispärutbyggnaden lill skulle få lika godaeffekter som de utbyggnader som skett lill Holmenfabrikerna. Merakortsiktigt kan konstateras att arbetsmarknadssituationen nu är väsentligtsämre än 1974. Arbetslösheten - om man begränsar sig till kommun- inom byggnadsgrovarbetarkåren och anläggnings-arbeiarkåren har under periodendecember 1978-maj 1979 pendlar mellan 140 och 230 personer. Detta innebär attmellan 10 och av anläggningsar-betarkåren varil arbetslösa. Inom transportsektornhar 48 åkare med egna fordon haft sina fordon uppställda.Prognoserna för kommande vinter ser inte bättre ut. En lika stor nedgång som1978-1979 befaras. Byggakliviieten är låg, inga vägutbyggnader eller andraslörre objekt äralt vänta . och från åkerinäringen anser man det nödvändigt att ettstörre projekt, som t. ex. ett industrispår lill , kommer i gång. Omman ser sysselsättningsläget pä litet , finner man all del iÖrnsköldsvik behövs 2 240 nya arbetstillfällen för atl man skallkomma upp i samma förvärvsfrekvens som råder för riket. Medden positiva syn på utbyggnaden av industrispärel lill som kommer fram ibäde propositionen och ulskottsbelänkandet och mol bakgrund av vad jag anförtom bl. a. sysselsättningsläget, utgår jag ifrån att regeringen vidtar sådanaåtgärder, atl spåret kan börja byggas . Jag har ingetsärskilt yrkande. ROLFSELLGREN (fp) kort genmäle: Jag vill instämma i alll vad i här har sagl. Fråganär inle ny, sade . Del är riktigt. Del ärockså riktigt atl frågan1974 var nära sin lösning. Det berodde pä motioner som hade väckts i riksdagenoch pä aktiviteter som jag hade bedrivit för att fö fram dettaindusirispär. Vad som dä fattades var etl enkell initiativ av dåvarandekommunikationsministern för alt fö in de pengar som slutligen behövdes för atlregeringen skulle kunna acceptera den utbyggnadsplan som var överenskommenmellan samtliga berörda parter. Jag beklagar att byggandet av spåret inlegenomfördes då. Men frågan är lika aktuell eller, som sade,ännu aktuellare. Utskottethar, som sade, behandlat moiionen 2387 mycket positivt. Viförulsälter alt det akluella projektet övervägs inom ramen för desysselsättningspolitiska åtgärder som behövs. Statsmakterna är alltså positivtinställda. Vadsom nu behövs aren aktiv insats från kommunen och för allövertyga myndigheterna om behovet av spåret. Kommunen har av och till tagitinitiativ i denna fråga, särskilt . Del hälsar jag medtillfredsställelse. Förattytterligare understryka mitt intresse av att denna fråga blir löst vill jag förRune nämna atijag har föreslagit kommunikationsministern all hon skallge tilläggsanvisningar lill berörda län att se över behovet avvirkestransporter inom de inre delarna av Norriand. skall man se överbehovet av industrispär. Avsikten är alltså atl fä en samlad kartläggning avhela transportbehovet när det gäller virkesseklorn. Vad har sagt om de kortvägatransporterna mellan de olika verken är exakt vad jag lidigare har framfört. Viär helt på samma linje, och del är skönt alt han, nu när han är i opposition,verkligen tar initiativ och stöttar denna fråga. i (s)kort genmäle: Jag är tacksam för alt utskottets talesman är så positivlill denna utbyggnad. Man skall komma ihåg alt 1974, då denna fråga senast varuppe, pågick byggnationer av slora mått i . Den dåvarandesocialdemokratiska regeringen ville därför avvakta. Vad som har hänt iÖrnsköldsviksomrädel är atl Just dessa byggnationer har avstannat, och det 9 prolokoll 1978/79:164-165 har medfört slora problemoch besväriigheter förde anläggningsarbetare som lidigare arbetat påindustribyggen i . Jagkan tala om för atl både från kommunens och från länsstyrelsenssida kommer man alt ta initiativ i denna fråga, eftersom lägel nu är som del ärmed sysselsättningen och harblivit underde senasle åren av borgerligt styre. ROLFSELLGREN (fp) kort genmäle: i och Jag närmast kompletterar varandra i vårainlägg. Jag vill dock rätta honom i ett avseende. Han sade alt regeringen ,då den här frågan stod inför sin lösning, ville avvakla utvecklingen. Det ärinte hela sanningen. Del är riktigt att stora utbyggnader då hade päbönals vidMo och fabriker i och alt det hade återverkan päarbetsmarknadsläget. Men den ekonomiska frågan var den som avgjorde beslutet.Man ansåg alt industrin inte hade satsat tillräckligt mycket pengar iprojektet. Men under det s. k. övervinstäret skulle företaget säkert hasatsat mer pengar i en sådan här utbyggnad, om vi hade haft en någorlundainitiativkraftig kommunikationsminister. Jagär glad över att man från kommunens och sida skall ta initiativ.Jag har också arbetat med den här frågan under hand, och jag hoppas atl densnart fåren lösning. Det är nämligen så alt man inte bara behöver se tillarbetsmarknadsläget i . Det finns ett större upptagningsområdenär det gäller arbetskraft - hela - inom pendlingsavstånd. Projektetkan startas, oavsett hur arbetsmarknadsläget är Just i centralortoch trakterna där omkring. RUNEJONSSON i (s) kort genmäle: För mig var det en nyhet all Mo ochDomsjö AB 1974 skulle ha varit villigt alt gå in med mer pengar. Även på denliden säg man det väl från företagets sida som svårt atl gä in med pengar tillnågot annat än det som låg inom fabriksområdet. Enligt den linjen har man helatiden agerat. Jag är tacksam för alt , som ju tillhör del partisom innehar regeringsmakten, vet mera och kommer alt aktualisera dennaindustrispåruibyggnad, men jag kan förutsäga all det kommer alt bli väldigt svårtatt fä företaget att gå in med pengar i projektet mer än lill Just bandeleninom det egna industriområdet. Så pass myckel information harjag från dethållet atijag kan förutsäga del. Men Jag är tacksam för all Jag kommer att födraghjälp i denna fråga. När den efteriängtade propositionen om en ny trafikpolitikkom blev den en mycket stor besvikelse. Den blev en besvikelse framförallt för alla oss som bor i län där det finns olönsamma Järnvägar, som vi pä såmånga olika sätt sökt bevara och förstärka. Vi hade väntal oss all det avriksdagen sä uttalade samhällsekonomiska synsättet skulle slåigenom och all proposiiionen skulle innehålla förslag som skulle innebäraförbättringar av lönsamheten pä de akluella bandelarna. Som bekant blev dettvärtom. Järnvägsnätet delades upp i tre grupper, varvid i realiteten endast engrupp - det s. k. riksnätet - hade en oreserverad chans all överleva. En längrad bandelar räknades i stället upp i regeringsförslaget som sådana som skullebli föremål för nedläggningsprövningar, en åtgärd som vållat mycket slor oro ide berörda länen. Såmycket mer glädjande är det dä atl konstatera alt trafikutskottet i sittbelänkande - som i och för sig är etl myckel märkligt aktstycke genom att det isä Slor utsträckning skiljer sig frän proposiiionen, vilket också omvittnats avmänga talare här i dag- avvisat proposiiionens tankegångar pä dessa punkler.Därmed har också den motion som de socialdemokratiska riksdagsledamöterna påVärmlandsbänken väckt i anledning av dessa avsnitt i propositionen i stortblivit tillgodosedd,'liksom kravet i samma motion atl de regionalatrafikhuvudmännen förutsättningslöst skulle få pröva utformningen av detframtida järnvägsnätets indelning. Det ärockså med tillfredsställelse somjagnoterar atl trafikutskotlet slår fast att det inte kommer alt fö ske någonövervältring av kostnader från staten till kommunerna, vilket kunde befaras ompropositionens intentioner blivit verklighet. Jagär också mycket glad över trafikutskottets välvilliga behandling av vår motion1978/79:961, där vi föreslår införande av lågprislinjer även när det gällergodstransporter. Utskottet har funnit det angeläget att SJ utreder frågan om enförsöksverksamhet med denna inriktning och hemställer att detta ges regeringentill känna. OmJag sålunda är mycket nöjd med trafikuiskottets ställningstagande då det gällerde irafiksvaga bandelarna, är jag inle lika nöjd med behandlingen av vår motion1978/79:460, som inlämnades under allmänna motionstiden och som gäller krav påulredning om förstatligande av privatägda Järnvägar iVärmland. Här har utskottet avvisat motionskravet med motivering att banan är iprivat ägo och alt del inle har kommit någon framställning frånägarhåll om ett statligt överlagande. Manhänvisar också till att 85 96 av transport volymen numera överförts tilllandsvägstransport. Ja,Just del! Det varju della förfarande som föranleddemotionen från de socialdemokratiska ledamöterna pä Värmlandsbänken. Närvirkeslransporterna på sträckan vid årsskiftet 1978-1979överfördes till landsväg innebar detta först och främst atl ell 30-ial man blevutan arbele, all mellan 200 och 250 järnvägsvagnar togs ur drift och får ståoch rosta bort saml sist men inte minst alt den aktuella kvantiteten virkeövergick till att fraktas på lastbil på de hårt belastade och nedslitna vägarnalängs . ansåg vi vara så allvarligl att vi inte stillatigandekunde åse del, och eftersom de kommunala myndigheterna gjort vad som varmöjligt då det gällt att försöka förmå del aktuella bolaget att avstå frånplanerna - men utan resultat - ansåg vi att elt ingripande från statsmakternavar motiverat. Helasynsättet i den nya trafikpolitiken talar för all vi skall uinyttja järnvägensresurser bättre. NKLJ-banan är en resurs som ligger nära nog outnyttjad i dag.Vid sidan om den stora kvantitet virke som fraktas på landsväg tordeförutsättningar finnas för att återinföra persontrafiken med tanke på delmycket slora antal pendlare-omkring 2 000 arbelspendlare samt elt stort antalgymnasieelever - som vane dag trafikerar sträckan den situation som f n. råder pä oljemarknaden är f ö. motiven för eltbibehållande av NKLJ-banan ännu starkare än när vi skrev moiionen underallmänna motionstiden. Samtligakommuner som är berörda av NKLJ-banan har engagerat sig i den här frågan,liksom föreningar och grupper. En namninsamling har också genomförts och listoröversänts lill berörda utskott och departement. Alla kräver ett agerande frånstatsmakternas sida. Utskottelsavstyrkande av motionen verkar vara mest av formell karaktär och bero på atldet inte har kommit in någon framställning från ägarna - och Jag skall därförinle yrka bifall till vår motion. Men får jag tolka utskottets skrivning sä,atl om det hade funnits en sådan framställning så hade utskottet ställt sigvälvilligt till värt krav på en utredning om möjligheterna till ett statligtövertagande? Och om det kommer en sådan framställning, kan vi då förvänta ossen positiv behandling? Jag har begärt ordet för att något diskutera en fråga, som är särskillvikiig för den region som jag kommer från, men också frän principiell synpunktviktig rent allmänt. Det gäller frågan om fasta förbindelser med . Minavsikt är att ställa en preciserad fråga lillkommunikationsministern, som Jag ser nu har återinträtt i kammaren. Orsakentill atijag har sett det nödvändigt alt särskill ta upp frågan i den härdebalten är bl. a. de uttalanden som kommunikationsministern gjorde i enfrågedebatl . Jag återkommer lill delta. Som vi vet finnsdel ånyo en del intressenter, som vill väcka till liv frågan om en bro mellanMalmö och och som mullrar en hel del. Politiskt och lokall ärdetfrämst socialdemokrater och moderater men även en del folkpartister som agerar.Kommunikationsministerns uttalande gör del synnerligen oklart var regeringenslår. Ellavtal om brobygge slöts som bekant . Delta avtal hade bl. a. såsomförutsättning atl det skulle byggas en storflygplats på Saltholm i sundet mellanMalmö och . Den förutsättningen gäller inte längre. Avtalet led f ö.av sådana brister att kommunikationsministrarna i och hade heltolika uppfattningar om vad det innebar i viktiga delar. Avtalet byggde också päen dä vanlig och aningslös föreställning om atl olja och bensin skullefortsätta all flöda i billiga och rikliga strömmar. Inle heller dennaförutsättning gäller längre. Delallmänna miljömedvetandet var svagt utvecklat på många håll. Detbegränsade och kortsiktiga sektorslänkandel bestämde handlingsmönstret även påtrafikområdet. Också härvidlag borde förutsättningarna nu vara helt annorlunda.Men så lycks inte vara fallet i vida och inflytelserika kretsar. Hos folk igemen har det dock skett en stor förändring, och della bör man inte kunnanonchalera. Avtalet föll den gången. Centerntog slällning mot bron , när den var uppe till beslut i ,och de argument som vi då anförde har bara växt i styrka. Jag skall inle radaupp alla skälen nu igen. Det harjag haft tillfälle att göra i flera tidigarekammardebatter. I ett myckel kort sammandrag är de följande: Fördelförsta måsle del från strikt trafikförsöriningssynpunkl vara galet atl dra neroch samla trafiken från stora delar av för överföring lill Danmarkgenom en av de folktälaste delarna av landet med redan nu mycket slor trafikoch med besvärliga trafikproblem. Inte kan det vara en förnuftig trafikpolitikatl medvetet verka föratt tung trafik och personbilar i ständigt tätnande ledskall dundra ner genom sydvästra . Fördet andra skulle en bilbro mellan och strida mol praktiskttaget alla vettiga övergripande aspekter inom samhällsplanering,resursanvändning och miljöpolitik. De som har talat för en bilbro och somfortfarande framhärdar argumenterar alltfort som om det hela bara gällde atlleda över så mänga bilar som möjligt mellan de båda metropolerna på eltbehändigt sätt. Deras synsätt är således begränsat lill att gälla frän brofästetill broföste. Så inskränkt kan man dock inte bedöma stora trafikfrågor. Delhar vi från hävdat genom alla år. En samlad bedömning av effekternamåste bestämma handlandet. Helt allmänt har vi börjat få gehörför detta synsätt. Del märks pä den debatt som har förts här , och det ärbra. Men detla förändrade synsätt bör också styra de konkreta besluten. Isåväl propositionen som utskotlsbetänkandet finns det en hel del kloka ord omnödvändigheten alt spara energi, inte minst olja och bensin, alt främjakollektiva transportmedel och alt helt allmänt reducera miljöstörningarna. Etlbeslul om en bilbro mellan och skulle gå stick i stäv med såväldessa som en rad andra myckel vikliga målsättningar, bl. a. nödvändigheten atlbevara den bästa åkerjord vi har i landet och alt inte spoliera knappaallemansrättsliga rekreationsområden. Brobyggarplanerna borde således heltkunna avföras från dagordningen. Detenda vettiga är naturiigtvis, om vi skall ha en fast förbindelse, alt se lillatl vi får en överföring med kollektiva trafikmedel i norra , dvs. en ledmellan och . Del blev också riksdagensrekommendation , i enlighet med trafikulskotlets förslag1975/76:4. Ikommunikationsdelen lill årets siatsverksproposition signaleradekommunikationsministern att nya överiäggningar med nu skulle komma tillstånd. För att medverka lill atl dessa överiäggningar inte gick snett frånbörjan motionerade vi från i frågan under den allmänna motionstiden.Man vet ju aldrig riktigt vad folkpartiregeringen kan hitta på. Medanledning av molionerna upprepar trafikutskottet enhälligt sitt tidigareställningstagande. Det är således inte det som oroar mig. Detsom är oroande är vad Jag antydde inledningsvis, nämligen innehållet i deuttalanden som gjorde i en frågedebatt tisdagen den 29 maj.Hon yttrade där bl. a. som en summering: "Regeringen är alltså inte låst utan kan mycket väl fattabeslul om båda lederna pä en gäng." Detla och en hel del annal som honframhöll kan inte tolkas på annal sätt än att hon nu är i färd med atl dra igång förhandlingar även om bilbrobyggandel för fullt. Medanledning av detta vill Jag, herr talman, till kommunikationsministern ställaföljande fråga: Tänker kommunikationsministern vid de föreslåendeförhandlingarna bortse från snart tvä gånger antagna rekommendation,och vilka särskilda skäl eller fullmakter kommer hon i så fall alt stödja sigpå? I delta anförande instämdeThorsten (). CARL-WILHELMLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Detär kanske nödvändigt att replikera när del gällerhans synpunkter på de fasta förbindelserna över . Hanslår in öppna dörrar i sitt resonemang och tar upp någonting som just nu intealls diskuteras. Efter diskussionen 1973, efter danskarnas ställningstagande,efter det atl det var klart att del inte skulle bli någon flygplats på Sallholmf n., blev vi överens om här alt i första hand satsa på HH-linJen i stället förall göra en vägbro mellan och . Jagkan inte förstå att den här frågan är intressant i nuvarande situation. Det ärmöjligtvis ett framtidsprojekt, mot bakgrund av alt nya händelser kan inträffa.Men all la upp saken i denna debatt lyckerjag är malplacerat. Jagvidhåller alltså den uppfattning som vi från sida har intagit, atldel i första hand är HH-linJen som är aktuell för de förbindelser som vieventuellt skall ha med . BERTILFISKESJÖ (c) kort genmäle: svarade på de frågor jag ställde tillkommunikationsministern. Jag hoppas att hon svarar för sig själv. Jagriktade inte min fråga till utskottet - Jag vet vad som står iutskotlsbetänkandet - men som replik lill vill jaguppmana honom atl i den här frågan ta lilet närmare kontakter med sinapartibroder i . De har på elt mycket uppmärksammat ochintensivt sätt igen bonat gä i bräschen för brobygget, som enligt min meninguren lång rad synpunkter vardödföll redan när tanken första gängen kom upp. CARL-WILHELMLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Jag lycker det är bra alt mina partibröder där nere har aktiverat sig pädet här området för atl undersöka om del finns nya förutsättningar som gerunderlag till nya ställningstaganden. Om det finns sädana förutsättningar, såharjag principiellt ingenting emot all en sådan bro skulle byggas. Men delfårju ske på de premisser som vi här i har fastställt, och dä måsteförsl och främst flygplatsen på Saltholm komma lill stånd.Alt del i nuvarande läge inte finns underlag för etl sådant beslul är Nr164 BERTILFISKESJÖ (c) kort genmäle: bör då tala om detta för sina partibröder, somagerar mycket intensivt för en bro fastän planerna på Saltholm inte alls äraktuella. Jag har under den senaste månaden ålagt mig stor restriktiviiet när detgäller anföranden i kammaren, och Jag hoppas därför på kammarens tillgift närJag nu lar i anspråk av vår dyrbara tid. Engod trafikpolitik är en av förutsättningarna för att åstadkomma etl mer jämliktsamhälle med mer jämlika förhållanden i landets olika regioner. En godtrafikpolitik har, som vi vet, stor betydelse för sysselsättning och utvecklingi regionerna. En väl fungerande kollektivtrafik harockså betydelse förjämställdheten, nämligen för kvinnors möjlighet lill arbete ute päarbetsmarknaden. Del är detla som gör alt Jag som motionär har engagerat migmycket i de här frågorna. Inleminst godstrafiken är en viktig fråga, och Jag instämmer givetvis helt i vadsom sägs i cenlerreservaiionen, där man ser med oro på alt allt slörre del avgodsirafiken förs över från järnväg till landsväg. Man pekar också på energiskäl,miljöhänsyn och irafiksäkerhetsaspekter, som talar för att man sä långt det gårskall behålla godstrafiken på järnväg. SJ:s godstrafik måsie över huvud tagetgöras mer konkurrenskraftig. Isammanhanget måste jag relatera ett underligt beslul som SJ har fattat. Delskall träda i kraft och gäller godshanteringen i . Jagtycker närmast all det är elt grönköpingsmassigt beslut. Nästan allstyckegodshantering skall föras över till godsterminal i . Godset fraktassedan med bil mellan och , utom tjänstegods, som skall gä med låg.Men någon tågindragning skall inle göras. Samma låg som tidigare skall gådagligen lill och vidare lill , och , menBollnäsvagnarna skall dras in. förefaller mig hell otroligt, ochjag harsvårt att förstå meningen med det hela. Trafikområdeschefensäger i tidningarna all genom att lägga över transporterna till bil för SJbättre möjligheteratt konkurrera om frakterna. Någon inbesparing lär det dockinte bli fråga om. Tre tjänster dras in i , men nya tjänster somchaufförer behövs i stället i . Det behövs också någon i som kännerBollnäsförhållandena och kan lasta varorna. Kommunenhar sagl nej till detta. Industrierna är utomordentligt irtile-rade. Facket harprotesterat pä det skarpaste, och de anställda kommer i kläm. De är inte såmånga, men det är inte heller antalet det är fråga om närdet gäller människorsväl och ve. Jagkan inte finna någol positivt med denna omorganisation, ingen ekonomisk vinningför SJ och ingen bäure service. SJ hänger upp den bl. den bättre servicen, menindustrierna är bekymrade och förväntar sig en sämre service. Del system manhar fungerar ypperiigt, enligt talesmän för industrin, med väl avvägdaoch lämpliga lider för hämtning av gods.