prot · G209127 · 1978-12-31 00:00:00 — Det gäller - för all tillvarata gjordaerfarenheter och för all möla ett behov - att skapa förutsättningar förylteriigare en kurs-detta i avvaktan på att en kurs av den typ som åberopas i folkpartireservationenkan komma i gäng i . Jag yrkarbifall lill utskottets hemslällan på alla punkier. Anslagtill utbildning för undervisningsyrken, m. m. () kortgenmäle: Visst kan man tänka sig all ordna en kurs till i . Bekymret ärjubara au man lyfter undan . för en utbildning avsedd för behovet ihela regionen - en utbildning som represenlanler för samtliga landsting ställtupp bakom. Jagkunde förstå majoritetens ställningstagande om man hade satsat pengar på bådasakerna. Men all man går ifrån den expertis som har gjort de här bedömningarnai regionsiyrelsen har Jag svårt alt förslå. säger i avdelningsdirektören i om detta: "Omförslaget går igenom i är del etl hårt slag mot möjlighelerna att ökautbildningen av sjuksköterskor i regionen. Del räderju brist på sådana och mankan inte öka plalsanlalel pga brist på kompetenta värdlärare och påpraktikplalser. Detär också etl hårt slag mot ell regionall planeringsarbete. Vi har haft enarbetsgrupp med förelrädare för alla landsting i regionen liksom för defackliga organisationerna. Alla var överens om all ge denna kurs, som förslagetfick stöd av UHÄ och regeringen." Jagvill i alla fall hos utskoltsmajorileien efteriysa någon motivering till går emol det här förslaget, som arbetats fram under stor enighet på lokal Anslagtill utbildning för undervisningsyrken, m. m. och regional nivå. Någonmotivering måste man väl ändå vara skyldig dem som sitter och arbetar meddessa frågor. INGALANTZ (vpk) kort genmäle: Del talades om alt man inte kan höja kapaciteten när det gällerutbildning av förskollärare och fritidspedagoger förrän man har fån ell fastaregrepp om hela utbyggnaden av barnomsorgen, och så hänvisades del lill dediskussioner man skall ha med . Men , med den mycket,myckel låga utbyggnadslakt som kommunerna har, behövs det en ökadutbildningskapacitet. Delär del ena skälet. Det andra skälet är all om man skall la hänsyn till deberäkningar som gjorl för etl lag sedan och deberäkningar som kommunerna själva gör, så kommer del 1982 all behövas ungefär 1miljon barnomsorgsplatser. Man måste alltså nu på allvar börja utbilda personalinom barnomsorgen. Och skall man täcka det behov som vpk menar all man skalltäcka när det gäller barnomsorgen, så all alla barn får plats inom barnomsorgendärför att barnen behöver del, erfordras givetvis en ännu siörre utbildningskapacitet. Delhar framkommit i uiredningen Utbildning i samspel att det inom en tioårsperiodlorde komma all fattas 100 000 anställda inom bamomsorgen. Och redanbcirnslugeulredningen räknade, trots den låga utbyggnadstakt som gällde närdess betänkande lades fram, med all det fattades ungefär 60 000 anställda. Jagtalade med några anställda på min barnstuga i går. De berättade att den senasle terminen har del varit full personalstyrka. Det visar Juhur underdimensionerad personalen är - man har inte full personalstyrka mer på en termin. Behovet av alt utbilda personal är således slort. Kvalitetenpå barnstugorna behöver ökas. Man måste självfallet ha en ökad personaltäthetoch också mer utbildad personal. Delta har den största betydelse för kvalitetenpå barnstugorna. Men i och med att man nu har så låg utbildningskapacitethämmar man också själva utbyggnaden av barnomsorgen. Del finns exempel pä hurkommuner inle har kunnat öppna barnstugor helt enkelt därför att del inle harfunnits personal. a. var det sä i , där det fanns fårdigabarnstugor men ingen personal trots att 4 000 bam stod i kö för enbarnslugeplats. Detta är, menar vi inom kommunisterna, en heltohållbar silualion. Därför måste man nu äntligen på allvar börja begripa allantalet förskollärare och fritidspedagoger måste utökas. GÖSTAKARLSSON (c) kort genmäle: Låt mig bara erinra om all förelåg inle barafolkpartiregeringens proposition med förslaget alt utbildningen i skulleläggas ned utan också den moiion som Jag erinrade om i mitt anförande. Denmolionen gick ul pä all man skulle ta lill vara erfarenhelerna frånutbildningen i och beakta del behov som fanns i den regionen. Delinnebär ell hänsynstagande inte bara till högskoleregion utan ocksålill den sjukvårdsregion som omfattar det befolkningsläla område där Örebroligger. Deltabetyder inle - del vill jag påpeka för - all man lar avståndfrån tankarna på distansundervisning. Självklart kan inte ta hänsyntill all planeringsmyndighelerna i det fallet har gått före beslul. Jagvill erinra Inga Lanlz om att det fakliskl är nödvändigt alt relalerautbildningens omfattning till de planer på utbyggnaden av barnomsorgen somkommeratt föreligga. Men självfallet måste vi också i detla fall ta hänsyn lillde möjligheler vi har att ekonomiskt ro planerna i land. Anslagtill utbildning för undervisningsyrken, m. m. JÖRGENULLENHAG (fp) kort genmäle: sägeratt förslaget inte innebäratt man tar tar avståndfrån tankarna på distansundervisning i , Det är möjligt alt maninle tar avstånd från tankarna, men man sätter ell effektivt stopp förgenomförandel av den utbildningen med start fr. o. m. hösten . Och man fårmeddela alla dem i och på andra plalser som har sökt till utbildningen -det är 161 personer- all de inte får plats i utbildningen. Jaglycker alt della är eu vackert exempel pä hur en regionsiy relse fungerar närden fungerar som bäst. Man har enat från början kanske stridiga så långtdet har varil möjligt, man har kommil överens i en arbelsgmpp, man har fått medfackliga representanter och företrädare för landsting och olika politiskapartier och ställt sig bakom elt förslag som innebär start av distansundervisningi regionen, har alla slött, och man har enbart fåll beröm för dennasatsning. Ingen har motionerat mot denna utbildning. Denmoiion som åberopar har inte velat lägga ned denna utbildning.Man vill ha både den och kursen i , Så inträffar då i slutskedet, vilketingen kunde förutse eftersom det inle fanns någon motion mot utbildningen, attutbildningsutskottets majoritet med ett pennsireck lyfter bort dessa 650 000kr. Och den gör delta utan motivering. Jag har inle heller fåll någonmotivering härför. Den enda förklaring jag kan finna ar att här hardet skettett olycksfall i arbetet, eftersom man inle kan ge någon motivering för ellstopp för utbildningen i modifierad distansundervisningsform. Jag tycker attdetla är beklagligt. INGA (vpk) kortgenmäle: säger att vi skaM relatera utbildningen lill de planersom finns. Pel är självklart att man inle skall utbilda personal tillarbetslöshet, men redan nu fattas personal och trots del planeras en så lågutbyggnad. Det finns ingen risk för överkapacitet på detla område. Lägelär katastrofalt dåligt pä många områden inom barnomsorgen. Det finnsulredningar som visar att där man skall ha en anställd på 5 barn, där är del enpå 9,4 barn. Och delta är tyvärr inte något undanlag ulan på många håll Anslagtill utbildning för undervisningsyrken, tn. Redannu fallas det alltså personal, och någon gäng måste man börja om man vill hakvalitet i barnomsorgen. Jag lyder ulskollets ställningstagande så att man ärganska ointresserad av en bra barnomsorg. I går fick vi reda pä all de andrapartierna är ointresserade av den form av utbyggnad som vpk vill ha, och fårvi bevis för att man inle heller när del gäller kvaliteten är beredd atttillmötesgå de krav som finns hos barn och föräldrar och som gång på gång försfram frän personalen inom barnomsorgen. Vpk vill ha en större personaltäthet änövriga partier. Jag konstaterar alltså all vi har helt olika utgångspunkter närvi diskuterar utbyggnaden, personaltätheten och utbildningen av personaleninom barnomsorgen. GÖSTAKARLSSON (c) kort genmäle: Jag vill erinra pä nyll om all utbildningsutskottelsställningslagande inle betyder etl stopp för distansundervisningen. Det erkändeockså själv. Däremot är det självklart att det betyder alldenna distansundervisning, lokaliserad till , inle kan kommma i gäng ihösl. Sedanvill jag låta del vara osagt var olycksfallet - om det nu föreligger någotolycksfall - har inträffat, dvs. om olycksfallet ligger i det ställningslagandesom utbildningsutskottet har gjort på gmndval av föreliggande proposilion ochmoiion eller om del ligger i den planering som man har gjorl ulan att avvaktariksdagens ställningstagande. Förstevice talmannen anmälde aU anhållit att till protokollet fåantecknat au han inte ägde räll lill ylleriigare replik. (apk): Jag skallinte föriänga den här debatten särskill myckel. Arbetarpartietkommunisterna har i denna fråga väckt moiionerna 1073 och 1634, som bl. a.syftar lill all öka kapaciteten för utbildningen av lärare för invandrare. Vianvisar i motionerna flera vägar, som skildras korrekt i beiänkandei, där delsägs alt vi vill ha "en utbyggnad av kapaciteten för utbildningen avlärare for invandrare m. Det redovisas vidare att vi i molionen 1073kräver all antalet "modersmålslärarplatser" utökas kraftigt och att i"försikoleseminarier" särskilda kvoter för tvåspråkiga eleverinrättas, så att tvåspråkig personal garanteras till förskolan för allainvandrarspråk. I molionen 1634 kräver vi all "antalet utbildningsplatserinom social- och hälsovården, undervisningsyrken, särskill förskollärar- ochläramtbildning-en tillika tvåspråkig lärarutbildning med etl invandrarspråk sommodersmål saml i fråga om studier med inrikining på förbättrad arbetsmiljö ochden fysiska planeringen utökas". Nusäger utskollel alt åtgärder redan har vidlagils. Men dessa har uppenbarligeninle varit tillräckliga. Den satsning som föreslås i budgetpropositionen ärinte särskill imponerande - 120 nybörjarplatser för sju olika språkgrupper. Detantalet måste uppenbariigen mångdubblas, så att nuva- rande,ofta okvalificerade språklärare kan ersättas med utbildade lärarkraf-ler. Vårmotion nr 1073 är i väsentliga delar skriven av invandrare-del villjag avslöja.Den pekar på vikliga fakta: "Dagensarbetslöshetsstatistik visar all invandrarungdomen har dubbelt så högarbelslöshel som svenska ungdomar. Av finska ungdomar som avslutade niondeårskursen 1977 fortsatte i gymnasieskolan. Motsvarande siffra föralla invandramngdomar var och för svenska ungdomar .-- Huvudorsaken tilldessa problem är all invandrarbarn inle har rätt lill sill eget modersmål.Dens. k. hemspråksreformen har totalt misslyckats i della avseende. Den lederinte lill att invandrarbarn skulle kunna bevara eller utveckla sill modersmålulan till halvspråkighet. Den rikliga lösningen av invandrarbarnensspråkproblem är all ge dem rätt lill grundskoleutbildning pä sitt egelmodersmål." är invandrarnas egenbeskrivning. Delär uppenbart att om man skall ge alla chans, så måste det lill myckel merlångtgående ålgärder än vad som förutses. En av nyckelfrågorna är utantvivel en hårdare satsning på undervisning av invandrargrupperna. Närman fattade beslul om den grundläggande invandrarpolitiken hette del bl. a. såhär: "Målet innebär vidare aU alla grupper i samhället skall ha likvärdigamöjligheter att bibehålla och utveckla sitt modersmål och alt utövakulturverksamhet." Citatet är hämtat från propositionen 1975:26 s. 60. Delär uppenbarligen mycket långt lill del målet. Med nuvarande takt är dettveksamt om den målsättningen någonsin kommer all uppnås. Jag vill yrka bifall lill moiionerna 1073 och 1634 i tillämpliga delar. Anslagtill utbildning för undervisningsyrken, m. m. Överläggningenvar härmed slulad. Kammarenbiföll vad ulskotlel i dessa momenl hemställt. Mom.4, 6 och 12-14 Propositionergavspä bifall lill dels ulskollets hemställan,dels molionen nr 1934 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill aU kammaren bifaller utbildningsutskottets hemslällan i betänkandei nr 33 mom. 4,6 och 12-14 röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen nr 1934 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning Anslagtill utbildning för undervisningsyrken, m. m. verkställdes voieringmed omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 1 avStig Alemyr m. fl. saml 3:o) molionen nr 1934 av m. fl. imoisvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då Inga Lanlz begärde votering upptogs för bestämmandeav kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan Inga Lantzbegärt votering även beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill all kammarenlill kontraproposition i huvudvoteringen angåendeulbildningsutskollels hemslällan i betänkandei nr 33 mom. 5 antar reservaiionennr 1 av m. fl. den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda voiering antagit motionen nr 1934 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Då Inga Lanlzbegärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: I enlighel härmed blev följandevoleringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsulskollels hemställan i beiänkandei nr 33 mom. 5rösiar Ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 1 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Dä rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat. Denna omröslninggav följande resultat: Ja- 139 Nej - 126 Kammarenbiföll vad ulskotlel i dessa momenl hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemslällan, dels motionerna nr 1073 och1634 av och i motsvarande delar, och förklarades denförra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvoiering upplästes och godkändes följande voterings-proposition: Anslagtill utbildning för undervisningsyrken, m. m. Den som vill all kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i beiänkandei nr 33 mom, 19röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil motionerna nr 1073 och 1634 av RolfHagel och imotsvarande delar. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då AlfLövenborgbegärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 253 Nej - 9 Propositionergavspå bifall till dels ulskollets hemslällan, dels reservaiionen nr 2 av LinneaHörién och , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill all kammaren bifaller ulbildningsutskollels hemslällan i betänkandei nr 33 mom, 20röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-proposilionen, Då JörgenUllenhag begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 221 Nej - 44 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 19 Sysselsättningen iNorrbotten Föredrogs irafikulskoUels belänkande 1978/79:16 medanledning av proposilionen 1978/79:127 om ålgärder för att främjasysselsättningen i Norrbollen såvitt avser kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner. Ipropositionen 1978/79:127 bil. 3 hade regeringen ()dels föreslagil all 1. godkännavad som i proposilionen hade anförts i fråga om tidigarelägg- ning av utbyggnaden av , 2. till Byggande av statliga vägarpä tilläggsbudget III till statsbudgeten för /79 under själiehuvudtiteln anvisa ell reservalionsanslag av , att avräknas motautomobilskaltemedlen, 3. till Bidrag lill byggande avkommunala vägar och galor på tilläggsbudget III lill statsbudgeten /79 under sjätte huvudtiteln anvisa etl reservalionsanslag av . all avräknas mot aulomobilskallemedlen, delsberett tillfälle att ta del av vad som i propositionen hade anförtsom statens järnvägars investeringar i fasta anläggningar inom . Idetla sammanhang hade behandlals delsden med anledning av proposilionen 1978/79:127 väckta motionen 1978/79:2268 avLars m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 5-7)föreslagits 5. all hos regeringenhemställde om ålgärder för all starta upprustning av södraomlopp, 6. all hos regeringenhemställde om åtgärder för utbyggnad av en ny järnvägslinjeSvappavaara-Kaunisvaara, med föriängning till finska Kolari, 7. alt hos regeringenhemställde om att förslag utarbetades om en inlandsflygplals iNorrbotten, dels den med anledning av proposilionen 1978/79:87om finansiellt stöd lill väckta motionen1978/79:2170 av m. fl. (s) såviu nu var i fråga (yrkandel 2), vilkenmoiion remitterats lill näringsutskotlel och sedermera i denna del överiämnalslill irafikutskoltet. I,att lill Byggande av statliga vägar pä tilläggsbudget III lillstatsbudgeten för budgelårel 1978/79 under sjätte huvudtiteln anvisade ettreservationsanslag av , all avräknas mot automobilskaltemedlen. 2. all lill Bidrag lillbyggande av kommunala vägar och galor pä tilläggsbudget III till statsbudgetenför /79 under sjätte huvudtiteln anvisade ett reservationsanslagav , att avräknas mot aulomobilskallemedlen, 3. alt skulle a. lämna molionen1978/79:2170, yrkandel 2, ulan åtgärd, b. medavslag på molionen 1978/79:2268, yrkandena 5 och 6, lämna ulan erinran vad föredragande statsrådet i propositionen anförl om statens järnvägars investeringar i fasta anläggningar inom , 4. all godkände vadföredragande siaisrådel i propositionen anförl i fråga om lidigareläggning avutbyggnaden av , 5. att skulle avslåmotionen 1978/79:2268, yrkandel 7, om en inlandsflygplals i . (vpk): Vpk har imotionen 2268 föreslagil olika ålgärder för all främja sysselsättningen iNorrbotten. Tre av de älta yrkandena i motionen har behandlats av riksdagenstrafikutskott. Det är krav om ålgärder för an starta upprustning avmalmbanans södra omlopp, förslag om utbyggnad av en ny järnvägslinjeSvappavaara-Kaunisvaara med föriängning lill finska Kolari och krav om förslagom en inlandsfiygplats i . Elt enigt utskottavstyrker alla tre yrkandena. Regeringenpresenterade sin proposition som etl slort och omfattande ålgärdspakel. Vi hari vår moiion kallat denna presentation för en grov skönmålning av verkligheten. Närindustriminister var uppe i för ungefär en månad sedan tillfrågadeshan om Norrbollen har någon industriell framlid. "Jag hoppas del",svarade industriministern. Egenlligen borde inle mer behöva sägas omregeringens proposilion. Industriministerns uttalande visar tydligt nogregeringsförslagets verkliga innebörd. Propositionenhar därför också utsatts för en omfattande och bitter kritik. För någon veckasedan demonstrerade flera lusen ungdomar i för sin rätt lill arbele. 100olika ungdomsorganisationer deltog i demonstrationen, också ungdomsförbundenlill riksdagspartierna och lill partierna i trafikulskotiel, som nutillsammans avstyrker våra förslag. Jag skulle vilja säga lill representanternaför de partierna: Fråga era ungdomsförbund vad de anser om era insalser förattskaffa Jobb lill NorrboUen! Där har ni åtskilligt att höra och myckel all lafasta på! När man inga argument har här i kammaren, brukar man ta till "densittande utredningen och brist på underlag för ett beslut".Trafikutskottet använder denna gamla teknik för all motivera och förklä sittavstyrkande av våra förslag. Låt mig ändock ylleriigare ta upp våra förslag! Vpkmenar aU del är nödvändigt aU nu beslula om upprustning. sådanlbeslul måste också omfatta södra omlopp. Den har avgörande betydelseför hela kustregionens framlid, likaså förNJA och för hamnverksamheien i . Enupprustning som den vi föreslagil innebär på kort sikt fier jobb och på långsikt bättre möjligheler lill en positiv utveckling för Norrbollen. ellersenare måste en upprustning ske, ju förr desto bättre. Men den uppfattningendelas uppenbarligen inte av trafikutskottet. En upprustning av södralopp har som sagt stor betydelse för hamnen i , som är den naluriigauiskeppningsplaisen bl. a. för handeln med socialistiska länder. Delsvenska järnvägsnätet har minskal alltmer under de senasle åren. Men del harsamtidigt väckis en ny medvetenhet om järnvägsnätets betydelse dels avenergipoliiiska skäl, dels av miljöskäl. fungerande kommu-nikationsnäl ären avgörande förutsättning för en positiv utveckling av näringslivet. Del finnsdärför skäl att bygga ul del svenska järnvägsnätet på olika håll. Vpkmenar all del finns särskilt slarka moliv för alt prioriiera en utbyggnad av enny järn vägslinje genom mineralbället Svappavaara-Kaunisvaara. Vi har ocksåföreslagil all en sådan järnvägslinje skall sammankopplas med den finskajärnvägen i Kolari. skulle på elt avgörande säll kunna förändramöjligheterna för en positiv utveckling av och kunna bidra till flerjobb i denna landsända. Låtmig i della sammanhang direkt ta upp problemet med olika spårvidd, så allutskollel inie kan klamra sig fast vid del argumentet mot vårt förslag. Det ärrikligl all de olika spårvidderna utgör elt problem. Men vel vi attdet går alt komma till rätta också med del, om man bara vill.Notviksverk-sladen i har redan nu fårdigprojekterade vagnsiyper, som kananvändas vid olika spårvidder. Det finns således inga verkliga hinder för ensådan ny järnvägslinje, sammankopplad med den finska järnvägen. Vihar i vår moiion också föreslagil all beslut skall fattas om utarbetande avförslag lill en inlandsfiygplats i . Utskollel är lika enigt somtidigare om all avstyrka della vårt förslag. Här har man inle ens brytt sig omalt förkläda del hela, vilket faktiskt förvånar lilel grand. Iandra sammanhang bmkar borgerliga politiker i detta hus alltid förespråkafiygplatser, därför att dessa sägs ha stor och ibland 1. o. m. avgörandebetydelse för utvecklingen av etl bältre näringsliv. När regeringen nu medbuller och bång skall "främja sysselsättningen" i , bordeväl där ha inrymts ell flygfält. Men inle sä denna gäng. Vihar i och för sig inte accepterat de dåliga argument för flygplatser som görgällande att dessa är förutsättningar för bältre näringsliv. Del finns dockandra och bättre argument för flygplatser, och de gäller i hög grad just förNorrbotten. Därföranser vi all i della sammanhang, lill all börja med, bör utreda ochutarbeta etl konkrei förslag lill en inlandsflygplats i . Menulskotlel fullföljer sin avslagslinje och är inle ens berett att låta utarbetaett sådant förslag, även om utskottet med stor sannolikhet vet all delta ändockmåste komma . Utskottethar således pä ingen punkl anslutit sig lill våra förslag. De anses inle ensvärda all överväga eller utreda vidare. Det förvånar i och för sig inle. är likväl beklagligt. Vi menar all våra tre konkrela förslag skulle kunnabidra till att utveckla NorrboUen och att de tillsammans är avgörandeförutsättningar för all möjliggöra en offensiv satsning för rättvisa och flerjobb i denna landsända. Lägg därtill alt de förslag som vi ställt måstegenomföras i framliden. måste beslula om dessa ålgärder ien senare framlid, om man nu inle vill del denna gäng. Trafikulskollelshela argumentation innebär att man fullföljer och arbetar vidare i den passivaanda som kännetecknar regeringens proposilion. Norrbottningarna behöver inlesväva i tvivel om riksdagsmajorilelens verkliga inställning, den som döljer sigbakom travarna av papper och bakom de mänga och så ofta använda fina orden. Vårtsammantagna förslag lill åtgärder för att främja sysselsättningen i Norrbottensom de här tre delförslagen ingår i hade, genomförda, kunnat ge rättvisa ålNorrbollen. De hade, genomförda, kunnat skaffa fler jobb lill ochgjort det möjligl för norrbottningarna alt leva ell tryggare liv i sin egenhembygd.