prot · G20938 · 1978-12-31 00:00:00 — Del kan tilläggas,herr ^lalman, alt en avgörande förutsättning för all socialdemokraternas förslag skall kunna genomförasoch bör genomföras är all del finns ^ell aktivt intresse frän förelagen för allsamordna sina resurser. Del har hittills^inle framkommit något ^slörre intresse från det hållet. Snarare har del förmärkts ^elt svall intresse. Men det är^möjligl all intresset kan stegras,och jag håller ^inie för uteslutet att man kan komma fram ^lill någonting i linje med del socialdemokratiska förslaget. Men i varje fall bör vi avvakta ^atl industriverkels^ulredning blir slutförd. Med delta, herrtalman, ber jag att få yrka avslag på motionen och på ^reservalionen ochbifall till utskottels hemställan. ^OSWALD ^SÖDERQVIST (vpk); Detär märkligt att höra ^utskoltels talesman. ^Sjönell ^lalar härom bilindustrin som en ^väsenllig delav del svenska ^näringslivel, hur den har expanderat, hur underleverantörer påmånga håll i landet är beroende av den, osv. ^Detla är också ganska omfattandebeskrivet i ^utskottsbetänkan^dei. Men vad vill ni dä göra med bilindustrin, när man sersvårigheterna framför sig? Del äralldeles klart alt denna industri kommer att möta svårigheter, kanske inom fem ^å^ lid. Hur och på vems villkor skall branschenstödjas och utvecklas? Det ^ärju delta som är det ^inlressanta i sammanhanget. Skall det gä på sammasätt med bilindustrin som det gjorde med skogsindustrin, som på 1940- och ^1950-lalen log ^ul stora vinster ochlät många pappersmassefabriker ^m.^m. slitas ut utan ^atl man gjorde några ^invesleringar? Närdel sedan inte var lönsamt längre, fick samhället sopa upp. Del finns exempelöverallt i Sverige-i , i , i och på andraställen. Eller skall del göraslikadant som med den svenska stålindustrin, som log ut ^slora vinster på 1950- och ^1960-talen ochsom ansågs vara sä lysande och bra?Hur är det nu? ropas det på statliga ingripanden. Staten för gå in och salsapengar. Eller skall det göraslikadant som med varven, som expanderade kraftigt på ^1950-talel? Det skedde ohejdat, ulan kontroll,utan ^lanke på alt det kunde komma^ell tillfälle dä del inte längre skulle löna sig att tillverka fartyg. Är det såni vill att del skall göras? Det är alldelessjälvklart all företagen kan man inte lila pä i del här fallet. ^Sjönell säger: pä företagen. De kommeratt vara med och vara intresseradeav ^samarbeie. I nästa andelag, efter några rader i sill anförande, säger han ^atl förelagen inte har ^visal något aktivt intresse för ^atl gå ihopoch vara med om en samutveckling.Intresset har snarare varit svalt, sade ^Sjönell. Ja, det är klart.Förelagen är ^inle ^inlresserade avall ^ulveckla ^ell samgående elleren produktionsinriktning som är bra för samhället. De vill producera det som är lönsamt för dem ^jusl , och sedan när det blir olönsamt, närprofilen blir för låg, kommer de allvara aktivt intresserade. Dä kommer de inte all ha något svalt intresseav ^atl la emot statens pengar. Men dä är del försent,förda har de redanplockat ^ul de vinster som stått alt göra och med all säkerhet fört ut pengarna ur ^landei. Del behövs alltså^elt aktivt ingripande, och det kan man bara göra om samhället går in och tar ^övei^^^ i stället föralt lita på företagens goda vilja. Vivet av alltför mänga exempel vad den är värd. 9Riksdagens protokoll 1978/79:37-39 ^SJÖNELL (c): Jag^lycker all del är ^sorgligl och ^beklagligl all en sä ^relalivi ung människa som ^Oswald ^Söderqvisl ulmålarframliden så fruktansvärt mörk ochpessimistisk. Del förefaller som om han inte ^irodde all del fanns någonräddning alls för del här gamla ^landei. Vi har ^genomgåtl en svårkonjunkturkris. Vi har haft oerhörda påfrestningar på vår industri och på värtnäringsliv över huvud tagel. Men, herr ^lalman,det är påfrestningar och svårigheter som ingalunda ^varil begränsade ^lillvårt land eller ^lill den västliga världen^,^ ulan de har i lika hög grad drabbat de ^s. k. socialistiska länderna. Man befinn^er sig inte i någon paradisisk tillvaro baradärför ^atl man har ^elt socialistiskt samhällssystem. Man undviker inteheller svårigheter för näringsliv ochindustri och man undviker ^inle ens inflationendärför att man har ett sociali^stiskt system. Men vare sig man lever i ^ell^marknadsekonomiski system och tror på del -något som 95 96 av det svenska folket gör - eller man lever i ett socialistiskt syslem ^måsle man ändå ha en viss ^iro påframtiden. En sådan ^tyckerjag all ^Oswald^Söderqvist ^hell saknar. Vi kommer ^atl klara de här svårigheterna, men det krävs ett utomordentligtstort ^arbele. ^Oswald ^Söderqvisl frågar: Vadskall del bli i framliden och vad skall ni göra? ^Eflerde rationaliseringar och ^effekliviseringar som vi ^igodfart ^hållerpå all genomföra i alla våra olika branscher, kommer ^bilindusirinuppenbarligen att f^å^ bättremöjligheter att avsätta sina produkter och även att skapa ^f^ler ^sysselsällningsiillfällen. Delta gäller ävenandra branscher. Men dä gäller det att^inle bara komma med ideologiskaslagord, ulan del gäller att göra ^konkreia,intensiva arbetsinsatser. Del är ^della man ^saisar pä i del här sammanhanget. Slutligen, herr^lalman! Det finns en faktor som jag ^lycker ^atl ^Oswald ^Söderqvisl och alla andra ^vpk-are som ^lalar om välsignelserna idet socialistiska systemet glömmer bort. Del är en ^lilen men ingalunda betydelselös faktor, nämligen att man måste säljasina ^produkier. Tror verkligen^Oswald ^Söderqvist ^atl Volvos och ^Saab-Scanias ^anslällda ^lekniker,ingenjörer eller ^verksladsarbelare eller framför ^alll de anställda pä marknadsföringsavdelningenkommer att bli effektivare och sälja^fier produkter bara därför ^atl deplötsligt förs upp pä en s^tatlig avlöningslista? Tror ^Oswald ^Söderqvistalt de utländska kunderna, eller svenska kunder, med stor entusiasm plötsligtändrar uppfattning och anser alt den här bilen som ^lidigare ^varil för dyr alt köpa, , när allaanställda är uppförda på en statlig avlöningslista,^måsle vara billigare och att man därför är tvungen alt köpa den? Jagtror all det här ganska ^grundligl avslöjar den skenbild av ^möjlighelerna som man målar upp baraett förelag förstatligas. Del är inte ^fulll sä enkelt, herr talman! ^OSWALD ^SÖDERQVIST (vpk); Det som ^Sjönell sade om min ^ungdomlighei för slå för hansegen räkning. Jag tror visst på framliden, om man griper in i skeendena pä ^ellaktivt Om man ^sluderar ^näringspoliiikenoch den ekonomiska politiken i de västligaindustriländerna låt oss säga är det intressant ^atliaktta all alla statsledningar - ^oavsell om det varit de mest^högerinriktade, sådana som stått imitten eller sådana som talat om socialism - efter hand blivit tvungna^atl ingripa idel heliga privata ^näringslivel,eftersom det annars skulleha gått direkt ät pepparn. Man har medandra ord blivit tvungen an anamma de socialistiska idéerna, ävenom man haft myckel ^svårl alt erkänna del. Så ligger det alltså till. Vad beträffar de socialistiska ländernaär det naturligtvis alldeles klart ^atl även de kan drabbas av strukturproblem och annat. Den ^slora skillnadenär trots allt all det där finns enplanmässighet i produktionen, som vi saknar i vårt land där det är ^privalekonomiska förelag som planerar. Dessaförelag planerar ^inle samhällelig^t^utan för sina förelag, och det är en förskräckligt stor skillnad. Sedan säger ^Sjönell ^atlförelagen ^måsle kunna sälja sina ^produkier och alt det ^inle hjälperalt man förstatligar företagen, eftersom man inte för sälja ^bällre för del. Nej, ^självfallel, del^harjag också sagt. Men ni för ju ^inle sälja ^p.odukierna nu heller. Desvenska varven har inte ^kunnal sälja sina produkter - det är därför vi har envarvskris. De svenska stålverken kan inte sälja sina produkter-del är därför vi ^harenstälkris. Den svenskabilindustrin kommer inte att kunnasälja sina produkter , åtminstone inte på personbilssidan, med samma profiler och ^vinsier som den gör nu.Och kommer vi all fö en personbilskris i ^detla land. Det är alldelessjälvklart. Del skulle vara intressant om vi kunde träffas och sehur det är med den svenskapersonbilstillverkningen och -försäljningen dä, om den skall skötas på Volvos villkor, om man skallfortsätta den produktionsinriktning man har och tillverka samma komponenter som man gör . Bilföretagen kommer inte heller att fö sälja, även om de är^privalekonomiska. Det är där knuten ligger. Överläggningenvar härmed slutad. ställs först beträffande utskottetshemställan och därefter i fråga om motiveringen. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels hemställan i motionennr 1985 av ^m. ^fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan ^Oswald ^Söderqvist begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Nr 38 Densom vill att kammaren bifaller^näringsutskottels hemställan i ^betän- ^Onsdag^en den ^"^^^"^"^^^^tnr 10 röstar ja, 22november 1978 ^^^^^"^ ^^^^^^^ ^^J ^^'" ^''^^^^^^'^^^'^ ^"^^J- Vinner nej har kammaren bifallithemställan i ^moiionen nr 1985 av Vid omröstninggenom uppresning förklarades flertalet av kammarens ^ledamöier ha röstat ^förja-proposilionen. Då^Oswald ^Söderqvist begärde rösträkning^verkslälldes votering med ^omröslningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 263 Nej^-^ ^ ^ 12 ^Proposilionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels utskottets motivering med den ändring däri somföreslagits i ^reservalionen av ^m. fl., och förklarades denförra ^proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan ^Wååg begärt votering upplästes och godkändesföljande ^voteringsproposilion: Den som vill aukammaren godkänner ^näringsutskottels motivering i betänkandet nr 10 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren godkänt utskottetsmotivering med den ändring däri som föreslagits i ^reservalionen av IngvarSvanberg ^m. Vid omröstninggenom uppresning förklarades flertalet av kammarens ^ledamöier ha röstat för ^ja-proposition^i^m. DåNils ^Wååg begärde rösträkning^verkslälldes votering med ^omröslningsapparal. Denna ^omrösl^ning gavföljande resultat: § 17 vice talmannen meddeladealt på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle arbetsmarknadsutskottets ^betänkanden nr 12 och 10 i nu angiven ordning uppföra^s^främst bland två gånger bordlagda ärenden. § 18 Anmäldes och bordlades ^Molioner 1978/79:50 av Per ^m.fl. med anledning av propositionen1978/79.25 med förslag om tilläggsbudget I ^lill statsbudgeten /79:79 1978/79:51 av ^Feldt ^m.fl. med anledningav propositionen 1978/79:47 om fortsatt giltighet av lagen ^Onsdaeen den (1974:922) om ^kredilpoliliska medel 22november 1978 1978/79:52 av och med anledning a v ^proposilionen1978/79:33 om ändring i lagen ^(1^968:430)om mervärdeskatt, ^m. 1978/79:53 av ^m.fl. med anledning av ^proposilionen1978/79:38 om ändring i lagen (1970:989) om införande av^fasiigheisbildningslagen 1978/79:54 av ^m.fl. med anledning av ^proposilionen1978/79:44 med förslag ^lill en nyjordbruksbokföringslag, ^m. 1978/79:55 av ^m.fl. med anledning av propositionen1978/79:60 om åtgärder för försörjningsberedskapen pä skoområdet § 19 Anmälan av^interpellationer Anmäldes och bordlades följande ^interpellationer som ingivits ^lil kammarkansliet 1978/79:94 av ^(s) till industriministern om sysselsättningsläget i östraSkåne: Sysselsättningsläget iÖstra ^Göinge kommun är mycket ^allvariigl. Kommunen har drabbats av flera förelagsnedläggningar, vilketinneburit alt ca 400 arbetstillfällen försvunnit. Vid ^Östanå Pappersbruk pågår ^juslnu förhandlingar mellan personalorganisationerna om nedläggning av bruket. ^Indusirier - massafabrik, pappersbruk, ^spänskivefabrikoch sågverk - har mycket svåraekonomiska problem, som man nu har skjutit framför sig . i är presenterades en räddningsplan för företaget, där bl. a. den ^föriustbringande ^spånplatlefabrikenskulle inlemmas i ett nytt riksomfattande^spånplalteförelag. Tydligen kan inte de planerna realiseras. Det är ^naluriiglall man känner stor oro över del som sker. Vid dessa båda företag är 550 arbetstillfällen i ^direkl fara.Krisen inom ^Indusirier kan få konsekvenser för hela^Skåneskogskoncernen med sammanlagt 900 ^anslällda. Inom Östra^Göinge kommun har ^ytteriigare ett ^70-lal personer varslats om uppsägning. Flertalet-av dessa tillhör Tretorn,^Hjärsåsfabriken. Även i angränsandekommuner ^flnns flera akuta förelagsproblem. ^Sock-^erbolagei har långt framskridna planer pä ^atllägga ner driften vid ^Karpalunds sockerbrukutanför med 165 anställda. Samma är förhållandet med^Junescofabriken i med 206 ^anslällda. Läget är alltså ytterst bekymmersamt inom en stor region i östraSkåne. Någon alternativ sysselsättning finns inte inom området, varförnedläggning av de här berördaföretagen för myckel svåra konsekvenser för många människor. Såväl Östra ^Göinge kommun somlänsstyrelsen har vid flera tillfällenuppvaktat regeringen om det bekymmersamma sysselsättningsläget och därvid föreslagit en rad insatser som bör^vidlas. Vi ser det som mycket angelägetalt snara åtgärder sätts in för att rädda sysselsättningen nu närmast vid ^Östanå Pappersbruk och Industrier.Situationen kräver ^elt ingripande från regeringens sida. Detmåste vara statens skyldighet ^atl gripa innär nu det ^privala ^näringslivel och ^bondekoopera-^lionen sviker. Med hänvisning till del anförda ber jag ^atl till industriministern fä ^slälla följandefråga: Vilka åtgärderämnar regeringen vidta för ^atl rädda ^sysselsätlningen vid ^Östanå Pappersbruk och i östraSkåne? 1978/79:95 av iÖrebro (fp) till budget- och^ekonomiminislern om ^fondering av medel i ^samfälligheter: Mänga ^samfälligheterhar stora problem alt klara de ökande underhållskostnaderna och de stora utgifterna för förnyelse av anläggningsenheter såsom ^värmecentral, ^dagvaltennäi, antenner,belysningsomläggningar och garage.Många kostnadsområden har tillkommit som resulterar i behov av nyinvesteringar. En växandeandel av befolkningen bor i småhusområden.En satsning på boendeinflytande gör dessutom ^samfällig-^hetsformenalltmer aktuell. Problemen kommer därför ^atl bli allt vanligare. kan läckorpå ^kulvertsystem ^e. medföra plötsliga reparationskostnader pä flera hundralusen kronor, enkostnad som ofta ^måsie uttagas via^direkl debitering av varje fastighetsägare. ^Samfällighelen kan ^Ivingas ta upp lån pä öppna marknaden för attklara den omedelbara betalningsskyldigheten.Räntekostnaderna drabbar fastighetsägarna. Denna orimligasituation skulle undanröjas om möjligheter all fondera pengar gavs. Frågan behandlades under ^förarbelenatill lagen om förvaltning av ^samfälligheter (1973:1150). Några generellalagbestämmelser om avsättning till fond ansågs då inte kunna ges. Frågorna skulle istället regleras i föreningarnasstadgar. Härvid gäller som begränsning alt föreningen inte får driva ^verksamhel som är främmande för dessändamål. Som exempel nämndes i enaktuell departementspromemoria (Ds Ju 1971:16, ^s. 423-424) all avsättning till fond ^inie torde fö ske i sådan ^omfallning alt föreningen i praktikenkommer att syssla med kapitalförvaltning. Kapital- och investeringsbehoven per projekt har ^ökal. Vissa anläggningar harlängre livslängd. Genom kostnadsområdenasplanering har allt fler människorkommit i beröring med problemet. Med hänvisning till det anförda ber jag all få fråga budget- och ekonomiministernföljande; Bedömer ^budgel-och ^ekonomiminislern^samfällighelernas möjligheter ^atl fondera pengar som tillräckliga? Planeras någon förändring avlagen rörande förvaltning av ^samfällighe^ter? Om så är fallet, kommer dennaatt ge bättre möjligheter tillfonderingar och kan dessa förbättringar väntasbli presenterade? 1978/79:96 av () ^lillindustriministern om åtgärder för alt trygga^sysselsätlningen i Östra ^Göinge kommun, ^m. Industriministernmeddelade i går att regeringen intekan ge del stöd somkrävs för ^atl överleva, och företaget går därmed i konkurs. Under ^ellhalvsekel har bonde- och ^skogsägarrörelsen genom intensivt ^arbele och ekonomiska uppoffringar byggt upp bådeen god organisation och en^belydande ^industripolential. Förhoppningen har ^varil att dessa ^salsningarskulle innebära en ökad trygghet för ^bondeskogsbrukel, som därigenom ^inle ^hell skulle vara utlämnat till den uppköpande industrins goda vilja. Ett mål, som därjämte ^varil avstor betydelse, inte minst i och i Skåneskog, har varit att nyttiggöra skogsråvara av sämre kvalitet.Härigenom har ^s. k. skräpskogkunnat omsättas till säljbaraexportprodukter. Genom ^skogsägarrörelsenssatsningar på förädlingsindustrin har det blivit möjligt all bygga ^ulen tillräcklig och effektiv ^induslri, som verksamt har bidragit till alt höja vår export med en positiv effekt på handelsbalansen. Under de ^senasle åren har flera olyckliga omständighetersamverkat ^lill ^atl försämra lönsamheten. En djup lågkonjunktur och^ell stort utbud från andra ^massaproducerande länder kombinerat med dollarnsfall på valutamarknaden har lett ^lill en ekonomisk ^siluation som ^varil omöjlig bådealt ^fömtse och påverka. Även om de^senasle åren inneburit stora underskott kommer ändå skogsindustrins roll somen av våra viktigaste exportindustrier att stå fast . ^Skogsägarrörelsens^industrisalsningar har även ^inneburil ^ell betydande tillskott i^sysselsätlningen. Pä mänga orter, t. ex. , är just en sådan ^induslri stommen i näringslivet. Genomförbättrade avsättningsmöjligheter har det också tillkommit ^elt ^belydandeantal arbetstillfällen i själva skogsbruketoch inom ^iransporlsektorn. Den ganska lilla föreningen ^Skäneskog sysselsätter ^f. ca 900 personer. Del är en stor tragedi förskogsägarna om deras industri inte kan fortsätta fungera. De ^föriorar satsat kapital och de förloraravsättningsmöjligheter för virke.Dock måste man inse att den största tragedin drabbar alla de heltidsanställdamänniskor som riskerar att ^föriora sina arbeten både i industrin och i ^råvaruledet. Med hänvisning ^lill del anförda ^villjag till ^induslriminislern ^slälla följande frågor: Vilka åtgärder är statsrådet bereddvidtaga för ^atl en från vår sida ^hell okontrollerbar ^väridsmarknadssiiuation inte skall fö rasera årtiondensuppbyggnadsarbete inom ^skogsägarrörelsen? Vilka åtgärderär statsrådet beredd vidtaga för alt trygga ^sysselsätlningen i den redan ^lidigare hårt drabbade kommunen Östra^Göinge där ^Indusirier ligger? § 20Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor ^framställls 1978/79:159 av ^(s) ^lill kommunikationsministern om åtgärder för allförhindra inskränkningar i järnvägstrafiken: Från den tidigarekommunikationsministern och regeringen har uttalats att inga nedläggningar av järnvägstrafik inom SJför göras i ^avvaklan på den nya trafikpolitiska propositionen. Delar statsrådet sin företrädares synpunkt idenna fråga? Om svaret blir ja, kan samma sak gälla även för enskildajärnvägar? Kan statsrådet tänka sig^ell statligt övertagande av den enskilda järnvägen ^NKLJ i ? 1978/79:160 av () tillsocialministern om åtgärder för all tidigt upptäcka symtom på grönstarr: Grön starr, ^glaukom,är en ögonsjukdom som dels ^akul, dels kroniskt drabbar ca 2 96 av befolkningen. Sjukdomen kan komma sakta smygande , och många dröjer alltför längemed alt söka läkarvård. Ögonsjukdomendrabbar i regel människor , och den kan vara ärftlig. Det är av största vikt ^atl grön starrupptäcks och behandlas i lid. Den syn som går förlorad går ej allåterställa. På grund härav bör bl. a. allmänläkareha de kunskaper som erfordras för ^atl känna igen symtom på grön starr. Del^flnns möjligheter för allmänläkare ^atl skaffa sig ökade kunskaper om ögonsjukdomar genom alt t. ex.tjänstgöra någon lid pä ögonklinik.Allmänläkare kan också mäta ^trycket i ögal, och om detta är för högtremitteras patienten till ögonklinik.Undersökningen av ögats tryck tar ^enligl uppgift ^högsl förvarje patient. Om en allmänundersökning av alla personer genomförs, kan det innebära all många människor i lid skulle fåeventuella symtom upptäckta och därmed skyddas ^mol delhandikapp som följderna av grön starr Nr38 ^'"^"^'^^^är. Medhänvisning ^lill det anförda vill jag tillsocialministern ^slälla följande 22november 1978 1.Anser socialministern del möjligt att organisera en allmän undersök- ^/^Meddelande om ning av ögontrycket på alla för alt på ett tidigt stadium upptäckasymtom pä grön starr? Avser ^socialminislern ta initiativ härtill? 1978/79:161 av ^(s) ^lillindustriministern om den fortsatta ^verksamheien vid Flygmotor ABi : Med anledning avde förändringar som kan väntas inom svensk ^flygmo-^lortillverkning villjag fråga industriministern: Vilka åtgärderöverväger regeringen för att tillvaralaga del stora tekniska kunnande som finns inom iTrollhättan och vilka ^sysselsättningsgarantierär regeringen beredd ^atl ge de anställda? 1978/79:162 av ^(s) tillbudget- och ^ekonomiminislern om lokalisering^lill av det nya organet^Stalshälsan; ^Budgetdepartemeniet^harien ^utredning(Ds B 1978:1 ^l)omnyorganisation för arbetsmiljöfrågor^m. inom statsförvaltningen föreslagit ^elt nytt ^partsgemensaml organ kallatStatshälsan. Om lokaliseringen sägs att frågan övervägts med ledning av uttalanden i olika sammanhang om den statliga verksamhetens betydelse för regional- ochsysselsättningspolitiken. ^Sysselsäitningssituaiioneni är ^f^ ^n. och på ^sikl ytterst oroande. Arbetslösheten iKarlstadsregionen och i ^länel ligger på en oacceptabelt hög nivå, och del föreligger ett stort behov avsysselsättnings-skapande åtgärder. Enlokalisering till ^Karistad av ^Stalshälsan skulle ligga helt i linje med de riktlinjer förregionalpolitiken som antagit. De statliga verkinom ^försvarsseklorn som flyttat tillKarlstad beräknades vidbeslutstillfällena omfatta totalt omkring 1 100 tjänster. Rationaliseringar har emellertid ^gjort ^atl ^omlokaliseringenomfattar färre tjänster än tidigare beräknats.Flera av de ^omlokaliserade verken räknar dessutom med ^atl ytterligare minska sin personalstyrka med minst 200 personer. En följdhärav blir ^atl ^nyuppförda lokaler i^förvaliningsbyggnaden i ^Karistad i stor utsträckning kommer^atl stå outnyttjade. Med anledning avvad som anförts hemställer jag att till^budgel- och ekonomiministern få framställa följande fråga: Är statsrådet beredd au medverka till attdet nya organet ^Stalshälsan lokaliseras ^lill ^Karistad? 1978/79:163av ^(m) ^lill jordbruksministern om åtgärder för alt hindra^atl ^rabies sprids i : är ^ell av de fö europeiska ländersom är förskonade från den fruktade sjukdomen ^rabies. För några dagar sedanjagades dock en misstänkt ^rabiessmillad hund i . Ett enda smittatdjur som kommer in i kanmedföra att vi på över ^1(X) år får sjukdomen spriddäven i vårt land. Med hänsyn ^lill den uppenbara risk som finns för att vi skalldrabbas av ^rabiessjukdomen vill jag fråga jordbruk^sministern: Anser statsrådet all nu gällande^bestämmelseräriill fyllest föralt förhindra alt ^rabies ^fär fotfäste iSverige? Hur är vår beredskap uppbyggd,därest sjukdomen trots ^alll skulle drabba värt land? 1978/79:164 av ^(m) ^lill arbetsmarknadsministern om åtgärder för all ^irygga ^sysselsätlningen i Östra ^Göingekommun: Östra ^Göinge kommun iKristianstads län har under de ^senasle åren drabbats hårt genom olika företagsnedläggningar. Redan nu är alltså arbetsmarknadslägeti kommunen mycket dystert. begärdesBroby med ca 400 ^anslällda i konkurs. Förhandlingar pågår ocksåom nedläggning av ^Östanå Pappersbruk med ca 190 anställda. Sysselsättningsläget i kringliggande kommuner ärockså ansträngt. För såväl de berördaenskilda som kommunen skulle en nedläggning av dessa företag vara enkalastrof ^Mol bakgrund av del anförda vill jag ^fr^iga arbetsmarknadsministern vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för attåstadkomma en tillfredsställande arbetsmarknadssituation i Östra^Göinge. 1978/79:165 av ^(s)till arbetsmarknadsministern om statliga medel ^lill gruvarbete iVärmlands bergslag: ^Sysselsätlningen iden värmländska bergslagen har sjunkit ^kraftigl under de ^senasle åren. Enbransch där ^sysselsältningsminskningen varit särskilt framträdande ärgruvindustrin, och del återstår ^f^ ^n.