prot · G20931 · 1978-12-31 00:00:00 — Vihar alltså inte definitivt sågat av denna möjlighet, utan Norrbottensdelegationenskall fortsätta sina undersökningar. Vidarehar tagit upp en diskussion om varfördet ärjag som besvarar denhär frågan. Del är ganska enkelt. Skall delges något stöd blir det sannoliktsom någon form av lokaliseringsstöd, och det harjag i enlighet med den nyaarbetsfördelningen inom regeringen alt handlägga. Del här är alltså mittärende. Så enkelt är det. Jagiror alt vi lugnt kan konstalera atl regeringen har försökt anvisa en för deanställda trygg väg, en väg som ger bästa möjliga trygghet i jobben, nämligenatl man bygger ut elt kraftvärmeverk. 0/77konstgödseltillverkning i (vpk): Äntligen har jag i det som säger funnit någonting somjag känner anledning all tacka för. menar atl det inte är uteslutetatl man också senare prövar tillverkning av NPK. Det är ungefär vad jag hadehoppats att arbetsmarknadsministern skulle säga i sitt skriftliga svar, förjusl NPK-gödningsmedel är det som ger speciell anledning au se positivt på demarknadsfömtsätlningar som man naturiigtvis anser sig böra ha för alt salsa påett sådant här projekt. Råvarutillgångarna, som nämnde, är enannan sådan faktor. Sedankan vi hur länge som helst fortsälla alt diskutera hur jag och hur regeringens prioritering av sysselsättningstillfällena. I del jag sadenyss anknöt jag lill vad som har sagts lidigare i svar påinterpellationer om varvsindustrin, boardtillverkning m. m., där man också isvaren, såvitt jag uppfattat del, har legal mycket lågt i fråga om alt laställning 0/77åtgärder mot ungdomsarbetslösheten till vad inlerpellanternahar vetat fö fram. Närnu RolfWirién talarom en realistisk nivå skulle jag vilja fråga om enrealistisk nivå är alt behålla Norrbotien på elfte plats när det gäller altsalsa på sysselsättning i länet, för det är vad man i den här larmrapportenfrän universiiet, som presenterades och , har kommitfram lill. Är det en realistisk nivå, så är det inte en nivå som vi som arbeiarför framtid godkänner. Sedanförklarar att han lar hand om delta ärende därför att del kommeratthandla om lokaliseringsstöd. Jo vissl, men det handlar ju också om en industriellutveckling i ett län som verkligen behöver industriell utveckling, och därförborde det väl också ha varit industriministerns sak all säga något om hur manuppfattar en sådan här satsning. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om åtgärdermot ungdomsarbetslösheten ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för aU i eu sammanhang besvara dels (vpk) anmälda interpellation, 1978/79:34, dels (c) anmälda interpellation, 1978/79:55, och anförde: Mol bakgrund av bl. a. de redovisade arbetslöshetstalenför ungdomar har och i var sin interpellationställt ett antal frågor kring ungdomsarbetslösheten. Jag besvarar de tväinterpellationerna i ett sammanhang. TommyFranzén frågar hur regeringen förklarar ungdomsarbelslöshelen och vilkenlångsiktig målsättning regeringen har för ungdomarnas sysselsättning. Vidarefrågar han vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att skaffa ungdomenbestående jobb och om jag anser alt den s. k. fyller denuppgift som avses i direktiven samt slutligen om invandrarungdomar under 20 ärskall ges samma möjlighel beträffande språkundervisning som de som är över 20år. GunnelJonäng frågarom hur regeringen mera långsiktigt ämnar la itu med de numerapermanenta ungdomsarbetslöshelsproblemen. Sominlerpellanterna framhåller har arbetslösheten bland ungdomar legat på en iförhållande till den totala arbetslösheten hög nivå under hela 1970-talel. Medundantag för vissa perioder har antalet arbetslösa ungdomar också ökat underdenna period. Utvecklingen är inte unik för del, vilket bl. a. belysesav att ungdomsarbetslösheten inom OECD-områdel legal på ca 10 96 underdesenasle åren. I vårt land har vi lyckats begränsa arbetslösheten bland de ungatill 4 å 5 96. Bakgrundentill den nuvarande arbetslösheten bland ungdomar är inie enbart den långtuidragna lågkonjunkturen. Strukturella förändringar i värt näringsliv har&jort aU arbeten som var naluriiga inkörsportar för ungdomar harförsvunnit. Tekniska förändringar ställer samlidigt högre krav på utbildning, vilketytterligare har påverkat de ungas möjligheter när de första gången söker sig utpä arbetsmarknaden. Denkonjunkturuppgång som vi nu kan vänta kommer att ha positiv inverkan på deungas möjligheter att få arbele, men alla svårigheter vad gäller övergångenskola-arbete kommer inle att lösas härigenom. Det finns i della sammanhanganledning erinra om all vi kommer atl få snabbt växandeungdomskullar. Deproblem jag här kortfattat redogjort för utgjorde bakgrunden till denproposition om åtgärder mol ungdomsarbetslöshet som tog ställningtill . tillkomst och arbele skall också ses moldenna bakgrund. I proposilionen betonades att åtgärder för att underlättaövergängen mellan skola och arbele måste vidtas på både korl och lång sikt. Påkort sikt kommer arbetsmarknadspolitiska åtgärder av det slag regering ochriksdag beslutat om att ha stor belydelse. Jag tänker dä bl. a. på en förstärktarbetsförmedling, arbetsmarknadsutbildning och praktikarbeten. Dessa åtgärderhar visat sig vara effektiva instrument för alt stödja ungdomarna. Pålång sikl kommer insaiser för en samhällsekonomi i balans och förändringar inomskolans ram att få störst betydelse. Elt konkurrenskraftigt näringsliv som kange både arbete och resurser för alt bygga ut barnomsorg, äldreomsorg och enbättre sjukvård ulgör grunden för fortsatt välsiånd. Även om jag inle delarTommy inställning när del gäller statliga basindustrier anser jag ilikhel med honom alt det är vikligt att stärka och bygga ut vår industri. Delångsiktiga förändringarna inom skolans ram berör både ochgymnasieskolan. Elt närmande måste ske mellan skola och arbele. Ett led häri ärinrättandet av de s. k. SSA-råden. Ett annat är de vidgade möjlighelerna lillpryo. Elt Iredje led är den försöksverksamhet med individuellt upplagdundervisning som startar och som innebär en individuellt avpassadkombination av utbildning och praktiskt arbele. Det är min övertygelse att enskola där praktiskt arbete varvas med teoretisk utbildning kommer altunderlätta övergängen mellan skola och arbetsliv. För alt detta skall fungerafordras kraftfulla insatser inte bara frän skola och arbetsförmedling ulanockså från arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer, inte minst när delgäller att få fram praktikplatser. Grundenför de olika insaiser som vidlagits och ytteriigare kommer atl vidtas ärregeringens strävan alt alla ungdomar skall kunna erbjudas arbete, utbildningeller praktik. Regeringen är öppen för alla realistiska förslag på dettaområde, och ett fomm härför är den tidigare nämnda ungdomsdelega-lionen, somhar en allsidig sammansättning och vars arbete jag funnit mycketvärdefullt. Vadgäller invandrarungdomarnas möjligheter till språkutbildning vill jag informeraTommy om att arbetslösa ungdomar kan få delta iarbetsmarknadsutbildning bl. a. genom utnyttjande av vakania platser. Deltagäller såväl svenska ungdomar som invandrarungdomar. Nr 31 de därvid inte kan tillgodogöra sig en yrkesutbildning utanundervisning i den svenskaspråket har de räu till sådan. Någon skillnad häri föreligger således '"' mellan invandrare som är över resp. under . 0/77åtgärder mot OMMY (vpk): un£domsarbef;lös- ''' talman! Jag har i min interpellation ställt en del frågor om den oroande , arbetslösheten bland ungdomen. Jaghargjort det med utgångspunkt från att ungdomsarbetslösheten ärden fariigasteav all arbetslöshet. All arbetslöshet är fariig och destruktiv. Den skapar enoro och pessimism hos dem som den drabbar. Den skapar sociala problem, denskapar en utslagning av arbetare ulöver den utslagning som äger rum inomarbetsmarknaden. Den skapar sysselsättningsproblem och i många fall ett hol omutdöende av vissa branschers nytillskott, som också kan komma alt få allvariigakonsekvenser i framliden. Arbetslösheten utgör dessulom ett giganfisklsamhällsekonomiskt slöseri. Jaghar som utgångspunkt för frågeställningarna allas räu till ell meningsfulltarbele. Det är för vpk en självklarhet, men tyvärr finner jag i svaret frånarbetsmarknadsministern alt inte har denna synpunkt. Förungefär ett är sedan utspann sig en liknande debatt. Den gången svaradedåvarande arbetsmarknadsministern alt de dä gjorda insatsernaskulle ge effekt. Vad vi kan konstatera är att ungdomsarbetslöshetenaldrig har varil slörre. Det är kontentan av de åtgärder som folkpartietföreslagit, vilka nu haft på sig atl verka. Jagville genom min första fråga få reda på hur regeringen förklarar den rådandeungdomsarbetslösheten och vilken långsiktig lösning regeringen kunde tänka sig. Jagmåste konstatera att svaret var sämre än jag hade väntat. harfaktiskt den vikten atl om man objektivt bedömer orsakerna, analyserar dem, dåkan man också lättare finna ut vilka åtgärder som måste till för att få bort denegativa effekterna. Arbetsmarknadsministernnämner strukturella förändringar i värt näringsliv som en orsak tillungdomsarbetslösheten. Jagmåste dä tydligen precisera frågan mer. Vilka strukturella förändringar avsesoch hur kommer dessa all se ut ? Kommer vi atl slippa strukturellaförändringar? Detta är nämligen den fråga man måsle ställa sig när man ser påde åtgärder som arbetsmarknadsministern hänvisar lill och som kallaslångsiktiga. I de åtgärderna ingår ju inget recept mot konsekvenserna av enfortsatt strukturell förändring. Jagmåsle också fortsätta all ställa frågan om de långsiktiga åtgärderna för altförhindra ungdomsarbetslöshet. Eller ställer kanske upp pä linjenatl en viss arbetslöshet alltid skall finnas för atl underlätta de strukturellaförändringarna inom näringslivet? Vilkainsatser på lång sikt för en samhällsekonomi i balans är det som i svaret? Och vilken balans gäller det? Ungefärsamma svar som del jag refererat gav också Per för 154 . Men fortfarande kan vi alltsåkonstatera att arbetslösheten är Och samma trohar vi också hört talas om bra utan alt några egentliga åtgärderför alt få bort arbetslösheten har satts in. Fråganom en utbyggnad av barnomsorgen, äldreomsorgen och en bältre sjukvård anges isvaret som en grund för fortsatt välstånd - efter det atl näringslivet harblivit konkurrenskraftigt. Menskall vi inte lösa frågan om barnomsorgen? Skall vi inte lösa sjukvärdskrisen,och skall vi inle ge de äldre i samhällel en drägligare tillvaro? Ärdetmeningen alt de sjuka och gamla även i fortsättningen skall tvingas alt läggasig kl. 3 pä eftermiddagen bara därför all del inte finns personal? Närdet gäller de sökande till värdlinjen visade det sig att 8 900 som sökte inlekom in på sådan gymnasiekurs. Nästan 9 000 ungdomar som ville engagera sig inomvårdyrket, såväl inom barn- och ungdomsvård som inom sjuk-och äldrevård, fickalltså inte plats. De får inleden utbildning som krävs för dessa jobb - ochdetta när del råder en klar brist på personal inom dessa områden. Mångamänniskor, främst kvinnor, tvingas atl vara hemma bara av den anledningen allsamhället inte ordnat med barntillsynen. Desjukas och äldres siluation harjag redan berört. Men även alla dessa människorundrar naturligtvis vad det är för ordning i samhällel - eller snarare oordning- när så många behövs inom värdyrkena men inte ges möjlighet lill utbildning. Jagfrågade också om vilka åtgärder som regeringen tänker vidta för alt skaffaungdomen beslående jobb. Dejobb som de nu erhåller via AMS som beredskapsarbeten räcker inte längre än sexmånader. Sedan vidtar möjligen ett annat beredskapsjobb. Men inga av dessaalternaliv ger några bestående arbeten. F.ö. är också den nuvarande formen av beredskapsjobb högsl otillfredsställande.De måste - om de skall ge något för framtiden - göras om. För de flesia avjobben erfordras någon form av utbildning eller introduktion. Det finns ocksåmöjligheter lill detta inom ramen för beredskapsarbetena, men det förekommersällan eller aldrig alt de utnyttjas. Låt mig ta ett exempel somvisar hur del går till på barnstugorna. Närdet kommer en beredskapsarbetare lill ell daghem har vederbörande inle erhållitnågon utbildning eller ens information om hur daghemmen arbeiar. Han har helleringen erfarenhet av hur arbetet pä en barnstuga läggs upp eller kännedom omvarför det arbetas pä ett visst sätt. Detta gör atl det tillkommer den på gmndav underbemanning oftast redan alltför arbels-tyngda personalen att handledaoch informera om arbetet. Vi har en utbildning för dem som skall arbeta på barnstugorna,men bara för att skaffa en förvaringsplats ät arbetslösa ungdomar skickar manut dem lill tjänstgöring utan någon som helst utbildning. I stället för attgöra så vore det riktigare atl först ge en viss utbildning, sedan jobb påbarnstugorna som en praklikperiod, därefter fortsall utbildning och sedan ellbestående jobb inom barnstugorna. Med en sådan uppläggning skulleberedskapsjobben möjligen kunna bli meningsfulla. Liknande exempel skullekunna ges i mängd. Regeringen säger sig vara 0/77 åtgärder mot ungdomsarbetslösheten öm åtgärder mot ungdomsarbetslösheten öppen för alla realistiskaförslag och anger DELFUS, delegationen för ungdomens sysselsättningsfrågor, somett lämpligt forum för dessa förslag. Jaghar ställt frågan till arbetsmarknadsministern om DELFUS fyller sin uppgiftdärför atl DELFUS inte kommer med några sådana här förslag. Den häller sig baralill elt allmänt tyckande, något som i grunden inte hjälper de ungdomar som denhar till uppgift atl hjälpa med förslag lill sysselsättning. Arbetsmarknadsministernsäger atl DELFUS har en allsidig sammansättning. Jag kan inle hålla med omdet. Del finns viktiga organisationer som nekas alt få vara med. Jag tänker dånärmast på (EO, () ochVärnpliktiga arbetsgruppen (VPL-AG). Det är de här organisationerna som har allgöra med den studerande ungdomen, med den ungdom som skall ha elt jobb efterutbildningen. organiserar de ungdomar som går på gymnasiet ochförväntar sig att de också skall få elt jobb efter studierna. Bristen på jobbpåverkar i hög grad dessa studerande ungdomar. Meningsfullheten i studiernaavtar när de ser atl studierna inte leder till jobb. Mångaungdomar "låta sig förvaras" i gymnasiet eller andra skolor därföratt de inte kan få ett jobb. En sådan situation borde göra arbetsmarknadsministernbetänksam. Jagvill ställa frågan konkret; Varför fär inte de nämnda organisationerna-Elevförbundet, och Värnpliktiga arbetsgruppen- ingå i DELFUS? Slutligenvill jag framhålla belräffande invandrarungdomarna och deras situation atl deni verkligheten inle är sådan som arbetsmarknadsministern försökergeskenav isvaret. Del förhåller sig nämligen på det viset att del inte finns någravakanta platser atl tillgå för invandrarungdomar eller svenska ungdomar under20 är i arbetsmarknadsutbildningen. Därigenom ställs de utanför. Därigenom fårde inte heller möjlighet till utbildning i svenska pä samma säll som de som harfyllt 20 är. Jag vill fråga om arbetsmarknadsministern tänker se över dettaförhållande och komma med förslag som verkligen ger invandrarungdomar under 20år möjlighel alt studera svenska språket. Jag ber atl få lacka arbetsmarknadsministern för svaret på mininterpellation. Jag har framför alll tagit upp de långsiktiga problemen när detgäller ungdomsarbetslösheten, och jag begränsar mig nu till dessa. Jag tarfasta på vad arbetsmarknadsministern sade om att regeringen är öppen för allarealistiska förslag. Ungdomsarbetslöshetenär ett av de allvarligaste problemen vi har i vårt samhälle. Trots alt den ärett gammalt fenomen som drabbat våra ungdomar så lång lid som under både 1960-och 1970-lalen har vi inle lyckats lösa problemet. Somarbetsmarknadsministern sade finns ungdomsarbelslöshelen inle Den ärännu högre i de flesta andra västeuropeiska länder. Denhögsta arbetslösheten drabbar invandrarungdomarna och är för utländska pojkar iåldern 16-19 är ofta dubbelt så hög som för övriga pojkar i den åldern.Skillnaden mellan flickorna i åldern är mindre. vararbetslösheten 10,6 96 i denna åldersgrupp av invandrarflickor och 8,1 96 förövriga flickor. En utsatt grupp påarbetsmarknaden är också de handikappade. Denhöga arbetslösheten bland våra ungdomar kan inle längre accepteras. Hurskall vikunna skapa en framlid för våra ungdomarom de måsle börja sill vuxenliv undersä dåliga betingelser? Delkan t. o. m. påverka deras skolarbete och försämra del. En del av motivationenför skolarbetet är naturiigtvis möjligheten att få arbete efter skolan. Om denmöjligheten är begränsad, kan man mycket väl förstå om resignationen griperomkring sig. På det viset lägger ungdomsarbetslösheten en lång slagskugga bådebakåt över skolarbetet och framåt över vuxenlivet. Jagkan knappast tänka mig en djupare tragik för unga människor än att varaarbetslösa. De fär ingen grund att stå på i samhället. I slällel för atl levamed i samhällets rytm skapar de sin egen rytm utanför samhället. Detta i sinlur innebär försämrad anpassning till arbelslivet och dess krav när den dagenkommer. Underen lång arbelslöshetslid sker också en skiktning av människor. Del ärulslagningskvarnen som obönhörligt mal och skiljer ul. Det är processer som kanha börjat i barndomen och som kräver sin tribut. Arbetslöshetenär ett fruktansvärt slöseri med mänskliga resurser men också med samhälletsresurser. Arbete är en mänsklig rättighet - fulll i paritet med de mänskligafri- och rättigheter vi f ö. bekänner oss lill. Arbete är en fömlsälining förpersonlighetsulveckling och självkänsla. Delfinns enligl min mening få problem som är viktigare för vårt samhälle all lösaän just ungdomsarbetslösheten. Trepartiregeringenarbetade intensivt med sysselsättningsfrågorna och vidtog adekvata åtgärder föratl motverka ungdomsarbetslösheten. Vi har flera effektiva medel för atl påkort sikt främja sysselsättningen för ungdom, och vi har en omfattande arsenalav medel pä beredskapssidan. Jagavser alltså inte att gå in på dessa mer kortsiktiga åtgärder motungdomsarbetslösheten, utan det är de långsikliga åtgärderna jag efterlyser. Vadsom nu oavvisligen krävs är all vi ingående diskuterar, analyserar och sökeross fram först och främst lill insikt, men sedan också till de vägar vi måstegå för praktiskt handlande. Dagens skolungdom måste kunna fä leva i denvissheten atl samhället kommer alt ge dem sysselsältning när de slutar skolan. Detär då viktigt all först göra några konstateranden. Ungdomen har alltså en högrearbelslöshel än andra grupper av arbetskraften. Ungdomens sysselsättning ärockså mer konjunkturkänslig än övriga grupper av arbetskraften. 0/77åtgärder mot ungdomsarbetslösheten 0/77åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Sysselsättningsutredningenmenade alt ungdomsarbetslösheten är relativi obunden av konjunkturutvecklingen,men så är del ju inte. Ungdomsarbetslösheten är visserligen hög både i hög-och lågkonjunkturer, men skillnaden mellan ungdomarnas och andra åldersgruppersarbelslöshel är avsevärt större i en lågkonjunktur än i en högkonjunktur. Vägentill arbetslivet, i synnerhet för tonåringarna, går oftast via de enskildaförelagen. Men suget efter arbetskraft kommer i en lågkonjunktur främst fränden offentliga sektorn. Där kommer ungdomarna inte in förrän efter en vissålder, t. ex. i sjukvården. Det säger sig självt alt detta förhällandeförstärker svårigheterna för ungdomarna i en lågkonjunktur, då företagen ärhårt pressade. Ungdomarnahar också flera arbetslöshetsperioder än andra åldersgmp-per. av svårigheterna för ungdomarna beror på den koncentration av näringslivetoch därmed av arbetsplatserna som skett. Detta har inneburit en utveckling motskapande av interna arbetsmarknader. Vi har fåll förflyttningar inomföretagen. Vi har också bl. a. genom trygghetslagarna fått en förstärktanställningstrygghet - vilket givetvis är positivt - för de redan anslällda.Svårigheterna för nytillkomna på arbetsmarknaden förstärks emellertid härigenomoch också av det faktum alt en del förut typiska ungdomsarbeten försvunnit. Lågkonjunkturerinnebär också att företagen i första hand söker behålla de arbetsstyrkor deredan har, medan brislen pä nyanställningar drabbar de nykomna påarbetsmarknaden. Vilka åtgärder behövs däför att förbättra sysselsätlningen pä läng sikt? Jagkan här instämma i vad arbetsmarknadsministern har anfört. Grundläggande äralt vi har ett konkurrenskraftigt näringsliv och en samhällsekonomi i balans.Allmänna sysselsältningsskapande ålgärderär viktiga. Inte minst måste manbeakta de allvarliga regionalpoliliska konsekvenser som en accelererandeungdomsarbetslöshet kan innebära. Ytterligare avflyitningar av arbetslösaungdomar från stödområdet fär inte ske. Härkommer också in en fråga som vi måste ta itu med på allvar: Skall vi väljamekanisering och datorisering eller skall vi se till människors behov och bästaoch satsa också på lösningar av mer arbetsintensiv karaklär? Delhär avsnittet kan givelvis endasl bli myckel summariskt - annars skulle delföra för långt i debatten. Grundläggandeär också att vi behöver en utbildningsreform - som arbetsmarknadsministernuttrycker det; förändringar inom skolans ram. Vad det är fråga om är heltenkelt att förankra 1980-talets skola i samhällslivet. AMSyrkesvägledningsenhet har gjort en intressant sammanställning.Del fanns då 48 000 arbetslösa ungdomar , varav 25 000 under 20 år.Den visar vilka yrken ungdomar helst vill ha. Det är i rangordning:sjukvårdsbiträde, försäljare och barnskötare. Men det är också myckel hårdkonkurrens om de här jobben. De ca 1 600 ungdomar som uppgivit atl de vill hasjukvårdsbiirädesjobb konkurrerade med 4 400 äldre arbetssökande,dvs. , om drygt 1 100 lediga platser. Elt annat exempel: 1 380ungdomar konkurrerade med 4 300 äldre om 707 jobb som försäljare. Ungdomarnaär orutinerade och har ingen arbetslivserfarenhet. Man kan utgå från attarbetsgivarna väljer vuxna och erfarna män och kvinnor i stället för ungdomar.Löneskillnaden är inte sä stor även om det finns speciella ungdomslöner. Euslopande av ATP-avgifien för den unga arbetskraften är ett förslag som förtsfram bl. a. av fil. vid nationalekonomiska institutionen vidLunds universitet. Det är ett förslag som åtminstone är värt alt diskulera. Deunga som arbetar mänga år är redan missgynnade i ATP-systemet. Någoii negativeffekl för ungdomarna skulle del därför inte behöva bli. Jaghar inte lyckais atl till få fram kostnaden fören sådan reform, men ingenmöda och inga pengar fär sparas när del gäller sysselsättningen för ungdomen. Jagmåste i sammanhanget säga att den skattesänkning som den folkpartisliskaregeringen föreslår och som innebär betydande skattelättnader förhöginkomsttagarna närmast är ett hån mot de många arbetslösa i vårt samhälle.Det är också något av en sky mf mot inkomsttagare atl tro att de är så utansolidaritet atl de inte skulle föredra att medverka till jobb åt arbetslösaframför atl få några lusenlappar i den egna plånboken. Flickornai åldersgrupperna är arbetslösa i större utsträckning änpojkarna i samma åldersgrupper. Detta kan delvis bero på alt vi fortfarandeharen iradiiionellt könsrollsbundet yrkesval, vilket innebär atl flickorna harfärre valmöjligheter än pojkarna. Detta är en speciell jämställd-helsfråga. Härkrävs äigärder från regeringens sida och frän arbetsmarknadens parter. När detgäller yrkesval har också enskilda och organisationer ansvar för atl förlegadeattityder rensas bort. Detär vidare nödvändigt att vi rensar bort förlegade värderingar när del gällerarbetets status. Det finns yrken som fortfarande värderas lågt men som ärnödvändiga och meningsfulla. En förbättrad arbetsmiljö, medbestämmande ochvidareutbildning är vikliga åtgärder i detta sammanhang. Landstingsförbundetsstyrelse har lagt fram förslag lill någon form av samhälleligsysselsältningsgaranti för ungdomar , vilket kan vara värt atldiskutera. Viär alla medvetna om att övergången mellan skola och arbetsliv inte fungerar. Vitalar ofta om det i debatter, och vissa åtgärder har vidtagits. Men här krävsförnyade krafttag. arbeiar lillbaka för varvad utbildning. Pågymnasiet bör skolutbildning och praktik varvas.