prot · G209166 · 1978-12-31 00:00:00 — Vadsom i propositionen uttalats om att teknikundervisningen skall ha en praktiskutformning är givetvis vägledande för utbildningens utformning." Det är den vanliga gången för beslutsfattande närett utredningsförslag är under remissbehandling. () kortgenmäle; Vi vet också att frågan om utbildning av lärare i teknik finns med iutredningsförslaget. Men vi vill mycket starkt framhålla att del inte får bliså att det när den nya läroplanen skall genomföras råder brist på lärare iämnet teknik. Helaläroplanen genomsyras av tanken på en vidgad leorelisk-praklisk samverkan. Omvi när den nya läroplanen skall genomföras inte har några lärare i ämnetteknik, så står vi där. Frågangäller f. ö. inte bara ämnet teknik i sig självt. Den har en mycket djupareinnebörd. Det är nu första gången vi satsar på ett ämne där både pojkar ochflickor får möjlighet att inom skolans ram känna sig för på detta yrkesområde.Del kan medföra alt vi får ett mindre könsbundei yrkesval än vad vi har i dag.Det är därför viktigt att man verkligen ser till att vi för fram dennalärarutbildning så snabbt som möjligt. Som vi antyder i vår reservation brinnerdel faktiskt i knutarna. BIRGITTARYDLE (m): avlämnade belygsutredningen (BU 73) sill betänkandeBetygen i skolan. Betänkandet var sedan ute på en bred och årslång remiss. Dennagav upphov till en livlig och ibland också mycket hetsig diskussion. Man kanfråga sig vad som är anledningen lill att vi i i motsats lill vad somär fallet i andra länder har fått en så upptrappad betygsdebatt. Orsaken tordefrämst vara det relativa betygssystemet, som inte i första hand betygsätter denenskilda elevens prestationer ulan som är till för all rangordna eleverna.Genom del betygssystemet har vi fått en icke önskvärd konkurrens mellan eleveri klassen, som innebär att strävan efter ett högre betyg kan gå ut över någonav kamraterna. Moderatasamlingspartiet har motsatt sig detta system redan från början. 1962 framfördevi i en motion: "Allvarliga invändningar måste i princip resas mot denrelativa betygssältningen. Med hjälp av denna kan enbart visas hurkompetensförhållandena gestaltar sig i en klass ett visst år. Del tillgodoserinte elevernas och föräldrarnas uppenbara intresse av att kunna göra sig enobjektiv föreställning om styrka och svagheter i en elevs skolutbildning. Vi föreslårdärför att betygssältningen skall ske med utgångspunkt från klart definieradekursfordringar." Deltorde vara känt för alla i den här kammaren att vi moderater anser alt betygbehövs och att betyg fyller en mängd nödvändiga funktioner under förutsättningalt de utformas på rätt sätt. Vihar i två parlimotioner till årets riksdag - dels nr 1108 , dels nr 2631 med anledning av proposition nr 180- utvecklat vårsyn på betygen. Betygenär nödvändiga för att utvärdera hela skolans arbete och för att kontrollera attde avsevärda resurser som avsätts för utbildning ger resultat. Inte minst ärdetta nödvändigt efter SIA-reformen för att man lokall skall kunna fördelaresurserna på bästa sätt. Betygenstimulerar eleverna att göra sitt bästa. De ger eleverna ett klart definieratoch näraliggande mål för deras arbete i skolan. Eleverna har rätt att känna attdet lönar sig att anstränga sig, alt känna alt de med egna ansträngningar kanpåverka sin situation. Betygen har därmed både en fostrande aspekt och ensynlig effekt. Betygeninformerar elever och föräldrar om elevernas styrka och svagheter. Deninformationen behövs för att eleverna skall kunna inse var de bör öka sinaansträngningar och inte minst för att ge dem vägledning när det gälleryrkes-och utbildningsval. Och föräldrarna behöver den informationen förattkunna vara till stöd och hjälp för sina barn i skolarbetet. Betygenbehövs också för att garantera en rättvis intagning. De intagningsansvarigavid efterföljande utbildningsformer och arbetsgivare har ett klart intresse avatt få besked om en sökandes formella kompetens, vilka kunskaper han eller honbesitter. Viser alltså ett trefaldigt syfte med betygen: information, motivation och urval. 1 propositionen behandlas,enligt mitt sätt att se, betygen myckel summariskt.Detsammaärförhållandet i utskottsbelänkandet. Det tycker jag är betänkligt,eftersom detta är en fråga som är myckel betydelsefull för många. Skolministernavfärdar betygens roll som informations- och motivations-instrument med alt"del finns brister i betygen som informationsförmedlare. Motivationåstadkommes i första hand genom en engagerande undervisning. "Utskottsmajoriteten instämmer i delta. Men några resonemang därutöverförekommer inte, vilket är anmärkningsvärt. Det förekommer inte heller någonprecisering av vad betygen skall avse. Del måste klart sägas alt betygen inteskall användas för att betygsätta människan eller uttala sig om elevensframtid. Vimoderater har i ett par viktiga hänseenden i propositionen fått konkretaförslag som tillgodoser oss. Betygen blir kvar, även om man minskarbetygstillfällena. Och den femgradiga skalan bibehålls. Del är bra, för ettsystem med flera betygssteg ökar rättvisan i betygen och ger eleverna störremöjligheter att gå från ett steg till ett annat. Menatt vi får behålla betygen - i varje fall t. v. - är inte en följd av att vilyckats övertyga regeringen eller utskottet om att betygen behövs utan ettresultat av att regeringen inte lyckats lösa frågan om en betygsfri intagning igymnasieskolan. Vitycker också att det är bra aU man avskaffar normalfördelningen och införnågonting som i varje fall liknar ett kursrelaterat system. Men varför inte tasteget fullt ul? Skolministern säger alt hennes förslag inte innebärkursrelaterade betyg. Medelbetyget skall vara tre, och övriga betyg skall gesmed hänsyn till elevernas prestationer. Skall man tolka skolministernsuttalande så, alt de prestationerna inte skall relateras till kurserna? Men vadskall de då relateras till? Moderatasamlingspartiet lät i partisympatiundersökningen ställa enkompletterande fråga angående betygen. Frågan löd: Tycker ni all betyg skallges i skolan eller att de skall avskaffas? Jag vill gärna här redovisaresultatet av den undersökningen, av väljarna vill att betyg skall ges iskolan även . anser alt betygen bör avskaffas, medan 7 %är tveksamma. Av vill att skolbetygen skall vara kvar.Centerpartister och folkpartister kommer inte långt efter- 87 96 i båda fallenär för och mot betyg. Bland socialdemokraterna vill 70 %behålla betygen och att de skall avskaffas. Det är bara vpk som har enmajoritet, 54 96, mot betyg och för. Förnågon vecka sedan gjorde tidningen en undersökning bland 11913-åringarom hur de såg på betygen. Barnen hade inte fött se frågorna i förvägoch hade alltså inte kunnat fråga föräldrarna till råds hur de skulle svara.Fyra av fem eller ville behålla betygen. Motdenna bakgrund är det i hög grad förvånande att propositionens inriktning äratt betygen skall avvecklas och att den tankegången för stöd avutskottsmajoriteten. Man instämmer i att det enda motivet för att ha kvarbetygen är att de t. v. behövs av intagningsskäl. Man dramatiserar betygengenom att låta eleverna gå i skolan, innan de får sina första betyg.Vilka möjligheterhar de då att rätta lill begångna misstag? De för ju bara ett och ett halvt årpå sig att reparera sina brister. Socialdemokraterna, som alltså i denna frågahar av sina väljare bakom sig, vill att nu tvärsäkert skalluttala att betygen skall avskaffas i och att man skall anordnaförsök med färre betygstillfällen i gymnasieskolan. sade härtidigare i debatten alt det är en fruktlös debatt om betygens vara eller ickevara. Vimoderater anser att en betygsfri skola över huvud taget inte är önskvärd. Manborde med kraft inrikta sig på att utveckla eii betygssystem som uppfyller dekrav som vi ställer och intet. v. behålla något slags provisorium. Vi vill haett kursrelaterat betygssystem. Delfinns heller ingen anledning att minska antalet betygstillfällen i förhållandetill nuläget. Betygen skall ses som ett pedagogiskt medel i lika hög grad somen teknik för antagning till fortsatt utbildning. Då blir betygen ett naturligtinslag i skolan och inte något dramatiskt som inträffar ett och ett halvt årinnan del avgörande valet till fortsatt utbildning eller yrkesverksamhet skallgöras. Jag yrkarbifall till den moderata reservationen 19. Vihar också i motionen 2631 anfört att det inte är nödvändigt att betyg underlåg- och mellanstadiet alltid behöver ges i en formaliserad information utankan ersättas av s. k. kvartsamtal. Men vi anser att det är nödvändigt attprecisera vad kvartsamtalen skall innehålla. Syftet med dem måste vara en ärligredovisning av elevens resultat och prestationer i förhållande till hans ellerhennes egna förutsätiningar. skall de ge en kursrelateradinformation. Utskottethänvisar i den frågan till pågående utredning om formerna för kontakternamellan hem och skola och avstyrker vårt yrkande, Enligl vår uppfattning börriksdagen redan nu uttala att det klart skall fastställas hur kvartssamtalenskall läggas upp och vad de skall innehålla för att de skall fylla sin funktionpå bästa sätl. Jag yrkar därför bifall lill reservation 22. F. n. finns bestämmelser som anger att nytt slutbetyg inte får ges tillden som en gång fått slutbetyg från . På det sättet skulle manförhindra konkurrenskomplettering, eftersom den ansågs drabba eftersattagrupper. Skolministernredovisar alt antalet ansökningar om dispens från denna bestämmelse har ökat.Belygsutredningen föreslog att man skulle få rätt alt komplettera och förbättrasitt grundskolebetyg, dock tidigast . Skolministern i sin turföreslår nu utan närmare motivering en tidsgräns . Utskottet instämmeri det. "Densom i vuxen ålder är beredd att salsa tid och kraft på förnyade studier pågrundskolenivå i eller statlig vuxenutbildning har som regel starkaskäl för detta. Del ligger i samhällets intresse all la vara på dettastudieiniresse." Viavvisar bestämt alt det sätts en så konstlad gräns för möjligheterna attrepelera en kurs för alt få bäitre betyg. Det är i högsta grad orätt mot deungdomar - och de är inte få! - som efter det att de slutat grundskolanfår ett nyväckt studieintresse. Del intresset måste självfallet också las tillvara; del ligger lika myckel i samhällets intresse. Kompetens-bestämmelsernavid intagning lill olika utbildningsvägar skall naturiigtvis utgå från dekunskaper man måsle ha för att klara utbildningen. Det skall inte spela någonroll vid vilket tillfälle eller på vilket sätt de kunskaperna har inhämtats. Vimoderater anser alltså att alla elever utan tidsbegränsning skall ges rätt attgenom kompletterande studier förbättra sina betyg. Därför, herr talman, yrkarjag bifall till reservation 26, liksom till övriga moderata reservationer somär fogade till betänkandet. () kongenmäle: Med anledning av det här beiygsinlägget villjag bara säga attanledningen till att del inte blivit så mycket skrivet eller sagt om betygen,vare sig i propositionen eller i utskottsbetänkandet, är alt hela beslutet äruppskjutet. Den betygsdebatt som efterlyser hör mera hemmanärdet slutliga ställningstagandet till betyg skall göras när försöksverksamhetenär avslutad. Närdet gäller frågan om tidsgränsen för att kunna få nytt slutbetyg skall vara treeller vill jag säga att jag tycker att det är riktigt all man har enordentlig tidsperiod föratt undvika det missbruk som eljest kan bli fallet. Vetman när man går i skolan att man kan få ett slutbetyg ändrat efter någon lidkan det hända att man inte lägger manken till på det sätt som man eljest skullegöra. Det kan också finnas de som i konkurrenssyfte skaffar sig högre betyg.Del är inget tvivel om alt det innebär sociala orättvisor; elever som har olikaförutsättningar hemifrån har olika möjligheter all fullfölja någonting sådant.Jag tror alt kan vara en bra period. Efter den kan man sedan starta pånytt och har fortfarande lid kvar att fullfölja en utbildning lill följd av debättre betyg man då har kunnat skaffa sig. BIRGITTARYDLE (m) kort genmäle: säger ati del är fel tidpunkt att föra en betygsdebatt,men jag tycker inte det. Vi moderater har anledning att känna myckel djup oroöver vad som kan komma alt hända med betygen just med tanke på vad som står iuiskoitsbetänkandet, nämligen att det kan bli "möjligt för attsenare besluta om att avveckla betygssältningen i ". Det finnsall anledning att vi fårmöjlighetattslåfastatt vi tyckeratt det skall finnasbetyg enligt ett kursrelaterat betygssystem. Sedantalar också om kompelensbestämmelserna och om au man inte fårkomplettera sina betyg förrän . Vi tycker att det verkligen är attmisskreditera ungdomar om man sätter den gränsen därför alt man är rädd för attde skall missbruka sina möjligheter att komplettera sina betyg. Studieintresseskall - när det än kommer - tas lill vara. Det skall, som jag sade i mittanförande, inte sättas några konstlade gränser för det. LINNEAHÖRLÉN (fp) kort genmäle: Jag vill bara erinra om att det finns åtskilliga dispensmöjligheterför de elever som skulle råka illa ut i det här systemet. Men den grundläggandeprincipen trorjag ändå bör vara att man får vänta ett tag innan man kan fåslutbetyg igen. BIRGITTARYDLE (m) kort genmäle; Dispensmöjligheterna hänger samman med frågan om att delta i kommunaleller statlig vuxenutbildning. Men jag menar att det finns väldigt mångaungdomar som har möjlighet att komplettera sina betyg utan att delta i sådanutbildning. Man kan göra detta på fiera andra sätl. En av läroplansförslagets tyngdpunkter är det fria siudievalet, dvs.möjligheten för eleverna att i större utsträckning än arbeta med de ämnenoch intresseområden som intresserar dem. I den nuvarande styrselevernas tillval i mycket hög grad av de intagningskrav som gäller för olikagymnasielinjer. 1 praktiken har alltså ett val som eleven eller hennesföräldrar gjort i årskurs sex högst väsentligt kunnat begränsa elevens senareutbildningsmöjligheter. Det är inte tillfredsställande. Mycket kan hända eleven tillbringar på högstadiet. Elevens intresseinriktning kanförändras, och förutsättningarna på arbetsmarknaden för den tänkta utbildningenkan också förändras. Eleven kan också få djupare insikter i sina egnaförutsättningar för att fullfölja sitt val. Regeringensläroplansförslag gör grundskoleutbildningen fristående från gymnasieskolan.Genom alt verkligen låta hela grundskoleutbildningen vara en grundutbildningför alla gymnasieiinjer breddas också rekryteringen till gymnasieskolanstreåriga linjer, som ofta har en mycket smal bas. 1 motsats till vadmoderaterna påstår i reservation nr 1 bör alltså den sociala snedfördelningenmotverkas. Isamma reservation uttrycks också farhågor för att kvaliteten skulle försämras.Jag vill påslå motsatsen. kan en elev med betyget 1 i matematik frånsärskild kurs komma in på en treårig gymnasielinje, medan en elev med betyget 5från allmän kurs utestängs. I den nya har däremot eleven frånallmän kurs lika stora möjligheter att välja mellan de olika gymnasielinjerna.Ove Nordstrandh och Hans Nyhage uttrycker också farhågor för au tendensen lilltaktiska val skall öka. Det bevisar i så fall bara att den uppdelning i allmänoch särskild kurs som gäller för matematik och engelska inte är en relevantgruppindelning för det utbildningsbehov vi har . Utskottethar dessutom uttalat sitt stöd för propositionens förslag om försöksverksamhetmed mer flexibla gruppindelningar, något som också startar redan i höst.Utskottet förordar också att intagningen lill gymnasieskolan skall ske påhöstterminsbetyget i årskurs 9 och pekar på möjligheterna au då använda vårtermineni denna årskurs lill all förbereda eleven för den sökta linjens krav. Dessutomförbereds ett nytt språkprogram för gymnasieskolan. Tillsam- Nr 166 mans med andra förändringar kommer kvaliteten både i och i Tisdaeen den gymnasieskolan att öka och en mängd felval och studiemisslyckanden att r \q-jq undvikas. Moderatasamlingspartiet har också reserverat sig lill förmån för ett Läroplan föråtgärdsprogram fören kvalitativ upprustning i , och det hartalals srundskolan en del om delta . Hans Nyhage uppmanade oss att läsamoderaternas partimotioner för att få klarhet i vilka åtgärder del gäller. Jaghar gjort del, och jag har funnit följande. Ettav kraven är förstärkta baskunskaper och basfärdigheter samt oförändrad tidför matematik och engelska. 1propositionen föreslås resurser motsvarande 1 300-1 400 nya lärartjänster föratt möjliggöra träning av baskunskaper och basfärdigheter i mindre grupper.Propositionen föreslår också oförändrad tid för matematik och engelska. Ettandra krav i motionen är ett breddal tillval med både praktiska och teoretiskainslag. Propositionenföreslår just detta, fritt tillval efter önskemål - B-språk, hemspråk ellerinom esteiisk-praktisk, samhällsorienterande, naturvetenskaplig-teknisk ellerspråklig sektor. vill begränsa tillvalet till endast två sektorer,en teknisk och en social. Dettredje kravet i motionerna är förstärkning av den naturvetenskapliga ochtekniska utbildningen i . Propositionenföreslår tid på låg- och mellanstadiet för tekniska arbetsuppgifter, ochstatsrådet säger också att de naturorienterande ämnena skall prioriteras påhögstadiet. Propositionen föreslår all låg- och mellanstadiets lärare skall fåfortbildning i naturorienterande ämnen och teknik. Detfjärde kravet gäller en satsning på kultur. 1 den kommande gesstora möjligheter till just detta. Den samlade skoldagen ger redan nu förutsättningför föreningar och kulturarbetare au verka i skolan. De föreslagnatemastudierna, , ger också stora möjligheter till kulturellverksamhet. Delningen av musikundervisningen till halvklass bör också verksamtbidra lill en kvalitelsförbättring och lägga grunden till ett musikintresse förframtiden. Allakrav i motionerna är alltså tillgodosedda med råge. Hela propositionen är ettålgärdsprogram. Hans Nyhage efteriysie ytterligare åtgärder, och man frågarsig: Vilka då? Moderat motionerna ger ingen ledning. Skillnaden mellanpropositionen och de moderata motionerna är förstås, som statsrådet , att vill skära ned liden för tillvalsämnena med enveckotimme och begränsa tillvalet till två sektorer. Somjag nämnde spänner tillvalet över ett mycket vitt fält föratt tillgodose varje elevs intressen och önskemål. Tillvalet har fåti denna breda utformning mot bakgrund av övertygelsen att varje människa, ung eller gammal, arbetar med glädje och inlevelse om hon får arbeta med det som hon är intresserad av. Mot den bakgrunden har så stor tid av timplanen, , avsatts för studier .som bygger på elevernas eget val - tillval, fördjupningsstudier och fria 121 Detfinns egentligen bara två inskränkningar, och de gäller områden där individensfrihet au välja får ge vika för andra övergripande mål. Föredragande har klartsagt ifrån, och ulskottei har anslutit sig lill det, alt tillvalet inte fårutformas som parallell- eller överkurser till de obligatoriska ämnena. En sådanordning skulle ofelbart leda till en permanent nivågruppering, och det kanfolkpartiet inte medverka till. Den typen av nivågruppering har fleragånger uttalat sig emot. Också stöder samtliga partier i utskottetdenna tanke utom som har reserverat sig emot inskränkningar ielevernas frihet i tillvalet. Ytterligareen inskränkning finns, nämligen den att kurserna inte för vara så inriktade attde kan förutses få en sned könsfördelning. Detta krav följer en annan röd trådi läroplansförslagel-akti va insatser för att öka jämställdheten, något somligger varmt om hjärtat. Socialdemokraternatar i sin reservation nr 8 upp tillvalet ur andra aspekter. Först och främstvill man ändra benämningen lill "fria studier". Utskottet avvisarförslaget med motiveringen att det skulle skapa oklarheter, eftersom mananvände begreppet fria aktiviteter om den icke timplansbundna verksamheten.Termen fria studier ligger f ö. för många människor sannolikt nära begreppetfrivilliga studier, och detta är del ju inte fråga om. S-reservationenavvisar också tanken på au betyg skall ges i tillvalet. harnärmare kommenterat denna tanke, och jag vill anföra ytterligare ett argumentmot densamma. Sålänge betygen finns kvar såsom urvalsinstrumeni vid övergången tillgymnasieskolan, kan ju oqkså del förhållandet råda att en del av eleverna harsin styrka just i de ämnen som ligger inom ramen för tillvalet och alltsåskulle missgynnas om endast de övriga ämnena betygsattes. S-reservationenhävdar också att lärarbehörighet inte skall krävas för dem som skall undervisai tillvalssektorn. Utskotlel har inte funnit anledning att ändra på detta.Tillvalet tillhör ju den limplanebundna delen av verksamheten, och del ärdärför lämpligt alt samma kvalifikationskrav gäller för undervisande i samtligaämnen. Socialdemokraternahar också en reservation, som gäller rekrytering av lärare för denobligatoriska tekniska undervisningen. tog upp också detta.Propositionen framhåller vikten av att teknikämnets innehåll förändras så attden nu sneda könsrekryteringen motverkas. Del är då för tidigt att diskutera tekniklärarutbildningensutseende. Propositionen,ulskottsbetänkandet och flera motioner tar upp vikten av ett förtroendefulltsamarbete mellan hem och skola. Att ge barnen en trygg livsmiljö måste vara enav huvuduppgifterna för skolan. Skolan kan bli den fasta punkt där ensamma barnstimuleras, där invandrarbarn knyter kontakter och där barn förutom attinhämta kunskaper också ges chansen att uppleva harmoni och gemenskap. Detärsjälvklart alt även föräldrarna tillhör den miljön. Det gäller då att hitta formerför hur föräldrarna kan delta i skolarbetet, när de kan göra det, vid vilkatillfällen och hur ofta. 1 botten behövs en ordentlig analys av vad det i dagär som hindrar föräldrar från att meraktivt ta del i sina barns skola. Atthemmen är den viktigaste pedagogiska miljön visar flera undersökningar. Ominte föräldrarna vågar ta del i skolans verksamhet, om de inte känner sigvälkomna och får vela all de behövs samt om inte hem och skola ömsesidigt fårpåverka varandra, hjälper inga pedagogiska reformer i världen. Barnen skallinte leva i två världar, som har sporadisk kontakt med varandra. Föräldrarnaskall inte behöva känna alt de är välkomna först när skolan t. ex. behöverhjälp med att arrangera en utflykt eller en fest. Ett djupare samarbete måstelill. Del är mot denna bakgrund statsrådet har uppdragit åt mig att utredamöjligheterna lill ett vidgat samarbete mellan hem och skola. Detta samarbeteanser jag bör kunna utvecklas främst på tre områden: Föräldrarnasoch elevernas behov av information om skolans verksam het och elevens prestationer. Möjligheterna alt ta till varaföräldrarna såsom resurs. Förutsättningarna att öka ochfördjupa föräldrarnas möjligheter till medinflytande i skolans verksamhet. Utskottethänvisar också lill att denna utredning i frågor som berör hem-skola-samarbelelatt såsom gör i sin reservation nr 22 rycka ut en liten del,nämligen kvartssamtalen, är inte meningsfullt. Reservationen24 av moderater och centerpartister gemensamt lar upp ett ständigt aktuelltämne; jämställdheten mellan könen. Man säger nej till"könstillhörighet" som urvalsgrund för fortsatta studier. Somjag sade tidigare löper jämställdheten som en röd tråd genom helaläroplanspropositionen: Hemkunskap införs frånlågstadiet. Tekniken ges stor plats på allastadier. Barnkunskap får en veckotimme ihögstadiet. Tillvalen får ej konstrueraskönsbundna. Eleverna ges tillfälle tillträning i maskinskrivning. Detär då naturiigt all könstillhörigheten ingår som ett av många kriterier förurval till högre studier. Dessutom föreslås arbetslivserfarenhet, förutbildning,rangordning av val och upprepad ansökan. Imoderaternas partimotion skrivs sju sidor om betygen och en halv sida omjämställdheten. Den halva sidan används lill all avvisa alla aktiva insatserföratt stärka jämställdheten. partimotion behandlar jämställdheten påsex rader och innehåller heller inga konkreta åtgärder. Bägge partier hängersig åt läpparnas bekännelser- närdet kommer till konkreta åtgärder viker manundan, precis som när del gällde aktiva insatser förjämställdheten på arbetsmarknaden.