prot · G20957 · 1978-12-31 00:00:00 — Tidningar och massmedia har numöjlighet alt, efter del svar som har avgivits här , meddela AMU-elevernaatt deras misstankar i det här fallet varil väl grundade. DessaAMU-elever fann det också mycket egendomligt atl då belänkandel, avgivet av 1974års utredning om allmän arbetslöshetsförsäkring, skulle gå ul på remiss,tillfälle för yttrande gavs till inle mindre än 48 olika organisalioner ochsammanslutningar, men inte till AMU-elevernas huvudorganisation som i detla fall kan betraktas som verkligt sakkunnig. Däremot gavden ansvariga regeringen den förnämliga samling damer som går underbeteckningen möjlighet atl yttra sig över utredningenom allmän arbetslöshetsförsäkring. Denna förnämliga samling damer hade enligtregeringen naturligtvis större sakkunnighet än alla dessa ungdomar har somlider under arbetslöshetens gissel! Får jag bara med anledning av del sade belräffandeSARF;s möjligheter alt yttra sig om utredningen om en allmänarbetslöshetsförsäkring notera att de har inkommii med ett yttrande och all detär av värde att vi får ta del av deras synpunkter. Jagvill möjligen lillägga att del lidigare inte sagts något annat om tidsprogrammetför en proposilion i den här frågan än vad jag svarat i dag.Det slår i överensstämmelse med lidigare planering. GUSTAVLORENTZON (vpk); Jag har promemorian över remissorganisalioner och remissinstanser häri min hand. Del är 48 organisalioner. Men den regering som då var ansvarig hadealdrig gett SARF möjligheter att yttra sig. Att de kommii in med elt yttrandesenare måsle givetvis bero på atl SARF begärt all få lämna elt utlåtande. Såenkelt är del. Men damerna i den förnämliga organisalionen,, gavs denna möjlighet. Omtidpunkten Jör förslag lill om en allmän arbetslöshetsförsäkring Överläggningen var härmedslutad. ömsysselsättningen vid , m. m. §17 Om sysselsättningen vid , m. m. Arbeismarknadsminisiern erhöll ordet lor atl i ett sammanhang besvara delsen anmäld interpellation 1978/79:104 av (), tillinduslriminislern, delsde den 28 resp. anmälda frågorna 1978/79:184 av tredje vicetalmannen () och 1978/79:199 av (vpk), tillinduslriminislern. har frågal mig vilka åtgärder regeringen avser atlvidta för all förbättra sysselsäitningssituaiionen i . NilsBerndlson har frågat industriministern vilka åtgärder regeringen avser vidlaför alt rädda jobben i . har frågal industriministern dels om regeringen underrättats omplanerna på en omfattande minskning av arbetstillfällen inom skogsbolagelBillerud-Uddeholm AB, dels hur regeringen följer upp beslut omstrukturförändringar i bolag som , lill vilket slalen lånat ul 600milj. kr., samt dels om Billemd-Uddeholms planer, enligt uppgifter i pressen,skulle förverkligas, vilka åtgärder regeringen då kommer all vidla för altskapa nya arbetstillfällen på berörda orter. Arbetetinom regeringen är så fördelat atl del är jag som skall svara på frågorna samlinterpellationen. Frågornaär ställda mol bakgrund av uppgifterom planerade neddragningar avsysselsätlningen inom bl, a. . Jag delar uppfattningen atlsysselsätlningssiluationen i inger bekymmer. Jag vill dock erinra omde insaiser som redan har gjorts inom stålindustrin och som i hög grad berörVärmland. HelaVärmland har prioriterats i regionalpolitiskt hänseende. Elt fiertal kommunerlillhör det allmänna stödområdet. ingår i det inre stödområdet.De kommuner som ligger ulanför allmänna stödområdet lillhör samtliga den"grå zonen". Detta innebär atl lokaliseringsstöd kan lämnas i helalänel lill projekt som bedöms långsiktigt livskraftiga. Föratt ta vara på möjligheterna lill expansion i förelag med goda framtidsutsikterhar införts elt nyrekryteringsbidrag. Det har för del resulteral iatl 330 förelag anmäll inlresse för att med bidragets hjälp nyanställa totalt 1364 personer. Somtidigare har nämnts i , har regeringen ställt medel till förfogandeför alt den av utsedda Värmlandsdelegalionen skall kunna arbeta.Det är min förhoppning atl delegationen kommer all kunna bidra till atlförbättra sysselsättningen i länet. Jag är beredd all positivt pröva de förslagtill sysselsättningsfrämjande åtgärder delegaiionen kan komma all som deltar fortlöpande i det samråd som ärreglerat i ett särskill avtal mellan och regeringen,del s. k. elableringssamrådel. Genom della samråd håller jag mig informerad omförelagels planer. Jag är medvelen om de strukturella problemen inomBillerud-Uddeholm AB. Några konkreia planer på strukturella förändringar iföretaget har dock ännu inte presenterats för mig. Företagsledningen harmeddelat att den lillsammans med de fackliga organisationerna har påbörjat enutredning om hur de aktuella problemen i företagel skall kunna lösas. Jagräknar med att företagsledningen fortlöpande kommer att hålla regeringenunderrättad om utredningsarbetet och resultatet av della. Idecember 1977 beviljades ett statligt lån på 600 milj. kr. Som villkor för lånet gäller bl. a. aUslalen skall ha insyn i bolagets verksamhet genom en styrelserepresenlant.Bland övriga lånevillkor kan nämnas atl så länge lånet inle är slutligtreglerat för bolaget inle ulan regeringens medgivande överlåta sådan del avsina tillgångar att de bankmässiga föruisältningarna för lånets återbetalningväsentligen försämras genom överlåtelsen. Regeringen har begärt riksdagensbemyndigande atl föra över en del av lånet till , som harövertagit ;s skogsrörelse. Om en överföring sker, kommer staten altkräva styrelserepresentation i på samma sätt som iUddeholms AB. Som framgår av svarei, som jag ber atl fö tacka för, är arbetet inomregeringen så fördelat alt arbetsmarknadsministern besvarar den interpellationjag ställt lill industriministern. Den senare kommer om hit tillkammaren för all svara på frågor som också rör sysselsättningsläget iVärmland. Jag lycker denna arbetsfördelning inom regeringen är ganska märklig,i synnerhet som de ledamöier som ställt frågor nu givetvis lar chansen attockså della i den interpellationsdebalt som jag nu inleder med statsrådetWirtén. t. ex. har med full räU anmält sig för tio minuterstalelid i den här debatlen, trots au han här i kammaren senare -enligl nämndaarbetsfördelning - skall diskutera samma problem med statsrådet , när dennebesvarar fråga. Håll med mig om alt della är en något märklighantering av en interpellation och fyra frågor, som alla rör den besvärligasysselsäitningssituaiionen hemma i . Nuhar dock arbetsmarknadsministern lämnat ell långt svar på min inlerpellationlill industriministern. Del ärbara synd att svarei nästan enbart ärlillbakablickande och i mycket, mycket liten del framåtsyftande. Denkalalog över insaiser i som redovisar är för riksdagensledamöier i hög grad välbekant, eftersom de förra statsråden ochPer i svar på frågor från oss värmlänningar gjort exakt sammauppräkning. Jag vill minnas att också lidigare har gjort del i eUsvar här i kammaren till . Vad del nu gäller är deplaner och omstruktureringar som del nybildade Omsysselsätlningen vid , m. m. skogsbolaget är ifärd med atl göra och som, oavsett vilken lappning som kommer atl bli denslutgiltiga, kommer alt innebära atl många hundra arbelslillfällen försvinner. Mininterpellation har sålunda ingenling med stödområdesgränser och grå zoner atlgöra ulan är hell centrerad lill den akuta situation vån län nu har hamnat i.Fyra frågor och en interpellation från i samma ärende vilinar om denoro vi i vårt län känner inför de enorma problem som uppstått fördel nybildadeskogsbolagel . Delär lillbaka känt atl skogskoncernen skakasav en svår och mycket djupgående ekonomisk kris. Penningftödet ur företagetuppges till 4 milj. kr. , och del är ställt utom alll tvivel atl ettallvarligt hol vilar över vår värmländska skogs-jätte. Attdet i spåren på denna allvarliga ekonomiska kris kommer all följapersonalinskränkningar inom massa-, pappers- och sågverksseklorn torde alla vara ense om. Hur många arbetstillfällen som kommer alt gå föriorade kaningen med säkerhet precisera , men vi vet av pressuppgifter att siffranbortåt 2 000 ständigt återkommit. Den exakta siffran är del ännu ingen som vet.Åtminstone har ingen från företagsledningen angett någon mera precis siffra.Del senaste beskedel kom , då bolagets nye verkställande direktörTryggve Bergek sade atl det är omöjligt atl fixera någon siffrabelräffande det antal jobb som måste bon, men att siffran kommer aU hamnanågonstans mellan 800 och 2 000. Induslriminislerngick så sent som ut och förklarade i en artikel i , alt man inom regeringen vet så litet om vad som sker inomskogsföretagen. Detta är överraskande, eftersom vi ändå vetat om det här underell par veckors lid före . Fusionenmellan och var bara när uppgifternasipprade ul om atl koncernen redan befann sig i en svår ekonomisk kris. Företagsledningenhar medgivit all man måsle kapa bort olönsamma bitar för all göra förelagetlönsamt igen. Vi vet att problemen finns i , på i vid bruket i Säffie. Del är i och på Gruvön som koncernen har sinaslora massa- och pappersfabriker. Här finns också sågverk som är starkt hotade. Vihar i vår riskdagsgrupp från föll upprepade vittnesbörd om alt man påfackligt håll hyser myckel, mycket stark oro för hur framtiden skall le sig.Frågan man ställer sig är givelvis: Hur många arbetstillfällen kan räddas, ochvilka anläggningar behålls, framför alll i kommun? Defackliga organisationerna inom har berömvärt snabbi ochresolut lagil sig an problemen sedan de plötsligt fått klart för sig hurallvariig situationen är för det nybildade skogsbolaget. Fackföreningarnahar hell klarl för sig atl deras arbetsgivare, med en förlusl på 4 milj. kr.per vecka och fortsatta dystra perspektiv , måsle ha snar hjälp ochatt ingen lid får gå förlorad. Jag hoppas verkligen alt folkpartiregeringeninser delta. Närvi från hävdar att skogsnäringens situation är minst lika alarmerandesom t. ex. varvsnäringens, får vi dagliga bevis för detta. senast var delVänerskog som via en presskonferens lät värmlänningarna förslå alt fiera olönsammabitar måste bort och att arbelslillfällen går förlorade i bl. a. ochDeje. Men eftersom min inlerpellation är koncentrerad till problemen inom detkrisdrabbade , skall jag inle närmare gå in påskogsägarrörelsens egen situation i . är sannerligen ett fall för oss politiker, som inlestillatigande kan bevittna atl fler jobb försvinner från del redan lidigaremyckel hårt prövade . Frånsocialdemokratiskt håll vill vi framhålla all något förtroende förden nyabolagsledningens förmåga alt själv klara ul krisen knappast finns. Ingen skalltro atl bara byte av verkställande direktör löser alla problem. ärbehovel av en samordnad strukturplan för hela skogsnäringen i likaangelägen. Precissom de anställda moisäiier vi oss också de defensiva, kortsiktiga förslag tilllösningar som bl. a. försäljning av skogsmark i verkligheten innebär. Detenda tillfället då man kan försvara skogsförsäljningen arom bolaget villavhända sig mindre arronderingsbiiar, som kan resultera i en bättre arronderingav skogsmarken i . Enligt uppgift skall det finnas omkring 14 000 haskogsmark som på så sätt skulle kunna byta ägare och tillföra det nya bolagetomkring 60 milj. kr. Skulledel däremot bli nödvändigl att sälja ifrån stora skogsområden -ja, då finns delegentligen bara en köpare som bör komma i fråga, och det är slalen. Slutligen vill jag efterlysa om del inom regeringen finns ett intresseför all besöka för atl närmare siudera de strukturella förändringarsom förestår i del nybildade skogsbolaget. Riskernaför kraftiga personalneddragningar i , och som en följd avBillerud-Uddeholms slmklurplaner och Vänerskogs hol om neddragningar i bl. a.Deje och motiverar i hög grad detta. Ävenreaktionerna på regeringens medgivande alt skogsråvara exporteras till ,som har stora svårigheter all hålla industrin i gång pågrund av råvarubrist, kan vara anledning till att på ort och ställe ta del avbekymren, i synnerhet som slalsrådel i sitl svar inle med ell ord berör mintredje fråga i interpellationen, nämligen vilka åtgärder regeringen avser vidtaför all skapa nya arbetstillfällen på berörda orter. 0/7?sysselsättningen vid , ni. Tredje vice talmannen (); Jag lackar arbetsmarknadsministern för delta svar, som jag lyckertidsmässigt kom myckel lägligt. Dagens debatt om problemet med den framlidasysselsättningen i är verkligen aktuell. Detsvar vi alla efteriyst i våra frågor är intressant mol bakgrunden av denplanerade neddragningen av antalet anslällda inom . ömsysselsättningen vid , m. m. Mendelta är inle del enda bekymret vi har i . Landshövdingen har nyligenredovisat atl vi är i full gång med en inventering av sysselsätlningssiluationeni dess helhet i länel. Redan nu kan man konstatera atl ett 60-lal företag medungefär 4 000 anställda är i "nödläge", som länels hövding uttryckerdel. fråga jag ställde nämns Vänerskogs nedtrappning. Jaghar omnämnt Rasco i , Ero-Frys i . Vi kan nu fylla på med nyaproblem i Säffie, vilka är alldeles färska och aktuella. Vi kan lägga till denbefarade minskningen av arbetstillfällen vid cenlrala verken i Karistad. Detvarju elt gott tillskott av arbetstillfällen för länel. diskuteras ganskaöppet i pressen hur stor nedskärningen kommer atl bli - om den kommer atl bli10 eller 15 96, vid vissa verk kanske ännu mera. Allt detla lillsammans gör attVärmland kommit in i en ovisshet när del gäller den framtida sysselsättningensom ingen kunde förutse. Vihar i haft våra två stora förelag, våra jättar inom skog och slål. Vihar inte tänkt oss in i atl de skulle kunna börja vackla. Värmlandsdelegalionen,som arbetsmarknadsministern nämner i sitl svar, har i della kritiska lägedragit i gång en kampanj under mottot "kraftsamling i ". Iannonser, i broschyrer och genom direkta kontakter försöker man fånga in idéerlill nya produkter. Jag är övertygad om atl delta är en riktig väg. Vid sidanav allt räddningsarbete som måsle bedrivas för att hjälpa de företag, bådeslora och små, som har problem, måsle vi också få ell nyskapande. Man harkommii en bit på vägen, och i den broschyr som jag nu visar upp säger man au avalla förelag som fanns i hade t. ex. en iredjedel startals underden närmast föregående I O-årsperioden. har mer än 6 000 nyaarbetstillfällen tillkommit i expanderande eller nya förelag, och detta ärmyckel posilivt och värdefullt. Jag kan tillägga all utvecklingsfonden påsenare tid har arbetat hårt och fått fram ett 15-tal förelag med lillsammansnära 100 anslällda, vilka är färdigfinansierade och i verksamhel med nyaprodukter. Dessulom ärett 15- eller 20-tal andra företag med tillsammans över100 anslällda på gång. Frånbåde kommunall och centralt håll i länel sätter man stor tilltro till alt skapanya arbetstillfällen när det gäller turismen. Här säger man: Får vi delstatliga slöd som vi är i behov av, tror vi all vi med godautgångsläge skall kunna skapa räll många arbetstillfällen. Framför allt har manen rad idéer som bearbetas. Några av dessa bedöms också kunna ge rätt mångaarbelslillfällen. Närman i della läge lalar med utvecklingsfondens ledning, med Värmlandsdelegationensledamöier och tjänstemän saml med företagare och fackrepresentanter, framhålleralla var för sig atl framför allt två svårigheter möter. Den första är att deti inte finns någon småföretagartradi-tion, som en del andra län har.Del gäller inte minst egel hemlandskap , som har en starksmåföretagariradiiion. Som jag nämnde har värmlänningarna åtminstone ivissa delar av länet helt kunnal lita på det stora på orten dominerandeföretaget. När vi nu skall strukturera om vårt näringsliv, fordras det ocksåfrån statsmakterna alldeles särskill siarka insatserför alt vi skall kunna klara delta. Denandra svårigheten är all när del funnils idéer som man har trott på har delvarit lilet svårt atl fö fram riskvilligt kapital. Del sistnämnda problemet kanstatsmakterna för sin del bidra till atl lösa. Jag kan i detla sammanhang medtillfredsställelse konstatera att jusl arbetsmarknadsministern, enligtpressuppgifter , har ställt sig villig att satsa pengarpå elt antal projekt som håller på alt uireda och försöker föra in påmarknaden. Jag tror det är alldeles rikligt alt gå den vägen. Närhandelsministern och industriministern nu har delat upp dessa svar, vore detbra om ni båda verkligen följer den massiva uppslutningen frånVärmlandsrepresentanierna. säger i sitt svar: "Jag är bereddatl positivt pröva de förslag till sysselsätlningsfrämjande åtgärderdelegationen kan komma alt lämna." Jag vill med ett kraftigt streck strykaunder att vi med tacksamhet lar fasta på detta. varvsproposilion som kommer atl behandla anslås medelför all skapa alternaliva arbetstillfällen i berörda bygder. Medel ställs tillförfogande för utvecklingsfonderna i berörda län. Situationen i liknarpå väldigi många sätt situationen i de bygder som drabbas avvarvsnedskärningar. resonemang som jag har fört med Värmlandsdelegationens ochutvecklingsfondens folk samt med företagare och anslällda har refiexionernagått i den riktningen, när vi slår inför denna omstrukturering, atl vi iVärmland kanske borde ha ett produktulvecklingsbolag, ett Värmlandsin-vest, somföngar upp alla idéer, som för medel till förfogande, som verkligen kan föra inprodukterna på marknaden och som kan slimulera företagare atl satsa påsmåländskt vis. Del är också viktigt atl vi för hjälp med marknadsföringen avde nya produkterna. Jagvisade lidigare en broschyr om en annonskampanj. Mottot för kampanjen är:Kraftsamling för . Där slår: "Del är din hjälp vi behöver för alllillsammans skapa nya och varaktiga jobb i ." Jag skulle kunnaformulera om detta och säga till regeringen: Del är er hjälp vi behöver för attvi lillsammans på länsplanet och på regeringsplanet skall kunna skapa nya ochvaraktiga jobb i . Jagvill än en gång underslryka att del inle är en tillfällighet atl vi nu har elthelt block av frågorsom rör sysselsättning. Alla representanter förVärmland inom de olika partierna och en representant fördel parti som inte harnågon riksdagsledamot från har känt ett behov av all verkligen la itumed problemen. Vi önskar allesammans ett besked från berörda statsråd om alt nimed er insats vill delta i kampen för en kraftsamling för att räddasysselsättningen i . NILSBERNDTSON (vpk); Två storbolag dominerade länge sysselsättningen i , nämligenUddeholm och Billerud. De tu blev ell, som del brukar hela i annat sammanhang,och utgör den verkliga jätten i värmländsktnäringsliv. När storbolag med så dominerande infiytande vidtar 6 protokoll 1978/79:57-58 ömsysselsättningen vid , m. 7/7. Omsysselsättningen vid , m. m. förändringar, får dettastora återverkningar i hela länel. Del finns orter där svarat förungefär hälften av den tolala sysselsättningen och för helaindustrisysselsätlningen. , vars verksamhet omfattade gruvor, stålindustrier, skogsbruk,sågverk, massafabriker, pappersbruk och kemisk induslri och som sysselsatteöver 10 000 värmlänningar, härom året började redovisa planer på alt minskaantalet anställda med tusentals personer, uppstod ett allvariigl hol motVärmland. Merän varttionde arbetstillfälle inom industrin var i fara, och vissaorter skulle drabbas myckel hårt. Kravrestes i detla läge om statliga insatser. Vad som skedde var attUddeholmsbolagel beviljades elt lån på 600 milj. kr., inle för all jobbenskulle bibehållas ulan för all bolaget skulle kunna genomföra vad som av regeringenbetecknades som "nödvändiga strukturförändringar". Dåvarande industriministernNils G. Åsling svarade på en fråga jag ställde atl "något särskilt villkori fråga om sysselsätlningen avses inte bli knutet lill lånet". Hansförhoppning att inte uppsägning av personal skulle ske "ulan förelagsekonomiskltvingande skäl" var inte ägnal att lugna oroliga. Företagsekonomiska skälåberopas vanligen för avskedanden. 1början av det här året kom planerna på slora företagsfusioner slag i slag.Försl planerna på samgående mellan Fagersla, och SKF på stålsidan ochsedan samgående mellan inom skogs-ochskogsinduslrirörelsen. Mot denna bakgrund slälldejag ånyo frågan lillindustriministern vad regeringen avsäg alt göra för att säkra sysselsätlningeni . Som bekant fördes diskussionen i samband med planerna på samgåendemellan och Billerud om vilka fabriker som skulle läggas ner och hurmånga arbetstillfällen som skulle försvinna. Förelagsfusionerna betecknades avinduslriminislern som naluriiga i strukturomvandlingen, och del var magert medbesked om vad som skulle göras. Delär betecknande alt de statliga insatserna varit grundade på bolagens villkor.Regeringen har inle lyssnat på kraven om förstatligande för alt på ell bättresätt kunna planera och ulnyllja resurserna. Den har heller inle varil bereddalt utkräva några sysselsättningsgarantier som motprestation för de statligapengarna. Det förhällandet atl berörda bolag hämtat hem maximala vinster urnaturtillgångar och arbetsinsatser och all de motverkat annan sysselsättning påmånga orter har tydligen ansetts vara i sin ordning. Såhar regeringens attityd varit och lycks så förbli, au döma av innehållet i delsvar som arbetsmarknadsministern lämnat på frågor och interpellationer.Jag hade ställt min fråga till industriministern bl. a. uiifrån del angelägna iatt regeringen vidtar åtgärder för att rädda jobben i , mol bakgrund avstatens lidigare engagemang i de förändringar bolagen vidtagit. Eftersom det nufallit på arbetsmarknadsministern atl besvara frågan, vill jag tackahonom för svarei och kommentera del något. Låtmig också säga att redan del förhållandet atl arbetsmarknadsministern och inteindustriministern besvarar frågan visar atl regeringen inte vill .se problemetslolala omfattning. Därmed ingen nedvärdering av vare sig arbetsmarknadsministerneller hans departement, men del visar atl regeringen tror atl del räcker medde sedvanliga arbelsmarknadspolitiska åtgärderna. Den vill lydligen inle länkai banorna om förstatligande av , som krävs från både fackligtoch politiskt håll, eller andra direkia statliga åtgärder för alt skapaarbetstillfällen. medverkar regeringen till avveckling av arbelslillfällen. Delär rikligt, som arbetsmarknadsministern konstaterar, att frågorna är ställdamot bakgrund av uppgifter om planerade neddragningar av sysselsättningen inombl. Som bekant talades det om atl ca 800 arbelslillfällenskulle försvinna efter sammanslagningen av de båda bolagen. förekomuppgifter om atl inte mindre än 2 000 jobb var hotade. Detta skulle medföra enallvariig situation för , där sysselsättningsläget redan är allvarligt.Vid en presskonferens framgick all de mest långtgående planerna påavskedanden inte just nu sätts i verket. Några saker bör dock fastslås efterfredagens styrelsesammanträde med . Attde omfattande nedskärningarna av arbetstillfällena inte nu kommer till ståndinnebär inle atl faran är över. Del finns säkert krafter kvar som vill se ensådan "lösning" på problemen, även efter bytet av verkställandedirektör. Man "glömde" f ö. atl dementera uppgiften om all 2 000 jobbskulle försvinna! Delär den kraftiga reaktionen hos de anställda och deras fackliga organisalioneroch inle regeringens handlande som fått bolaget alt för tillfället avstå frånatl fullfölja planerna. Deändrade planerna fritar inle regeringen från alt vidla åtgärder för att tryggasysselsätlningen i . Kvar slår del faktum atl Billerud-Uddeholm ABharen dominerande inflyiande över sysselsättningen i länet och alt bolagetlåter aktieägarnas iniressen gå före de anställdas trygghet och länets ulveckling- likaså alt sysselsättningen kommer atl minska, hur mycket är oklart. Vadger då arbetsmarknadsministern för besked? Det mest positiva är att han delaruppfattningen att sysselsätlningssiluationen i inger bekymmer! Men hurskall då problemen lösas? Insatsernainom stålindustrin, som arbetsmarknadsministern åberopar, löser inle problemen.Tvärtom innebär inriktningen av slålpoliliken atl lusentals arbetstillfällen iBergslagen skall försvinna. Nog berörs i hög grad, , men påell sätt som oroar! Regionalpolitiskaprioriteringar, grå zonen, lokaliseringsstöd, nyrekryleringsbidrag, medel tillVärmlandsdelegationens förfogande, posiliv prövning av förslag tillsysselsättningsfrämjande åtgärder åberopas av arbetsmarknadsministern.