prot · G209148 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag erinrar om att utskottet hade med ytteriigare enmening: "Viktigare än förmågan att nytillverka är resurserna förreparationer och tillgången på reservdelar inom landet," Jag erinrarvidare om att utskottet var enigt om detta, atl samtliga ledamöter - inkl, desocialdemokratiska - inom försvarsutskottet uttalade detta så sent som i mars1979, Jaghar inle från överstyrelsen eller från annat håll fått någon signal som ingeroro för att vi i händelse av avspärrning skulle sakna tillgång på Ombevarande av en svensk tillverkning av lantbrukstraktorer reservdelar inom landetför reparation och sådant. Om överstyrelsen, vilken Ju har huvudansvaret urberedskapssynpunkt, skulle komma till mig med sådana synpunkter, kommer Jagsjälvfallet atl ingående pröva detta, del kan jag försäkra, SvanteLundkvist frågar vidare om traktorer under fredstid. Han är fullt medveten omatt detta inte var upptaget i hans ursprungliga fråga. Om han vill föradiskussionen vidare måste del i första hand ske med Jordbruksministern, SVANTELUNDKVIST (s): Handelsministern anser sig inte ha fått någon signal. får han enifrån mig. När man från Valmels sida förklarat alt man ärintresserad av atl vara med och bilda ett komponentbolag, är det om ett avtaltrots detta träffas en indikation på att vi med BM:s goda minne kan varapå väg atl bli av med know-how, kunskaper, marknad och allt sådant som enlängre tid bildat underlag för traktortillverkningen i vårt land. Del är säpass alarmerande och angeläget atl man från regeringens sida bör göra sigunderrättad om vad detta skulle innebära både för det svenskajordbruket och naturiigtvis också för sysselsättningen i och Arvika-två områden som redan föml är hårt drabbade av strukturförändringar inom vårtnäringsliv. Delär angelägel atl regeringen gör sig bättre underrättad om vad som är på gång.Jag upprepar därför min fråga: Är regeringen beredd att ta sådana kontakter medförelaget och de anställda alt regeringen kan bedöma hela denna situation ochvidta de åtgärder som regeringen mot den bakgrunden kan finna vara angelägna? Jag utgår ifrån att överstyrelsen noggrant följer vad som i dennakammare diskuteras som har beröring med försörjningsberedskap. Om så inteskulle vara fallet, skall Jag uppmana den att ta del av denna diskussion. Sedanfår Jag invänta den utredning överstyrelsen kan komma att göra, och på basis avden kommer jag atl föreslå regeringen de åtgärder som det kan finnas anledningtill. Det är en märkligt passiv attityd som handelsministern på regeringensvägnar intar till en så här angelägen fråga, som oroar många människor påde berörda arbetsplatserna. När handelsministern för ett sådant här beskedärdet väl ändå rimligt alt han på regeringens vägnar säger: Det här bör vititta på. Detta är en fråga som det är angeläget att pröva ur både sysselsättnings-och försörjningsberedskapssynpunkt. Detär, som jag ser del, inte bara en företagsekonomisk fråga hur vi utnyttjar denhär typen av resurser för alt tillförsäkra oss en god försörjning. Det finns alternativaförslag till lösningar. De anställda har lagt fram ett förslagom all man skulle kunna tänka sig att dela produktionen i samarbete med Valmet,så all Valmet tillverkade de lättare traktorerna och BM de tyngre. Jagvill därför fråga handelsministern: handelsministern beredd alt låtaförelaget och de anställda redovisa detta förslag för regeringen för att manmot den bakgmnden skall kunna bedöma under vilka förutsättningar en fortsatttraklortillverkning i vårt land skulle vara möjlig? Liksom jag tror att överstyrelsen noggrant följer vad som händer idenna kammare tror jag att detla gäller även . 1 deavseenden som frågan icke berör försörjningsberedskapsaspeklen är Jag övertygadom atl jordbruksministern kommer atl vidta de åtgärder han finner befogade. Jaghar bara att svara för försörjningsberedskapsaspekten på denna fråga, och därhar jag redovisat regeringens ståndpunkt. Den ståndpunkten baseras på vadriksdagen enhälligt uttalade så sent som men jag har också sagt atlom överstyrelsen - den ansvariga myndigheten - urförsörjningsberedskapssynpunki bedömer del som angeläget all nu komma medförslag, så kommer Jag självfallet att med stort intresse lyssna till vadöverstyrelsen har atl anföra. Jag tror, , att delta skall kunnavara tillfredsställande, SVANTELUNDKVIST (s): Jag förslår au Jag inle för något utbyte av den här diskussionen medhandelsministern . Men dä vill Jag skicka med handelsministern enhälsning. Jag vill allvarligt uppmana regeringen -och dä i första hand, förutomhandelsministern, också jordbruksministern och industriministern - atlintressera sig för den här frågan innan del är . En regering kan isådana här sammanhang inte bara hänvisa till myndigheterna, utan en regeringmåste enligt min mening noga följa utvecklingen och vara beredd att taegna initiativ. Jagväntar mig alt handelsministern vidarebefordrar den här uppmaningen till sinakolleger i regeringen. Jag uppskattar det initiativ som tagit i denna fråga, Överiäggningenvar härmed slutad. §9 Om bättre skattekontroll HandelsministernHÄDAR erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga, 1978/79:518, och anförde: har frågat mig varför regeringen är - som han påstår -ointresserad av att åstadkomma en bättre skattekontroll. hänvisar till ett förslag som har lagtsfram av gene-raliullstyrelsen och som innebär att åtgärdervidtas för alt göra det möjligt för att lägga upp ett nytt systemför arkivering av fakturor, grundat på uppgifter om importörensorganisationsnummer eller personnummer och den utländske leverantörens namn.Enligt förslaget skall vidare vid utförsel av varor exportörensorganisationsnummer eller personnummer anges i exportanmälan. Det nya systemetskulle innebära en rationalisering av sorterings- och framlagningsarbeletbeträffande fakturor och andra förtullningshandlingar. Det skulle därutövermöjliggöra överföring av information om import och export från lillbl. a. skattemyndigheterna. Förslagethar vid remissbehandlingen mottagits positivt av myndigheterna men kritiseratsoch avstyrkts av berörda företrädare för importörer, exportörer ochspeditörer, som anser atl förslaget skulle leda till ökat, onödigtmerarbetefördem. Vidare anser man att förslaget om informationsöverföring inteblivit tillräckligt analyserat bl. a. frånsekreiessynpunkt. Delegationen förförelagens uppgiftslämnande (DEFU) ställer sig positiv till användningen avorganisationsnummer men föreslår all frågan utreds ytteriigare. Förslagethar därefter bereits vidare inom . Beredningen befinnersig i ett långt framskridet stadium. Flera olika myndigheter berörs dock avförslaget. Frågan måste därför prövas ytteriigare något. Det står dock redan nuklart atl åtgärder bör vidtas på deUa område. saknar grund för sitt påstående att regeringen skulle varaointresserad av en bättre skattekontroll. Tvärtom anser regeringen atl det ärsynneriigen angeläget att fortsätta del intensifieradearbetet med alt bekämpa skattefusk och skatteflykt. Regeringen har också lagtfram flera förslag - bl. a. inom ramen för den s. k. RS-reformen -som ledertill förbättrad kontroll och effektivare uppbörd av skau. Det ärju tacknämligt att man kan fö svar åtminstone på några frågor.Vårt lands kritiska oljeförsörjningsläge är tydligen ett ämne somhandelsministern icke är särskilt road av alt diskutera. Allvarsord från minsida i den handelspolitiska debatten i det ämnet bemöttes med allmänt lugnandeförsäkringar. Och när nu och Jag har interpellerat i samma ämne fårvi besked om att det blir uppskov med den debatten. Men det är i alla fallbättre atl fö svar på denna fråga än på ingenting. Frågangällde alltså skattekontroll. Det förslag från som vi diskuterar ären framställning om atl fö vissa utomordentligt enkla förändringar gjorda,nämligen att importörer och exportörer skall vara skyldiga att lämna uppgifterom sina organisationsnummer - det motsvarar ungefär personnumren för fysiskapersoner-så atl sedan kan sortera in sina papper uppdelade påföretag på data. Vidare vill man all det skall vidtas åtgärder ilagstiftningen, om det behövs, för att dessa uppgifter skall kunna utlämnastill . Man skall så atl säga kunna kontrollera tullens uppgiftermot skattemyndigheternas uppgifter och på det sättet fö en bättreskattekontroll. Dettaär en skäligen enkel historia. kom med förslaget ,Remissbehandlingen var avslutad . Därefter har över huvud tagetingenting hänt med detla. Handelsministernbedyrar att regeringen är intresserad av bättre skattekontroll, men varfördådenna tröghet? Varför har ni ingenting gjort på ett helt års lid? "Beredningen befinner sig i ett långt framskridet stadium", slår detmed en nästan komisk formulering i svaret. Hur framskridet är detta, och närkommer del någonting? Vad blir det för åtgärder? I en diffus formulering isvaret sägs att frågan skall prövas ytteriigare något men au det står klart attåtgärder bör vidtas på detta område. Får Jag åtminstone fatta del så,handelsministern,att detta ärelt klart beskedom att kommeratt fåbifall till sin framställning och alt del blir en rättighet för tullen attkräva uppgifterom organisationsnummer? kan då köra detta på dala ochkan lämna ut uppgifterna lill skattemyndigheterna. Kommer de ändringar ilagstiftningen att vidtas, som möjliggör denna effektivare skattekontroll? Regeringenhar haft rätt bråttom med att lägga fram förslag i en hel del andra ärenden,men i delta ärende har ni inle haft bråttom. Tänker handelsministern användaden korta tid som återstår av hans uppdrag som handelsminister lill alt nulägga fram ett sådant förslag? skall inle vara så nervös för alt han inte får diskuteraoljefrågorna med mig . Del kommer alt ges tillfälle lill detta, som Jagsade tidigare, , och jag tror att mycket väl kan bärga sigtill dess för höra även synpunkter på denna vikligafråga. Vidareär det naturiigtvis skönt att veta att inte tycker att riksdagenhar blivit hårt belastad med propositioner av olika slag utan efteriyser mer avden varan. Del harju ibland framhållits atl regeringen i de här avseendena varitnågot för aktiv och velat belasta i onödan, men Jag har glädjenatt, om sådana påståenden skulle upprepas, kunna hänvisa lill somönskar fö mer av propositioner lill . Slutligentror Jag att Jag kan lugna i fråga om det han nu tog upp. Jagräknar med att viskall kunna få fram en proposition jag är kvarsom handelsminister. Den tiden är Jag emellertid inle beredd alt ge ett likakort spann som , utan Jag ser med tillförsikt fram emot atl denperioden skall kunna bli så lång att många propositioner utöver den vi nudiskuterar kan komma all avlämnas av mig. Beträffandeinnehållet i den proposition vi nu diskuterar räknarjag med att där skall ingåett medgivande till tullen att använda sig av organisationsnummer liksom attde åtgärder som kommer atl föreslås skall möjliggöra en förbättradskattekontroll. Det är inte på dessa områden som tveksamhet har rått, utan detsom har aktualiserats är bl. a. tekniska frågor i samband med omflyttningav stora informationspaket mellan skilda myndigheler som skulle kunna skapasvårigheter för förelagen när det gäller sekretessen. CARLLIDBOM (s): Till att börja med: Låt oss avslå från atl föra den här debatten pånågot slags barnkammarnivå! Om , såsom han också uppgav i entidningsintervju, inbillar sig atl han skall sitta somhandelsminister må det vara hans ensak. Del är för denna debatt ointressant.Lika barnkammarmässigt är det all i delta sammanhang böna föra en diskussion omantalet propositioner och om arbetsbelastning. Jag har sannerligeninte klagat över att ni inle har varit för flitiga i detta ämne. här var en liten, lätt och begränsad fråga, och om ni hade velat kunde niha prioriterat denna lilla, lätta och begränsade fråga. Jag konstaterar nu atlni inte har tyckt alt frågan om effektiviserad kontroll av bl. a.betalning av mervärdeskatt har varit tillräckligt angelägen. Mendess värre kvarstår en sak, och det är anledningen lill all Jag återigen gårupp i talarstolen: Jag blir inle klok på vad menar. Han sägernågonting om att det här med uppgiftslämnandei, del är all righi. Ochorganisationsnummer skall företagen uppge. Men det kvarstår betänkligheter isekrelesshänseende. Det är tveksamt om man bör kunna lämna över sådana härstora sjok av information från en myndighet till en annan. Vadmenas med del? Är det inte genomgående på det sättet att skattemyndigheternamåste utöva sin kontroll bl. a. med stöd av material som de för från annathåll? Taxeringsmyndigheterna är Ju bundna av sekretess i sin tur. Menarverkligen handelsministern att det skulle kunna komma i fråga att ni avsekretesskäl vägrar skaltemyndigheterna att fö del av uppgifter?Eller för Jag ändå falla del så all detta är ett klart besked, att regeringendelar uppfattningen att sekretesshänsynen icke står i vägen för denna reformoch att handelsministern kommer att exekvera beställning? Jag gav ett klart besked om alt jag ansåg att man skullebasera propositionen på att skall fö använda de härorganisationsnumren och alt det material som man på så sätt kan systematiseraockså skall komma till användning när del gäller skatteaspekterna. VadJag avsåg med påpekandet att det skulle kunna bli komplikationer ärnaturligtvis alt man ur del här materialet skulle kunna fö fram uppgifter omfrån vilket företag en importör har köpt sina varor, och det är självfalletinte rimligt all sådana informalionersprids ien mycket stor krets av ämbetsverk.I varje fall gör detla frågan mera komplicerad, eftersom den här informationenpå olika sätt också kan nå företagens konkurrenter. Ett sådant resonemang bordeäven ha respekt för. Om kunde lova mig alt sluta belasta med oförskämda insinuationerom regeringens bristande intresse för au upprätt- Nr 148 hållaskattekontrollen, så irorjag detta skulle vara till betydande fördel för den debatten här i kammaren. Jag förslår fortfarande inte vad det handlar om. Vad är del som hindraratl lämnar ut de här uppgifterna? Detfinns ett sekret material i detta, och det kan finnas sådant som ärförelagshemligheler och som inle bör komma ut till konkurrenter - all right.Men är verkligen tanken att man inte kan lita på skaliemyndighelerna i detlahänseende? De är ju också bundna av sekretess. Vart för del i andra sammanhang,om ni har filosofin atl skattemyndigheterna icke skall få del av uppgifter somligger hos andra myndigheter och som kan vara känsliga från konkurrenssynpunkt? Härär det bäst alt handelsministern icke svävar på målet, ulan klart bekräftar attskattemyndigheterna skall fö förtroendet alt utföra den här kontrollen. Kan jagfö den bekräftelsen? Omdiplomatiska kontakter rörande universitetsundervisningen i arabiska Jag har svarat på denna fråga atl när del gäller tullen ochskattemyndigheterna är bedömningen O. K. Däremot finns det ett stort antalmyndigheler som från andra utgångspunkter än skaltemyndigheternas har begärtatt fö ta del av det här materialet. Dessa myndigheler skall, enligt minmening, inte oreserverat fö ta del av materialet, innan del står klart påvilket sätt detta skulle kunna skapa svårigheter för företagen frånsekretessynpunkt. brist på förståelse för rättssäkerhetenstillämpning när det gäller företagen har i den här debatten bekräftats ännu engång. Överläggningen varhärmed slutad. § 10Om diplomatiska kontakter rörande universitetsundervisningen i arabiska Handelsministern erhöll ordet för altbesvara Bo S/egöfl/ms (m) anmälda fråga, 1978/79:543, och anförde: har frågat mig om jag mottagit en eller flera ambassadörerfrån de arabiska länderna, varvid frågan om universitetsundervisningen iarabiska i har diskuterats. fick jag besök av ambassadörerna för , ,och . BoSiegbahn har vidare frågat vad i så fall anledningen var lill att Jag medfrämmande diplomater diskuterade ett ärende, vilket hör lill eil annatdepartements ansvarsområde. Ambassadörerna besöktemig, därför alt Jag relativt gästat några av Omdiplomatiska kontakter rörande universitetsundervisningen i arabiska arabländerna.Ambassadörerna åberopade vidare del faktum att de samar-betsavial harmed flera av de berörda länderna administreras av . Självär Jag som handelsminister ordförande i ett par av de kommissioner förekonomiskt och tekniskt samarbete som har med några av de arabiskaländerna. Vid samtalet med ambassadörerna deltog två företrädare förutbildningsdepartementet. BoSiegbahn har dessutom frågat om möjligheten av arabiska repressalier mot svenskutrikeshandel berörts vid diskussionerna. Vad ambassadörerna uttryckte var sin oro över den eventuellanedläggningen av undervisningen i arabiska vid . Inomregeringen är vi väl medvetna om den stora betydelsen av utbildning ochforskning i arabiska. Det är vår förhoppning atl de aktuella problemen viduniversitetet i skall få en tillfredsställande lösning. Utbildningsministernär beredd att verka för detta och kommer alt sammanträffa medrepresentanter för universitets- och högskoleämbetet och för attdiskutera frågan. BO (): Jag ber att fö lacka handelsministern för svaret på min fråga. Innanjaggärinpå detta vill Jag dock för ordningens skull göra några allmänna reflexioner. Jagär övertygad om atl alla i är mycket positivt inställda till en ökningoch en fördjupning av kunskaperna i arabiska bland svenska medborgare. Sådanakunskaper kan ha en viss psykologisk betydelse för utvecklingen av vårahandelsförbindelser. Minst lika viktigt är kanske att de skapar förutsättningarför svensk forskning inom det arabiska och muhammedanska kulturområdet ochunderiäiiar råd och utbyte av erfarenheter inom samhällslivels olika delar iberörda länder. Fråndessa synpunkter är det självfallet viktigt att undervisning ochforskningsutbildning bedrivs på ett rationellt sätt. Jag har ingen anledningalt i delta sammanhang gå närmare in på dessa frågor, men det är ingenhemlighet atl den arabiska institutionen vid , i allsynnerhet efter den nuvarande icke svenskfödde prefektens tillträde för ett parår sedan, har haft svårartade problem. På lägre nivå finns det en delsvenskspråkiga elever, men på forskarutbildningsplanet finns det praktiskttaget inga studerande med svenska som modersmål. Orsaken härtill vill Jag inlenärmare gå in på. Del är klart att vi kan vara glada över att elever medarabiska som modersmål söker sig lill svenska universitet, men det ärtvivelaktigt,om man skall bedriva en verksamhet så gott som uteslutande förelever från andra länder. Detrör sig sålunda om ett delikat problem och alla parter bör därför iakttaförsiktighet vid ställningstaganden. Det hardärför väckt en viss förvåning attfrämmande ambassadörer till tidningarna skulle ha gjort uttalanden, som innebärhot om repressalier på handelssidan, om icke deras önskemål beträffandeorganisationen av undervisningen vid svenska universitet tillgo- Vadsedan den formella sidan beträffar kräver strikt diplomatisk etikett attförfrågningar från främmande ambassadörers sida i första hand kanaliseras viautrikesministerier, 1 är vi väl dock så informella att man normalt ickehar några invändningar mot att kontakt tages också med den departementschefeller det departement som är ansvarigt för berörda frågor. Men i detla fall hartydligen handelsministern på tjänsterummet, visserligen i närvaro av någrarepresentanter för , accepterat en diskussion inom ettområde som ligger helt utanför hans kompetens. Att statsrådet dessutom Justsvarar för handelspolitiken gör saken ännu mer tveksam, eftersom antydningar omeffekter på vår utrikeshandel framskymtat. Jag noterar i svaret de skäl somhandelsministern åberopat, men när det gäller just undervisning kan endastvederbörande statsråd ge svar på de frågorna -även om handelsministern på vissaandra beröringspunkter haren funktion. Vadsom emellertid ter sig allra märkligast är all en främmande ambassadörtillskrivit ett svenskt ämbetsverk och sedan i pressen anklagar dess chef förbristande artighet enär brevet icke besvarats så snabbt som ambassadörenönskade. Statsrådetssvar berör inle om han eller kanske snarare utrikesministern framhållit dessaformella men icke desto mindre betydelsefulla regler. Kanske herrCars nu kan lämna upplysningar härom. Däremotnoterar Jag med tillfredsställelse att hotet i tidningarna om repressalier ivåra handelsförbindelser icke tagits upp pä officiell nivå, och då får man väl,hoppas Jag, betrakta dessa uttalanden som beklagliga förflugna ord. Omdiplomatiska kontakter rörande universitetsundervisningen i arabiska Det gläder mig och säkert också den här närvarande utbildningsministernatl delar vår uppfattning om värdet av undervisning i arabiska, BOSIEGBAHN (m): Det fanns en fråga i mitt senaste anförande, som handelsministern inlebesvarade. Jag frågade om det var klart för främmande ambassadörer attskrivelser till enskilda myndigheter och åtföljande uttalanden i pressen inleär lämpliga samt huruvida synpunkter därom har framförts från vederbörandemyndigheter. Överläggningenvar härmed slutad. Ombekämpandet av alkohol- och narkotikamissbru -ket § 11 Om bekämpandet avalkohol- och narkotikamissbruket Socialministern erhöll ordet föratl besvara () anmälda fråga, 1978/79:540, ochanförde: har frågat mig om den aktuella silationen för missbrukav alkohol och narkotika samt vilken uppföljning som har skett av dealkoholpoliliska och narkotikapolitiska program som antogs av 1977och 1978, Inomramen för svaret på en fråga är del endast möjligt att belysa dessa omfattandeproblem myckel översiktligt. Rentallmänt vill Jag först säga att den totala alkoholkonsumtionen har minskat 1977i förhållande lill 1976 och minskade ytteriigare . Föralt fö den aktuella missbrukssiluationen belyst pågår undersökningar som bl, a,berör beslut atl avskaffa mellanölet. Denofficiella redovisningen av dessa projekt dröjer ännu någon tid. Enligtpreliminära uppgifter har del sedan mellanölet togs bort skett en ökning avstarksprits- och starkölskonsumtionen bland skolungdom. Även bland ungdomarna isjätte klass finns en viss ökning av slarkölskonsumtionen. Trots denna uppgånghar dock den totala alkoholkonsumtionen minskat i dessa åldersgrupper, Missbrukssilualionpå narkotikaområdel bedöms konlinueriigt inom brottsförebyggande rådetsnarkotikagrupp. Enligt dessa bedömningar har inga påtagliga förändringar imissbrukslägel iniräfföt . Alltjämt ärheroinmissbruket mest oroande. Del är fortfarande koncentrerat lillStorslockholmsområdei och men förekommer också i andra delarav landet. Allmänt sett bedöms missbruket av centralstimulerande medel minska.Skolöverstyrelsens senaste enkätundersökningar tyder på ett starkt minskat intresseför cannabis bland skolungdomar. Ett myckel begränsat missbruk av kokain ansesförekomma i vissa storstadskrelsar. Jag räknar med all vi snart skall få eningående belysning av delta område genom den utredning av narkotikamissbruketsomfattning som tillsattes av 1977. Missbruketav alkohol och narkotika är vårt allvarligaste sociala problem. Särskiltoroande är fortfarande situationen bland ungdomar, '.nomsocialdepartementet och fullföljs del alkoholpolitiska programsom fastställde 1977, Beslutet innebar alt uttalade sig förett långsiktigt inriktat arbete för alt begränsa den totala, alltför högaalkoholkonsumtionen och för att komma lill rätta med alkoholmissbruket. Somen följd av riksdagsbeslutet inrättades nämnd föralkoholfrågor , Nämnden har fördelat ca 8 milj. kr, tillfritidsaktiviteter och information, 3,8 milj, kr. lill en kampanj påarbetslivets område samt . lill en kampanj om alkoholmissbruk ochgraviditet. förbereds fördelning för nästa budgetår. Nämnden har tillsattsärskilda arbetsgrupper mot alkoholmissbruk i arbetslivet och inom skolansområ- Uppföljningenav del narkolikapoliiiska programmet sker helt efter de riktlinjer som drogsupp i beslut , Projekt inom skolans område bedrivs kommuner. Ca 500 sludiecirkelledare har utbildats vid ett 20-talregionala konferenser. En väntas bli klar lill hösten. Inomfamiljevården har ett par projekt startals och ett par förbereds. En särskildarbetsgrupp behandlar frågan om arbete efter utskrivning från behandlingshem.Olika forsknings- och utvärderingsprojekt förbereds.