prot · G20978 · 1978-12-31 00:00:00 — Viföreslär en höjning av garaniinivän från nuvarande . per dag; därmed får man en anknylning till basbeloppet genom enjustering i förhållande till delta i likhet med vad som gäller försjukförsäkringsersättningarna, som ju nu justeras uppåt Genom det här förslagetvill vi undanröja de ekonomiska hinder som finns för en del småbarnsföräldrar,kanske i första hand de ensamstående föräldrarna, att kunna utnyttja den rätttill ledighet som lagen ger dem. Jagmåste i del sammanhanget lyvärr konstatera atl regeringen inte har haft denpoliliska viljan all följa upp ledigheislagen med en ekonomisk ersättning, ochvad jag förslår har inle heller den viljan. Det innebär altmånga småbarnsföräldrar inle kan utnyttja möjligheten alt få meralid lill samvaro med barnen. 1979är proklamerat som det internationella barnåret, som jag hoppas skall innebäraökade insalser för barnen. Jag vill dä säga: Lät inte det internationellabarnåret sianna vid stolta deklarationer om hur viktigt det är att göra storainsalser för barnen! Centerkravet på vårdnadsersältning innebär en aktivsatsning för barnen, och jag vill uttrycka förhoppningen aU vi skallkunna enas om alt del är viktigt att vi inför eU sådant stöd för barnens skull. ANNA-GRETASKANTZ (s) kort genmäle: Jag vill bara säga lill att jag inte alls blevirriterad. Jag sade ju tvärtom att jag tyckte del var intressant atl lyssnatill vad läste upp, och jag sade ocksä atl jag var intresseradav att höra om även skulle läsa ur tidningen . Det varalltså inte alls frågan om någon irritation. Del som har sagt kan jag inle tydapå annal sätt än att han egentligen tycker att del är bra alt vi har föreslagitatl skall göra ell särskilt uttalande när del gäller pensionärernasöveriäggningsrält. Del ärju bara del vi vill, och det kan väl inte RuneGustavsson ha någonting emot. () kortgenmäle: Det var bra atl få vela alt hade regelbundna överiäggningarmed pensionärsorganisationerna då han var socialminister, men till del villjagsäga aU det skulle bara fattas att han inle skulle ha tagit emot pensionärernanär de ville uppvakta honom i något ärende. Dä hade det ju varit renaskandalen. Det är i alla fall skönt aU veta att det gick bra för pensionärernaalt kontakta även när var socialminister. Delär inte jag som har talat om kursändring, , utan det varkollegan lill i som angavatt del hade skelt en sådan. I del avseendet villjag ge rätt iall del inte skedde någon kursändring. Men jag vill betona att de reformer somRune Gusiavsson vill göra så märkvärdiga inte var några reformer av betydenhetför barnfamiljerna, allra minst för dem som hade låga inkomsler och inle haderåd att ta ledigt under den lid de inte fick någon ersättning. Isitt senaste anförande blandade ihop detta medvårdnadsersältningen. Men den harju ingen berört i del här sammanhanget. Deljag tog upp var frågan om den extra månad som man skulle kunna la ledigt mensom man inte skulle få någon ersättning för. Vad vårdnadsersättningen kan varavärd känner vi ju någoriunda till, och i det avseendet har centerpartietsagerande bara inneburit tomma löften. Jag är övertygad om all del kommer altbli precis lika tomt i fortsättningen. Det kommer inte att finnas utrymme förcenterpartiet all genomföra den saken. Ni satt ju i regeringsställning i två ärtillsammans med de övriga borgeriiga partierna, men ni lyckadesju inle.Hur skall ni kunna göra detta, om ni inte sitter i en borgerlig regering? Närdel gäller barnärel kanjag hälla med . Vi mäste se lill allsamhället ger det stöd äl barnfamiljerna som är nödvändigl. Del är de värda,och stödet är en förutsättning för alt vi skall kunna behålla den nuvarandenativiteten. Inle heller med lanké på befolkningsfrågan får vi försumma denekonomiska sidan av saken. Så på den punkten sammanfaller min uppfattning medRune , men del är också den enda punkt där min uppfattning sammanfallermed hans. RUNEGUSTAVSSON (c) kort genmäle: sade all del inte blev någonting gjort underde två åren,men jag har redovisai vad vi gjorde. AvGöran Karissons anförande framgick vad vi ofta sagl, nämligen all densocialdemokraliska regeringen lämnade etl samhälle i kris efter sig. Och deltog lid och kostade pengar alt reparera vad som var nedkört. Härsäger alt del fördes högerpolitik . -Jag hadegärna velat vända mig till . Han lyssnar emellertid inte, men detspelar kanske inle någon roll. - Vi höjde barnbidragen. Trots talet om attpensionärerna skulle mista sina pensioner höjde vi dessa. Vi byggde utbarnomsorgen. Vidare lade vi fram ett alkoholpoliliskl och etlnarkotikapo-liliskt program. Var det högerpolitik? Jaglyssnade lill i gär. Han sade vid del tillfället: Vi vill på bredfront bekämpa alkohol- och narkotikamissbruket Jag mäste säga till hade varit intressant, om socialdemokraterna under de-10-15 senasie årenhade visat det inlressel för samhällets största sociala fräga, nämligen juslalkohol- och narkotikamissbruket. Intresset har emellertid varit svagt under desenaste åren. Vi har alltså gjort dessa satsningar, och det har också blivit enseriösare debatt om dessa väsentliga frågor. Såilla är del alltså inle ställt, . Men än en gäng, studeravärdnadsbidragets uppläggning och ni kommer underfund med atl del finns möjligheterför samtliga föräldrar atl få kompensation när de använder sig avledighetslagen och alltså minskar sin arbetstid från älta lill . Allasom har en inkomst . får full kompensation. Andrevice lalmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat all han inte ägde rätt till yllerligare replik. (vpk): I kommunisternas program inför 1980-lalet slås fast attbarnens och ungdomens rätt till en ljus framlid måste säkras, inte bara iSverige ulan även i andra länder. Utgårvi från dagens verklighet ligger emellertid denna ljusa framlid långt borta.Miljontals barn sväller ihjäl, inle därföratt jorden lider brist pä resurserutan därför all de imperialistiska staterna fortfarande behärskar en stor delav världen. Barnen dukar alllsä under för de multinationella jättarnasprofiljakt. ÄvenSverige dellar i denna utsugning och utplundring av världens barn, Svenskägdaföretag utsuger arbetare i andra länder. bidrar genom sill medlemskap iIDB, och oljeklubben till all uppräliahålla förlryckarregimer somden i , regimer vilkas politik bidragit och bidrar lill en lidigare inteskådad misär i mänga länder, en misär som inle bara tagit sig ullryck i hungerutan också i all barnen nekats rätlen all lära sig läsa och skriva och myckelannat. ISverige har vi nått elt slörre mätt av välsiånd än man har gjort i många andraländer. Elt välstånd som också kommit barnen och ungdomen till del. Men också iSverige slår klassorällvisorna igenom. Ocksä här berövas arbetarklassens barnrätlen lill en ljus framtid. Vpk har tidigare här i debatten tagit uppungdomsarbetslösheten och vad denna innebär för tiotusentals arbelslösaungdomars framtidstro. All redan tidigt berövas rällen att delta iprodukiionen, all redan tidigt berövas rätten till den sociala gemenskaparbeiet innebär, atl inte fä göra en samhällsinsats och alt därför känna sigobehövlig leder självfallet lill nedsatt självkänsla. Del leder lill passivitetoch kan ocksä leda lill drogmissbruk av skilda slag. Regeringen och de övrigapartierna bär här ett tungt ansvar - ell ansvar som de försökt smila undangenom alt lägga skulden hos de enskilda ungdomarna. De har talat om normlöshetoch förstärker de repressiva insatserna vare sig dessa nu tar formen av fierpolisereller fler tvångslagar inom sjukvården. Vad de glömmer äratt normer ochkrav alltid måste vara förbundna med sociala rättigheter för att upplevas sommeningsfulla. Berövar man ungdomarna den viktigaste av alla sociala rättigheter- rällen till arbele - så kommer de också att slälla sig fientliga lill denormer andra försöker pracka på dem. Men,herr lalman, det är inie bara rätten till arbete som man berövat ungdomen.Under hela sin uppväxt har de berövats en rad rättigheter som borde varasjälvklara i ett utvecklat samhälle. Rällen lill en bra dagis- ochfritidshemsplais. Rätlen lill en bra bostadsmiljö. De utsätts förkonkurrens-mentalitet i skolan och på andra områden. Våld och reaktionärtkönsrollstänkande är vad de möter i serier och filmer. har de ocksäberövats rätlen alt andas utan att äventyra sin hälsa. Nupåslår alla partier sig vilja skapa etl barnvänligt samhälle. Men ettbarnvänligt samhälle förutsätter ett gott samhälle för alla, och ell sädani ärinie möjligl atl få med mindre än att man avskaffar de krafter som profiterarpå människorna - ell sådant samhälle förulsälier socialism. är deluppenbart att mycket kan och mäste göras . Jag skall här bara ta uppnågra av alla de krav vi ställt och som hör till vardagen -och inle bara till högtidstal inför barnärel. Det gäller rättentill en bra dagis- eller fritidshemsplats, rätten till sex limmars arbetsdagför alla och rätten lill en bra miljö. Vifick i gär höra försöka sig på att belysa en jobbarfamiljssitualion. Familjens stora fräga var enligl alt avgöra vart nästaresa skulle gä, till eller ännu längre söderut. Del visar strängt tagetbara hur långl är från den svenska verkligheten. Det avståndet lillverkligheten har lyvärr också såväl centerpartister, folkpartister som mänga socialdemokraler iavgörande frågor. Lätmig la ell exempel i stället. En ensamstående mamma med sin treårige grabb.Honjobbade tidigare, visserligen i etl lågavlönat kvinnoyrke, men hon trivdes.Nu går hon utan jobb. Hon vill ju ingenling hellre än atl komma ut ijobb. Del enkla skälet är att kommunen strunlal i dagisutbyggnaden. Visserligenhar hon förtur, men vad hjälper del när det går hundra barn pä varie plats. Honmår dåligt - grabben mår dåligt Hon känner sig isolerad och instängd och frågarsig naturligtvis varför det blev så här. Politikerna hade ju lovat all nuskulle barnsiugebrisien byggas bort minsann, 100 000 nya dagisplalser före1980. Politikerna, många från , hade också sagt att varie kvinnaskulle ha rält till ekonomiskl oberoende - del talades sä fagert omjämställdhet och jämlikhet, men var finns jämlikheten för den ensamståendemamman utan dagisplals? Sanningenär den att otryggheten för tusentals barn och föräldrar kommer atl beslå sålänge inte samlliga övriga partier ändrar sin ståndpunkt i denna fråga.Sanningen är den alt det finns 750 000 barn i förskoleåldern och alt det fördem finns omkring 120 000 daghemsplalser. Sanningen är den alt tiotusentalsbarn i åldrarna går ulan någon som helst tillsyn på eftermiddagarnadärför atl bristen på friiidshemsplalser är om möjligt ännu mer skrämmande änbristen pä daghemsplalser. Årefter år har vpk drivit kravet pä bra daghem och fritidshem äl alla barn och . Försl när en omfattande folkrörelse drev övriga partieralt la upp frågan kom en överenskommelse med till slånd - enöverenskommelse som, även om den skulle uppfyllas, innebär alt otrygghetenkommer att beslå. Jagskulle vilja fråga : Vilka kvinnor, tänker han sig, skall ocksäfortsättningsvis vara gästarbetare pä arbetsmarknaden till följd av bristen påbarnstugeplatser? Vilka barn är det som skall utestängas från den möjlighettill kollekliv uppfostran daghemmet innebär och utsättas för den otrygghet somavsaknaden av såväl daghem som fritidshem kan medföra? Jagkan ta ell annal exempel, nämligen borgarnas egen lilla dröm -kärnfamiljen, somRune ordade så mycket om. Visseriigen bor inte pappan hemma,eftersom han tillhör pendlarnas skara-del ärju sagt av borgarregeringen atl vialla skall flytta allteftersom fabrikerna flyttar ut arbetarnas pengarutomlands - men mamman jobbar, efiersom hon har hafl turen atl få in barnen pådaghem. Hur ser då hennes och barnens vardag ul? Jo, de går upp halv sex påmorgonen, och daghemmet öppnar kl. 7. Med knapp nöd hinner hon till jobbei kl.8, eftersom restiden är . Hon kommer hem klockan hah' fem, handlar,hämtar barnen - och därefter återstår allt hemarbetet familjen när man en dröm -en dröm om sex limmars arbetsdag med fulllönekompensation. Den lidigare borgeriiga regeringen gav ju möjlighel till sextimmars arbetsdag för småbarnsföräldrar med hög inkomst, men det tjänar inteden här familjen pä. Den är nämligen lågavlönad och har inle råd alt avstå frånde timmar det gäller. Man vill ha sex limmars arbetsdag för atl förkortadaghemsvistelsen för barnen. Även om de trivs, blir elva lill päelt överfulU daghem för myckel. Delkan ocksä anmärkas atl man inle ens lyckats infria det löfte om normer förpersonaltäthet och barngrupper som stod inskrivet i regeringsdeklarationen1976. Sexlimmars arbetsdag för alla med oavkiDrtad lön skulle skapa möjligheter lillfackligl arbete, till möten och lill ell annoriunda umgängesliv. Kravet pä sextimmars arbetsdag griper in i alla samhällslivets områden, Utslagning och hetsskulle minska. Kvinnorna skulle få ökade möjligheter lill heltidsarbete. Raderav nya jobb skulle skapas. OcksäGöran har lidigare i deballen hårt kritiserat den borgeriigapropositionen, men jag skulle ändå vilja fräga socialdemokralerna och särskiltde socialdemokratiska kvinnorna: Är de överens med sin partiledning om att gåemot värt krav pä sex timmars arbetsdag med oavkortad lön, under hänvisningtill all det skulle vara för dyrt? Då har man inle räknat pä vad del kostar alllåta sä många gä utan jobb, pä vad del kostar i form av mänskliga lidandengenom för tidig utslilning och utslagning liksom inte heller pä vad del kostarbarnen all alltid få se alla vuxna trötta och griniga. , som kommerefter mig på lalariistan, kanske kan ge ett svar på den frågan. Jaglycker alt rätten lill sex limmars arbetsdag borde vara ell förarbetarrörelsen lika väsentligt krav som en gång kravet pä åtta timmars arbete,älta limmars frilid och älta limmars sömn var. Slulligen,herrlalman,vill jagia upprätten till en god miljö-ett krav som innefattar så oerhörtmyckel. Jag skall dock begränsa mig till all pä den korta tid som återstår laupp en enda sak, nämligen bilsamhällets avigsidor. Annat som skulle kunna tasupp i sammanhanget är alla de gifter som sprids inom skogs- och jordbruk - allade gifter som arbetarna utsätts för i jobben och som skapar fosterskador och för tidigdöd. Menav alla företeelser i det moderna samhället är bilen utan tvivel en av defarligaste, inle bara pä grund av dess direkia påverkan på miljön utan ocksä pågrund av alla dess negativa effekler på samhällsplaneringen. Visslhar bilen sina posiliva sidor, särskilt i glesbygden, och den är för mångamänniskor etl livsvillkor på grund av nedrustningen av den kollektivatrafiken och underlätenheten atl skapa en planerad kollektiv trafikstandard.Men måste man allvariigt böria ifrågasätta vilkel pris som fårbetalas förden ökade röriighet bilismen innebär. Den omfallandeflyttlasspolitik som vi haft underde hade aldrig kunnaigenomföras ulan den nya trafiktekniken. Varieär skadas 20 000 och dödas omkring 1 200 människor i trafiken. Antalet dödademotsvarar en medelstor svensk stad. 100 personer går alltså åt permånad, och av dem är många barn. Men inle nog med all över 20 000 människor döreller lemläslas - dessulom ulgör bilen vår största luftföroreningskälla.Tonvis av inte bara bly ulan också en rad andra giftiga ämnen vräks varie dagul över våra barn. Hela städer har skövlats och socialt fungerandemiljöer har slagils i spillror. Den levande blandning av arbetsplatser,butiker, bostäder och verkstäder som städerna en gång utgjorde har brutaltrivils itu till förmän för gigantiska trafikkaruseller och slalskärnor helgadeåt konsumtionens heliga tempel. Ochbarnen - hur har de drabbats? Bilsamhällels barn är förbjudna alt rörasig fritt De står under en ständig övervakning av ångestfyllda vuxna, deförföljs av ständiga varningar. Möjligheterna all göra upptäcktsfärder iomgivningarna har försvunnil. Cykling och liknande har de ingen möjlighel lillföre vuxen ålder - och knappt ens då. Bilsamhällels barn blir osjälvständigaoch defensiva, eftersom de aldrig tilläts leka ule utan risk för Irafikskador. Bilenhar ju ocksä blivit någol av en kulturell företeelse. Gigantiska bilindustrier,påhejade av lika gigantiska molororganisalioner och deras publikationer, har pågrundval av den kapitalistiska marknadsekonomin förklätt dennamiljardmördare till etl besjälat, kärleksfullt väsen - elt väsen som ocksäanvänds som etl vapen i kvinnoförtrycket Nuhar de senaste larmrapporterna äntligen fäll politikerna alt vakna, om än sentRedan 1971 kom de försia rapporterna om blyets giftighet Men man kan frukta altinte heller nägra radikala ålgärder kommer alt vidtas, om man serhur centerpartister och folkpartister likaväl som socialdemokrater agerar iStockholms kommun och . Tidigarei dag hardel här problemet debatterats av jordbruksministern och SvanteLundkvist, men man harenbart lagil sig an frågan om blyet Jag anser alt bilen itätorterna är en direkl hälsofara och alltså också en fråga för social-ochsjukvärdsministrarna. Därför vill jag avslutningsvis fråga dem som ansvarar fördet sociala området i regeringen: Vilka åtgärder ämnar ni vidta för atl snarastfå lill slånd en snabb minskning av privatbilismen i tätorterna och för alt setill, alt kollektivtrafiken snabbi byggs ul? I denna del av den allmänpolitiska debatten är vi inbegripna i enallvariig och väldigl väsentlig diskussion om hur och efter vilka ideologier viskall förbättra tillvaron här i landel för olika samhällsgrupper. I mill anförandetänkte jag koncentrera mig till vissa möjligheler atl förbättra tillvaron fördem som är intagna pä anstalt, kanske ocksä efter del all de har kommil ul inormall liv igen. fråga får jag alltså besvara vid någol annaltillfälle. Visom tillhör den socialdemokratiska gmppen i juslitieutskottel har noterat atlman speciellt uppehåller sig vid ulredningar, men del är ulredningar somibland fördröjer utvecklingen. Vi har bl. a. koncentrerat oss pä kampen mol denekonomiska brottsligheten - som vi i är har lagt fram en partimotion om - därdel enligl vår bedömning behövs hell andra krafttag än de som regeringenhittills tagit. Vihar sett en läng rad ulredningar i en fräga som kommer alt utredas ytterligareav kriminalpolitiska delegationer. Det som har gjort mig litet fundersamär därför en anmälan om en ny ulredning. Men-äntligen, kanske jag skullelillägga - aviseras en utredning om förutsättningarna för en vidgad verksamhetvid kriminalvårdsanstalterna med arbelsmarknadsanpassad ersättning för delarbele som utförs där. Detlaär någonting som vi länge har efterlyst, ställt frågor om och diskuterat inomutskottet. Jag tycker därför det är bra att denna utredning äntligen kommertill slånd. I direktiven sägs det att man skall ta upp beskattning,sjukvårdsförmåner, införsel., utmätning osv. Men om utredningen läggs uppenbart efter den är jag rädd för alt frågan om arbelsmarknadsanpassadersättning vid kriminalvärdsanstalterna kommer all skjutas mänga år in iframtiden, och jag hävdar bestämt atl det inte finns någon anledning alt göradetla. Vihar fått en rapport om utvärdering av. erfarenheterna frånförsöksverksamheten vid . Vi har tidigare fått två rapporter omverksamhelen i och vi har, inte mindre än , fålldetaljerade förslag frän om atl man önskar bedrivaförsöksverksamhet vid tre anstalter. Det syslemel liknar inle det som tillämpasi och , men skulle den metoden användas skulle det kosta 32milj. kr., vilket jag tror är hell orealistiskt Detär ocksä orealistiskt atl tro att alla intagna på våra kriminalvårdsan-stallerskulle kunna gå in i industriell drift, oavsell om det gäller trähus elleriväiteri. Men, har utarbetat och inför regeringen lagtfram ett förslag om vad som kallas för modifierad arbelsmarknadsanpassadersättning. Där har man tre olika kategorier. Enersättning finns för dem som kan arbeta heltid i industriellt arbele av någotslag. De skall få en arbelsmarknadsanpassad lön som basersättning. Efter avdragför skatt och naturaförmåner får de ut en kontant lön. Enannan ersättning är beräknad för annan verksamhet, som utförs av dem somstuderar, går i arbelsträning eller i arbetsterapi. För intagna som är oförmögna lill arbete eller till altdelta i annan verksamhel föresläs eltIredje slag av ersättning, som är ungefär densamma som den som utgår lillvärnpliktiga. Detär ytterst viktigt atl denna försöksverksamhet kommer i gäng. Den kan varaoerhört värdefull även för den ulredning som skall undersöka hur man skallkunna utvidga försöksverksamheten. Det är ganska rimliga.och. Jag vel också atl del finns medel lill den, och medel tillulredningen finns också. Jag tror atl denna verksamhel skulle kunna väsentligtbidra till all skapa elt annal klimat vid anstalterna. Detla har tidigareutvärderingar klart givit vid handen. Skogomeundgrsökningen visar alt bostadssituationenefter frigivningen är klart förbättrad: Det är fler som har egen bostad ochfärre som bor hos föräldrar, andra anhöriga eller vänner. Många,ja, de allra flesta, har tillstått all de lidigare - innan man log hand om ochplanerade deras ekonomi, gav dem kontanter.sättning, gav dem möjlighel attersätta böter, rättegångskostnader, skatter peH hedersskulder-hade levt ulantillstymmelse lill någonting som kan liknas vid ekonomisk planeringoch hushållning på än dagsbehovel krävde. De löste sina akutaekonomiska problem med alla till buds stående medel, t. ex. bidrag fränsocialvården, frän , från skyddskonsulenien eller genomtillfälligt extraknäck med snabb betalning och, nästan del vanligasle, medbrottslighet Vidfrigivningen hade av Skogomeklientelet mer än . i sparademedel, hade merän . och ingen hade . De säger atlde genom arbelsverksamhelen fått slörre självkänsla och har tyckt atl det varitintressantare, roligare och mer meningsfullt atl arbeta. Tillberga-och Skogomeexperimenlen kan icke föras vidare på grund av de kosinader delskulle föra med sig. Men jag tycker alt del är rimligt och riktigt atl man intenu tillsätter yiteriigare en utredning som bara skall se påkriminalvårdsstyrelsens myckel genomarbetade utredning ulan att man, som stödoch hjälp åt den översyn som kanske behövs, startar den försöksverksamhet imodifierad form som skulle kunna tillämpas vid många fler anstalter. Skillnadenmellan /och andra anstalter är alt man får söka sig till dessatvå och att det myckel noggrant prövas om man kan falla in i en arbelsrytm ochdelta i många dagars arbete. En variant som man verkligen bör siudera är deförsök vi önskar vid , och . Det är min uppfattningoch mitt bestämda krav all regeringen ger tillstånd till sådanförsöksverksamhet Utredningsmaterial finns och medel finns, så del finns ingenanledning alt fördröja en fräga som denna med en långvarig och genomgripandeutredning. 1979 är FN:s internationella barnär. Det är år sedandeklarationen om barns rättigheter antogs. Barnåretär en uppfordran till oss att undersöka hur barn har det i värt land och iväriden, all länka efter vad vi kan göra för atl ge barnen etl bällre liv. ISverige, liksom i 150 andra länder, pågår nu en mångskiftande verksamhel inomfolkrörelser och kommuner inom ramen för del inlernalionella barnärel. Iårets budgel tas upp en rad förslag som har betydelse för barn. De hade nogställ där även om vi inte hade haft FN:s barnår. I är vi överens om atlse barnärel framför allt som en påstötning till atl lära oss mer och informerabätire, inte som någonting som vi skall anpassa tidtabellen för vår reformpolitikefter. Menbarnåret ger ändå anledning att tänka efter och redovisa några inslag ibudgetens olika huvudtitlar, som har belydelse för barnen och barnfamiljerna.Del tänker jag göra, även omjag gärna håller med om att delviktigaste för barnen är att vi får ell bättre samhälle för alla. Föräldraförsäkringenskall byggas ut enligl ett förslag som regeringen kommeratl lägga fram merautförligt . Det innebär att full ersättning för inkomstbortfall kommeratl ges under den nionde månaden av föräldraledigheten. Del leder till enökning av budgetanslaget frän 360 lill 410 miljoner, dvs. en ökning med 14 'A,.Totalt kommer atl utbetalas 2,7 miljarder överföräldraförsäkringen enligl det här förslagel. Statsbidragentill barnomsorgen ökar från 2,6 till 3,6 miljarder, dvs.