prot · G209100 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:100 m. m. § 1 Justerades protokolletför den 2 innevarande månad. § 2 Om handelsutbytet med , m. m. Handelsministern erhöll ordet för altbesvara (apk) anmälda interpellation,1978/79:144, och anförde: 1. hur jag bedömer uppgifterna om all man från svensksida, genom passiviiei och oiniresse, missal slora aftarer med , bl. a.när del gäller försäljning av malm från , 2. vilka ålgärder jag avser all vidia för au ökahandeln mellan och SEV-Iijnderna. Polenär siörsia exportmarknad i . Den svenska exporten dit ökadekraftigt under 1970-ialel och uppgick , trots en viss minskning de iresenasie åren, lill näsian . kom 1977 på femte platsi som leverantörland för . Dellager enligl min uppfattning inte belägg för au skulle ha mi.ssköil signär del gäller exporten lill - tvärtom. Eftersom gör enjämförelse med öslhandel, kan jag i förbigående nämna alt den svenskaexporten lill var nära sex gånger så stor som den finskaexporten dit. Efterenperiod av kraftiga invesieringaroch starkt ökad import strävar man nu på polsksida efter atl hålla igen importen. Den relativt höga svenska exportsiffranskall bedömas även mol denna bakgrund. Polensexport lill har också ökat under 1970-talei men är fortfarandebetydligt mindre än vår export till . För en fortsatt tillväxt i vårönLsesidiga handel tror jag del är väsentligt au lyckas i sinaexporlansträngningar. Jag vill understryka alt vi frän svensk sida önskar ensådan fortsatt tillväxt i handelsutbytet med . Vadbeträffar järnmalm, specialstål och fartyg vet lika väl som jag,all situationen för dessa branscher är sådan alt man inte låter möjligaexporttillfällen gå sig ur händerna. Om en affär skall komma till stånd beroremellertid på om man kan komma överens om bl. a. priser och krediier. Ivad särskili gäller järnmalm är en av de nalurligasle marknaderna förSverige, och iir efter den största exportören lill Polen.I millen av 1970-lalet ingick de svenska leverantörerna ett långsiktigt Om handelsutbytet med . m. m. leveransavtalmed som slriickersig . Avtalet gick ut pä all Sverigesuccessivt skulle leverera allt slörre kvantiteter järnmalm enligt enöverenskommen plan. Avtalet har fungerat tillfredsställande underen följd avår, och exporten har stigit successivt. anmäldes emellertid frånpolsk sida, all man inte längre kunde importera de kvaniiieier som förutsägs iavtalet. Man begärde dessutom stora krediter. nåddes lill sistöverenskommelse om leverans enligl avlalei. Vi hoppas all avialeiIbrisiill-ningsvis skall kunna uppfyllas ulan problem. Man kan la de problem som sålunda förekommit som ettuttryck för den strikta importpolilik som nu följer eller som elt uttryckförde problem som den polska beialningssiluationen medför. Men vad det än är -något bevis på passiviiei och oiniresse från svensk sida är del inte. De andra frågor som nämner kan inlediskuteras ulan au man går in på de bedömningarsom gjorts i enskilda affärer.Del som sägs i den tidningsiniervju som citerar i sininterpellation bör närmast las som Ullryck för all parterna inie lyckals enasig i de aktuella affärsför-handlingarna. AlfLövenborgfrågarockså vad jag avser au göra för all ökahandeln mellan och SEV-länderna. Jag berörde detta redan den 18december i samband med en annan interpellation av . Jag påpekade då all del finns ett intresse av au ökahandeln med de socialisiiska länderna men au deua försvåras av en rad fakiorer.Handelns sioriek besiäms inle enbari i . Den hänger nalurliglvis sammanmed vilka varor de socialistiska staterna kan erbjuda den svenska marknaden ochvilket intresse det finns för varorna hos de svenska konsumenterna. Hos desocialistiska länderna finns ett starkt önskemål om atl handeln skall varabalanserad bilateralt, dvs. all expon lill och import från varje land skallviiga jämni. Detta säiier vissa gränser för våra möjligheter all öka handeln. En faktor är att fiera av de berörda länderna har enskuldsättning, som försvårar ökade inköp från bl. a. viisiländerna. En annankomplikation är kraven på s. k. motköpsaffärer, där de socialistiska länderna,för au förbättra sin valulasilualion, ofta försöker få en direkl koppling avimport- och exportaffärer. Del är främst myckel slora förelag som har möjlighelau hanlera sädana krav. Länder med en liien hemmamarknad som har självfalleimindre möjligheierän i. ex. Väsliyskland och au placeraimportvarorna. Jag vill lillägga all sådana kopplingar på ofta ären dålig affär för de socialistiska länderna, som får bära de extra kostnadersom sådana affärer medför och som inle heller får den marknadskunskap som är enförutsättning för en vidare utveckling av handeln. F. n. pågår förhandlingar om nya långsiktiga handelsavtalmed flera av de socialisiiska länderna i Ösleuropa. A vsikien är all dessaavial skall underiälta företagens kommersiella kontakter. Del sker årligahandelsförhandlingar niellan och fierialei av dessa stater. Likaledeshar de samarbetskom-niissioner som har inräiiais mellan och dessaslaier årliga överläggningar. Svenska förelag deliar regelbundei i de mässoroch uisiällningarsom ordnas i de socialistiska länderna. Ofta anordnas delegaiionsresor för affärsmänför au främja handeln. kommer t. ex. sådana delegationer all besökaBaltikum och . Elt kontinuerligt arbete för all utveckla handeln görsav våra ambassader och handelssekreterarkontor i de berörda länderna. Denkommersiella bevakningen vid ambassaderna i och har förstärkts. Undervåren kommer vi atl ha eu särskilt livligt besöksutbyie med just . Ensvensk affärsmannadelegation besökte . Statssekreteraren ihandelsdepartementet besökte sin polska kollega . De sedvanligaårsprolokollsförhandlingarna äger rum , och senare under vårenföljer möte i den svensk-polska samarbeiskommissionen och elt besök av en polskaffärsmannadelegation. Lålmig avslutningsvis än en gång konstatera att vi från svensk sida ärintresserade av att ytterligare öka handeln med de socialistiska länderna. AlfLövenborg bör vid del här lagei vara medveten såväl om detta som om de åtgärdervi har vidtagit i detta syfte. Omhandelsulbytet med , m. m. (apk): Jag ber all få lacka handelsminisiern för svarei på min interpellaiion.Del var långl, och del sluiar med all handelsministern belönar all man frånsvensk sida är iniresserad av au yiierligare öka handeln med de socialistiskaländerna. Menäven om svarei på min interpellaiion var omfaiiande, sä kan delsamma inie.sägas när del gäller omfängel av handeln mellan och SEV-länderna. Delär della som vi vid olika tillfällen har velat påvisa liksom vilkaförutsättningar som måste uppfyllas, om man vill göra en nyorientering. Vid enjämförelse mellan och i fråga om handeln med kan Sverigeredovisa siffror som är tämligen hyggliga, men detsamma gäller ju inlebeträffande den lolala handeln med de socialisiiska länderna. Vid en sådanjämförelse kommer eil par hästlängder före. Närdel gäller min första fråga vill jag säga atl den ställdes sedan jag nogakontrollerat uppgifterna all polska order gått vår näsa förbi på grund avpassiviiei och oiniresse. Handelsminisiern förnekar nu deua. I svarei framhållsall uieblivna order kan bero på flera saker. Däribland nämns en mera sirikipolsk importpolilik, all man inie kunnai ena sig i konkrela affärslorhandlingar,osv. Handelsminisiernläi närmasi indignerad över all jag har haft oförsynl-heien au misslänka allSverige har missal några chanser. Nåja, misslanken är inte särskiliuppseendeviickande, om man ser liiei bakåi i liden, dä del av poliliska skäl saliesen handelspoliiisk ivängsiröja på vår handelspoliiik. Del spelei har ju mycketväl klarlagts av professor m. fl. Jag menar all detförflutna även kan ge näring ål misstankar i . Mendet är naluriiglvis inie hisloria som jag vill diskutera . När det gällerhandeln med anser handelsministern all allt är bra och viftar bort denlidningsiniervju som jag anser vara så alarmerande, och delta gör han i ettsysselsättningsläge då har all anledning au tillvarata varje exportchans. Omhandelsutbytet med , m. m. Frågan byggde ju inte på mina egna påståenden ulanpå en intervju med den biiriidande polske handelsministern iNorrskensflamman . Vid della tillfälle uttalade han sig påföljande sätt: "Handelni bägge riktningarna mellan och borde ha förutsättningar au liggapä betydligt högre nivåer än vad som iir fallet . Handelnmed avviker i själva verket ganska markant i negaliv mening från vårhandel med andra västliga indusirisialer. Särskilt de tre senasteåren uppvisar en minskande trend. Vadsom inverkar menligt är alt håller fast vid vissa diskrediterandebegränsningar och kvoteringtir som exempelvis och haravskaffat. Med t. ex. ökade vår handel , medanden alliså minskade betydligt med ." Iintervjun presenterade den polske ministern uppgifter som visar au densvensk-polska handeln minskar. sjönk den polska importenfrän med 9 "i eller från 1 227 miljoner konvertibla zloty till 1007 miljoner, medan den svenska importen från Polen sjönk med hela 23 ''> undermotsvarande lid, från 852 miljoner konvertibla zloiy 1976 till 552 miljoner år1978. är inle precis en gynnsam ulveckling. 1svarei siiger handelsministern: "Vad beträffar järnmalm, specialstål ochfartyg vet lika väl som jag, all situationen för dessa branscherär sådan all man inte låter möjliga exporttillfällen gå sig ur händerna. "Men så här säger den polske biträdande handelsministern i samma intervju: "Iblandfår man en känsla av all del svenska näringslivel inie är lika intresserat somhandelskretsar i andra länder. Kanske är svenskarna för mätta? filosoferarDlugosz, kanske har man tagit i del svenska näringslivel? Exportörerav järnmalm visar exempelvis stor aktiviiet visavi . har också siorimport av stål trots utvecklingen av den egna stålindustrin. Vi skulle kunnaimportera mera av det svenska kvaliietssiålei, men del verkar inie som Sverigevill ställa upp i konkurrensen som andra länder översvämmar oss medofferter. Vi kan visserligen i delfallet bete oss som en vacker kvinna som kan välja partners- .Ty faktum äralt de mängder stål vi importerar borde vara av intresse för vilket landsom helst, också ." Han fortsätter: "har också röjtintresse av all importera fartyg från , men bl. a. italienare ochfransmän har där visat betydligt slörre intresse. Exempelvis franska varv hartagit hem polska beställningar som representerar fem miljoner arbetstimmar avfartygsprodukter som också kan leverera. Mellan1974-76 förekom också viss dialog på lasibilssidan med . Vi diskuterade enökning av den polska kolexporten, och det resonerades om elleveranser lillSverige via kabel i . Någon ulveckling av dessa planer har detemellertid inte blivit." Delär rätt länga citat som jag här har läst, men jag lycker alt de ärbetydelsefulla i sammanhanget. Jag vill också tillägga att jag har försökt kontrollera,om del iden här intervjun skulle röra sig om några felakiigheier, men sä ärinie fallei. Det iir den bcsliinida uppfattning .som man har och .som man ocksåhar gen ullryck för. Vadsom alltså slår klart är all del här finns bedömningar som svär mol varandra.Handelsminisiern säger all man från svensk sida göralll som göras kan. På polsksida har man dock en helt annan uppfatining. Jagsom inie har varit med i de inre cirklarna när avtal diskuterats kannaturligtvis inle stå här och tvärsäkert fastslå alt man på det ena eller delandra området har missal stora svenska order till . Men jag har också enbesiiimd känsla av all handelsminisiern inie så kalegoriskl som i svarei skallförsöka spika fasiaii varje möjlighel har lagils lill vara. Den polskemiiiisierns uppfaiining liksom handelns ulveckling visar ivänom all så icke iirfallei. Närdel gäller inierpellaiionens andra del - frågan om vad som kan göras för allöka handeln mellan och SEV-liinderna-beiygar handelsministern silliniresse för deua och upilyser om all förhandlingar om nya långsikligahandelsavtal med flera av de socialisiiska liinderna pågår. Men hur skall mankunna öka volymen'' Vilka nya grepp planeras'? I vilken omfaiining kan man ökade långfrisliga krediterna? Vilka åtgiirder kan vidtas föratt öka importen lillSverige? Delta är ju några av nycklarna i sammanhanget. Jagvill ställa frågan: Anser handelsministern att ett samarbetsavial mellanSverige och skulle kunna spela någon positiv roll i sammanhanget? Vårtgrannland har som bekant sluiil eu samarbeisavial med . IHandelskammariidningen nr 2, som kom ulden , beskrivsSEV-länderna som "världens mesl dynamiska ekonomiska kraft". Vidareheler del: "SEV-länderna kan visa upp många framsieg. Siffror lalar silltydliga språk: uppgick den genomsnittliga årliga lillväxi-lakienlill för SEV-länderna jämfört med världsgenomsniiiei på 6,3proceni. SEV-ländernasvarar nu för mer än en iredjedel av världsprodukiionen inom verkstadsindustrioch keniisk industri, av världens elkraft, 29 proceni av siålel, 37procent av handelsgödseln och 28 proceni av naturgasen." Nogfinns det, herr talman, myckel som talar för au våri land har allt iniresse avall öka handeln med dessa länder. I dei nummer av Handelskammariidningen somjag citerade ur siiger en svensk direktör, vars företag just gjort lyckadeaffärer med : "Skall man salsa pä måste man också göra delhelhjiiriat." Jag anser fortfarande all man från svensk sida inte satsarså helhjärtat som man borde. Del finns mer au göra. Jagvill sluta med att siiilla yiierligare en fråga. När vi nu kommer lillriksdagen ligger regeringens energiproposilion i våra fack. Den har presenteratsi tidningarna. Jag har självfallei inte hunnit studera den, nten all döma avtidningsreferaten är man inställd på alt satsa betydligt mera på kol. I så fallmåsle viil bli ticn naturliga handelspartnern. Iliir finns en uppenbarmöjlighel au volymmiissigl öka handelsuib>ici med deua grannland inom enicke alltför avliigscn framtid. Jag förmodar all dellaockså är handelsminisierns åsiki. m. m. Om handelsutbytet med , m. m. öppna nya möjligheler för både och . Redan nubör det f. ö. vara möjligl all öka kolimporlen från . liicker vi vänbehov av sienkol i myckel ringa del från denna handelspartner, 15,5 '.',. Menfrån , som ligger så långl bona, lar vi 24,8 ','.. Nog bör den proportionenkunna ändras, om man vill öka handelsulbylel med . refererade lillenergipropositionen och till den vikt som i denna fiisis vid ökad anviindningav kolci. Jag vill giirna siiga au det polska kolet i detta sammanhang lorvissoiir intressant Rir , självfallei då förutsatt au del kan levereras påsådana villkor au dci ekonomiskt iir av intresse lor att ta tletia kolfrån . Över huvud lauci vill jag starkt untlerstryka att handeln alltidföljer och iiven bör lolja de ekonomiskt biisia villkoren. Sjiil vfallctgiillcr delta då både import och vår import från Pt)lcn. Någotavial mellan och Sl:\ iir inte aktuellt. Del iir naturligt au vill öka sin export. Som jagsade i mitt interpellationssvar ställer vi oss också från svensk sida posilivatill en ökad import från . Men vi har, som väl känner lill,vissa varuområden där vi med hänsyn till den svenska försörjningsberedskapeniakttar en restriktiv linje. I första hand måste vi av della skäl varaförsiktiga med att öka importen frän andra länder av textilier och skor. I övrigi välkomnar vi alltså en ökad polsk export tillSverige. Men förulsiiuningen iir nalurliglvis att varor som vill säljaavyttras till priser och på leveransvillkor i övrigi som framslår somkonkurrenskraftiga på den svenska marknaden och au del finns svenskar som ärintresserade av aii köpa det som tillverkar, lill de priser som Polenvill la ut för varorna. tog upp några speciella frågor.Beiriiflände fartygen v ill jag siiga all den frågan alltjiimt, enligluppgifter som vi har fåll bekriifladc från , i alli viisentligt iir öppen.Niir det giillcr jiirnmalni iir problcmei snarasi au man från polski håll harlagil upp vårl koniraki med , som iir eu långiidskontrakt. och villrevidera de (ivcrenskomna villkoren under avials-periodcn. Det lycker vi intebör ske, om del kan undvikas. Slutligen lycker jag kanske au visaren vissnaivitet niir han laren polsk statlig repre.scnianis uttalande som underlagloren påstående au de svenska förelagen skulle visa eu allilbr liiei iniresse.Den polske vice uirikeshandclsminisicrn f()reiriider iindå i dciia fall sittlands imporiintrcs-scn. och han har en från hans s\npunkier naturlig och riktigambition all försöka pressa de svenska förhandlingsbuden så myckel som möjligl.I lan gör det genom au siiga all svenskarna visaren litet intresse. Vad menarh.m då med det? Jo, lian menar all svenskarna prismässigt ligger för högt. 'iger egentligen med detta: Siink era pri.ser! Han hotar i sitt utlalande medatt nian annars kommer att köpa från och från de andra liinder soniherr Liivenborg rcreicrade lill. Under en pågående förhandling kan inle allaförhandlingspartner l'å uppmärksamhei i riksdag lor sina intressen ochönskemål. Det går i detta fall genom förijiinsi. lyckeratl han skall vara myckel försiktig när det gäller alt kriiisera svenskaförelag på basis av motpartens förhandlingsbud. ALFLÖVENBORG (apk): anser au mina frågor vittnar om en viss naivitet. Jaglycker inte alt det är mera naivt av mig all ställa dem än atl jag tarstatsrådet på allvar. Det handlar i båda fallen om auktoritativa talesmänför resp. länder. lycker inle att ett avtal med ärakiuelli. Jag vill beklaga detta, eftersom det handlarom enjätielik marknad.Vid SEV-sessionen faslslälldes de ekonomiska planerna fram lill1990. Del handlar om program för all läcka behovet av bl. a. råvaror, maskiner,utrustning och avancerad teknologi. Enbart de tio medlemsländerna i ,och har en befolkning på 430 miljoner människor. Baraomfattningen av denna marknad är mer än tillräcklig för all motivera maximalasvenska ansträngningar i syfte all vårt land skall få lillriickligl fotfiisledär. Jag vill bara när del gäller skillnaderna i bedömningen på polskt ochsvenskt håll av orsakerna lill nedgången i handeln säga atl någon rikligklarhet inte har nätts. Jag lycker atl del vore på sin plats med en ordentligUlredning. Jaghar refererat de polska uppgifterna, och jag finner inie att de dementeras avhandelsministerns inlägg. Visst kan man på ömse håll finna orsaker till all detär som del är. Vi vet au man i de socialistiska länderna, som här har påpekats,har en stark målsättning alt få balans i handelsutbytet, och det förefallerinte orimligt. Vi vet också all den svenska bundenheten lill traditionellamarknader i väst är stor. All det krävs nya grepp för all skall kunnaöka handeln med de socialistiska länderna slår helt klart. Del handlar om långfristigakrediier, men del handlar också om statens aktiva insatser för alt på andraplan styra handeln. Jaganser alt detta är sä viktiga fakiorer all del inte bara kan få varamarknadskrafternas fria spel som avgör utvecklingen. Den måsle styras genom medvetnaoch långsiktiga åtgärder. Det handlar om arbetstillfällen, och det handlarockså om att göra en smula mindre sårbart i dess handelspolitik. Nuutgörs ju en dominerande del av vårl handelsutbyte av handel med denkrisdrabbade kapiialisiiska världen, och det gör oss ju oerhört sårbara. Del ärelt iniresse för , det är etl iniresse för svensk arbetarklass all delsker en omorieniering av handeln i riktning mot socialismens länder. Svaretvittnar om atl handelsministern ser möjligheter som ligger och väntar, men jaghar svårt au skönja de nya genomgripande iniiialiv som skulle kunna förändrasilualionen. Handelsminisiern refererar lill pågående förhandlingar om nyalångfrisliga handelsavial med ifrågavarande länder. Där finns nalurliglvis plaisför nylänkande och djärva iniiialiv för atl öka handelsvolymen. Jag hoppas alldel tas sådana svenska initiativ, saniiidigi som jag nog vill deklarera au jaginte är överdrivet hoppfull. Men den som lever får se. Överliiggningenvar härmed slutad. Omhandelsutbytet med , m. m. Nr 100 § 3 Föredrogs och hänvisades 1978/79:82till uibildningsutskotiet 1978/79:110 lagförslag 3 till skatleutskottet iövrigt lill jordbruksutskottet /79:113 lill utrikesulskotlet /79:116till trafikuiskoltel /79:123 och 124 lill näringsutskollel /79:126punkterna 4 och 5 lill arbetsmarknadsulskoltel iövrigt till näringsutskollel /79:127 bil. 1 punkterna 2 och 4 lillnäringsulskottei iövrigi lill arbelsmarknadsulskoliel 1978/79:133 lill arbelsmarknadsulskoliel1978/79:137 lill skaiieulskottel /79:138 lill försvarsutskottet /79:143lill kulturutskottet /79:144 lill utbildningsutskoitel /79:145 lillnäringsutskollel /79:146 lill jordbruksutskottet /79:153 tillsocialförsäkringsulskoltet §4 Föredrogs och hänvisades Redogörelser och förslag 1978/79:16 lillutbildningsutskottet /79:17 till finansutskouei /79:18 lillulbildningsuiskotlel §5 Föredrogs men bordlades åter Konstilulionsulskottets betänkanden /79:22och 23 Skatieulskoliels betänkanden /79:34-36 belänkande1978/79:25 betänkanden /79:11-13 belänkande1978/79:20 betänkande 1978/79:12 Civilulskottels betänkande1978/79:20 §6 På hemställan av talmannen beslöt kammaren att ajournera sinaförhandlingar till , då bl. a. vissa proposiiioner och det lill dagensbordläggning anmälda utskotlsbetänkandet väntades föreligga. §7Kammarens förhandlingar återupptogs . §8 Anmäldes och bordlades 1978/79:95 om denkommunala ekonomin 1978/79:99 om en nytrafikpolitik 1978/79:107 om avtal om läkarutbildning vidkommunala undervisningssjukhus, m. m. 1978/79:114 med förslag till anslag för /80 1978/79:115 om riktlinjerför energipolitiken 1978/79:118 om ändring iläkemedelsförordningen m. m. 1978/79:120 med förslag om inrättande av statensmiljömedicinska laboratorium 1978/79:121 om användningen av automatiskdatabehandling (ADB) i statsförvaltningen 1978/79:122 om vissaåtgärder på informationsförsörjningsområdet 1978/79:130 om vissaåtgärder på växtförädlingsområdet m. m. 1978/79:131 om m. m. 1978/79:135 om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring, m. m. 1978/79:139 om bidrag tillStiftelsen m. m. 1978/79:140 med förslag om allmän beredskapsbudgetför / 80 1978/79:142 om svenskrymdverksamhet 1978/79:147 ominformations- och kulturutbytet med utlandet 1978/79:160 om fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. §9 Anmäldes och bordlades betänkande 1978/79:16med anledning av propositionen 1978/79:100 i vad avser anslag för budgetåret1979/80 till studiestöd m. m. § 10 Anmälan avinterpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1978/79:163av (apk) till socialministern om hälsorisken med dieseldrift: Dieseldriften utgör i många fall en allvariig faraför människors liv och hälsa. Gruvarbetarna i malmfälten har under många årförten hård kamp mot dieseldriftens ohämmade användning. Del har kunnat påvisasett oproportionerligt stort antal cancerfall bland underjordsarbetarna, somdagligen och Deras kamp har framtvingat vissa förbättringar avmiljöskyddet, men fortfarande finns dieseldriften kvar med allt vad detta kaninnebära på läng sikt. gäller inle bara gruvarbetarna. Krav på dieseldriftens avskaffande kommernu också från hamnarbeiarna. Sedan början på 1960-lalet, då man började köra indieseliruckarna i bålarna, har hamnarbeiarnas hälsa försämrats. År1975 gjorde en enkät bland sina fackföreningar i landet.18 av dem svarade. I 17 fall klagade medlemmarna över astmaiiska besvär, 36angav luftrörsbesvär, 15 magsår och 22 hjärtbesvär. Alla åberopade all debrukar få huvudvärk under arbetet när dieseltruckiir används. Hamnarbeiarnahar liksom gruvarbetarna skäl för sin oro. Dieselgasen består av sol, koloxidoch en rad andra ämnen, varav benspyren 3 är det hälsofarligaste. Det har enklart cancerframkallande effekt, och försök på råttor har gett skrämmanderesultat. Förbränningav kolföreningar ger upphov till benspyren. Del finns i avgaserna från bådebensin- och dieselmotorer. Vid en jämförelse mellan kondensat från cigarettrökoch motoravgaser i vad gäller cancerframkallande förmåga visade sigmoioravgaserna vara mer aktiva och ge upphov till flera tumörer. Det är käntatl fenoler, som också finns i dieselavgaser, försämrar lungfunktionen.