prot · G20971 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:71 §1 Justerades protokollet förden 15 innevarande månad. §2 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:117om slalliga företags beställningar utomlands, m. m. Del inierpellationssvartillRolfHagel-och därtill anslutandefrågesvar-som skulle lämnas måsle på grund av att en avfrågeställarna är bortrest lämnas , . § 3 Om skogsindustrin inorra Industriministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:270, ochanförde: har frågat mig om jag är villig att omgående tillsättaen delegation med uppgift alt särskilt beakta de samhällsekonomiskakonsekvenserna av en strukturförändring inom skogsindustrin i norra . Somjag har informerat om i kammaren pågår inom induslridepartemeniet eltomfattande utredningsarbete rörande skogsindustrin. I detta arbete behandlasbl. a. rävarufrågorna. En utredningsrapport beräknas föreligga . Dessutomhar jag tillkallat en särskild förhandlingsgrupp med uppgift atlbiträda i industridepartementel i överiäggningar med skogsindustrin. Gruppensarbete är en fortsättning på del arbete som lidigare har bedrivits av den undervåren 1978 tillkallade skogsägareförelagskommit-lén. Redannu pågår alltså fiera aktiviteter inom industridepartementet, där bl. a.struktur- och rävarufrågorna inom skogsindustrin är föremål för särskilduppmärksamhet. Innanresultaten av nu pågående arbete föreligger är jag inte beredd atl ta initiativtill några ytterligare utredningar. JAN-IVANNILSSON (c): Jag beratl få lacka för svaret pä min fråga. Frågan är föranledd avaktualiserade nedläggningar i milt hemlän. Utredningar pågår i ell fall. , omfabrikens framlida verksamhet. I elt annat fall, Klemensnäs, är utredningarnasä långt framme alt resultatet ligger i industridepartementet. I båda fallen ärindustrierna livsviktiga för var sin ort. Jag har inte tagit upp frågan för atlfå svar i de här enskilda fallen - del är naturiigtvis inle möjligl här i dag.Jag vill ange vad som är bakgrunden till min fråga. Defabriker som är mest aktuella ligger båda i , etl län därungefär en tredjedel av råvaran förs ut frän länet, söderut och norrut. Detsker på grund av den industristruktur som har etablerats under 1960- och1970-talen, främst ulanför gränser. Ägarförhållandena i skogen iVästerbottens län, som i hög grad är integrerade i ägarförhållandena i denetablerade industrin också utanför , kan i detla fall spela enavgörande roll för hur dagens problem och de framtida problemen kommer atllösas. Del är enligl min mening en risk för all de samhällsekonomiskt bästalösningarna inte kommer till slånd om de nyssnämnda ägarförhållandena iindustrin och den aktuella ekonomiska situationen i vissa förelag blir heltavgörande för hur en strukturförändring kommer all ske. Samhälletsinvesteringar och ansvar inom många områden blir starkt påverkade av en strukturomvandlinginom massaindustrin i norra . Enligl min mening bör också dettaförhållande vägas in i ett slutligt avgörande av hur problemen skall lösas. Detär en annan anledning lill att jag har ställt min fråga. Som jag ser det behövsell organ som har till förslahandsuppgift att lägga sig i selen för att lösa dehär problemen. Sädana organ har skapats i , och i Jämtland.Läget i är sådant alt det är nödvändigt all så sker också där. Jagär således inle till freds med industriministerns svar. Jag lycker det ärnegativt och alt det ger uttryck för en viss passivitet inom industriministernsdepartement. Men jag vill hoppas all statsrådets svar inte innebär att sistaordet är sagt, utan atl vi har möjligheter att återkomma. Statsrådethänvisar till den särskilda kommitté som är tillsatt. Jag vill därför ställafrågan, om statsrådet är beredd atl ge i uppdrag till denna kommitté altprioritera problemen i norra . Låt mig konstatera atl relationen mellan virkeslillgång pä sikl ochefterfrågan på virke i norra är tämligen väl balanserad. Men det ärriktigt som frågeställaren säger, alt del i Västerbottenföreligger ett visst överskott som förs ul ur länet norrut och söderut. Dettaär en konsekvens av dels den lidigare kraftiga utbyggnaden av skogsindustrin iVästernorrland, dels de myckel betydande satsningar som gjorts i ochsom förestavals av bl. a. kända starka regionalekonomiska argument. Självfalletfinns det inom liksom inom andra områden strukturella problem somkräver sin behandling. Frågeställaren och jag är ense därom, men vad vi inte ärriktigt ense om är pä vilka sätl och med vilka institutionella grepp man skalltackla dessa problem. Jag vill framhålla alt frågan om huruvida enVäsierboltensdelegation skall tillsättas parallellt med Norrbotlendelegationen,Värmlandsdelegalionen osv., såsom förespråkar, är i och försig en fråga för arbetsmarknadsministern, men den parallell som Jan-IvanNilsson åberopar föreligger inle, eftersom dessa delegationer inte är någraspeciella skogsindustridelegalioner utan har mera övergripande funktioner.Enligl min mening greppas både den akluella och den mera långsiktigasituationen genom de två vägar jag har anvisat i milt svar. senaste fråga, om jag är villig alt uppmanaförhandlingsgruppen alt särskilt beakta förhållandena i norra , ärsvaret: Ja, i den mån det behövs. Gruppen sysslar nämligen redan med dessaproblem, lät vara alt den inte gör del med någon speciell hänsyftning jusl päVästerbotten. Omsysselsättningen vid AB Varf JAN-IVANNILSSON (c): Jag beratl få tacka för alt industriministern svarade ett klart ja påmin direkta fråga om han var beredd att till den förhandlingsgrupp som åberopasge direktiv om att den med prioritet skall ägna sig åt problemen i norraSverige. Del rör sig här om problem som måhända inle kan greppas inomVästerbottens egna gränser ulan som måste ses i ell något vidare perspektiv,efiersom det är ett relativt stort område som utgör den gemensamma råvarubasenför massainduslrin i norra . Detsom man nu befarar skall ske är att den del av detta geografiskt stora område,som redan nu har utförsel av råvara på grund av sitt förhållande till industrinoch pä grund av att industrin är otillräckligt utbyggd inom ,drabbas av eventuella ytteriigare nedläggningar. Dellafår myckel svåra regionalpoliliska konsekvenser, och del var just dessa problemsom jag ville få med i diskussionen och underlaget för kommande beslut. Jagtar fasta på statsrådets löfte, även om jag menar all det skulle ha behövts endelegation som speciellt ägnar sig åt de här frågorna. De regionalpoliliskaproblemen är ju särskilt svåra i just norra . Överiäggningenvar härmed slutad. § 4 Omsysselsättningen vid AB Varf ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för atl besvara () den 11 januarianmälda fråga, 1978/79:259, till industriministern, och anförde: har frågat industriministern vilka åtgärderregeringen avser att vidta med anledning av tilltänkta avskedanden vid AELödöse Varf Arbetet inom regeringen ärså fördelat att jag skall svara på frågan. Varselom driftsinskränkningar vid AB Varf, omfallande ca 90 anställda,utfärdades . Lokala förhandlingar enligt medbe- Omsysselsättningen vid AB Varf slämmandelagen har inlellsrörande varsel för ytterligare ett hundratal anställda. Regeringenuppdrog ål i atl tillkalla enarbetsgrupp för att behandla de sysselsättningsproblem som uppstår i sambandmed strukturförändringarna inom näringslivel i länet. Gruppens huvuduppgift ärall arbeta med sysselsättningsfrågorna i kommuner med omfallande textil- ochkonfeklionsindustri. Gruppen, som antagit namnet Älvsborgsdelegationen, haremellertid tagit upp till behandling även andra sysselsättningsproblem ilänet. Enligl vad jag har erfarit har gruppen även tagit sig ansysselsättningsfrågorna i Lilla kommun där AB Varf ligger. Tillgängligaarbetsmarknadspolitiska medel kommer att ställas till förfogande för atlmotverka de problem som kan följa av varslen vid AB Varf Jag vill isammanhanget också erinra om de utökade resurser som utvecklingsfonderna harfått . Närdel gäller regionalpolitiskt stöd är beslutande i fråga omstödområdets avgränsning. Förslag om den framtida utformningen av detregionalpoliliska stödet kommer att föreläggas . Jag villlillägga att beredning f n. pågår inom regeringen när del gäller frågan om dennärmare avgränsningen av de regioner inom vilka det särskilda regionalpolitiskastödet till varvsregionerna skall utgå. Statligtregionalpolitiskt stöd kan f n. lämnas utanför stödområdet endast när avsevärdasysselsätlningssvårigheter förutses eller uppkommit bl. a. till följd avinduslrinedläggning i samband med omfattande branschralionalise-ring.Regeringen lär därvid ställning i varie enskilt fall. Jag får lackaarbelsmarknadsministern för svaret. Bakgrundenlill min fråga är att ledningen för Varf förhandlar om ell avskedandeav 110 man. Delta uppfattas allmänt som ell dråpslag mot Varf Det skulleinnebära att endast omkring 100 man blir kvar vid varvet. Avskedandena skulledrabba en kommun och en bygd som redan dras med betydande svårigheter och somholas av ytterligare arbetslösheispro-blem. Tillbakgrunden hör också det beslut fattade i varvsfrågan . Detegendomligaste i arbetsmarknadsministerns svar till mig tycker jag är att dettabeslut inte ens nämns. Närdel gäller de mindre och medelstora varven avvisade regeringensförslag all minska kapaciteten med . Riksdagenbegärde i stället konkreta förslag rörande dessa varvs stmkturutveckling. Fördelta ändamål skulle del tillsättas en särskild kommission. Det märkliga är atldenna kommission, enligl vad jag vet, ännu inte har tillsatts. Inäringsulskottets av enhälligt antagna belänkande heter det: "I avvaktan pä attdel här angivna utredningsarbetet har slutförts bör enligt utskottets mening intevidtas åtgärder som kan vara av avgörande betydelse för de olika varvensframlid," - Detla äger sin fulla tillämpning på Varf Därom sägerarbetsmarknadsministern inle ett ord. Vidarekonstaterade näringsulskotlet att en del av de mindre och medelstora varvenbefinner sig i akuta svårigheter. Sedan fortsätter utskottet: "Föratl det skall bli lättare för dem all vidmakthålla sysselsättningen lill dessall ell strukturprogram har kunnai fastställas bör de enligt molionen1978/79:141 (s) få möjlighel atl enligl bestämmelserna om tillfälligt sysselsättningsbidragtill vissa företag med dominerande ställning på orten erhålla bidrag med 75 %av lönekostnader och sociala avgifter," Detlamåste också gälla Varf, eftersom det är den enda industrin på platsen -inte endast den dominerande. Jaghar i en ortstidning läst en intervju med direktör iJohanssongruppen, Sedan han meddelat att man skall avskeda 110 man förklaradehan atl han måsle läsa varvsproposilionen utförligt. Min enda kommentar är: Harinte regeringen underrättat varven om vilkel beslut har fallat? Låterman dem leva i den föreställningen all propositionen har bifallits? Jag skallkomma igen med ytterligare frågor. Omsysselsättningen vid AB Varf Jag har ingenting all invända mol redovisning avdelar av riksdagsbeslutet om varven. Den är helt i sin ordning, såvitt jag kanförslå. Jag kan bara bekräfta alt del blev en ändring och au man skall ha ensuccessiv minskning med , Förslaget frånregeringen avvisades alltså pä den punkien, och förordade i ställetatt en särskild kommission skall tillsättas. Den kommissionen är undertillsättande och kommer atl verka på del säll har bestämt. Vad gäller 75-procenlsbidraget har jag heller ingentingatt invända, utan del är någonting manhar all räkna med i det här fallet. Verksamheten vid de mindre och medelstoravarven bör fortsätta lill dess statsmakterna har fattat beslut om den härvarvsgmppens framlida struktur. Sedanär del naturiigtvis sä, , alt regeringen också får följabeslutet i så måtto alt sysselsällningsstödel inte kan utgå förrän ansökan harkommit in och prövats, och sä har inle skett i del här fallet. Närdet gäller tidigareläggning av vissa statliga beställningar vid varven inhämtasf n. offerter. Regeringen kommer alt meddela beslut efter avslutatanbudsförfarande och efter samråd med . Jag kan bara bestyrka att kommissionen skall tillsättas. Därtill finnsÄlvsborgsdelegationen, som arbetar med frågan. Enligl vad jag erfarit kommerundersökningen i länet all utvecklas för dess del och också gälla Lilla Edetskommun. Omsysselsättningen vid AB Varf Del är i och för sig bra alt regeringen tänker tillsätta kommissionensnart, men nog borde den ha kunnai göra del . Denavgörande frågan, som jag måsle slälla till arbetsmarknadsministern, är: Harregeringen tagit kontakter med Varf och inlett förhandlingar, sä altriksdagens beslut - inte regeringens - kan följas när det gäller detta varv? Arbelsmarknadsministernhar uttryckt sig lilet egendomligt i det svar han läste upp för mig:"Tillgängliga arbetsmarknadspolitiska medel kommer att ställas tillförfogande för atl motverka de problem som kan följa av varslen vid LödöseVarf" - Skall det tolkas pä del sättet att regeringen godtar varslen vidLödöse Varf, eller skall regeringen gå in och se till att beslutföljs när del gäller Varf? Jag har redan i min föregående replik sagl att beslutsjälvfallet skall gälla. Jag tycker vidare inte atl det är så anmärkningsvärtatl kommissionen inte är tillsatt. Beslutet härom fattades , ochdel tar onekligen alt förbereda en sådan tillsättning. Kommissionenkommer dock säkerligen atl tillsättas . Jagvill därutöver bara säga att kommissionen ju skall utarbeta förslag lillutformning och omfattning av ett statligt stöd till de berörda varven.Förberedelserna härför pågår f n., och när kommissionens förslag föreliggerkommer vi naturligtvis atl ta ställning lill del. HILDINGJOHANSSON (s): Jag ställde en fråga som jag inle har fält något som helst svar pä frånarbelsmarknadsministern, nämligen om regeringen har tagit kontakt med LödöseVarf i denna angelägenhet. Den frågan kan man väl helt enkelt svara ja ellernej pä. beslut är självfallet käntför de varv som är så oerhört beroende av detla ställningstagande. Jag villvidare peka på alt kontakterna på det regionala planet i första hand ombesöosvia länsarbetsnämnden. Jag måste tyvärr fram lill dess alt arbetsmarknadsministern ger ett etlannal besked tolka hans förklaring pä del sättet att regeringen inte lagilkontakt med Varf I annat fall hade inte heller kunnaigöra ell sådant uttalande som han gjorl i en tidning, nämligen alt han sedanhan meddelat att förhandlingar skulle äga rum skulle böria studerapropositionen. Nuhänvisar arbetsmarknadsministern till länsarbetsnämnden. Ja, inte träderlänsarbetsnämnden i regeringens ställe i ell sådant här sammanhang. är ju arbetsmarknadsdepariemeniels föriängda arm utei regionen, och den information som efleriyser här kanrnycket väl skötas via den kanalen. All jag eller någon annan frändepartementet skulle la kontakt med alla förelag som berörs av olikariksdagsbeslut är en orimlig tanke, och jag tror inle heller att del varHilding mening. HILDINGJOHANSSON (s): Jag menar ingalunda att arbetsmarknadsministern personligen skalluppvakta alla företag. Men i det här fallet låg del ju till på del sättet attdel kom ett meddelande strax , och jag ställde min fråga medanledning därav. Även om arbetsmarknadsministern inte läste om saken i någontidning, fick han underrättelse om läget genom min fråga. Jag tycker att dethade varit naturiigt att arbetsmarknadsministern i den situationen hade tagitkontakt med företaget och meddelat vad har beslutat. Nuulgår jag från som någol självklart att regeringen skall följa riksdagensbeslut. Det bör få lill konsekvens atl arbelsmarknadsministern någon av denärmaste dagarna tar telefonkontakt med direktör . Vi följer naturiigtvis, som jag sagt ett par , riksdagensbeslut och gör de förberedelser som krävs för all kommissionens verksamhetskall kunna komma i gång. Jag kan också försäkra att denuppgiften kommer atl fullgöras efter bästa förmåga. Överiäggningenvar härmed slutad. § 5 Omarbetsmarknadsstödet till kommun ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för atl besvara i (s) den 12januari anmälda fråga, 1978/79:271, och anförde: i har frågat mig vad jag bygger mill uttalande på,i Radio , att kommun i bästa fall kantänkas få ligga kvar i den grå zonen i den kommande nya stödområdesindelningen. Deluttalande jag gjorde i Radio grundade jag påsysselsältningsulredningens förslag som har en bred majoritet bakom sig. Minavsikt var att säga all kommun minst bör behälla sin nuvarande placeringi grå zonen. Jag är inte beredd atl här närmare diskutera inplaceringen för denakluella kommunen ulan jag kommer i den regionalpolitiska proposilionen i våratt förelägga etl fullständigl förslag till slödområdesindelning.Förslaget kommer alt grundas på sysselsättningsut- redningens principförslagoch de konkreta förslag till inplaceringar av kommunerna i siödområdesklassersom regeringen bett länsstyrelserna lämna senast den . Mot bakgrund avvad jag sagt framgår all min precisering lill stödområde 1 i den angivnaradiointervjun var en ren felsägning. OLLEWESTBERG i (s): Jag ber att få lacka arbelsmarknadsministern för svarel på min fråga. Detvar många Hoforsbor och även andra personer i milt län, som är insatta i den svårasituation befinner sig i, som blev förvånade och minst sagt besvikna närde hörde arbetsmarknadsministerns uttalande i Radio för en tidsedan. Att i bästa fall kan tänkas få ligga kvar i den grå zonen i denkommande nya slödomrädesindelningen var del besked som arbetsmarknadsministerngav. Delär glädjande att statsrådet nu omtalar att del var en felsägning som han råkadeut för i den aktuella intervjun. Men jag vill ändå, för alt någol belysa densvåra silualion kommunen befinner sig i, nämna alt befolkningsminskningenunder åren 1970-1978uppgälllill2 150 personer. harminskningen uppgått lill ca 470 personer. I förhållande lill befolkningsmängdenär den kommun som minskat mest i hela landet under de tvä åren. Någonljusning i befolkningsutvecklingen kan vi ej heller se ,emedan den helt dominerande industrin i kommunen, , planerarytteriigare sysselsältningsminskningar även innevarande år. Eftersom kommunen är helt beroende av den dominerandeindustrin när del gällersysselsättningen så är det av yttersta vikt alt kommunen kan komma i åtnjutandeav statliga stödåtgärder i slörre omfattning än nu är fallet för all få bätiremöjligheter atl skapa ytterligare sysselsättningstillfällen i kommunen. Enliglprognoserna i Länsplanering 78 väntades antalet arbetstillfällen under perioden1965-1985 minska med 2 000. Enligl nu tillgängliga uppgifter kommer dennaminskning att vara uppnådd . Arbetslöshetenär naturligtvis också etl mycket stort problem i kommunen, speciellt förungdom och kvinnor. var av anlalel ungdomar i åldern 18-24 årarbetslösa mot för riket. Förvärvsfrekvensenför kvinnorna i kommunen ligger sä lågt som enligl senast kända siffrormol 51,för riket. Det behövs ca 1000 arbetstillfällen för kvinnorna i Hoforsför att nä rikets förvärvsnivå. Jag skulle kunna fortsätta och räkna upp ytteriigare anledningar företl ökat statligt stöd till kommun. Jag skall dock sluta med en vädjantill arbetsmarknadsministern all noga studera utvecklingen för . Jag trorall han därvid skall finna starka skäl för en inplacering i det allmännastödområdet av kommunen. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om förbättring av blivande lärares kunskaper i matematik Nr 71 Slalsrådel erhöll ordet för allbesvara Clirisiina Rogeslams (c) anmälda fråga, 1978/79:254,och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser atl vidtamed anledning av en i en rapport från vidGöteborgs universitet gjord redovisning av blivande lärares kunskaper imatematik. Denrapport som nämns i frågan ingår i etl av och universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) initierat projekt, som omfattar såväl ämnel matematiksom ämnena svenska och engelska, I en följande rapport kommer resultaten i svenskaatl tas upp. Beträffande engelskan har lidigare en rapport skrivits ochytterligare en beräknas utkomma , varefter en sammanfattande rapport,där resultaten från de tre ämnena jämförs, kommer all ges ul. Deresultat som framkommil visar på en, enligl min mening, olillfredsslällandesilualion. Matematik är etl ämne av grundläggande betydelse i skolan. Enförutsättning för att elever skall kunna uppnå goda resultat i matematik ärgivelvis goda kunskaper hos läraren. Det resultat som framkommil - och somsenare kan komma alt gälla även andra ämnen -måsle enligl min mening leda lillåtgärder som förbättrar situationen. Jaghar även inhämtat att del inom UHÄ prövas vad som bör göras utifrån nuföreliggande rapport. Jag har erfarit att UHÄ inom ramen för sina befogenheteravser alt göra ändringar i behörighetsbestämmelserna av sådan art, alt destuderandes förkunskaper genomsnittligt blir bättre. Vidare har inhämtats inom UHÄ överväger atl inkomma till regeringen med förslag lill sådanaändringar, t. ex. av intagningsbestämmelserna, som kräver beslut av regeringen.Jag vill i delta sammanhang även erinra om det ökade ansvaret för utbildningensinnehåll som genom högskolereformen numera ligger på lokal nivå. Rapportenom otillräckliga ämneskunskaper hos blivande lärare måsie naturiigtvis ocksåbeaktas vid utformningen av den framlida lärarutbildningen. Tisdagen den 23 Januari1979 Omförbättring av blivande lärares kunskaper i matematik Jag ber all få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Förstnågra ord om undersökningen och varifrån jag hämtat uppgifterna. Denär gjord vid vid i omfattar de diagnostiska prov i matematik som har givits påsamtliga lärarutbildningsanslaller i landet. Provet har getts till kandidaterpå låg- och mellanstadielinjerna vid själva sludiestarten. Maie-matikprovel hari oförändrad form givils samt höstterminerna 1975, 1976 och1977. Provet, som beslår av 60 uppgifter, mäter elementära räknefärdigheterinom fem olika delområden. Omförbättring av blivande lärares kunskaper i matematik ansåg ursprungligen alt 40poäng var en lägsta gräns för ett godtagbart resultat. De studerande som intenätt del resultatet behövde enligt hans uppfattning extraundervisning i form aven slödkurs. Nuredovisas resultaten från de fyra terminskurserna. Man kan därvid konstatera enklart sjunkande tendens från samtliga terminer. Den är särskilt markant frånvårterminen till . Den sjunkande tendensen finns i samtligakvolgmpper. Anlalel lärarkandidater som bara når resultat under 40 poäng harökat markant som undersökningen omfattar och antaletlärarkandidater med endast 30 poäng eller lägre har stigit frän vårterminen1975 lill . Undersökningensresultat är viktiga. De slår larm om ett stort problem i dagens lärarutbildningoch sannolikt även i annan högskoleutbildning, nämligen atl de studerandeskunskaper i matematik är alltför dåliga. Många av dem har inte kunnaitillgodogöra sig matematikundervisningen i och gymnasieskolan,andra har varit ute i förvärvslivet och då glömt mycket avmatematikens gmnder. Denhär rapporten måste bli en väckarklocka. Inte minst i det här huset ställer vistora förväntningar på alt lärarna skall göra insatser för atl öka inlressetför naturvetenskap och teknik hos unga elever. En förutsättning för detla ärnaturiigtvis all lärarna själva har intresse och förståelse för sådangrundläggande kunskap som matematik. Rapportenmåste därför las på allvar av ansvariga lärare, skolledningar, UHÄ ochdepartementet. Åtgärder för alt råda bot på problemel måsle sättas in.Självfallet måste del mesta av det arbetet göras lokalt, men stöd och resursermåsie tillskjutas även frän centralt håll. Statsrådetpekar i sitt svar framför allt på de ålgärder som UHÄ kan vidta. Man anser attdet finns anledning för departementet all också fundera på sin roll i det härsammanhanget. Det ärju också en fråga om resurser: att ha tillgång till ochmöjlighet all ge den extra stödundervisningen till de elever som behöver sådan. Detär utmärkt atl statsrådet strök under det lokala ansvaret, men jag tycker detskulle vara bra om statsrådet ville göra delta ännu hårdare, efiersom detotvivelaktigt finns stora möjligheler för skolledningarna att fundera över hurman bör uinyttja den tid som man har för matematikundervisningen för attverkligen kunna utnyttja på det allra bästa sättet.