prot · G20937 · 1978-12-31 00:00:00 — Regeringen haralllsäbestämt sig föratt i första hand salsa på 18 och 19-åringarna. Och del blir enganska kraftig satsning - det tror jag alt jag kan lova Inga Lanlz. INGALANTZ (vpk): Jag lycker inle man kan tala omjämlikhet i utbildningen så länge man för resonemanget atl det saknas resurseratl genomföra de utbildningsreformer vi har beslutat. Samma sak gäller överhela linjen. Det ekonomiska stödet lill vuxenutbildningen räcker inte för att slimulerajusl de grupper den var avsedd för. Äldre gymnasieelever har heller inte rådall studera, och hur det står lill för socialgrupp 3 när del gäller alt bedrivahögre sludier känner vi lill. Vi vet också atl del är orsaken till den socialasnedrekryteringen. Då räcker del inle all bara tala om alt vi skall ha enjämlik skola där alla kan erbjudas möjlighel att siudera i slorl sett vad devill. Överläggningen var härmedslulad. § 8 Om förslag tillriksdagen rörande väg-och gatuhållning Bostadsminislern erhöll ordetföratt besvara A/ög//u5 () anmälda fråga,1978/79:126, och anförde: har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag omkommunal väg- och gatuhållning och när i så fall förslag härom kan väntas bliframlagda. Förslagom kommunernas väg- och gatuhållning har lagts fram av vägutredning ibetänkandet och enskild väghållning och av gatukostnadsulredningen ibetänkandet Kommunernas gatuhållning. Förslagen innebär atl en särskild lag omkommunvägar införs som bl. a. reglerar formerna för kommuns beslut omöverlagande av enskild väghållning och inrättande av nya gator och vägar.Lagen innehåller också regler om genomförande och finansiering av den kommunalaväg- och gatuhållningen. När det gäller finansieringen innebär förslaget attkommunerna skall kunna la ul avgifter av fastighetsägarna enligl taxa sombeslutas av kommunen. Utredningsförslagenhar remissbehandlals gemensamt - . Remissinstansernahar i stort sett varil ense om behovel av en ny lagstiftning om väg-och gatuhållning. Förslaget i fråga om finansieringen har utsatts fören omfatlandekritik. Den riktas främst mot alt bestämmelserna om avgift är alltför vaga ochallmänt hållna. a. framhålls alt del blir myckel svårt atl utforma enrättvis taxa, att stor risk föreligger för alltför höga avgifter och attutredning saknas beträffande bl. a. de kommunalekonomiska ochfördelningspoliliska konsekvenserna av en avgiftsfinansiering. Åtskilligaremissinstanser har framhållil behovel av centralt utarbetade normaltaxor. Mångaremissinstanser anser atl kostnads- och avgiftsfrågorna bör bli föremål förytterligare ulredning eller mera ingående belysning innan förslagen läggs lillgrund för lagstiftning. Detla gäller bl. ; så gottsom samtliga länsstyrelser som yttrat sig över betänkandena. Hyresgästernas riksförbund.Svenska kommunaltekniska föreningen, TCO och flera kommuner. Motbakgrund av den krilik som har framförts, främst i fråga om kostnader ochavgifter, är det nödvändigt alt gmndligt se över förslagen. En sådan översynpågår i nära samarbeie med . Innandetta arbele är slutfört är jag inte beredd all ange någon bestämd tidpunkt närförslag kan läggas fram. ömförslag till rörande väg-och gatuhållning Jag för tackastatsrådet för svaret på min fråga. Av svaret kan man draföljande slutsatser. Remissinstansernaär kritiska lill föreliggande förslag, och stor risk föreligger för alltförhöga avgifter. Statsrådet säger vidare att utredning saknas beträffande bl. a.de kommunalekonomiska och fördelningspolitiska konse- 2 protokoll 1978/79:37-39 0/77.förslag till rörande väg-och gatuhållning kvenserna av enavgiftsfinansiering. Erfarenheterfinns redan nu pä andra områden, exempelvis i VA- och fjärrvärmesammanhang. Vadinnebär då utredningens förslag? Det följer i slorl sen redan etableradeavgifisfinansieringsformer. Som exempel kan nämnas au anläggningskostnadenskall ingå i läneunderlaget. Jag menar alt om departementschefen har lagil fasta påremissutlåtandena och anserall kommunerna tar ut alltför höga avgifter, börhela frägekomplexel utredas. Men atl kommunerna generellt skulle la ut alltförhöga avgifter kan man självfallel tvista om. Jag tror knappast au det finnssaklig grund för ett sådanl påslående. Del skulle ju innebära alt kommunernainte följer gällande lagstiftning på området eller kommunallagen. En eventuellutredning eller översyn för väl ge svar på frågan. Hurär förhållandena i dagslägel? debiteras fastighetsägarna avgifterför anläggande av gator och vägar. Kosinaderna är ofta inbakade i de s. k.exploateringskosinaderna. Alternativt tas de ul via en särskild debitering.Jag menar alt föreliggande förslag inte är särskill omvälvande ochrevolutionärt, specielll inte i fråga om anläggningskostnaderna. Där är det närmaslfråga om en nyansskillnad. På driftsidan däremot kan man finna nyheter,exempelvis all faslighelsägarna kan åläggas belala driftkostnader istorleksordningen . per är och fastighet prisnivå. Jagvill pä intet säll förringa kostnadsaspekterna och fördelningsproblematiken.Tvärtom tyckerjag atl kommunerna där har sill ansvar för den enskildekommunmedborgarens boendekostnader. Men vi för inte glömma all även planeradeulbyggnadsprogram och tidsförskjutningar kostar kommuner och kommunmedborgarestora summor. En del kommuner har mer eller mindre byggnadsförbud inom vissaområden och väntar pä alt det här förslaget skall realiseras i en eller annanform. Saneringar i citykärnan kan nämnas i delta sammanhang. Jagskulle vilja återkomma till delta att en utredning saknas belräffande dealltför höga avgifterna. Gäller frågeställningen hela avgiftsfinansieringeninkl. VA och fjärrvärme? I så fall bör enligt min mening hela frågekomplexetutredas. Här skulle jag vilja ha elt förtydligande. ville haen ulredning av fördelningsaspekierna på alla läxor och avgifter. Kan man tänkasig en dellösning när del gäller galor och vägar i avvaklan pä en meragenomgripande och samlande lösning? Jag har noterat all della är en myckel angelägen fråga för kommunernanär del gäller bebyggelseplaneringen och då framför alll i de äldresaneringsmogna områdena. Därför menar jag atl del vore fel all nu tillsälla enhell ny ulredning som lar upp kommunernas taxepolitik över huvud tagel. Vad delär fråga om är att vi i samarbete med gör en översynbelräffande kostnadsaspekterna och framför alll ett försök alt la fram förslaglill en normaltaxa. Det är i avvaktan på det arbeiei som jag inle är beredd attange någon exakt tidpunkt när vi kan lägga fram förslagel. MAGNUSPERSSON (s): Arbetsgruppen inom har framför allt till uppgift altuireda den kommunalrätlsliga sidan, dvs. hur taxan skall konstrueras.Statsmakternas beslut i själva principfrågan måste fattas av regering ochriksdag. Dettaär en väldigt viktig fråga för många kommuner. Det gäller inte barafinansieringen av galu- och vägbyggnadsprogrammen , ulandet gäller atl på ett riktigt säll kunna genomföra redan uppgjorda långsiktigaplaner. Reglerna är föråldrade, och många kommuner tycker atl den förskjutningsom nu uppstått är högst beklaglig. Många kommuner förväntar sig en preciseradlidlabell. Jagskulle slutligen vilja fråga statsrådet vilken tidpunkt vi kan räkna med. Ärdet1979,1980 eller 1981? Statsrådet bör snabbi bestämma sig och ange en merapreciserad tidsplan. Jag vet all mänga vill ha en lösning inom en preciseradlidrymd. Tidsaspekten är inte den som utgår från, utan viberäknar kortare lid. Min inriklning på jobbet ärall regeringen skall försökaalt under det här riksdagsårel besluta om en lagrådsremiss. Del är alltsåinriktningen på arbetet, men jag vill inle lova någon bestämd tidpunkt när vikan genomföra det hela. Det är bältre atl vi jobbar på hårt nu för atl försökafö fram eu förslag i stället för atl lova att del skall läggas fram förriksdagen vid en viss lidpunkt. Överläggningenvar härmed slulad. § 9 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:61om den kommunala barnomsorgen 1978/79:64 om den kommunala barnomsorgen Jag har för avsikt alt besvara interpellationerna nr 61 av GrelheLundblad och 64 av i ett sammanhang. Dä det visal sig svartan inomden föreskrivna liden finna en tidpunkt som passar alla berörda har jag kommitöverens med inlerpellanterna om att lämna svaret . Omutbyggnaden av den kommunala barnomsorgen §10 Om utbyggnaden av den kommunala barnomsorgen Socialminislern erhöll ordet förall besvara () anmäld..! fråga, 1978/79:117,och anförde; har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för atlöka antalet platser i den kommunala bamomsorgen för barn i åldern mellan elthalvt år och tre är. Jagvill inledningsvis slå fast all det är vikligi au den kommunala barnomsorgenbyggs ut för alla åldrar sä att den motsvarar behovel. Men jag är samlidigtglad föratt i sin fråga speciellt betonat vikten av atlbarnomsorgen byggs ut för de minsta barnen. Även om den planerade utbyggnadenav småbarnsgrupper procent uelli sett är jämförbar med utbyggnaden avsyskongrupper så är ökningen i absoluta tal ändå begränsad. Vi häri dag ettförhållandevis mindre antal platser i den kommunala barnomsorgen förde småbarnen än för de någoi äldre. Jag skall inle i del här sammanhanget ge mig inpå någon diskussion om varför del är så. Läl mig i slällel konsialera atl detär möjligt alt vi för all möta problemet delvis måsie finna nya former för enstimulerande och utvecklande omsorg om de små barnen. På flera häll har man inletten verksamhet med grupper som omfattar barn i åldern lilllio-iolv år. Delta kan vara ell säll all förnya barnomsorgen som bl. a. kankomma de minsta barnen till godo. Familjeslödsulredningenkonstaterar också i sin publicerade diskussionspromemoria Daghem - försmå barn all även spädbarn känner glädje och tillfredsställelse över konlaklmed andra barn och an inga undersökningar lyder på alt små barn tar skada avall vistas på daghem. Jag hoppas all promemorian - som är uie på en bredremiss - skall medverka lill en förändrad syn på de små barnens omsorgsbehov.Fördjupade kunskaper på området är enligt min mening den bästa grunden för enökad uibyggnad av barnomsorgen för de minsta barnen. Somjaglidigare nämnt här i kammaren i anslutning lill en fråga av Mals Hellströmharjag inbjudit till överläggningarom utbyggnaden avbarnomsorgen. I del sammanhanget kommer även all beröras den fråga som BonnieBernsiröm har tagit upp. Jag lackarsocialminislern för svarei. Oavsettvilken form av barnomsorg som man rekommenderar är alla experter och andra överens om all det är dessa år som är de viktigastei ell barns liv. Trots detta är utbudet av barnomsorg som sämst underde första levnadsåren. Enligl sammanställning för åren1978-1982 utgör anlalel platser i den kommunala barnomsorgen 1978 för barnunder tre är 26 700, medan det i syskongrupperna finns 91 700. Del ser inteheller ulan bli så myckel bällre. Endasl 14 000 nya platser byggs fram till1982 försmå barn, medan det förde litet äldre byggs 47 000 platser. Del är enalldeles för haltande utbyggnadstakt. I familjestödsutredningensbetänkande 1975:62 redovisas dels tillsyns- form, dels vislelseliderför barn . Ungefär hälften av dessa barn för lita till enomsorgsform som kallas övrigt - dvs. barnflickor, släktingar och grannar.Privat familjedaghem har inle räknats som övrig tillsynsform. Därtill kommerall de minsta barnen har de längsta vislelseiiderna. I familjer med tväföräldrar har 20 96 av barnen en vistelsetid på mer än lio timmar,medan moisvarande andel för barn i tre-fyra-årsäldern är 17 96, och för barn ifem-sex-årsåldern är andelen 14 96. Förde minsta barnen är kontinuiteten oerhört viktig. Men del är ingen ovanlighetall ell liiei barn har fyra fem vårdare plus byten av miljöer. Ytterstsällan är del utbildade vårdare. Så här berättar en delföräldrar om sina erfarenheler: Visade upp en barnflicka när vi förstod att hon hängde på Centralen med vår åtiamånaders dotter. Vihade en fjononårig flicka i elt halvår som tog hand om vår sju månaders sonplus två tvååringar. Gustavhade fyra personer som log hand om honom en sommar. Föräldraförsäkringenhar byggts ul, och rätten till tjänstledighet och förkortad arbetstid träder ikraft . Del är vikliga reformer för barnen. Men det för intebli ett argument för kommunerna att försumma barnomsorgen för de minsta barnen. Jagtycker att del svar socialminislern har lämnat är myckel bra. Socialministernvisar all han är fulll införstådd med de problem som finns pä del här områdei.Men jag skulle vilja fråga socialminislern om han inte är beredd au ställa kravpå alt ulbyggnaden av daghemsplatser för små barn skallprioriteras. 0/77utbyggnaden av den kommunala barnomsorgen Del är bra alt och jag är överens. Jag har alltsåingen anledning atl gå i deball. Somjag har nämnt i svarei harjag för avsikt att la upp den här frågan i sambandmed överläggningarna med . Det kanske inte är nödvändigl atl jaghär och går in pä exakt vad som då kommer atl sägas. Men vårt huvudkravkommer naturligtvis alt vara att den överenskommelse som har träffats mellanstaten och hålls. Del måste vara den överordnade målsätlningen. Överiäggningenvar härmed slutad. 0/77tidpunkten för aviserad trafikpolitisk proposition, § 11 Om tidpunkten för aviseraid trafikpolitisk proposition, m. m. Kommunikationsministern erhöllordet föratt besvara () anmälda fråga,1978/79:118, och anförde; har frågat när den aviserade trafikpolitiska propositionenkommer och om jag har for avsikt atl, i avvaklan på denna proposition, ingripaoch om möjligt förhindra att överföring av gods från järnväg till landsväg skerpä sätt som planeras av i . Belräffandelidpunkten för den aviserade trafikpolitiska propositionen har jag lidigare häri förklarat atl denna är bestämd lill . skallkunna ta ställning lill proposilionen . I den trafikpolitiskapropositionen kommeratt föreslås äigärder bl. a. närdet gällerkostnadsansvarets utformning som leder lill atl järnvägens konkurrenskraftstärks. Fråganom ell enskill transporluppdrag skall utföras med det ena eller andratransportmedlet avgörs helt och hållet av parterna på transportmarknaden utanmyndighetsinblandning så länge gällande bestämmelser efterlevs. Nedläggningav järnvägstrafik och upprivning av järnvägsspår får inte utföras ulanregeringens tillslånd. Järnvägar, som svarar för härberörda järnvägstrafik, har inte begärt sådanl tillstånd. Jag ber alt fö tacka kommunikalionsminisiern för svarei. Del är trotsalll glädjande atl den efteriängtade propositionen om en ny trafikpolitiklydligen kommer i början av näsla år. Detär dock beklagligtall kommunikationsministern sägersig inte ha någramöjligheter att ingripa för alt förhindra alt den överföring av gods från järnväg till landsväg som planeras vid privatägda NKLJ i avBillerud-Uddeholm AB kommer lill stånd. Eftersom elt sådant förfarande gårstick i stäv mot de uttalanden som så har gjorts i och -som vi också hörde - även mot innehållet i den väntade propositionen, är detlamycket beklagligt för atl inte säga tragiskt. För den aktuella bandelen kommerdetta alt betyda dödsstöten, då återstående transporter inle ekonomiskt kanbära upp en fortsatt drift. 1den trafikpolitiska debauen i sade företrädaren päden här posten, , bl. a.; "När det gäller godslrafiken är detsjälvfallet angeläget att vi försöker fö så myckel som möjligt av det tunga,långväga godset på järnväg." menade vidare all della kan skegenom att man försöker locka över så myckel som möjligt avtransportökningen, dvs. den ökning av gods som förekommer , tillrälsbunden trafik. Del som planeras vidNKLJ i är dock ingen iransportökning utan fastmer all engodsmängd i storleksordningen 40 lastbilstransporter -inle 20, som jag angav ifrågan-lur och retur kommeraii föras över från järnväg lill landsväg.Det kommer atl medföra all ett 40-tal man - inte 25, som jag sade - blirfriställda, atl 230 specialvagnar kommer all stå oanvända och sist men inteminst alt på sikl järnvägsspåret på den aktuella sträckan förmodligen kommer attrivas upp. Denförre kommunikationsministern uttalade sig bl. a. föratt i avvaktan på den nyatrafikpolitiska proposilionen inga bandelar inom SJ skulle få läggas ned. Jagskulle vilja fråga om hon och den nya regeringen har sammainställning. Om delta är fallet skulle jag också vilja fråga om inle samma sakdä borde gälla även för enskilda järnvägar. Nusäger statsrådet i och för sig alt nedläggning av järnvägstrafik och upprivningav spår inle fär ske ulan regeringens lillstånd, men om del sker enöverflyttning av gods så atl banan inle blir bärkraftig kommer ju en totalnedläggning atl vara näsla steg. Och är det för sent alt rädda banan. Påriksdagens bord ligger just nu en proposition angående ett statligt överlagandeav , motiverat bl. a. av näringslivs- ochregionalpoliliska skäl. En yueriigare fråga är mol denna bakgrund omkommunikationsministern kan tänka sig ett motsvarande övertagande av NKLJ. Eneventuell köpesumma skulle här kunna förmodas bli endast symbolisk,då statenharen fordran på Uddeholmsbolaget på 600 milj. kr. för tidigare beviljat stöd. Jag upprepar minaföljdfrägeställningar: Anserkommunikationsministern i likhet med sin företrädare atl inga nedläggningar avbandelar vid SJ för ske i avvaktan på den kommande trafikpolitiskaproposilionen? Gäller i så fall delsammaför privata järnvägar? alt la konlakl med och diskutera denna aktuellafråga? tänka sig att staten tar över NKLJ och därmed tillhörandeanläggningar? Omtidpunkten för aviserad trafikpolitisk proposition, m. m. Frågan om nedläggning av stationer som SJ disponerar över omfattas inteav den här aktuella frågan, och jag länker därför inte besvara den i dellasammanhang. Denaktuella järnvägen, Järnvägar, är elt tillBillerud-Uddeholm AB knutet järnvägsförelag. Den praktiskt tagel enda kunden påjärnvägen är företaget självt. Del kan väl inte vara mening atlregeringen skall ingripa för atl förmå bolaget atl transportera sitt gods påjärnväg i stället för på landsväg? Fråganom järnvägs- och landsvägstrafikens kostnadsansvar kommer alt behandlas i dentrafikpolitiska propositionen. Däremot kommer proposilionen inle atl innehållaförslag om detaljstyrning från samhällets sida av enskilda transporluppdrag.Transportkonsumenternas fria val av transport- Omtidpunkten för aviserad trafikpolitisk proposition, m. m. medel inom av samhällelfastlagda ramar är och bör också förbli en viktig princip för trafikpolitiken. ELVYNILSSON (s): Herrialman!Beslutet från har gjort oss verkligt oroade i . Detärju elt stort steg att föra över sä slora iransporlmängder som det är fråga omhär. Det gäller inte bara transporter av virke, utan del är också olja, koksoch inte minst gasol som kommer att föras över frän den här bandelen tilllandsväg. Viär också övertygade om att den aktuella bandelen skulle kunna blisamhällsekonomiskt lönande. Jag kan berätta alt bl. a. kommun skulleanlita banan vid en eventuell utbyggnad av industrierna där. Det finns storaplaner för banan om den för finnas kvar. Del är därför myckel iragiskl om denläggs ner på det här sättet. Vianser alt en nedläggning a v järn vägen inle för ske med tanke på densiluation som vi har på våra vägar med den stora mängden trafikolyckor. Det ärdärför som vi tyckeralt det ärså tragiskt alt kommunikationsministern, när dennya trafikpolitiska propositionen är så nära förestående, lydligen inle harnågra möjligheter atl ingripa i ett sådant här fall och stoppa nedläggningen.Jag vill än en gång vädja lill statsrådet atl la kontakt med Billerud-UddeholmAB och förmå bolaget atl nu inte göra den här överföringen ulan alt avvakta dennya trafikpolitiska propositionen. Om den kommer och om den medför ett annatkostnadsansvar, kan det hända alt del återigen blir lönsamt för bolaget attanlita järnvägen. Jag vill än en gång framhålla atl järnvägsbolaget och bolaget somhargjort Irafikomläggningen är praktiskt taget samma bolag. Det är alltså ettinternt koncernbeslut som detta gäller. Beträffandenedläggningen av järnvägstrafiken villjag betona vad jag sade i mitl svar,nämligen atl en nedläggning av järnvägstrafiken på banan som rör kunder utanförden interna kretsen inle för ske ulan regeringens tillstånd. ELVYNILSSON (s): Nej, jag hörde del. Men när ärendet kommer pä regeringens bord är delför sent - det är nu som ingripandet måste göras. Om regeringen inte kaningripa lagstiftningsvägen, anser jag att man kan ta kontakt med berört bolagoch försöka fö det att inse sitt samhällsekonomiska ansvar i den här frågan. Överiäggningenvar härmed slutad. §12 Talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 11 uppföras främst bland tvågånger bordlagda ärenden. § 13 Anmäldes och bordlades 1978/79:36 om allmändifferentierad hastighetsbegränsning m. m. §14 Anmäldes och bordlades Jusiitieuiskotteis betänkande 1978/79:12 med anledning av proposilionen 1978/79:3om internationelll samarbete rörande kriminalvård i frihei 1978/79:10 med anledningav molion om medverkan av Statspensionärernas Riksförbundvid förhandlingar om statsanställdas pensionsfrågor 1978/79:12 med anledning avmolioner om jämslälldhelsfrågor §15 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1978/79:91av () lill justitieministern om arbetsförhållandena förpolisen: Alll fler av Svenska polisförbundets enskildamedlemmar liksom deras fackliga organisationer påtalar en försämring avarbetsförhållandena för framför allt polispersonal i yttre tjänst. Försämringenbestår i en ökad frekvens av förolämpningar, våldsamt motstånd, fritagningarsamt hot om våld mol både polismännen och deras familjer. Såsom särskiltallvarligt framhålles alt polismännens familjer alltmer dragils in i hoten ochalt polisen under sin fritid utsätts för hot och trakasserier. Detligger nära till hands all tro att åtskilliga berättigade polisingripandenuteblir på grund av alt polisen kommii i underiäge. Ett ingripande skulleinnebära våldsamt motstånd, hol om våld, fritagning m. m. En ökande frekvens avhotsituationer påverkar självklart arbetslrivseln och kan även medföra psykiskaölägenheter. Medhänvisning lill del här anförda anhåller jag atl fö rikta följande fråga lilljustitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern all vidtamed anledning av här påtalade arbetsförhållanden för polisen? 1978/79:92 av ÅkeGustavsson (s) lill utrikesministern om regeringsinitiativ mot forhållandena iChile; Militärjuntan i fortsätter sin terror mol delchilenska folket. Nya dekret, inle minst riktade mot de fackligaorganisationerna, skapas som leder till elt än hårdare greppöver befolkningen. Dryga av terror och fascism i ger en skrämmandebild. Hundratusentals människor har arresterats, tiotusentals mördats. Och merän 2 000 personer har efter fängslandet "försvunnit". Man drar siginte ens för atl bedriva denna terror även utanför . Del brutala mordel påpresident utrikesminister är bara elt exempel pådetta. Amnesti för politiska fångar betyder ofta exil. Chilenare vägras rätlenalt leva i sill egel land. Ielt dokument, utarbetat av de fackliga organisationerna i , görs endetaljerad analys av del aktuella poliliska, ekonomiska och sociala lägel iChile. Dokumentet innehåller också förslag till åtgärder för ell demokratisktoch fritt . Delta dokument tillsändes junlaledaren den 6sepiember . Svaret blev nya dekret, riktade mot de fackliga organisationerna.Dekreten olagligförklarade flera av de organisationer, som undertecknatdokumentet. Juntan förbjöd också advokater atl försvara dessa organisalionersrättigheter. Därmed demonstrerades för världen än en gång del tolala förakt somregimen i visar sitt folk. SåvälLO som TCO har i brev till Pinochel och i protesteratmot regimens reaktion på dokumentet. för de mänskliga rättigheterna har tillsatt en särskild arbetsgruppi syfte alt kartlägga hur de mänskliga rättigheterna respekteras i . Dechilenska demokraterna ser gruppens arbete som viktigt. övervägs atldenna grupps arbete skall läggas ned. Man avser att snart behandla frågan i FN.I inlernalionella sammanhang har också uttalanden gjorts för alt genom FN fåtill stånd en fond för slöd till Chilejuntans offer.