prot · G209120 · 1978-12-31 00:00:00 — Föredrogs skaiteutskottets belänkande 1978/79:40med anledning av motion om ändring i bevissäkringslagen. I detta betänkande behandlades motionen 1978/79:498av () och (), vari hemställts atl hosregeringen begärde förslag om ändring i bevissäkringslagen så all den endasl skulle tillämpas omskälig misstanke om brott förelåg, beslut om säkringsälgärd endaslfick fallas av länsskatterätt. Utskottethemställde atl skulle avslå moiionen 1978/79:498. Reservation hade avgivits av ()och () som ansett atl utskottet bort hemställa atlriksdagen med anledning av moiionen 1978/79:498 hos regeringen begärde förslagtill sådan ändring av bevissäkringslagen (1975:1027) all den i högre grad än nutillgodosåg rättssäkerhetsintresset i skatteprocessen. BOLUNDGREN (m): Bevissäkringslagen för skatte- och avgiftsprocessen ger möjlighel alltillämpa de s. k. säkringsåtgärderna beslag, försegling och eftersökning.Beslut all använda dessa säkringsåtgärder kan i vissa fall fattas utan attnågon kontakt har tagits med den som berörs av åtgärderna. Säkringsålgärdeneftersökning får, när den utförs i privat utrymme, endasl beslutas avlänsskatlerälten, medan de övriga säkringsåtgärderna får beslutas avgranskningsledaren utan någon kontakt med länsskalterätten. Imotionen 1978/79:498 kräver motionärerna all bevissäkringslagen skall kunnatillämpas bara vid skälig misstanke om skattebrott och dessutom efter beslut avlänsskaiteräli. Motiven för yrkandena i motionen baseras på synpunkten allrättssäkerheten i delta avseende måste förslärkas med tanke på atl den enskildekan komma i kläm vid myndighetsutövning. De främsla motiven, som redovisas imotionen, är alt skalleprocessens regler bör så långl möjligt överensstämma medden allmänna processens regler. Etl sådani inträng hos den enskilde som kan bliaktuellt vid tillämpning av bevissäkringslagen bör endasl få förekomma vidmisstanke om brott. Skatteutskottetsmajoritet har motiverat sitt avslagsyrkande med all beslut enliglbevissäkringslagen måste fattas ulan dröjsmål. Man menar alltså atl detta allgå till länsskaileräli skulle medföra alltför långa dröjsmål. Men man kanverkligen ifrågasätta della, eftersom länsskatlerälten sammanträder så passofta all vederbörande granskningsledare, som har att utföra etl större arbete,rimligen bör kunna klara uppgiften att ha en sådan kontakt med länsskatlerältenatt beslut kan fattas där. Man menaralt lagen i sig själv haren preventiveffekt. Självfallet är det en utgångspunkt för rätt myckel av vår lagsiiftning,och det är ganska bra. Men den preventiva effekten kan givetvis vara lika starkom man tillgodoser rättssäkerheten pä del sätt som föreslås i motionen. Uiskoiismajoriteten säger slutligen i sittbetänkande över motionen au bevissäkringslagen har tillämpats endast iett ringa anlal fall och atl man inte kunnat finna all rättssäkerheten åsidosattsi någol av dessa fall. Del argumentet är egentligen ingel argument - just delfaktum all man har tillämpat den i väldigt fä fall gör ju alt risken för etlmissbruk varit tämligen liten. När del gäller att bedöma rättssäkerheten fårman alltså ta hänsyn till vad som kan tänkas iniräffa,speciellt närdet gälleren relativt ny lagstiftning. Rättssäkerheten måste ges mycket stor vikt vidbedömningen av vilka åtgärder myndigheter kan vidta i olika sammanhang. Med delta yrkar jag bifall lill den reservation som de moderataledamöterna har fogat lill utskottels betänkande. OLLEWESTBERG i (s); När del gäller yrkanderta i motion 498, som tillstyrkts av de moderataledamöterna i ulskollel, vill jag börja med atl nämna atl samma yrkande avslogsav en helt enig riksdag så sent som . Deskäl till avslag av motionärernas förslag som skatteutskollel vid fleratillfällen framfört, anser vi frän majoritetens sida alhjämi vara bärande. Skullelagen endasl fä tillämpas om skälig misstanke om brott föreligger, skulle mangä ifrån hela meningen med bevissäkringslagen. Enligtmin uppfattning, som jag tror delas av övriga inom utskotlsmajoriteten, kanskälig misstanke om skattebrott endast undanlagsvis anses grundad ulan alt manhar tillgång lill räkenskaper eller liknande handlingar. Jagvill också lillägga atl om den som är föremål för granskning inte villtillhandahålla det material som man ertligl lag är skyldig atl tillhandahålla,måste det finnas möjligheter för granskningsmannen att fä tillgång till detmaterial som ligger till grund fördeklarationert. Det materialet skall ju visaatl deklarationen är rätt upprättad och att beskattningen därmed också blirriktig - och att man inte skall behöva misslänka att skattebrott föreligger. Delär rikligt som sägeratl bevissäkringslagen har tillämpats i myckelringa omfattning. Sedan den trädde i kraft rör det sig om ett drygt 70-lalfåll. Menfrän utskottsmajorilelen finner vi alt tillämpningen av lagen ej inneburitnågot åsidosättande av de granskades rällsäkerhelsinlressen, varför vi ejfunnit atl det finns anledning till en ändring av lagens innehåll om rätt atlfatta beslut. Jag yrkar bifall lill utskotiets hemställan. BO (): Jag vill till att börja med notera all de ändringar som föreslås imotionen är betingade av rättssäkerhetsskäl. Man kan även i fortsättningenanvända sig av lagens möjligheter att säkra sådant material som behövs förskatte- och avgiftsprocessen, nämligen i de fall när enskild inle är beredd altsjälv tillhandahålla det material som kan vara aktuellt. möjlighel- även om reservationen bifalles och man får en förstärkning av rättssäkerheten- atl vidta sådana åtgärder att man får tillgång till materialet i fråga. Sedansäger majoriteten atl del är fel om denna lag bara kan tillämpas vid skäligmisstanke om brott, därför alt man endast i ett fåtal fall kan hysa sådanmisstanke. -Om man skall tillämpa lagen över huvud taget måste delrimligen finnas någon anledning till atl man . Del kan inte och får inlevara så - det förutsätter jag - au man grundar en sådan undersökning på någonhelt obestämd känsla, alt del är anledningen till atl man lillämpar lagen. Detmåste finnas någon anledning för en granskningsledare atl tillämpa lagen.Motionärerna och vi reservanter menar att den anledningen skall vara så starkatt man kan säga atl det finns skälig misstanke om brott. Överiäggningen var härmedsluiad. Proposiiioner gavs på bifall lill dels utskotietshemslällan, dels reservationen av och , ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan BoLundgren begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemslällart i betänkandet nr 40 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och Bo Vid omröslning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då Bo Lundgrenbegärde röslräkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 241 Nej - 49 §15 Föredrogs Skatieulskoliels beiänkanden 1978/79:41 med anledningav motion om höjd tobaksskatt 1978/79:42 med anledning av motion om vissaskattelättnader för Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. Vissaanslag m. m. inom verksamhetsområde § 16 Vissa anslag m.m. inom verksamhetsområde Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1978/79:26med anledning av propositionen 1978/79:100 i vad avser vissa anslag m. m. /80 inom utrikesdepartementels verksamhetsområde jämte moiioner. Ifråga om delta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkier.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas belräffandesamtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endasl de punkter, vidvilka under överiäggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten /(Information om mellanfolkligt samarbeteoch utrikespolitiska frågor) Regeringenhade i propositionen 1978/79:100 bil. 6 () vid punkten E3föreslagit att till Information om mellanfolkligt samarbete ochutrikespolitiska frågor för /80 anvisade etl anslag av 3 950 000kr. Underanslaget i fråga beräknades statsbidrag till med , till med , till med , lill Svenska sektionen av och frihet med , till med , lill med . och lill Svenska sektionen av Amnesiy Internationalmed . Idelta sammanhang hade behandlats motionerna 1978/79:588av m. n. (s), vari såviii nu var i fråga (yrkandel 6) hemställts altriksdagen lill Bidrag lill information om internationell nedrustning() för /80 anvisade ett reservationsanslagav , 1978/79:692 av m. fl. (c), varisåvitt nu var i fråga (yrkandena 3 och 4) hemställts alt hos regeringenskulle anhålla om ålgärder för alt möjliggöra översättning av fler av och publikationer lill svenska språket alt användas bl. a. av skoloroch folkrörelser i deras informations- och opinionsbildande arbete, atl hos regeringen skulle anhålla omförslag lill hur folkrörelserna skulle stimuleras att delta i studier ochdebatt kring nedrustnings-och utvecklingsfrågor, bl. a. genom tillgäng tillinformationsmaterial. 1978/79:862 av (), 1978/79:1212 av (). 1978/79:1768av (apk) och (apk), vari såviii nu var i fråga(yrkandena 4 och 5) hemställts atl riksdagert beslutade auunder punkt E 3 (Information om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiskafrågor) anslå lill . och lill vardera Svenskasektionen av för fred och frihet, SverigesFredsräd, . Svenska fredskommittén samt Kristna fredsrörelsen100 , att beslutade anhållaatt regeringen framlade förslag om att belopp likvärdiga med dem som nuanslagils till information om utvecklingssamarbete skulle utgå tillfrivilligorganisationernas information om nedrustnings- och FN-frågor, saml Vissaanslag m. m. inom verksamhetsområde 1978/79:1772 av IngerLindquisi (m). att skulle avslåmoiionen 1978/79:588, yrkandet 6, och motionen 1978/79:1212 angående ett nyttanslag för bidrag lill information om internationell nedrustning, att förklarademoiionen /79:692, yrkandena 3 och 4, och moiionen 1978/79:1768, yrkandet 5,besvarade med vad ulskollel anfört, alt , med bifall tillproposilionen 1978/79:100 och med avslag på motionen 1978/79:862, motionen1978/79:1768,yrkandet 4,och moiionen 1978/79:1772, till Information ommellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor för /80anvisade ett anslag av . 1.av , , , , , och (samtliga s) som ansetl attutskottet under 1 bon hemställa altriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:588, yrkandel 6, och med avslag pämotionen 1978/79:1212 till Bidrag lill information om internationellnedrustning för /80 anvisade ett anslag av . Punkten8 (Bidrag till Slockholms internationella fredsforskningsinstilut) Regeringenhade vid punkten E4 föreslagit alt lill Bidrag lill Slockholmsinternationella fredsforskningsinstilut () för budgetåret 1979/80anvisade elt reservationsanslag av . 1delta sammanhang hade behandlals molionerna 1978/79:588av m. fl. (s), vari såviti nu vari fråga (yrkandel 5) hemställts auriksdagen till Bidrag lill internationella fredsforskningsinstilut(E4, ) anvisade etl i förhållande lill regeringens förslagmed . förhöjt reservationsanslag av . Vissaanslag m. m. 1978/79:692av m. fl. (c), vari såviii nu var i fråga (yrkandel 2)hemställts att till internationella fredsforskningsinstitutför /80 anvisade etl i förhållande lill regeringens förslag medI milj. kr. förhöjt reservationsanslag om , 1978/79:1076av m.fl. (vpk), vari hemställts all beslutade attanslaget lill i budgetpropositionen, bil. 6, punklen E4, fastställdestill , samt 1978/79;1210 av () och (), vari hemställtsalt riksdagenvid uppräkningen av bidraget lill Slockholms internationellafredsforskningsinstilut för /80 skulle anslå . att , i anledningavproposilionen 1978/79:100samt med bifall till moiionen 1978/79:588, yrkandel 6,och med avslag pä motionen 1978/79:692, yrkandel 2, och 1978/79:1076, lillBidrag lill internationella fredsforskningsinstilut för budgeiårei1979/80 anvisade etl reservationsanslag av , att skulle avslåmoiionen 1978/79:1210. 2. avAllan (), (), () och () som ansett atl utskottet under 1 bort hemställa allriksdagen, med bifall lill proposilionen 1978/79:100 och med avslag pä moiionen1978/79:588, yrkandet 6, moiionen 1978/79:692, yrkandet 2, och motionen1978/79:1076, till Bidrag till internationella fredsforskningsinstilutför /80 anvisade etl reservationsanslag av , 3. av förste vice talmannenTorsten , , och (samtliga c) som ansetl alt ulskollel bort hemstäl la att , i anledning avproposilionen 1978/79:100 och moiionen 1978/79:692, såvitt nu var i fråga, samlmed bifall lill yrkandet i moiionen 1978/79:1076 och med avslag på moiionen1978/79:588, såvitt nu var i fråga, lill Bidrag till internationellafredsforskningsinstilut för /80 anvisade ett reservationsanslagav , alt förklarade moiionen 1978/79:1210besvarad med vad reservanterna anfört. Punkten 9 (Vissa åtgärderför rusiningsbegränsning och kontroll) Regeringen hade vid punkten E 5föreslagit atl lill Vissa åtgärder för rustningsbegränsningoch kontroll för budgeiårei 1979/80 anvisade eu Idella sainmanhang hade behandlals motionen 1978/79:588 av m. n. (s),vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 4) hemställts all lill Vissaälgärder för rusiningsbegränsning och kontroll (E 5, ) /80 anvisade ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . atlriksdagen, med bifall till proposilionen 1978/79:100 och med avslag på moiionen1978/79:588, yrkandel 4, lill Vissa åtgärder för rusiningsbegränsning ochkontroll för /80 anvisade ett förslagsanslag av . Vissaanslag m. m. inom verksamhetsområde 4.av , , , , , och (samtliga s) som ansett attutskottet bort hemställa all , med anledningav propositionen1978/79:100och med bifall lill moiionen 1978/79:588, yrkandel 4, till Vissaåtgärder för rustningsbegränsning och kontroll för /80 anvisadeett förslagsanslag av . Milt inlägg i debatten om vissa anslag under utrikesdepartementetshuvudtitel har som utgångspunkt den socialdemokratiska parlimotionen 588 omnedrustning. Som riksdagsarbetet kommit att utveckla sig tvingas viemellertid att skjuta upp behandlingen av nedrusiningsarbetets innehåll ochprincipiella uppläggning och la ställning endast till de delar som gällervissa anslag. Jagbeklagar alt vi i utskottsarbetet och i kammaren inte har haft utrymme atlfortsätta diskussionen från om nedrustningsfrågorna och motbakgrund av erfarenheterna från FN:s extra generalförsamling och densenaste utvecklingen av arbetet vid nedrustningskonferensen i . av mig nämnda moiionen 588 hävdar vi all det internationellanedrustningsarbetet kommerall kräva än slörre insatser från svensk sida. Det ärangeläget alt på olika sätt underiälta och förstärka arbetet. Långsiktigplanering av verksamheten inriktad på samordning med t. ex. forskningen påberörda områden vill vi förorda. De ökade resursbehoven framgår klart dä mangår igenom förestående nedmsiningsuppgifter. De förslag som vi har framlagt ochmotiveringen för dem får åter las upp igen dä den slutliga behandlingen avmotionen sker. Redan nu kan vi dock notera atl den förstärkning av depersonella resurserna vid den enhet inom som handlägger nedrustningsfrågor som vi yrkade på i moiionen harkommit lill stånd efler det aU moUonen väcktes. Del hälsar vi naturiigtvis medtillfredsställelse. Jag kan också konstateraalt den förstärkning av bidraget lill , Vissaanslag m. m. inom verksamhetsområde internationellafredsforskningsinstilut, med . som vi föreslagit i motionen 588 harvunnit utskoltsmajoritelens stöd. gör ett utomordentligt arbete ochåtnjuter högt anseende och stor internationell respekt. Institutets amibilioneratl fullfölja arbetet bör underlättas genom detta förhöjda anslag. Slutligenvill jag ta upp del av oss socialdemokrater reservationsvis framförda yrkandelom elt nytt anslag på 4 milj. kr. för bidrag till information om internationellnedrustning. Ett av de allra viktigaste resultaten av om nedrustning var atl man kom fram till alt grunden förennedrustning måste vara en bestämd och upplyst folkopinion i varje land. Ensådan opinion kommer inle fram och får inle tillräcklig förankring om inteinformation när ul lill de mänga människorna. Del gäller också 1 vårl land.Informationsbehoven är mänga i samhället, och utbuden av information är ocksåtalrika. För all få genomslagskraft i opinionsbildningen krävs del stor omsorgoch mycken möda vid utformningen av material och val av kontaktvägar.Folkrörelserna är etl beprövat medel när det gäller att nå ul med information ivårl land. Studieförbunden, de fackliga organisationerna och de religiösasamfunden har vi nämnl som exempel på lämpliga kanaler för information. Dethar kommit att bli sä all några relativt små organisationer sedan mycket längeburit upp en väsentlig upplysningsverksamhet i vårt land när del gällerfredsfrågorna. Jag tänker främst pä Svenska sektionen av och frihet saml Svenska freds- ochskiljedomsföreningen. De har haft blygsamma resurser men ändå nått godaresultat. Den s. k. folkriksdagen, som bars upp av bl. a. dessa organisationer,visade hur opinionsbildningen kan påverkas av föreningar av det här slaget menhur den också kan komma all utvecklas, om man erbjuder organisationerna bältreresurser. Ettannat exempel som jag vill peka på är information om och om bistånd,en information som understöds av staten men handläggs självständigt av dedeltagande folkrörelserna och som utan tvekan ärett bevis för atl man når utmed sitt budskap, om man har tillräckliga resurser. Påförekommen anledning vill jag säga alt den samordning av informationen som dettalas om i ulskotlsbetänkandel och som vi tagit upp tidigare inte äravsedd atlpä något sätt leda lill atl etl nytt organ lar över den beredning som sker isamverkan med de deltagande folkrörelserna när del gällerbislåndsinformationen. Vad vi talarom äratt utrikesministern måsle känna etlansvar för och delta i en allmän samordning av den information som gällerutrikespolitik och internationella frågor och verka för atl information från demycket värdefulla källor, som ulan tvivel finns i ,utrikespolitiska institutet osv., också när ut till människorna. Etl samordningsarbetehär måste eftersträvas. Jag tror all folkrörelserna är myckel beredvilliga altställa upp och vara referensgrupper när del gäller sådan samordningsverksamhet. Ingenvill väl bestrida all vi måste göra svenska folkel mer kunnigt om deinternationella problem som ligger bakom de ständigt ökande ruslningskosl- naderna i världen. Våregen utrikes- och säkerhetspolitik förOänar verkligen att studeras och påverkasav folket. Den är den viktigaste basen för det svenska nedruslningsarbetet.Många goda krafter slår beredda alt la falt i en sådan informationsuppgift. Ochdet anslag som vi föreslär är verkligen, i jämförelse med de belopp som ställslill förfogande för olika typer av opinionsbildning i samhället pä andraområden, ingalunda särskilt stort. Meddelta villjag yrka bifall till reservationerna 1 och 4 och i övrigt bifall tilluirikesutskolieis hemslällan. Vissaanslag m. m. inom verksamhetsområde Den socialdemokratiska parlimotionen 588, som är en framskrivning avOolärels partimotion 1977/78:423, måste läsas i etl sammanhang. Del finns etllogiskt samband mellan de olika yrkanden som framförs i moiionen. Därför har visocialdemokrater i utskottet motsatt oss all yrkandena 1 och 2 skjuts tillhösien och bryts loss från de anslagsyrkanden som är kopplade lill dem. Men denborgerliga ulskottsmajoriteten har valt alt nu i vår avstyrka anslagskraven föratl ta upp vad som lill stor del är motiveringar för dessaanslagskrav. Motionert588 tecknar den aktuella bakgrunden till dagsläget i de internationellanedrustningsförhandlingarna. FN:s extra generalförsamling kringnedrustningsfrågorna innebar i vissa avseenden en ny avstamp för delinternationella förhandlingsarbetet. Framför allt innebar den extrageneralförsamlingen atl flera stater pä allvar började intressera sig för dessafrågor inom FN. Del är exempelvis etl betydelsefullt framsteg att ochFrankrike nu engagerar sig i förhandlingarna. Som en efterdyning av den extrageneralförsamlingen blev höstens ordinarie generalförsamling ovanligt hårtarbetsbelaslad i det utskott som behandlade nedrustningsfrågorna-och del ärjunågonting positivt. Försökerman bedöma det konkrela förhandlingsläget, måste man hela liden hålla i minnetdel mycket direkta sambandet med de allmänna relationerna mellan stormakternaoch deras resp. säkerhelsallianser. En ny överenskommelse som begränsar destrategiska kärnvapensystemen, SALT II, tycks vara i huvudsakklar, och det avgörande är nu när del passar ledarna i och Moskvaatl ta de sista initiativen. Närmasti prioritet är ett avtal om fullständigt provstopp, och i tredje hand tycks ettavtal om de kemiska vapnen komma. De två senare frågorna står pä dagordningenför den nu utvidgade permanenta nedrustningskonferensen i . Tyvärr under vårens session kört fast i diskussioner om procedurfrägor, agenda ocharbetsprogram. pågår del nu en betydande upplrappning av rustningarnainom både NATO och . Totalbilden av rustningslägel blir därförallt annat än ljus. Densocialdemokraliska moiionen behandlar vidare läget i och pekar påmöjliga svenska initiativ. Internationellt har intresset för s. k.förtroendeskapande ålgärder ökat pä senare lid. skulle inom ramen försåväl ESK som MBFR-förhandlingarna i kunna visa slörre aktivitet. Vissaanslag m. m. inom verksamhetsområde Tyvärrtycks inle komma med i den FN-studie om regional nedrustning sombeslutades av generalförsamlingen på belgiskt initiativ. Våraförhandlare har kanske i alltför hög grad koncentrerat sig på de globalanedrustningsfrågorna och låtit de regionala frågorna komma i andra hand. Del ärnaturligtvis en avvägning som kan diskuteras. Vihar i moiionen föreslagit en förstärkning av UD:s resurser för alt klaradeökade arbetsuppgifterna pä nedruslningsområdet under de närmasie åren. Denförstärkningen har snabbt beslutats inom departementet, och det är vi myckelnöjda med. Viharockså föreslagit ökade anslag till FOA. Vi vill ge ytteriigare 300 000 kr.till internprogrammel T 3 Vetenskaplig underiagsverksamhel. Den borgeriigautskottsmajorilelen avvisar det förslaget med hänvisning lill "rådandeansträngda budgetläge". Samma partier som vill spara . på detvetenskapliga underlaget för våra nedruslningsförhandlare har sedan de kom iregeringsställning slösat bort på etl krigsflygplansom aldrig kommer alt byggas. I del sammanhanget var tydligen budgetlägetmindre ansträngt. Delär av vikt alt FOA:s förmåga atl bistå nedrustningsdelegalionen kanupprätthållas på en hög nivå. Anslagshöjningen bör ses i samband med deönskemål som framförs i moiionen om en strategi för de svenska insatserna i detinternationella nedruslningsarbetet på . En sådan strategi bör blistyrande för forsknings- och utredningsarbetet på nedruslningsområdet. Del larlid och krävs en permanent organisation om man vill bygga upp kompetens pädetta område. Våra förhandlares förmåga att påverka arbetet vid konferensen iGeneve och i FN bygger i hög grad på att sådan kompetens flnns hos våravetenskapliga rådgivare inom de grupper som förbereder svenskaförhandlingsiniliativ. Bortsettfrån det seismiska observatoriet i har den vetenskapliga kompetenseninom den svenska nedrustningsdelegationen i huvudsak uppstått som s. k.spin-off frän forskning som utförts inom FOA för andra ändamål. Omförsvarsplaneringen inriktas på all angrepp mol med ABC-vapen bedömssom osannolika och skyddsforskningen mot sädana angrepp därför prioriteras ned,kan "vila fläckar" i kompetensen på området uppstå. Därmed blir detockså mindre underlag för nedrustningsdelegalionen. En fortsatt hög svenskambitionsnivå vid de internationella nedrusl-ningsförhandlingarna kräver atlkompetensen inom ABC-omrädel inle försvagas. Vad som har varitförsvarsforskning bör därför få fortsätta som fredsforskning. Det krävs en merlångsiktig planering av våra insatser vid nedrustningsförhandlingarna. Deltakan också komma alt kräva fleråriga forskningsinsatser pä områden somkonventionella vapen, internationell vapenhandel, satellilkrigföring ochsubmarin krigföring samt när det gäller olika kontrollmetoder.