prot · G20945 · 1978-12-31 00:00:00 — Migveteriigl finns del inga seriösa intressenter när det gäller ett överlagande avvarvet och som vill driva del vidare. Men om del nu är så, varför hålls deanslällda ulanför en sådan diskussion? Del är i alla fall främsi de som harinlresse av all frågan löses, för regeringen och Svenska Varv harju klart visatsig ointresserade. Delfinns slutligen bara en enda utredning som talar om möjliga framtidoch behov. Den ulredningen har varken regeringen eller Svenska Varv slån för. Den harutförts av olika berörda intressenter här i regionen, bl. a. represenianter förfackföreningen och de anslällda men även f d. folkpartiledaren slår också fast atl varvet måste vara kvar. men denna utredningignoreras av regeringen. Jagmåsie fråga: Vad skall regeringen svara de arbetare och tjänstemän som blirarbetslösa vid en nedläggning av ? Vad kan regeringen svara dem somställs på gatan, dem som blir arbetslösa i ? Någonling omhur man skulle lösa de problemen fanns inle på valaffischerna i valrörelsen1976. Del skulle vara intressant atl fä svar pä den frågan. 0//7Finnboda va/ys framtid Frågan om varvs framlid är av central belydelse förStockholmsregionens näringspolitiska struktur. Del härar synpunkler som harframförts i andra sammanhang och .som har upprepals . Detärju inle sä atl just de 500 sysselsättningstillfällena vid varv i ochför sig är avgörande för sysselsättningsgraden i detta län. Del avgörande är istället den betydelse varvet har för regionen urnäringsgeografisk-näringspolilisk synvinkel. Delär visserligen sant alt har utarmats päsysselsätlningstillfällen inom verkstadsindustrin. Vi har inom Metallsavdelning här i gjort en undersökning som visar att del under1960-talet försvann 16 000 arbetstillfällen inom området. 3 000 nya arbetstillfällenkunde registreras, varför vi hade en realminskning med 13 000sysselsätlningstillfällen. Under första hälften av 1970-talel upphörde den härmycket starka nedgången i antalet sysselsättningstillfällen - den fortsatte meni minskad takt. Vi fick en klar omsvängning lill det sämre , och numinskar industrisysselsätlningen i områdei i mycket snabb takt. Vihar haft svära bakslag när del gäller möjligheten alt upprätthållaindustrisysselsätlningen. Bara minskade med över 1 000arbelslillfällen på kortare lid än elt år och lade därvid ned två fabriker. Vikan peka på ytteriigare hol mol sysselsättningen som vilar över en rad förelaginom regionen. Denhär neddragningen inom L M Ericssonkoncernens bolag här i ärallvariig. Men vi betraktar nedläggningshotet mol varv som änallvarligare än den i sysselsältningstillfällen räknat dubbelt så sloranedläggning som skett inom . varv betyder nämligennäringsgeografiskt oändligt myckel mer. Delär inle för alt strikt slå vakt om de egna medlemmarnas iniressen som vi nuagerar i den här frågan. Vi förstår att när en näringsgren drabbas avsvårigheter så måste våra medlemmars berättigade iniressen inom ell områdeställas emol vad som inträffar på andra häll, därest man genom atl upprätthållasysselsättningen inom skulle låta detta gå ut över andralandsdelar. Del är också orsaken till att vi i Stockholmsbänken inle ageradeför att fä någon omfördelning till stånd när det gällde t. ex. L MEricsson-fallet. I fråga om varven är det emellertid på del viset att eltbibehållande av varv här i inte pä något avgörande sätt skulleförsvåra möjligheterna all upprätthålla verksamheien inom varven på andraområden. Industriministernoch industridepartementet hänvisar till alt del är nödvändigt med en30-proceniig neddragning av de svenska småvarven, en bedömning som är gjord molbakgrund av en analysgrupps arbete. Jag påstår att den bedömningen är felaktig.Jag påslår också att denna analysgrupps arbete inte kan uigöra underlag förbeslut och all analysgruppen över huvud taget inle har besökt varv.Jag har ett brev i min hand som bekräftar atl varken verkställande ledningenvid varv eller de tre organisationerna haft möjlighel all framföranågon synpunkt på analysgruppens arbete. Del arbetet utgör nu beslulsunderiagför Svenska och förvår regering, och vill man atl del skallutgöra beslutsunderlag också för riksdag. Personligen kommer jagaldrig atl accepiera en sådan handläggning av dessa frågor. Vikan på goda grunder påslå alt koncernledningen inom Svenska Varv under den diskuierai varvs framlid inle har ägnat verksamheten denuppmärksamhet som man har rätt alt kräva av ell ansvarigt förelag. De mångabytena av verkställande direktörer och styrelseordförande ger ytteriigarebelägg för delta. Cenlralabeslut i moderbolaget har också drabbat . Varför bogserar man upp ennärmast skrotfärdig fiytdocka som man lovar hjälp med reparentorder,om man med detta har någon annan avsikl än alt slälla lill bekymmer för det härvarvet? Dockan som släpades upp från varv skulle ha en kapacitet på35 , men den är nu nedsatt till hälften och dockan får bara användassedan försäkringsbolaget har inspekterat den inför varje lyft. I ell sådanttillstånd befinner sig alltså denna docka som skulle medverka lill enupprustning av varvet. SvenskaVarv talar också om att man inle kunnat uppfylla förutsättningarna enligt delbeslut som fattades 1976 och som innebäratl man skulle ta uppnedläggningsfrågan om man inte lyckades vända det ekonomiska resullalet 1978.Det är elt märkligt sätt atl resonera. när staten gick in ochtog över majoriteten i Gölaverken förespeglades överskott 1976 eller 1977 på400 milj. kr. Alla vet att det blivit miljardförluster och alla förslår varför.Men ingen i Svenska Varvs ledning och inle heller i industrideparlementet kaneller vill förstå att varv kan råka ul fören utveckling som liknar densom ägt rum vid andra varv. De ekonomiska krav som man har ställt på del härlilla varvet kvarstår samiidigi som man vet atl utvecklingen på andra håll ären helt annan. Enligtmin mening finns del mycket starka skäl att se på på elt annat säll.Förulom all man beaktar de sysselsäitningsmässiga, regionalpoliliska,näringspolitiska och näringsgeografiska skäl som vi har anfört, tycker jag bör se på det här varvet, liksom pä de andra mindre varven, på ett annatsätt. Närdel gäller vill jag peka på varvels geografiska läge mitt i hjärtat aven känslig kusisträcka vid den cenlrala delen av . Arbetsobjekt sominte fär la sig an kommer med stor sannolikhet inleall kunna överföras lill andra varvsenheter inom landet, utan de kommer atthamna utomlands. Personalenvid varv har en myckel lång yrkeserfarenhet och en mångsidigkompelens. är myckel bra närdet gäller stålbyggnads-arbeten och är välansett och har god kompetens på maskinomrädet i fråga om reparenter.Anläggningen möjliggör lyft och bearbetning av slora och tunga slålobjekl ochkan mycket väl anpassas för en planerad volym avseende skilda produkter. Den ärsä flexibelt utformad all den kan användas lill atl klara tillverkning avmindre fartyg och fartygsombyggnader, och den kan också användas för vanligamekaniska verkstadsarbeten. Det är väl bekant all del här är det enda störrevarvet inom . Här finns ju en god lokal marknad påreparentsidan, t. ex. Finlandsfärjorna. Vi vet all varvet har goda konlakleroch gott anseende - speciellt dä det gäller fartygsreparationer, men även påindustriarbelssidan och i fråga om tillverkning av flytetyg och pontoner. Enliglmin mening borde del vara möjligt all fullfölja de ansträngningar som görsför all varvet skall kunna räddas. För atl vi skall lyckas med detla vore detbra om vi finge prov på en lilet mer positiv attityd frånindustridepartementets och industriministerns sida. Del är nödvändigt medförtroende för verksamheten och för alla inblandade intressenter, och det ärnödvändigt med en uppslutning kring varvet, om del skall kunna iframtiden. Som tydligt framgått finns del klart delade meningar om varvsframtida förutsättningar. Den analysgrupp som har sysslat med dessa frågor inomindustrideparlementet anslår en myckel negaliv och pessimistisk ton medandäremot den utredning som har gjorts på landshövding initiativ pekar påganska goda framlidsutsikter för varv. Delär väl helt klart alt varvs framlid spelar en inle obetydlig roll förStockholmsregionen, och del finns två skäl lill delta. För det första ärStockholmsregionen i myckel hög grad en sjöfartsregion. Vi har fiera belydandehamnar. Det är av stor vikl för denna regions möjligheter alt hävda sig ihamnverksamheten alt del också finns varvskapacilei här. Fördel andra har vi, som också har framhållits lidigare i debatten, en vikandetrend när det gäller industrisysselsätlningen. hålleralltmer på atl bli en manschettregion. Del är inle någon lycklig utveckling,eftersom den minskar valfriheten pä arbetsmarknaden. Det är heller inle någon lyckligulveckling med lanke pä den sociala strukturen i regionen på litet längre sikt.Också ur den synpunkten är det vikligl atl slå vakt om den industriellaverksamhel som finns här. Jag menar därför alt del finns anledning att la varapå de posiliva möjligheter till en utveckling av varv som anges i denutredning som genomförts på landshövding initiativ. 0/7/varvs framtid sägs det i svarei på inlerpellationen atl dennafråga i sista hand måste fä avgöras av Svenska Varv. Jag vill hävda all delytterst är en politisk fråga. Konsekvenserna av om varv får behällaseller inte går långt ulöver de rent företagsekonomiska verkningarna för SvenskaVarv. Därför kan man inle säga alt della aren fråga som skall lösas inomkoncernen. Del är så mänga fler som berörs av detla beslut. Jaghar också sett saken så atl sammanförandel av nästan hela varvsnäringen inomen statlig koncern för atl genomföra nödvändiga omstruktureringar har skettinte bara med företagsekonomiska utgångspunkter utan också uiifrånsamhällsekonomiska och sociala bedömningar. Därför går det inte att försökakrypa bort från del poliliska ansvaret för vad som händer i della fall. Detmåste i sista hand vara regeringen som lar ansvaret för vilken typ avprioriteringar man gör vid de strukturomvandlingar som är nödvändiga. Jagoch några partikamrater har motionerat i delta ärende. Vi anser atl det finnssiarka skäl som lalar för alt varv skall få en chans också förframtiden. Det är min förhoppning både all induslrideparlementet skall inta enmera positiv attityd och alt riksdagsbehandlingen av dessa frågorskall öppna möjligheter för varv all existera också framöver. Får jag lill säga all jag inser all del i och för sigvore önskvärt med ett reparaiionsvarv, centralt beläget i den här storasjöfarisregionen - framför allt alllsä för reparationer. Men fakium ärju alt dereparationer som varv har sysslat med till harinfallit under tre vårmånader. Del ger en mycket dålig beläggning, och det gerockså en antydan om att man i och för sig kan klara della behov pä annat sätt,i och lill någon del i . Jag erkänner alt det belräffandefärjetrafiken kan bli resultatet. Härhar nämnts behovel av ett varv för beredskap mot haverier med åtföljandeoljeutsläpp. Jag vill med anledning av del säga alt i en del fall, ingalundaalla, kan del vara olämpligt atl dra en repareni på öppet vatten lill varvutmed kusten och atl det därför är behövligt atl sådana fartyg kan las om handi . Men vi har räknal med och genom Svenska Varv gjortförberedelser för all man skal I hälla en docka - del ärju del som behövs -iskick sä all den kan ta emot sädana reparenter som inte kan transporteras lillett varv. Då kan man vid dessa ganska fåtaliga och intermitténta tillfällenfylla reparalionsbehovei genom särskilt inkallad personal. Det finns ju ändågott om sådan vid andra varv. sig inle särskill rimligl atl för några få reparalionsiillfällen hålla ellvarv i gång. Det är väl kanske i och för sig ingen som gör gällande alt delensamt skulle duga som argument. Jag menar all det över huvud taget inte är ellsärskill tungt argument i sammanhangen. Delär inle heller marinens behov. I varje fall har försvarsdepartementet uttalatatl man anser att behovet av denna varvskapacilei vid mobilisering kan på annat sätt.Man kan omarbeta mobiliseringsplanerna så all del fungerar ändå. TommyFranzén frågade: Varför hålls de anslällda ulanför? De anslällda är ju med iden mycket ambitiösa Helénska gruppen i den utredning som har gjons. Dengruppen har efter regeringens uttalande haft kontakt med Svenska Varv. Därmedär de anställda med i bilden. Låtmig mera allmänt lill alla tre talarna säga detta: Det är ändå få som bestrideralt den svenska varvskapacitelen är för stor och all della gäller bådeslorvarven och de medelstora varven. De hänger ju dessutom ihop pä det visetalt den varvsgmpp dil hör i stor utsträckning har varil underleverantörav varvssektioner lill slorvarvel. Det har varil en mycket belydande del avderas verksamhet. Det behovet har i huvudsak fallit bort. Därmed kan mankonstatera att både de slora varven och de mindre varven är överdimensioneradelill sin kapacitet. Detär sant alt de mindre varven icke har samma konkurrens utifrån. De opererarinte pä världsmarknaden på samma sätt som de stora varven. De har därför mindredåliga lönsamheissiffror än de slora varven. När man - som en av talarna gjorde-jämför resullat med siorvarvens, bör man beakta att det inle är denjämförelsen som är den relevanta, utan det är en jämförelse mellan detmedelstora varv, med siora underskott år , och andra varv iungefärligen den storieksgruppen som visar bättre resultat. Delbehövs jobb i värt land, sade , och det var också innebörden i vadSivert sade. Javisst, det är vi ense om. Men som jag sade äralla på det klara med att sysselsättningen i varvsinduslrin måste gå ned. Vikan inte ens med enorma kosinader hålla en oförändrad sysselsällning ivarvsinduslrin. Dä är del fråga om var dessa jobb skall ligga. Är del inlerimligt all de främst bör ligga vid varv som av expertis bedömts vara bra ochsom dessulom i de fiesta fall ligger i arbeismarknadsregioner som är mycketkänsligare än både på grund av sin litenhet - de har mindredimensioner än den stockholmska arbetsmarknaden - och pä grund av att de harsämre sysselsältningssiffror relalivi sett? Delframhölls av , och även av andra, allverksladssys-selsäilningen i har gäll ner. Jag är medvelenom del, och jag är också medvelen om alt detla inie är någoi enstaka fenomenför just , men man kan konstatera all denna nedgång harmyckel mer än kompenserats av en uppgång i servicesektorn. Om vilka andraregioner kan man säga della? Vilka regioner skulle inte vara lyckliga över atlkunna konstatera en sådan uppgång i servicesysselsäliningen? Servicesektorngenerellt innehåller ju inte bara manscheiljobb utan även andraarbetsuppgifter. räknade upp en rad goda egenskaper som han ansåg atl varvbesitter. Jagkan också konstatera atl del var en annan analys som jag ärvde. ,när jag tillträdde den här uppgiften. Den analysgruppen säger motsatsen. Menframför alll kan nian konstatera all de goda egenskaperna ickehar resulterat i en stor och lönsam efterfrågan av della varvs tjänster. Lät mig avslutningsvis anknyta lill vad började med. Hansade atl den här debatlen kommer i ell mellanläge, eftersom vi om elt parveckor får en allmän varvsdeball. Ja, jag vill också underslryka delta: del härär en debatt i ett mellanläge. Vi fär återkomma lill saken i merabeslulsmässiga sammanhang. TOMMYFRANZÉN (vpk): Debatten i det här mellanläget har väl ändå den fördelen med sig - omrnan nu kan kalla del en fördel - att nu kan i alla fall varv ochproblemen i del sammanhanget bli ordentligt belysta. Jag är rädd för alt dekommer alt hamna litel i skymundan när hela den slora varvsdeballen sälier igång. Viinom kommunisterna har en grundsyn - och della har vi deklarerat- som klart skiljer sig frän folkpartiels. Vi har den beslämda uppfattningenalt del är samhällets skyldighet all se lill all del skapas jobb och trygghetförde anslällda. Det har visal sig att syn inle alllid utgår frånskapandet av sysselsättning, ulan man talar om företagsekonomisk lönsamhet. Vimenar i stället att samhället måste ses samhällsekonomiskt och inte strikt företagsekonomiskt. Vihar för utvecklat ell program för sysselsättningen, där vinaturligtvis tar upp industrisysselsätlningen och även varvsfrågan. Där sägervi all grunden för en indusirisalsning i regionen skall vara ell statligtutvecklingsprogram för anläggande av indusirier som bygger på ny teknik,alternativa energikällor, ökad förädling inom landei och en omfördelning avresurser från den militära till den civila sekiorn. Dessa indusirier skall varastatligt eller kooperativt ägda. Dämtöver skall naturligtvis den existerandeindustrin inom landei ges möjligheter all utvecklas. Härkommer varv in i ell ganska markant avgörande skede när del gällerutvecklingen av indusirisalsning i regionen. Vibör konstalera, tyckerjag, alt del finns skäl atl ulveckla en kompletterandealiernaiivproduklion. 1 den ulredning medverkat lill påvisasflera olika möjligheter alt gå ifrån den direkta varvsproduktionen pä Finnbodaoch inrikta sig på exempelvis de flytande miljövårdsenheterna. Olika typer avandra enheter har ulredningen också pekat på. Jag sade tidigare all del flnnsskäl att använda del kunnande som finns bland de anslällda på för allfortsätta alt ulveckla dessa idéer. Vi har ett behov av en annan industrislmkiur.Vi har behov av nya varor och nya indusirier. Där kan spela en mycketstor roll. Jag tror det är olyckligt all lägga ner den snart sagt enda lungaindustrin i den här regionen. Industriministernsade alt antalet reparationer inle var tillräckligt vid . I detsammanhanget kan också Svenska Varvs politik genlemol påpekas. HelaSvenska Varvs politik har varil att driva ner i botten, inle bara meden skrotfärdig docka utan även i sitt slällningslagande till nybyggnation av mindrefartyg. Del behövs en upprustning även pä den fronten, men där har Svenska Varvenbari satsat pä Jagsade alt de anställda hälls utanför diskussionen om överlagande, som pågår i någon form av positiv anda inom Svenska Varv. Jag anser inte alt de anslällda har någon insyn i de påstådda diskussionerna som skulle kunna skapa trygghet i deras anställning. Det kan f ö. även sägas att MBL- förhandlingarna ajournerats till tiden efter den stora varvsdeballen och besluten här i kammaren. ' Induslriminislernpåstår atl sysselsättningen inom varvsindustrin måste minska. Jag är inteöverens med honom om det. Förutom den kompletterande produktionen talas detute i väriden om en helt annan trend än den Svenska Varv lalar om och denregeringen talar om i sin proposition. Det finns skäl att beakta delta ochtitta på vad det kommer alt leda till. Jagställde ytterligare en fråga, som jag inte fött svar på, nämligen frågan ommildring av konsekvenserna. Jag fick inte vela hur man skulle lösa dilemmat medatt mildra konsekvenserna för de anställda då man lägger ner varv. Manhar sagt att man ur beredskapssynpunkl skulle ha en docka kvar i reserv och ensärskild styrka all kalla in. Delta kanske faller tillbaka påindustriministerns resonemang om rörligheten i jobben. Industriministern lär hasagt att det är viktigt att uppmuntra röriighelen på arbetsmarknaden men atldet måsle vara den enskilde som beslämmer. Då måste jag ställafrågan: Vilken enskild på bestämmer vart han skall ta vägen? Och vartskall de anställda på ta vägen när varvet läggs ner? Det skulle delvara intressant att fö reda på. 0/77Finnboda varvs framtid Jag skulle vilja ta upp frågan om föriusterna vid Finnboda.Representanterna för industridepartementet och Svenska Varv tar i sittresonemang fram en förlustbelastning på den totala verksamheten vid Finnbodauppgående till omkring 250 miljoner . Det är en ackumulerad förlustsom sanneriigen inte kan lastas det här varvet i dess nuvarande organisation.Dessa förluster har uppkommit på grund av alt varvet har konkurrerat ute på deninternationella marknaden om order på oljeplattform och två storaproduktiankers. Dessutom har föriusier uppstått enligt priser framräknade avmoderbolaget på två akterskepp, som skulle levereras lill varvetshuvudanläggningar. Atl då säga att de utomordentligt goda förutsättningar somvarvet har för atl driva sin verksamhet inte har kunnat visas iresultat och förbättringar inom varvet lyder på att industriministern interiktigt har satt sig in i vad som egentligen har konstituerat den finansiellasituationen för varvet. Jagönskar alt industriministern ger sig tid att studera inte bara det arbete somden analysgrupp gjort som över huvud taget aldrig besökte varvet utan ocksåGunnar Heléns utredning. Titta gärna lilet på vad människorna som arbetar påvarvet har kommii fram lill och fundera över varför del skiljer så ofantligtmyckel i bedömningarna hos dem som är verksamma vid och kan varvet och hos detjänstemän som suttit och utarbetat en analys i en grupp som inte ens orkatsätta sig in i frågorna på ort och ställe. 8 protokoll 1978/79:445 Industrisysselsätlningen i Stockholmsregionenmotsvarade under de ärjag nämnde i mitl tidigare anförande hela nedgången iindustrisysselsätlningen i landet i dess helhet. Del betyder atlindustrisysselsätlningen andelsmässigt sett låg pä en myckel låg nivå. Denstruktur av arbetstillfällen som skapats i huvudstaden är i hög gradotillfredsställande. Den ende som jag har hört säga motsatsen ärindustriminister . Detär rikligt i och för sig alt servicefunktionerna i den här regionen har varit istark tillväxt, men det är inte så längre. Om man tittar pä yrkesfördelningenhos de sysselsatta i den här regionen måsle man, om man försöker sätta sig in iproblemen, begripa att vi är på väg mot en så allvariig ulveckling i dennastorstadsregion atl hela landei kan komma atl drabbas, om den fär fortsätta. Detär min bestämda uppfattning all del är nödvändigt alt skaffa sig ett bältrebeslutsunderlag, innan man lar ställning lill enskilda varvsenheiers framtidaöde. Del är elt krav som vi socialdemokrater har framfört i en riksdagsmotion.Det är ell krav som vi kommer all driva, och jag hoppas alt skallinta en annan attityd än den negativa som jag tyckt mig uppfatta hosinduslriminislern. Industriministern bygger sina bedömningar av varv päanalysgruppens resultat och säger atl han ärvde analysgruppens rapport. Hanhävisar då till mig. Tanken bakom den hänvisningen torde väl vara att på någotsätt försöka lägga ansvaret för bedömningen på den fömivarande,centerparlisliske industriministern. Dennuvarande regeringen har emellertid haft atl la ställning till en framsiällanfrån en delegation med förelrädare för , Stockholmsoch kommuner. Metalls avdelning 1 och andra fackliga representanter samtmarinen, vilket redovisas i svarei. Denna framsiällan byggde på en mycketambitiös utredning av frägekomplexel, där analysgruppens resultat - som jagser det - ganska effektivt har underminerats. Jag tycker att del kanske ärlitel svagt om industriminister försöker ta skydd bakom den förutvarande,centerpartistiske industriministern för all han inte lyssnar pä argument somframförs av en fömivarande folkparlislisk partiledare. Jagtycker alltså atl det, genom det utredningsarbete som har bedrivits, har kommitså mänga nya synpunkter och fakta an det har funnils anledning förindustridepartementet och industriministern all se på de här frågorna på eltannat sätt. Tyvärr har man inle velat la hänsyn till dessa nya synpunkter ochargument. Det tyckerjag är utomordentligt beklagligl. Detär alldeles riktigt som induslriminislern säger, att i ochför sig är myckel lyckligt lottad jämfört med andra regioner när det gäller dentotala sysselsättningen. Men jag vill upprepa det som jag sade lidigare och somockså har påpekat, nämligen alt det är viktigt atl också se pähur sysselsätlningsstrukturen och därmed den sociala strukturen utvecklas iStockholmsregionen. Det är viktigt atl slå vakt om indusirisys- selsättningen.Om vi skall skapa en slörre jämvikt när det gäller sysselsättningssituationenmellan och andra delar av landet -vilket vi skall - är detinte industrisysselsätlningen som vi skall hålla nere i . Del är istället olika typer av administrativ verksamhel, där vi har en stortillväxlkraft. Vi kan genom t. ex, decentralisering av statligt beslutsfattandese lill att vi flyttar över en del av den tillväxlkraften till andra delar avlandet.