prot · G2096 · 1978-12-31 00:00:00 — Det kan man inte åstadkomma genom att tillsälla någrakvinnliga officerare i intendentur- och kameralbefatlningar eller i markljänstvid flygvapnet. ÅKEGUSTAVSSON (s): Jag vet inle om vi talar förbi varandra. Självklart kan man inle sägaalt rekryteringen av kvinnor lill försvarsmakten skall ske pä exakt sammavillkor som för männen, så länge vi har en allmän värnplikt som gäller denmanliga delen av befolkningen. Jag tycker alt det är grundläggande att slå fastdetta. Finnsdel, i de fall dä fullgörandet av grundutbildningen aren förutsättning för alterhålla ett jobb, ett annat sätt att ge de människor som inle fått dennagrundutbildning chansen lill ett jobb som de är intresserade av och lämpadeför? Ja, den vägen vill vi försöka gå. Därmed får man i varje fall merlikartade villkor än f n., då dörren är helt slängd. Uppriktigtsagt, , tror jag inte på någon revolution på delta område,allra minst inom försvarsmakten. Men frågan är om vi skall avslå från att lösaett problem därför att vi inte tycker alt del är tillräckligt stort. Delta ärett steg på rätt väg, men det löser naturiigtvis inte de totalajämställdhetsproblemen. Trots att steget är litet skall vi inle avslå frän attta det, om del gagnar möjligheten alt skapa ökad jämställdhet. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1981 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr1 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1981 av m. fl. Miniminormeri handelsfartyg, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä OswaldSöderqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 270 Nej - 12 1978/79:1 med anledning avmotion om organisation m. m. §20 Miniminormer i handelsfartyg, m. m. Föredrogs trafikutskottets betänkande 1978/79:2 medanledning av propositionen 1977/78:152 beträffande ILO-konvenlion omminiminormer i handelsfartyg, m. m. jämte motion. 1 propositionen 1977/78:152 hade regeringen() delsföreslagit all godkänna konventionen (nr 147) om miniminormer ihandelsfartyg, delslämnat tillfälle att yttra sig över vad i propositionen anförts omrekommendationen (nr 155) om förbättring av normer i handelsfartyg. Idelta sammanhang hade behandlats motionen 1977/78:1955 av m. (vpk), vari föreslagils alt hos regeringen begärde förslag lillerforderliga författningsändringar och övriga åtgärder för undanröjande avhinder för ratificering av konvention 147. 1. med bifall tillpropositionen 1977/78:152 och med avslag på motionen Miniminormeri handelsfartyg, m. m. 1977/78:1955 godkänna deni propositionen framlagda konventionen (nr 147) om miniminormer ihandelsfartyg, 2.godkänna vad föredraganden anfört i propositionen 1977/78:152 omrekommendationen (nr 155) om förbättring av normer i handelsfartyg. KARLHALLGREN (vpk): Det ärende som behandlas handlar om ett godkännande avILO-konventionen 147 om miniminormer i handelsfartyg, bl. a. i fråga omsjukförmåner, besätlningsbostäder, fullgod kompetens hos befäl, anställningsavtal,föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten. Vänsterpartietkommunisterna instämmer hell i förslaget att konventionen ratificeras avSverige. Konventionen som sådan kan bli elt av medlen i kampen mot undermåligafartyg-då i första hand debekvämlighetsflaggade fartygen. Denna typ av sjöfartutgör ett allvarligt hol mot de ombordanslälldas rättmätiga krav på socialtrygghet och säkerhet. Den utgör också ett hot mot seriösa sjöfartsländer somgenom lagstiftning och kollektivavtalsöverenskommelser försökt tillgodose engod standard både lönemässigt och socialt i handelsfartygen. Demindre nogräknade sjöfartsländernas redare får härigenom väsentligt lägredriftkostnader på sitt tonnage och utgör en osund och oacceptabel konkurtens.Vpk tillstyrker alltså förslaget om godkännande av lLO:s konvention 147. Menvi anser att de kritiska synpunkter som framkommit i vissa remissvar borde tasmer på allvar. och befälsbemanningsulredningen anser del tveksamt om Sverigeuppfyller de krav som reses i konventionen beträffande kompetens hos befäl påhandelsfartyg. Det gäller del s. k. brislmönstrings-systemet, som trotskritiska röster fortfarande tillämpas när del råder brist på utbildat sjöbefål.Remissinstanserna påvisar att delta system utgör ett ralificeringshinder. Sammainstanser har också uttalat att de anser bestämmelserna i sjömanslagen utgöraralificeringshinder och alt 14 och 18 §§ i sjömanslagen borde ändras för altuppfylla kraven i konventionen när det gäller klagomålsrätten för deombordanställda. Vänsterpartietkommunisterna har i motionen 1955 tagit upp dessa frågor och krävt atl deralificeringshinder som enligt nämnda remissinstanser föreligger undanröjs. Närdet gäller bristmönstringssystemet vidgår utskotlet atl del enligtILO-kommitténs mening kan strida mol konventionens syfte. Men man säger all deti sin praktiska tillämpning endast rent formellt strider mol konventionen ochall bristmönstringssystemet inle haft någon menlig inverkan på sjösäkerheten.Man hänvisar då till att en noggrann myndighetskontroll utövas, i första handav mönslringsförtätlaren ute på fältet, och alt den övergripande tillsynen skerhos . Men hur blir det när del saknas kompetent sjöbefäl - fårfartygen då ligga och vänta tills man fåll behörigt befäl? Och hur kontrollerarman påmönstringar i främmande länder? Är det inte så atl man då företar uppmönslringarför atl fartygen skall kunna gå? Kompetensen kommer i denna situation i mångafall i andra hand. Kontrollen är i sådana fall nära nog obefintlig. Närdet gäller 14 § sjömanslagen så stadgar den atl på svenskt fartygförbjuds att dra tvist om anställningsförhållanden inför utländsk myndighet.Handlande i strid mot detta förbud kan enligt 18 § sjömanslagen medföra attsjömannen skiljs från sin befallning ombord. Härsäger utskottet - med hänvisning till tolkning - attbestämmelserna i sjömanslagen främst tar sikte på lönetvister och andra tvisterav ekonomisk art. Utskottet hänvisar också lill att den nu aktuellakonventionen inle reglerar sädana frågor. Dettauttalande anser vi vara motsägelsefullt i så måtto att man i inledningen räknarupp en hel rad frågor som regleras enligt konventionen, såsom sjukförmåner,besätlningsbostäder, anställningsavtal, föreningsfrihet och skydd förorganisationsrätten samt krav på fullgod kompelens hos fartygsbefälen. Delär väl inte så att samtliga ledamöter i utskottet har den uppfattningen att detinle förekommer några tvister som kan kräva rättslig prövning med hänvisningtill konventionens räckvidd eller tillämpningsområde? Omdet uppstår en tvist i organisationsfrågor där ombordanställda blivitförfördelade, reser bestämmelserna i sjömanslagen hinder för rättslig prövningi annat land än . Sker det på elt fartyg som har sin verksamhet föriagdutanför gränser, kan tvisten inte prövas. Det strider motkonventionens syfte, och det utgör således eu ralificeringshinder. Medhänvisning lill detta och lill vad vi anfört i vår molion yrkar jag bifall lillvpk-motionen 1955. Miniminormeri handelsfartyg, m. m. Underdetta anförande överlog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. CARL-WILHELMLOTHIGIUS (m): har rätt i att det har uttryckts en viss tveksamhet i denhär frågan. Men della är verkligen inte mycket all strida om. Vi är ju eniga omatt godkänna konventionen. Del är huvudsaken i sammanhanget, och del är ettnödvändigt medel i kampen mot de undermåliga fartygen. Sedanbehöver jag inte upprepa vad har anfört och vad utskottet haranfört som sitt försvar- varför vi anser all vi nu kan gå med på konventionenpå dessa villkor. har nämnt alla de detaljer som utskottet hardelgett kammaren om detta. vet alt vi sjöfarts-mässigt har enstandard som hör lill de bästa i väriden och att vi har kommit mycket långt pådetta område. Mot den bakgrunden finns del en stark trygghet - inle bara i altkonventionen kommer att vara giltig och kan ratificeras för vårt vidkommandeulan också i att vi kommer att mötas Miniminormeri handelsfartyg, m. m. myckel positivt frän annathåll i detta sammanhang. Jag ber all få yrka bifall lill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad, Proposilioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motionen nr 1955 av m, fl,, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller trafikulskoltels hemställan i belänkandet nr 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 1955 av m, fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä KariHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 266 Nej - 12 På förslag av förste vice talmannen beslöts attkammarens förhandlingar skulle fortsättas vid elt senare sammanträde, §21 Anmäldes och bordlades 1978/79:9 med förslag lillfondkommissionslag, m, m, 1978/79:13 om ändringar ilagen (1944:219) om djurskydd, m, m, §22 Anmäldes och bordlades 1978/79:4 av ErikWärnberg m.fl. med anledning avpropositionen 1977/78:188 om ändrade beskattningsregler vidavyttring av skog i samband med fastighetsreglering 1978/79:5 av . om åtgärder inom den ekonomiska politiken § 23 Anmälan avinterpellationer den Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till 1978/79:21av (vpk) lill arbetsmarknadsministern om införande av sextimmars arbetsdag: Del är inte enbart den stigande arbetslösheten somär orsak till den ökade utslagningen av människor från arbetslivet. Kravetpå ökad produktion genom ökad arbetsintensitet har skärpts. Den tekniskautveckling som skett har inte utnyttjats föran förbättra arbetsmiljön för deanställda på arbetsplatserna. Snarare har den medverkat till nya allvarliga hotmot de sysselsattas hälsa, med ökad sjukfrånvaro och utslagning som följd.Utvecklingen av antalet delpensionerade ger eit konkret besked om detta. Strukturomvandlingeninom näringslivet och koncentrationsprocessen i samhällel har medfört en ökningav avståndet mellan bostad och arbetsplats. På grund av långa restider hararbetsdagen och bortovaron frän hemmet förlängts, vilket omöjliggörförverkligandet av kravet pä jämställdhet mellan män och kvinnor. En i familjenmåsle "offras", dvs. kvinnorna måste avslå från alt kunna arbeta pålika villkor som männen och därmed avstå frän det ekonomiska oberoende som ärförutsättningen för jämställdhet. Männen måsle å andra sidan avstå från sinarättigheter att på lika villkor delta i hemarbetet och barnens fostran. Pådagens arbetsmarknad är genomsnittsarbetstiden för män ,medan den för kvinnorna uppgår lill . Delta beror på att många kvinnorarbetar deltid. Deltidssysselsältningen har ökat kraftigl under 1970-talel,medan antalet heltidssysselsatla har minskat något. var966 000 personer deliidssysselsatta och av dem var 827 000 kvinnor. Blandkvinnorna är del främst som ökat sitt deltidsarbete,medan bland männen den största ökningen har skett för personer . Arbelskraflsundersökningarna1977 visar alt orsaken "upplagen av eget hushåll" svarar för drygt 4096 av de uppgivna skälen lill deltidsarbetet. Delär bland kvinnorna denna orsak dominerar, medan bland männen endast någraprocent anger delta skäl. Framför allt bland kvinnorna med barn är denna orsakett avgörande skäl till deltidsarbete. Enlag om kortare arbetstid enbart för småbarnsföräldrar löser inte dessa problem.Det finns i stället en risk att en sådan lag ytteriigare befåsier traditionennär del gäller hemarbete och barnansvar. Utredningar visar att papporna ifamiljer med små barn tar på sig en större arbetsbörda utanför hemmet, medan mödrarnaminskar sin. bekräftas också av kommuns verksamhet, medmöjlighet för småbarnsföräldrar att ha sex limmars arbetsdag. Under de femmånader som gått har 246 begärt och fått Endast 17 småbarnspappor begärde atl få jobba sex limmar per dag.Bland kvinnorna var del 229. Dessutomfinns det en ekonomisk spärr i en sådan lagstiftning, då det är den anställdesom själv får slå för kostnaden. Bara de välavlönade har råd med denlöneminskning den kortare arbetsdagen innebär. Debattenom sex limmars arbetsdag har på nytt aktualiserats både fackligt och politiskt.Del finns flera skäl för en beslut om kortare arbetsdag. Intensiteten ochstressen i arbetet har ökat. För allt fler är längre resor till och frånarbetet en realitet, I praktiken slår de nuvarande arbetslidsförhållandenahårdast mot kvinnorna och är ett av de stora hindren mot enjämställdhets-politik. Att sänka arbetstiden för t. ex. småbarnsföräldrar har ipraktiken visat sig vara en dålig lösning som konserverar könsrollerna. Medhänvisning till det anförda ber jag alt till arbetsmarknadsminister fåställa följande fråga: Ärregeringen nu beredd att utarbeta en konkret plan för nedtrappning avarbetstiden , atl underställas ? 1978/79:22 av TommyFranzén (vpk) till statsrådet om extra livsmedelsbistånd tillVietnam och : Efter har och drabbatsav en rad katastrofer. 1975 värdet svåra översvämningar i de centrala delarnaav , 1976 var det torka och invasioner av skadeinsekter i både Vietnamoch , och värdet rekordkyla i . Förra sommarenföljde sedan en oerhörd torka som ställde och inför stortsvälthot. Nuhar återigen dessa länder drabbats av en katastrof Översvämningar har ägt rumsom ödelagt stora åkerarealer, gjort många hemlösa och skapat ett nyttsvälthot. Inorra delen av har hundratusentals hektar i Röda flodens deltaöversvämmats, och i söder har ungefär 10 96 av den planerade risskörden spolatsbort. Dessutom är de materiella skadorna i söder oerhörda. Naturkatastrofenhar krävt 74 människoliv, åker har översvämmats, 200000 hus har satts under vatten, 15 800 hus har spolats bon, 168 000 grisar och50 000 nötkreatur har förlorats. Vidare har jordbruksmaskiner och redskapförstörts, liksom fruktträdgårdar m. m. 2,1 miljoner människor har drabbats, avvilka 1,15 miljoner har behov av katastrofhjälp under del närmaste halvåret. Utöverdelta har redan risfåll härjats av skadeinsekter under dengångna sommaren. För norra föreligger ännu inga uppgifter, men skadornaär också där omfattande. Folken i och är i stort behov av snarainsatser för bl. a. livsmedelsförsörjningen. får i denna situationinte låta bli alt handla. Medel flnns avsatta i statsbudgeten för extra biståndatt användas vid katastrofer a v denna art. Med hänvisning lill detanförda vill jag fråga biståndsministern: Harregeringen för avsikt atl ställa extra bistånd lill förfogande för ochLaos, lill livsmedel och andra förnödenheter? 1978/79:23av () till kommunikationsministern om avgiftsbeläggningenvid SJ:s bilparkeringsplaiser: För resande med ställs vid ettstort antal stationer bilparkeringsplatser till förfogande. Dessaparkeringsplatser finns oftast i direkt anslutning till stationen. Normaltutgår ingen avgift för atl få utnyttja parkeringsplatsen i samband med resa,men i vissa fall förekommer lokala bestämmelser som reglerar parkeringslidenslängd och ibland minsta erforderliga resesträcka. Påvissa orter med allmänt dålig tillgång lill centralt belägna parkeringsplatseruppges del ha uppstått problem med missbruk av SJ:s platser. Under åberopandeav della förhållande har SJ på elt stort antal orter böriat införa avgifter.Avgifter för såväl korttids- som långiidsparkering förekommer. De lokalatrafikdistrikten har av SJ:s centralförvalining rekommenderats alt införaavgifter på ett antal orter. Del uppges därvid att i normalfallet skall avgiftför långtidsparkering tas ut på de orter där gatuparkering är avgiftsbe-lagd. SJ:sambitioner med parkeringsavgifier rimmar enligt min mening illa medmålsättningen atl gynna kollektivtrafiken. SJ har i andra sammanhang densenaste tiden genomgått en positiv omvandling. En mjukare inställning i en radtrafikfrågor framskymtar. Missbruk när del gäller parkeringsplatser måsle självfalletkunna stävjas utan en allmän avgiftsbeläggning. Överhuvud laget harjag svårt att förstå att det skall kosta pengar alt låta bilarnastå stilla. Dä gör de ju den minsta skadan. Saken blir i all synnerhet märklignär det gäller kundparkering vid kollektiva fårdmedel. Jaganhåller därför om kammarens tillstånd att till kommunikationsministern ställaföljande frågor: Anserkommunikationsministern att det finns andra metoder att hindra eventuelltmissbruk av parkeringsplatserna än avgiftsbeläggning? Anserkommunikationsministern att det är lämpligt atl parkeringsplatser i anslutninglill järnvägsstationer avgiftsbeläggs? 1978/79:24av /Zogierg (vpk) lill industriministern om handelsstålspolitiken: beslutade delta år om en siålpoliiikför utifrån strikt företagsekonomiska utgångspunkter.Handelsslålsindustrin skall genomgå en genomgripande strukturförändring ochanpassas lill rådande internationella förhållanden,dvs. lill denkapitalistiska frihandelspolitiken. Del innebär stordrift, koncentration ochrationaliseringar med förte jobb som följd. Denna politik är ursamhällsekonomisk synvinkel en katastrof Några nya jobb som ersätter alla demsom går föriorade kommer inle alt finnas. Flera bruksorters existens är hotad,och andra bruksorter drabbas av stor arbetslöshet, ekonomiska och socialaproblem. Handelsstålsutredningen-som tillsattes av förte industriministern - förverkligas nustegvis. I skall personalstyrkan ytteriigare minskas som framlidsinvesteringari vidareförädling uteblir. utarmas som stålverk genom ett borttagande av den malmbaserademetallurgin. Gruvdriften i de gruvor i som tillhör skärs neddrastiskt. Del är till denna plan och dessaåtgärder, som direkt skär bort över 4 000 jobb och indirekt tiotusentals, somriksdagen satsat . ISSAB-slruklureringens spår följer förre LO-ordföranden utredningom de mindre handelssiålverken. Elt förverkligande av den utredningens förslaginnebär all ytteriigare ca 1 000 jobb försvinner. Särskilt hårda blireffekterna i , , och Horn-dal. På den senareorten skall enligt utredning stålverket läggas ned. Istället för en rent företagsekonomisk siålpoliiik på de kapitalistiskamarknadskrafternas villkor krävs nu en ny gruv- och siålpoliiik som planeras påsamhällsekonomiska grundvalar. Övergripande målsättning skall vara fullsysselsättning på varje ort, med satsning på avancerad förädling, ny teknik ochnya produkter. Svensk handelspolitik måste förändras så att den skyddar svenskstålindustri och sysselsättning från en total utarmning av de internationellakapitalistiska stålintressena. Privatbolagen i svensk gruv- och stålindustrimåste avskaffas och gruvorna och stålverken genomgå en demokratisknationalisering. Ijuni presenterade Gruvindustriarbetareförbundel ett fackligi-politiskthandlingsprogram som till stora delar är samstämmigt med vpk:s politik. Kravetpå planmässighet, kravet att samhälls- och lönlagarintresset skall gå förekapitalets, förstatligandekravet, kraven på långtgående förädling och enbibehållen masugnsdrift i de största handelssiålverken återfinns också i dettahandlingsprogram. Sedanriksdagen fattal sin beslut om har verkligheten visat det orimligai atl förverkliga beslutet. Stora personalminskningar i får konsekvenserför hela , Kraftiga förluster av jobb i Domnarvel ochVästerbergslagsgruvorna får stora direkta och indirekta sysselsättningsproblemsom följd, Orimligheterna belyses av personalpolitik. Trots Domnarvetsomedelbara behov av 100 arbetare och ännu fier om man beaktar service ochunderhäll, anställs endast ett fåial,och fiera hundra ungdomar får gäarbetslösa. Opinioneni de regioner som i första omgången drabbas hårdast är entydig: Vi vill behållajobben. Men del räcker inte alt skjuta nedläggningsbeslut längre frami tiden eller lidigarelägga investeringar. Det handlar först och slutligen omvilken gruv- och siålpoliiik som skall drivas, en företagsekonomiskmarknadshushållningspoliiik med färre arbetstillfällen som följd eller ensamhällsekonomiskt planerad gruv- och siålpoliiik som utgår från de anställdasintressen av tryggade arbetsplatser. Vpkär del enda pani som konsekvent företräder den senare linjen. avslogsav alla de övriga partierna vpk:s förslag till struktur- och sysselsällningspolitiskariktlinjer för . De är nu mer aktuella . - i Luelåutvecklas med högt driven förädling och manufak- turering.Sysselsättningen bibehålls minst på nuvarande nivå. - Domnarvets behåller den malmbaserademetallurgin som satsningar genomförs på tunnplåt. Sysselsättningenbibehålls på tidigare nivå. - ökar satsningen på förädlingoch behåller antalet anställda. - gruvor i Västerbergslagen fortsätterdriften. Nuvarande syssel-sättningsnivå bibehålls. Nedskärningar eller nedläggningarförutsätter att ersättningsindustrier är ordnade och färdigställda innangruvbrytningen genomgår förändringar. - De mindre handelsstålverken skall bestå. Ökadförädling skall garantera minst nuvarande sysselsältningsnivå på de olikaorterna. Medanledning av det anförda anhåller jag om att till industriministern få ställaföljande frågor: Ärindustriministern och regeringen beredda alt med anledning av den allvariigasysselsättningssituationen inom gruv- och handelsslålsindustrin medverka tillföljande: a. altbesluten om strikt företagsekonomiska utgångspunkter för frångås och att i stället samhällsekonomiska bedömningar och full syssel sättning på varje ort skall vara vägledande för , b. atlprivatintressena i kopplas bort och genomgår en demokratisk nationalisering, c. attsådana riktlinjer för struktur och sysselsättning förverkligas med "egen utveckling" - metallurgi och förädling - vid de tre järnverkeni , och och att lidigare sysselsältniningsnivåer bibe hålls, d. attgruvbrytningen inte upphör förrän malmen är utbruten och att ersättningsindustrier anskaffas till gruvorterna i god lid innan gruvan är utbruten, e. atlde mindre handelssiålverken garanteras fortsatt full sysselsättning och atl därmed förslagen i utredning vad gäller sysselsättnings minskningar inte beaktas? 1978/79:25 av TommyFranzén (vpk) lill arbetsmarknadsministern om åtgärder för att minskaungdomsarbetslösheten: Vi har vid åtskilliga tillföllen under senare århaft anledning att diskutera ungdomsarbetslösheten. Arbetslösheten i åldrarna16-25 år har varit hög . Av ungdomarna har invandrarna ochkvinnorna drabbats särskilt svårt. finns del i ännu högre grad skäl alt diskutera denna arbetslöshet menframför allt alt göra något ål densamma. F. n. är ca 54 000 ungdomar direktarbetslösa. Till detta kommer de tiotusentals som f n. genomgår AMS-ulbildningoch som egentligen efterfrågar jobb samt de tiotusentals som 10 protokoll 1978/79:1-7 k. beredskapsarbete och således inte kunnat beredas ett ordinarie arbete.Situationen är i högsta grad allvarlig, och regeringens handlingsförlamning närdet gäller atl skapa nya bestående jobb för ungdomen framstår än klarare. Ingenanalys om den egentliga orsaken har gjorts, och ännu mindre har några åtgärdervidtagits mot dem som skapat denna situation. Deåtgärder som regeringen har vidtagit för atl motverka arbetslöshetenhar inle lett till att man lyckats bryta den tendens till ökad arbetslöshet somhar funnits . Delta har pä ett skrämmande sätt drabbatbl. a. ungdomen. att hemfalla ät någon "vad-var-det-vi-sa"-argumeniering,måste man än en gång konstatera det omöjliga i all angripa långsiktigastrukturella problem med kortsiktiga åtgärder. Närregeringen lade fram sin proposition om åtgärder motungdomsarbetslösheten, uppgavs syftet vara au alla unga skulle garanterasarbete, utbildning eller praktik. Det är svårl alt säga om ungdomsarbetslöshetenöver huvud taget har påverkats av de genomförda åtgärderna.