prot · G20957 · 1978-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser göra förall bistå de namibiska flyktingarna i södra i den krissituation somuppstått. Pågrund av sydafrikanska har ca 10 000 namibiska flyktingar tvingats evakuerasina läger och fly lill andra delar av . Situationen förvärras av allområdet just nu hemsöks av kraftiga regn. Genomtelegram från FN;s ftyktingkommissaries representant i huvudstad,, fick UD och SIDA kännedom om den allvarliga situationen torsdagen den 7december. Efter samråd inom UD;s katastrof grupp och med flyktingkommissarien iGeneve beslöt SIDA belala ut 1 milj. kr. från kataslrofanslageltill flyktingkommissarien för omedelbara hjälpåtgärder. Dessa var redan under förberedelse av de angolanskamyndigheterna och flyktingkommissarien. De har därför kunnat verkställassnabbt. Flyktingarnas provisoriska läger, som har slagits sönder av devåldsamma regnen, förses nu med byggnadsmaterial, lält, vallenlankar, skyddandekläder, malariaprofylax och andra förnödenheter. Elt nytt läger håller på allupprällas. Det ligger från den region som hemsökts av . Jag ber alt få lacka utrikesministern för svarei på min fråga. Detär sydafrikanernas upprepade kränkningar av området i södra - såväl medderas flyg- som med deras marksiridskrafter - som har gjort all myndigheterna iAngola varit tvungna att flytta de namibiska flyktingarna från Huilaprovinsentill ett helt annat område, som ligger på så stort avstånd som fråndel ursprungliga. Som framgick av svarei från utrikesministern har dennaflyttning måst företas under myckel svåra förhållanden med bl. a.kraftiga, tunga regn. Dessa har naturiigtvis försvårat inte bara vistelsen ilägren utan också upprättandet av elt nytt läger och själva förflyttningen. Jagha förstått all de särskilda krav och önskemål som man riktal lill FN:sflykiingkommissarie och därigenom även till nu kommer alt behandlas medstörsta skyndsamhet. Del ärjag lacksam för. Jag är övertygad om atl de som haratl klara av de här frågorna är utomordentligt tacksamma för atl man träder in snabbt. Enallmän upptrappning av våldet och förtrycket har kommit till stånd i ,i hela södra f ö., som på ett infernaliskt sättmotarbetar frigörelseslrävandena i och . Befrielserörelsernamötsju med en allmän upptrappning av våldet och förtrycket. När man vet hur detgick till vid och hur olika läger i gränstrakteri Mogambique och har blivit utsatta, så förstår man hur svårt det är attklara av de stora flyktingströmmarna, som ju hela liden bara ökar. Det ärenorma påfrestningar man har atl kämpa mot i samband med upprättandet av dessaflyktingläger. SIDAhade någon uppgift om atl det rör sig om 140 000 människor. Bara iAngola finns oerhört slora mängder fiyktingar. har haft 200 000 zairiskaflyktingar som man nu skall omplacera och har dessutom att ta emot sin egenbefolkning, som har varit ute på flykt tidigare. Samlidigtsom jag tackar för svaret, som jag förstår är ett besked om atl den speciellafråga som jag tagil upp kommer att ordnas så fort som det över huvud laget ärmöjligt, vill jag fråga; Anser utrikesministern atl de krav som redan äranmälda och kan förutses för innevarande budgetår kommer alt kunna mötas medåtgärder från svensk sida under det anslag som vi f n. har, eller kommer deltainte all vara till fyllest? 0/7?svenskt bistånd till namibiska flyktingar i Först någraytteriigare upplysningar. Flyktingströmmenfrån till södra uppgick lill ungefär 30 000. EfterKassingamassakern, där 700 flyktingar dödades , skedde en flyttningtill tre nya läger litet längre in i . Vad som har skett är att manefter nya sydafrikanska har genomfört yllerligare en flyttning. Sedansvaret skrevs harjag fått reda på att del är uppåt 15 000 flyktingar som harflyttat från de här tre lägren till ett nytt läger, som lycks vara mycketgynnsamt. Det ligger söder om . Del tycks också vara så attsituationen nu är något gynnsammare - regnen har upphört och förflyttningarnagår lättare. Vadbeträffar ytterligare insatser finns det i vår budget inom ramen för SWAPO fortfarandekvar en del medel som kan utnyttjas. Vi följer naturligtvis kontinueriigiutvecklingen, och i den mån ytterligare insaiser behövs kommer vi atl försökagöra dessa tillgängliga inom ramen för katastrofanslag. Omsvenskt bistånd tid namibiska flyktingar i Det var ett goll stycke in som jag genom en särskild kanalfrån SWAPO fick påstötning om de önskemål som man hade framfört, jusl depunktåtgärder som vi här diskuterar. Del har gått dess, ochdet är bra all regeringen är beredd att vidla åtgärder -det ärjag endasttacksam för. Jagförslår nu alt min fråga kan vara litet svår att vidga på det sätt som jaggjorde, men jag gjorde det mot bakgrund av just de siffror som utrikesministernnu anförde en del a v och som visar vilka enorma flyklingskaror det rör sig om.Och läser vi om hur de stora flyktinglägren utsätts för olikapåfrestningar på grund av att man inte löser upp den konfliktsituation somfinns i och . Vitrodde ju fakiiski for några månader sedan, kanske även ,all vi skulle ha en annan utveckling på gång i , möjligen också iRhodesia. Dessa strävanden från FN, som även har deltagit i, har intealls lyckats. Silualionen blir bara mer och mer konfiikt-tyngd. Det är därförsom denna siluation, med nyktingströmmarna och flyktinglägren, är så ödesdiger.Det är inför denna som jag undrar om också är berett alt se över sinamöjligheter att vidta åtgärder. Jag är själv starkt medveten om situationen i södra . Jag besöktei juni ett flyktingläger i och jag kan väl föreställa mig vilkasvårigheter man har i . Jagvill bekräfta vad jag sade , atl vi uppmärksamt följersilualionen och gör de insatser som vi kan. Jag kan upplysa om att regeringendenna vecka kommer all fatta beslut om all slälla 8 miljoner tillflykting-kommissariens förfogande, för flyktingar i södra . Jag tror attfru kan vara säker på alt regeringen intar en mycketposiliv hållning lill alt söka bispringa dem som verkligen har del ohyggligtsvårt. Jag lackarför dessa ytteriigare uppgifter. Jag utgår från attutrikesministern och alla hans medarbetare är lyhörda för alla röster som kommerfrån SWAPO, andra befrielserörelser och över huvud taget från dem som arbetarmed dessa problem. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om regeringens stödför legalisering av Utrikesministern erhöll ordet för altbesvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:233,och anförde; har frågat mig omjag vill ta upp frågan om enlegalisering av TKP till diskussion med premiärminister . Sverigesinställning till frågor om demokrati och mänskliga rättigheter är väl känd. uttryck åt denna vår inställning även vid samtal med framståendeföreträdare för andra länder. 0/77regeringens stöd för legalisering av Turkiels kommunistiska parti (vpk): Jag tackar ulrikesminislern för svaret på min fråga. Det varju kort meninte innehållslöst. Jagvill litet närmare redovisa omständigheterna kring den rättegång som satts igång i mot den föriäggare jag omnämnt i min fråga, och jag vill ävenlitet närmare utveckla bakgmnden därtill. Rättegångenkom lill slånd därför att föriäggaren hade åtalats för atl han hade tryckt detkommunistiska partiets program. Enligt 141 och 142 §§ i den turkiska stalslagenär det möjligt att igångsätta en sådan rättegång. har rättegångenutvecklats lill en allmän protest mot att det turkiska TKPförklarats vara illegalt. Krav har rests på alt partiet skall legaliseras. Delär i stort sett bakgrunden till det hela. Jagvill uppehålla mig litet vid 141 och 142 §§, som åberopats. Del är från börjanfascistiska lagparagrafer. De dök upp först i under Mussolinisregim. 141 § innebär i korthet alt arbetarklassen är förbjuden alt organiserasig och bilda ett kommunistiskt parti. 142 § förbjuder propaganda och spridandeav partiets ideologi och teori. I detta fall är det 142 § som varit aktuell. Dessaparagrafer infördes i strafflag 1932 och låg väl i linje med denallmänna reaktionära strömning som inträffade i hela väriden,framför alll i och angränsande länder. Sedandess har paragraferna hängt kvar. De finns alltså fortfarande kvar i denturkiska strafflagen. är f n. det enda där det kommunisliskapartiet är förbjudet, och del har inneburil atl denna rättegång har erhållitden omfattning och den publicitet som den har fått. Den har väckt storainlernationella protester, och påtryckningar har förekommit från olika partieroch organisationer överallt, även i . ITurkiet har som vi vet under den tidigare regimen rått en kraftig förföljelseav vänsterkrafter, givetvis framför alll det . Dennaförföljelse har naturiigtvis inte fortsatt med myndigheternas benägna tillståndefter denna regims tillträdes men genom s. k. dödsbrigader och annat har denpågått. Antalet dödsoffer har snarare ökat än minskat sedan premiärministerEcevits regering tillträdde. Detgäller alltså en ganska omfattande sak och inte enbart det kommunistiskapartiet. Det gäller även andra folkgrupper som man kan betrakta som 2 proiokoll 1978/79:57-58 progressivaoch som vill ingripa mot de starka fascistiska krafterna i . Det är moldenna bakgrund man skall se min fråga till utrikesministern. Om jag tolkarutrikesministerns svar positivt trorjag atl han, trols att detla inte sägs ut,gärna tar upp mitt resonemang. Jag vill inle vidare pressa på i frågan utanförutsätter atl utrikesministern har dessa saker i åtanke. Det finns ju ocksåmånga andra saker som behöver diskuteras med premiärminister när detgäller mänskliga fri- och rättigheter, inle enbari gällande del kommunisliskapartiet. Överiäggningenvar härmed slulad. §8 Om den svenska vapenexporten Handelsminislern HÄDAR erhöll ordet för alt iett sammanhang besvara delsde den 6 resp. anmälda interpellationerna 1978/79:65 av OswaldSöderqvisl (vpk) och 1978/79:78 av AlfLövenborg {apk), lill utrikesministern, 1978/79:222av (), till ulrikesminislern. har frågal mig om jag anser atl del råder inrestabilitet i och om jag bedömer läget i lidigare under 1970-lalel somstabilt. har vidare frågat mig om jag anser att Indonesienbefinner sig i krig och om jag anser alt vi skall följa våra egna regler förvapenexport, som förbjuder sådan export till land som befinner sig i krig ellerär drabbat av inre oroligheter. AlfLövenborg har frågat utrikesministern om han överväger atl vidta åtgärder föratt stoppa den svenska vapenexporten lill . Interpellationen haröverlämnats till mig för besvarande. MajBrilt har frågat utrikesministern om han anser del vara omdömesgilltatt exportera vapen till som i FN deklarerar sittstöd till befrielsekampen på samt om utrikesministerns uttalandeatt "defensiva vapen kan säljas lill stater som har inre väpnadeoroligheter" innebär att regeringen tänker tillämpa nya tolkningar förutökning av krigsmaterielexporten. Frågan har överlämnats lill mig för besvarande. Dåde frågor som ställts av , och sammanfaller harjag vall att besvara dem . Riktlinjerangående svensk krigsmaierielexport anlogs av år I971(prop.1971:146,UU 1971:21,rskrl971:343). Regeringen haratt följa dei rikllinjernafastställda reglerna och tänker inte göra några nytolkningar av Enligtde i antagna riktlinjerna får tillstånd inle beviljas för export till "stal som befinnersig i väpnad konfiikt med annan stal", "statsom är invecklad i internationell konfiikt som kan befaras leda till väpnadkonflikt" och "stal som har inreväpnade oroligheter". Vidtillämpningen av dessa regler bör man, enligl riktlinjerna, "skilja mellanmateriel av utpräglat defensiv karaktär och krigsmateriel i övrigi". Somexempel på defensiva vapen anger rikllinjerna kustartilleri- ochluftvärnsmateriel. Till stat som befinner sig i väpnad konfiikt med annan statskall inte ens defensiv materiel kunna exporteras. I de övriga fallen, inkl.det fall atl en stat har inre väpnade oroligheier, bör enligt riktlinjernaexport kunna tillåtas av "sådan maleriel som inle kan ulnyltjas för allpåverka den föreliggande krissituationen". Det var dessa riktlinjer ochingenting annat som ulrikesminislern åberopade. Sommedlem av tog ställning mot denväpnade aktion varmed sökte annektera den lidigare portugisiskakolonin . har stött de FN-resolutioner som hävdatÖstra Timors rätt lill självbestämmande och krävt tillbakadragande avIndonesiens styrkor från området. Såsom anges i utrikesutskottets betänkande1978/79:13 har utvecklingen mot ett allt fastare inlemmande av iIndonesien emellertid inle stått att hejda. Stödet i FN för resolutionerna omÖstra har efter hand minskat. Vid årets generalförsamling röstade endaslen dryg tredjedel av medlemmarna, varibland , för resolutionen.Australien, och ASEAN-länderna har ullryckligen erkänt denindonesiska överhögheten över . Motstridigauppgifter föreligger om den faktiska silualionen på Fretilin, som leds från Mogambique, hävdar atlrörelsen har en belydande kontroll över territoriet. Andra uppgifter tyder påatt Östra Timors befolkningscentra helt behärskas av indonesierna som ocksåskulle ha den administrativa kontrollen över landei i sina händer. Varkenden svenska eller någon annan regering erkänner som en stat.Situationen kan därför inle karakteriseras som en väpnad konflikt mellanstater. Detkan diskuteras huruvida en situation av det slag jag nu beskrivit bör ses som"inre väpnade oroligheier", eller en situation i vilken mänskligarättigheter undertrycks. Hur dessa frågor än bedöms kan de av riksdagenfastställda rikllinjerna inte anses utesluta export till av sådankrigsmateriel som inte kan utnyttjas för alt påverka den föreliggandekrissituationen eller för att undertrycka mänskliga rättigheter. Sverigeexporterade luftvärnsartilleri till . 1968 gavdåvarande handelsminislern tillslånd till leverans av reservdelar till dessapjäser. beviljade regeringen exporUicens som också 0/7?den svenska vapenexporten gälldereservdelar till det luftvärnsartilleri som levererats under nämnda år. I juni1978 beviljade regeringen ytteriigare en licens avseende export avluftvärnsmateriel för . Flerafaktorer medverkade härtill. Exporten framstod som en fortsättning av denexport som tidigare förekommii. Just beträffande reservdelar föreskrivs f ö. ide av fastställda rikllinjerna all endast internationella avtal,beslut av FN;s säkerhetsråd eller folkrättsliga regler skall vara hinder förexport. Av vikt var vidare att luftvärn enligl rikllinjerna angavs såsomdefensiv materiel och att materielen i fråga inle kunde förväntas påverkasituationen på . Beträffande frågorna omIran vill jag säga följande: Debeslut som fattades om lillstånd för export av viss krigsmateriellill grundades på en bedömning från fall lill fall, varvid såvälmaterielens karaktär som lägel i beaktades. Besluten har, enligl minmening, stått i full överensstämmelse med gällande riktlinjer. Regeringensbeslut att stoppa krigsmaterielexporten lill grundar sig på det politiskaläge som f n. råder där. Rikllinjernaför krigsmaierielexport anger den yttre ramen för tillslåndsgivningen i frågaom sådan export. Inom denna ram är det regeringens sak att göra en bedömning avvarje ansökan. Del ligger i sakens natur alt fall kan inträffa där olikameningar kan göra sig gällande. Det är regeringens uppfattning atttillämpningen av reglerna bör vara restriktiv. (vpk): Jag ber atl få tacka handelsministern för svarei på min interpellation.Handelsminister har i och med detta svar sällat sig lill den långa rad avhandelsministrar och andra regeringsledamöter som har fått stiga upp iriksdagen och försöka försvara svensk vapenexport i omöjliga lägen. Jag förståratl det är en otacksam uppgift. Deregler som vi alltid diskuierar i sådana här sammanhang känner vi alla vältill, och de är också kortfattat redovisade i interpellationssvaret. Detframgårav de inlräffade händelserna den här gången liksom så många gångertidigare atl reglerna är omöjliga alt tillämpa sirikt. De är skrivna somgummiparagrafer, och de används som gummiparagrafer. Somreglerna är skrivna kan vi tillåta export lill olika länder och områden sålänge det är lugn och ordning i landet eller området i fråga. Sedan finns våravapen där när det utbryter konflikter. Det olyckliga och det oläcka är att densvenska vapenexporten nästan alllid har gått till ländermed diktatoriska system eller syslem där mänskliga fri- och rättigheter varitundertryckta eller där demokratin har varil ganska dålig. Isådana stater råder som regel lugn och ordning så länge regimen orkarupprätthålla ett sådant tillslånd, och då kan vi enligt våra regler sälja vapenlill dem. När motståndet mol regimen hårdnar och det blåser upp väpnadekonfiikter inne i landet, då har vi våra vapen där. Bara i den situationenligger alltså orimligheten i bestämmelserna. Del har man då försöki mildra, ochreglerna har omarbetats från lid lill annan. Man har infört begrepp som mänskligarättigheter, väpnade oroligheter osv. Jaganser alt vapenexport har ägt rum utan att man ens tillämpat de regler somfinns. Egentligen skulle någon vapenexport inle ha tillåtils lill stater meddiktatoriska system, där de mänskliga rättigheterna självklart undertrycks -ettpar av dessa stater har nämnts i interpellationerna, men det finns många andra,t. ex. i -om vi skulle leva upp till bestämmelserna, vilket vialltså inte gör och inle har gjort . Detsom är oroväckande nu är att man kan iaktta en ökning igen av den svenskavapenexporten. låg den på 1,5 och upp till 2 96 av den totala exporten- den har alltid varil lilen, i sådana siffror räknat. Efter de hårda debattersom fördes under särskilt senare har vapenexportens andelminskat och i slutet av 1960-lalet och början av 1970-lalel i stort selt hållitsig under 1 96. kan vi åter se en ökning, och ökningen faller som jag sagtjust på de stater som vi egentligen inle skulle sälja lill. Detär intressant, vilket jag vill återkomma lill, alt svenska vapen aldrig råkathamna på den sidan i konfiikterna där det finns progressiva element. Vi säljeraldrig vapen till befrielserörelser och andra motsvarande idériktningar, ulande hamnar alltid på den andra sidan. Vadbeträffar det nu aktuella fallet, och , har detdiskuterats vad det är för slags konflikt, och då måste man bläddra i vårabestämmelser. Delkan inte vara en inre, väpnad konflikt, eftersom varken vi eller FN erkännerIndonesiens överhöghet över . Där slipper man alltså lindrigt undan. Men,säger man - och det upprepas i interpellationssvaret - del är inte heller någonväpnad konflikt mellan stater. Där måste jag bli kritisk, för enligtFN-resolutionen handlar det närmast om detta. är inte formelltfrikopplat från . har gått in i området mot FN-resolulionen,och della har fördömts av en stor internationell opinion. Omdel inte är en väpnad konflikt mellan stater, vad är det då? Jag skulle viljaha ett mera precist svar på det; jag tycker inte atl vad som står i interpellationssvaretär tillräckligt. Vi erkänner inle som stat, men formellt är ÖstraTimor fortfarande en portugisisk koloni, och då är del en internationellkonflikt mellan stater, och vi bör inle sälja vapen dil om vi följer våra egnabeslämmelser. Detta är vad som framgårav FN-resolutionen, såvitt jag kan förstå. Föralt koppla in mera av våra egna bestämmelser, så har vi delta med mänskligarättigheter. Det framgick tydligt alldeles när man behandlade vårmotion om att det har förekommit vad som måsle betecknas somfolkmord i , utfört av de indonesiska trupperna. Det hänvisas idebatten lill olika internationella rapporter, och det torde vara ett entydigtbedömande att del förhåller sig på det här sättet. Inte heller efter dennyssnämnda bestämmelsen borde vi alltså exportera några vapen dit. Detfinns en annan intressant sak i sammanhanget. Exporten av reservdelar - detkallas så; vi vet inte exakt vad del är - kom i gång 1977 . Men hösien1976 var Frelilins representant här i . uppgiftfick han försäkringar av regeringen all någon vapenexport inte skulle ske tillIndonesien. fattar regeringen beslut om vapenexport. Jag skullevilja fråga: Vad har hänl mellan och , eftersom deltalöfte uppenbarligen brutits? Mankommer inle ifrån slutsatsen all underde borgerliga regeringarnas lid - bådeunder trepartiregeringens och den nuvarande folkparlistiska minoritetsregeringenstid - förefinns en tydlig tendens atl öka vår aktivitet på vapenexporlområdet.Del kan avläsas inle bara i det här fallet, utan i många andra fall. Deltaanser jag är allvarligt och någonling som vi måste öka uppmärksamheten på ochkontrollera bättre. Jagvill så säga några ord om uttrycket defensiva vapen, som också blivit ganskaviktigt i detta sammanhang. Jag har haft saken uppe tidigare här i kammaren medförre handelsministern. Vad är defensiva vapen? Enligl min uppfattning finnsinga defensiva vapen, och del vore bra om vi slapp höra detta nonsens. Eltvapen kan man använda mot en motståndare. Används del i ett offensivt syfteblir det ett offensivt vapen, men används del i försvarssyfte blir detdefensivt. Luflvärnskanoner som del här är fråga om är både offensiva ochdefensiva vapen. Uttrycket defensiva vapen är dumt. Boforsluftvärnsaulomatkanoner och går naturligtvis utmärkt alt användamot markmål och mot trupp. Elt av argumenten för anskaffningen av Boforsluflvärnsaulomatkanon till svenska marinen var just alt den skulle kunnaanvändas i kombinationer av luftförsvar och försvar mot mark- och sjömål. Detvar elt av de bakomliggande argumenten när man skaffade pjäsen. I Boforsinstruktioner finns del ulföriiga redogörelser för hur pjäsen skall användasnär man går över från luftbekämpning till markbekämpning. Det är därför nonsensoch det är löjligt all säga atl pjäserna inle går alt använda i sådana härfall. Fråganom skall jag ta upp helt kort. Del är ett typiskt exempel på vad jag sadetidigare. I hade del rått lugn och ordning , och vi har kunnat säljavåra vapen dil. har etablerat sig där och byggt upp fabriksenheter förkemisk framställning. I förlängningen går del naturligtvis bra atl härtillverka ammunition. har vi det läge vi har i . Våra vapenfirmor finnsdär, och våra vapen finns där. Vi befinner oss alltså nu återigen i den härsilualionen. Vi får säkeriigen anledning att återkomma till frågan om . Jag vill avsluta med någrafrågor lill handelsministern. Tyckerinte handelsminislern atl del är besvärande alt stå och hårdra de svenskaexportreglerna på det sätt som här sker? Del pågår ell krig i ,regelrätta slag utkämpas och våra vapen finns med i sammanhanget. Vad är detsom sker i enligt den bedömning? Kan det varariktigt enligt våra regler alt export får förekomma lill ett så uppenbartkrigsdrabbat område som detta? Jag kan inte se annat än an del är ett klarlbrott mol de svenska bestämmelserna. Eftersombestämmelserna är så svåra atl tillämpa och så gummiliknande som de är villjagfråga handelsministern, om han inte anser alt det är att vi på nyttfåren översyn av de svenska reglerna. Del krävdes redan under förrariksmötet, och det kommer att krävas igen. Det borde på nytt vara dags atl seöver reglerna. Såen sista fråga. Om vi nu antar alt del enligt våra regler går all sälja vapentill , kan vi hypotetiskt anta all Frelilins representant näslavecka kommer och vill köpa vapen av svenska firmor. då villig attge exporilicens för vapen lill Fretilin? Logiskt sett borde det gå alldelesutmärkt, eftersom för köpa. 0/77den svenska vapenexporten (apk): Även jag beratl få lacka statsrådet försvaret. Bakgrunden till defrågor som ställts finns redan i inierpellationens text och har också skildratsi det föregående. Alltför mycket tid behöver inte ägnas däråt. Fakta är klaraoch otvetydiga. säljer vapen till . Statsrådetfinner delta vara i sin ordning och fullt försvarbart. Jag finner deluppseendeväckande -ja upprörande. Regeringenföljer de fastställda riktlinjerna och tänker inte göra några nytolkningar,framhålls det i svaret. HädarCars redogör också för rikllinjerna. Tillslånd får inte beviljas för exportlill "stal som befinnersig i väpnad konfiikt med annan stat", "stalsom är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda till väpnadkonflikt", "stal som har inreväpnade oroligheter". Jagfinner, herr lalman, atl man i samtliga dessa tre kriterier skulle kunna finnamotiv för all avbryta all vapenexport till .