prot · G209116 · 1978-12-31 00:00:00 — Denskall dessutom utreda sambandet mellan eller samord- ningsproblemennär del gäller tillämpningen av svenskundervisningslagen ocharbetsmarknadskungörelsens bestämmelser om dellagande i svenskundervisningsamt förhällandet till sludieledighetslagen. Dethär är bara ett axplock ur kommittédirektiven - men bara del jag nu nämntinnebär elt ganska omfattande utredningsarbete som kommer att ta avsevärd lid ianspråk. Vpkkritiserar inte utredningens inriktning i sig - den är säkerligen nödvändig.Men medan detta omfattande utredningsarbete pågår kommer tusentals invandrareall gä miste om sin lagliga rätt till svenskundervisning, eftersom tidsfristeni lagbestämmelserna friar arbetsköparna från ansvar efter viss lid. Medett bifall lill vpk-motionen skulle man däremot rida spärr mot della i och medalt ingen dä blir befriad frän skyldigheten alt ge invandrarnasvenskundervisning i den omfattning som lagen föreskriver. Jag yrkarhärmed bifall lill motion nr 485 i sin helhet. Deövriga talarna har nämnt också andra molionskrav i invandrarfrågor, och del ärväl helt legitimt. Jag vill understryka att värt parti i följd harmotionerat om att invandrarna skall ha rösträtt lill precis som allaandra som arbelar i . Vihar vidare fört fram krav på hemspräksundervisning oc*" krav pä en hel delålgärder för invandrarkvinnorna, som också i viss mån berörs här. Vihar också tagit upp arbelsmarknadspolitiska frågor, t. ex. att skyddsbestämmelseroch annat informationsmaterial måsle översällas lill de vanligasteinvandrarspräken för att invandrarna skall kunna delta och bli aktiva i detfackliga arbeiei men också för all de skall få möjligheler all precis somsvenska arbetare verka ute på arbetsplatserna. Ytterligareen av våra moiioner behandlas i betänkandet. Det är motionen 486, vari vi yrkaratt invandrarverkets äskande om höjt anslag lill ålgärder för invandrare skalltillgodoses. 1 propositionen nr 100 föreslås en höjning med . avbidraget till invandrar- och minoritetsorganisationer. haransett alt bidragen bör höjas generellt . Vpk delar invandrarverketsuppfattning i del fallet, och jag yrkar således bifall lill motion nr 486. Delär naturiigtvis inga originella och revolutionerande moiioner som vi har väckt,ett kvalitetskrav som lydligen skall gälla ålminslone om man är centerpartist.Vi har helt enkelt yrkat på de ändringar som vi anser nödvändiga för atltillgodose invandrarnas behov av alt snabbt kunna lära sig svenska språket. behandlar varje vår anslag som rör olika frågorom invandring, I samband därmed debatterar vi spörsmålen här i kammaren, ochdet är glädjande atl kunna säga att meningsmolsättningarna mellan de poliliskapartierna på della område är små. Del säger jag trots grovapåhopp på moderata samlingspartiet - hon fick visst medhåll från kommunistenHallgren också. Jag skall återkomma något Detråder en del små skiljakiigheler som återspeglas i tre eller egenlligen tvåreservationer. I den kanske viktigaste frågan i propositionen föreligger ingaredovisade särmeningar, varken i moiioner eller i reservationer. Del gällerprinciperna för nyktingpolitiken och flyktingars omhändertagande här i landet. Eftersomenhälligheten är total, skall jag inle uppta kammarens tid pä den punkten. Jagvill bara understryka del betydelsefulla att vi här i landet upprätthåller engenerös flyktingpolitik och hjälper människor som av olika skäl är utsatta förförföljelse. Jag hoppas alt har lyssnat lill vad jag nu sagt. Enpunkt som det brukar finnas litet olika meningar om är anslaget till ålgärderför invandrare. Så är fallet också . Till olika älgärder föresläs iproposilionen . Del är en höjning med 20 96, vilket om man tänkerpä budgetläget inle är etl obetydligt belopp. Socialdemokraterna,vpk och föreslär samtliga ökningar på olika anslagsposter. Utskottethar inte biträtt någol av dessa yrkanden. En av posterna är anslaget lillverksamhetsbidrag lill invandrar- och minoritetsorganisationer. Iproposilionen föresläs en ganska betydande höjning - frän 2 425 000 till . Pä den punklen har vpk begärt ytteriigare I 675 000. Då har man heltenkelt övertagit invandrarverkets förslag från verkets petitaframställning. Jagkan väl säga alt det är atl göra del litet lätt för sig. Jag har all respektför myndigheternas ambitioner, men i nuvarande ekonomiska läge måste det noggöras en hårdare budgetgranskning än vpk föreslår. Centernhar föreslagit alt anslagsposten Informationsverksamhet skall räknas upp med500 . utöver den ökning på samma belopp som föreslås i propositionen. Mankan nalurliglvis, som , plädera för etl sådani förslag. Behovet avinformation är säkerligen stort. Men vi måste, liksom i sä många andrasammanhang, hushålla med de knappa resurserna. Delsammagäller i fråga om de socialdemokratiska reservationerna. Man pläderar för enanslagshöjning med 2,1 milj. kr. för försök med intensiva anpassningsätgärder itvä kommuner. Här kan jag hänvisa till inlägg och hansmotiveringar. Jagvill också säga all jag ogillar termen anpassning. Enligt min mening skall delinte vara fråga om alt lill varje pris anpassa invandrare till vårl samhälle.De bör inom ramen för värt samhällssystem ha möjlighel alt utveckla sin särart.Ett ömsesidigt utbyte mellan olika kulturer är någol som kan berika oss alla.Lät oss därför tala om valfrihet, jämlikhet och samverkan och inte omanpassning. Jagkan hålla med motionären så till vida att jag säger att det är önskvärt atl vifår bätire kunskap om verkningarna av olika insatser som vi gör förinvandrarna. Det bör dock vara möjligt atl få sädana kunskaper genom försökinom ramen för det projektbidrag som utskottet föreslär. ett par ord omde olika motioner som rör undervisning i Kunskaperi svenska språket är avgörande för om en invandrare skall finna sig lill rättahär. Språkfrågan måste därför ägnas ökad uppmärksamhei. redovisat har regeringen tillsatt en utredning på della område. Iutredningens uppdrag ingår frågor av del slag motionärerna lar upp. Utskottethar därför inte funnit anledning vidta någon åtgärd på grund av dessa motioner. Jag vill här yrka påbifall lill utskottets hemställan på samtliga punkier. Sånågra ord, herr lalman, med anledning av inlägg. Hon ärupprörd över ett flygblad som har spritt någonstanshär i landet. Hon menar alt detta flygblad andas invandrarfientlighei. Fårjag först säga atl om del verkligen ärså, tar jag avstånd från det. Jag villdock slå fast all del helt avgörande är vad som sker här i , hur viagerar i utskotten och hur vi rösiar. Fårjag också påminna om vad ett flygblad har för uppgift. Mednågra korta meningar vill man göra propaganda i en viss fråga. Av vad jag kundese av det fiygblad som visade för mig har MUF;arna slagitfasi etl par kända fakta, nämligen atl de invandrare som vill engagera sigrikspolitiskt måsle vara svenska medborgare. att vara svensk medborgarekan man inle rösta eller kandidera lill . Ärman rasisl när man hävdar denna princip, ? Socialdemokraternaharju under många är haft samma uppfattning som vi i denna fråga. Ni salt vidmakten och hävdade denna princip om krav på svenskt medborgarskapför all få engagera sig rikspolitiskt. Vihar inte motarbetat invandrarnas möjligheter att delta i kommunalval ellerengagera sig kommunalpolitiskt. Vi är ingel invandrarfieniligt parti. Här sökernaturligtvis skära pipor i den politiska vassen genom attblåsa upp elt politiskt flygblad lill någol annat än vad det egentligen är, nämligenett flygblad. Vi moderater har här i och pä andra håll i samhälletarbetat för invandrarnas väl. Jag lycker del var ett onödigt och grovt påhopppå moderata samlingspartiet alt försöka framställa oss som etl parti som stodvid sidan av de andra partierna i denna viktiga fråga. kommerinte alt ha någon framgårtg med sitt försök att framställa oss som ettinvandrarfieniligt parti - del kan vara helt övertygad om. () kongenmäle: Jag inledde rt:iit anförande med att erinra om den poliliska enighetsom i har rätt om de invandrarpolitiska frågorna, en enighet som jagsjälv har fäst väldigl stor vikt vid och som jag vet alt mänga invandrare harsett som ett stöd. Ganska mänga invandrare var oroliga för vad som skulle skenär vi fick regimskiftet 1976. Jag var en av dem som då kunde konstatera, atlde beslut som vi hade fattat i om rikllinjerna för invandrarpolilikenhade vi varit eniga om. Det talade jag om för många invandrare. Vad jag sade här tidigare, , varinte avsell som ett grovt påhopp på moderata samlingspartiet eller som enbeskyllning mot er för att vara invandrarfientliga. Vad jag gjorde var all visafram exempel på alt medlemmar i moderata samlingspartiets ungdomsförbundförsöker värva röster på det invandrarhai och den invandrarfientlighei som vialla i denna kammare vet tyvärr existerar i del svenska samhället. Jag ser delsom en demokratisk uppgift för oss alla all motverka sådana tendenser. Jahade hoppats pä ett annat svar frän än det jag fick här.Delta är ingen fråga som man skall fiska röster på-den är alldeles för allvarlig. Och del handlar inte bara om invandrarbarnen som blir mobbade päskolgården. Det handlar, somjag försökte säga, om alla barn i . Vi vetvar man kan hamna om man låter fördomar av della slag blomma fritt. Delviktigaste kanske inte är vad som händer i detta hus, , men vikan bidra till all motverka sådana tendenser. Det var tyvärr inga fakta sommoderaterna i spred i sitt flygblad. KARLHALLGREN (vpk) kort genmäle: säger all det avgörande är hur vi röstar här i och inievad som händer ute i samhället i övrigi. Vi har emellertid sett hur det haruppammats ett uilänningshat under den arbeislöshetskris som vi har haft. Delhar skett i organiserade former, och man kan spåra en klart rasistisk tendens.Jag kan ge exempel på det. Förca elt och ett halvt är sedan, när arbetslösheten var härd, gick man ut ochdemonstrerade på galorna i med plakat med texten: Utlänningarna tarvåra jobb - ät svenskarna. Vem stod för den demonstrationen? De gickmed plakat öppet på galan. Och de samlades på I, där är föriagd men där också moderata samlingspartietslokaler finns. Där hade de utgångspunkten. Organisationen kallar sigDemokratisk allians, och den känner säkeriigen till. Den harettvisst samröre med samlingspartiets ungdomsförbund. a. finns deldubbla medlemskap-del har vi kontrollerat-sä man skall inte Slå här och sägaatl man är fritagen från ansvar. Del är bra att här deklareraratt om någonting sådani förekommer, sä lar han fullständigt avstånd frän det -del är hedervärt. Men vi kan inte blunda för vad som händer ute isamhället. Och alla sädana tendenser måsle motarbetas ined alla till budsstående medel och all den kraft som kan mobiliseras. Del hjälper föga all röstapä ett visst sätt här i , om man blundar för all främlingshat ochrasism breder ut sig i våra bygder och städer. Dä kan vi lätt hamna mycketsnett. () kortgenmäle: var inte nöjd med mitt svar. Jag log självfalletavstånd från formuleringar i del aktuella flygbladet som kan ge sken avinvandrarhai. Men jag blir irriterad när man, som och ävenKari gör, försöker koppla samman moderata samlingspartiet medutlänningshat och rasism. ärule för atl fiska röster. Del är att försöka framställa som ettparti som inte är överens med de andra när det gäller en välvillig inställningtill invandrarna. F.ö. ärdet rätt beklämmande all nödgas notera att en sä rutinerad politiker somAnna-Greta inte vet att del dä och dä sker övertramp i politiken - ialla partier, bland moderater och socialdemokrater och även bland dem somliggerdäremellan. Jag vill påminna om atl det var en visspartiledare som för någon tid sedan sade att man skulle vara aktsam med orden,och sä kallade han ert känd svensk för fascist. Dethänder i alla våra grupperingar att man gör sig skyldig till övertramp som mansedan ber om ursäkt för. Och är det så atl man från moderata samlingspartietshåll har gjort vissa uttalanden som kan tolkas pä detta sätt, då är jag ocksåvillig atl be om ursäkt för del. Men jag ber icke om ursäkt för moderatasamlingspartiets agerande i i invandrarfrågorna. Jag har ingenanledning atl be om ursäkt på den punkten. Moderata samlingspartiet är likatrovärdigt som alla andra demokratiska partier - och jag kan även la med vpk -när del gäller en positiv inställning till invandrarna. ANNA-GRETALEIJON (s) kort genmäle: Jag har vid tvä lillfällen talat om all jag lycker all del är glädjandeau moderata samlingspartiet i har ställt upp för de slora linjernasom gäller i invandringspolitiken. Del finns visserligen några enstakapunkiersom vi har varit ganska oeniga om, men trots del håller jag med FilipFridolfsson om atl det inte firtns någon anledning för honom atl be om ursäktför det sätt på vilket har röstat i när det gällerinvandrarfrågorna. Men del jag var beklämd över var att han log sä lätt pådella flygblad som han gjorde, och jag hoppas att den här diskussionen skallmedverka till att övertramp av della slag inie upprepas, för jag tror inte attvi har råd med dem. FILIPFRIDOLFSSON (m) kort genmäle: Jag är tacksam för atl Anna-GretaLeijon gav mig godkänt på vissa punkier. Hon var bara missbelåten med en sak;hon var beklämd över flygbladet där vissa formuleringar kunde ge sken avinvandrarfientlighei. Jag har bett om ursäkt om delta skulle ha hänt, och jaghar gått myckel längre än jag tror skulle göra när det gälleratt be om ursäkt för saker som hon inte har gjorl. (apk): Herrialman!Detta är en pä mänga sätt viktig och intressant debatt. Vi häri en av demoiioner som föreligger till avgörande, nr 2148, tagit upp några sidor av deproblem som finns på invandraromrädei . Det kan knappast finnas någon härsom påslår alt de invandrarpolitiska målen om "jämlikhet, valfrihet ochsamverkan" redan skulle vara uppnådda. Vianser att man knappast har börjat all förverkliga dessa mål. Allt lyder pä atlorsaken till atl man inle hargjort några verkliga insatsersom skulle leda lill dessamålsättningars förverkligande är all man, trots den påstådda enigheten iriksdagen , inte är överens om hur vi kan förverkligajämlikheten, valfriheten och samverkan. Det har kommit fram underdessa fyra äratt alla partier i princip äröverens om atl nå målen, men atl manändå motsätter sig reformer som skulle leda lill ökad jämlikhet, och det görsfrän olika häll. När det t. ex. gäller politisk jämlikhet har ,och molsalt sig rösträtt och valbarhet lill förinvandrare. , som ju har ansvaret för invandrarfrågor och liknande, finnshär i kammaren, vill jag med anknytning till den lidigare debatten ställafrågan; Vad gör man från regeringens och departementets sida för atl effektivtbekämpa de känslor som kommer till ultryck och som vittnar om växandestämningar av fascism och nazism i detta land? Del är ingen tillfällighet närdel blir rasupplopp i , när invandrare i misshandlas ellernär invandrare pä andra håll börjar planera för egna skyddsåtgärder. Dä är detallvariigt. Det vittnar om atl nägonling osunt håller på.alt växa fram. Närman exempelvis på byggplank här i Slockholm finner banderoller där del slår medstora bokstäver: "Åk hem svartskallar!" eller när man på gatan straxUlanför riksdagshotellet finner orden målade med rött; "Ut medinvandrarna!" sä är det allvariigt och illavarslande för . Jagfinner det synnerligen angeläget att statsmakterna gör alll för att motverkasådana stämningar medan tid är. Jag utesluter inle alls ulan tror tvärtom atldet finns vissa krafter här i landet som befrämjar sådana stämningar och t. o.m. tycker de är bra. Det är naturligtvis bra för de kapiialägande om man kanavleda arbetarnas uppmärksamhei, aktivitet och kampvilja att riktas motinvandrargrupperna i stället för mot arbetsköparna. Man kan få arbetslösa autro att arbetslösheten beror pä invandrarna i stället för på atl vi har endålig sysselsättningspolitik, och man kan inbilla folk all bostadsbristen berorpä invandrarna i stället för på en dålig bostadspolitik osv. Jagvill emellertid upprepa min fråga, eftersom den känns angelägen i sammanhanget:Vad gör man för au på allt sätt motverka och bekämpa sådana här yttringar somvi här talar om? Imänga hänseenden har invandrarnas situation försämrats - deträcker med atl se pä arbetslöshetsstatistiken, där invandrarna äröverrepresenterade, eller pä invandrarbarnens skolresuliat. Mänga av dereformer som har genomförts har slagit fel, och del beror ofta pä au man intehar haft klart för sig vad som egenlligen skulle behöva göras för atl deinvandrarpolitiska riktlinjerna skall förverkligas. Ett exempel på en sådanreform är hemspräksreformen, som inte alls leder till ivåspråkighel ulansnarasi till halvspråkighet. Vihar i moiionen angivit flera skäl fören utvärdering av minoritets- ochinvandrarpolitiken. Det har gått riktlinjerna fastlades, och deltorde nu vara dags atl se vart vi har kommit. Alt det finns utredningar pädelområden är naturligtvis posilivi, men risken med dessa är att vi inte kommerfram till de rikliga lösnir.garna, eftersom en helhetsanalys av En annan brist i dessa utredningar är, som det har sagts här, altinvandrarna själva inle är representerade i dem - del aren siändig brisi isiatsmakiernas verksamhel att man inte litar på dem som bäst känner tillinvandrarnas förhållanden, nämligen invandrarna själva och deras organisationer. Medhänvisning lill vad som sagts i vår motion 2148 yrkar jag bifall lill motionenshemslällan under p. 1, som i sin helhet lyder: "altriksdagen hos regeringen hemställer om att det tillsätts en kommitté som haralt utvärdera hela minoritets- och invandrarpoliliken och att ge förslag lillfortsatta reformer för att skapa jämlikhet för invandrarna och garantera derasdemokratiska rättigheter samt att i denna kommitté ingår representanter förinvandrarnas riksorganisationer". Vianser att arbeismarknadsutskoiiets svar på vårl yrkande om registrering av allamänniskors modersmål är ansvarslöst. är del avslöjande, eftersom delklan visar oviljan att vidta ålgärder som verkligen skulle stärka invandrarnassiluaiion och leda till ökade möjligheter för invandrarna och för nationellaminoriteter all nå jämställdhet i samhället. Jaghar i min hand ett brev till den förra regeringen. Det är undertecknat i maj1978 av de fyra största invandrarorganisationerna, och där står bl. "RiksförbundetFinska Föreningar i , , och anser, alt del är beklagligt ochrentav ofattbart alt dessa uppgifter som är av primär betydelse för samhälletsinvandrarpolitiska planering inie heller uppsamlats vid Folk-ochbostadsräkningen . i ,, och Grekiska Riksförbundetkan inte anse att motivering för au inte samla upp de nämnda uppgifterna ärsakliga eller relevanta." Dehär organisationerna vill alltså ha del vi kräver i vår motion. Deras brevvisar i klartext vad invandrarna själva anser vara en nödvändig åtgärd. De ärinte rädda för atl åtgärden skulle innebära inträng i den personliga integriteten,om det nu är detta utskottet tänkt pä. Systemet har införts i andra länder somhar minoriteter, t. ex. och , och det är den enda väg mankan gå för att fä vela var del finns olika språkgrupper. Vi har i haftminoriteter som samer och Tornedalsfinnar, och vem vet hur mängaTornedalsfinnar del finns eller vilka de är? Det vet ingen. Alltala om iniegriteisskäl tycker vi är att ta till svepskäl för alt inle behövavidta en älgärd som skulle tvinga myndigheterna till insatser på bl. a.skolans, kulturens, informationens och språkundervisningens områden. Att talaom all det skulle bli dyn och svårt att administrera lycker vi också är enohållbar motivering. Det är inte ett dugg dyrare au i samband med folk- ochbostadsräkningen fråga alla vilket modersmål de har än att fråga om födelseorteller vad som helst. Modersmålsfrägan kan bearbetas med datamaskin och lagrasprecis som alla andra frågor vi får vid bostadsräkningen. EIFO:s undersökning taladevi om när vi motionerade i frågan.Jag vill fråga: När blir undersökningen färdig, har den ens påbörjats, går denut på all reda ul hur man kan samla information om modersmålet eller syftar denlill atl finna andra metoder alt nå personer med olika modersmål? Jagtror inie all utskottet rikligt har uppfattat betydelsen avmodersmåls-registrering. När del gäller personer som själva har invandrat harfödelselandet registrerats, men den informationen säger ingenting om vilketspråk personen i fråga talar. Belräffande invandraibarn som är födda i inte ens information om huruvida barnets föräldrar har byttmedborgarskap. Då vet ingen au han eller hon har ett annat modersmål än detsvenska språket. Del här är ett problem som har lagils upp av flertalet av deinvandrare som vi har varit i förbindelse med. När man vägrar atl registreramänniskors modersmål, utgår man från all språkligt och nationellt äretl homogent land. Men detta stämmer ju inle med verkligheten. Man har därmedockså kvar assimileringsianken au redan nästa generation är assimilerad isvensk kultur. Delhär strider också mot de av beslutade invandrar- ochminoritetspoliiiska målen om valfrihet. Jag hoppas att arbelsmarknadsutskottetuppfattar hur stor denna fråga egenlligen är, så atl den vid kommandeförhandlingar blir litet mer seriöst behandlad och att utskottet ändrarståndpunkt i frågan. Jagvill, i den mån det inte redan gjorts, yrka bifall lill motionen 2148, yrkande2, vilket lyder; "altriksdagen hos regeringen hemställer om atl ålgärder vidtas för atl registreraalla i bosalla människors modersmål". Underdella anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Jag fick en fråga av som jag i korthet skall försökasvara på. Detär alldeles rikligt alt det finns ett främlingskap mellan majoritets- ochminoritetsgrupper i vårt land. Regeringens åtgärd alt i årets budget rättavsevärt höja anslagen till invandrar- och minoritetsorganisationerna, lillinformation och lill projektverksamhet gör det möjligl att stärka invandrarnasställning. Vihar också tillsatt en diskrimineringsutredning, där invandrarverkels chef är ordförande. Vi vill veta mer om i vilken grad invandrarediskrimineras, i vilken omfattning och i vilken form det förekommer och om hurman kan motverka och förebygga diskriminering. Denhär utredningen kommer inle all arbeta i flera är innan förslag läggs fram,ulan successivt kommerdet atl lämnas förslag till åtgärder. Det gällerju imycket hög grad att ändra attityder, och här har skolan en viktig uppgift. Jagvill emellertid gärna hälla med om all det inte räcker med attregering, myndigheter och riksdag beslutar och talar vackert. Allesammans harvi ett ansvar för att motverka diskriminering. Vi måste lära oss mer omvarandra och lära oss all leva tillsammans. Här har vi alla - föräldrar,politiker, människor i de fackliga organisationerna och i bostadsområdena samlarbetskamrater - elt ansvar att ta lill vara kontakten med invandrarna ochbygga ut den, så att vi lär oss att leva lillsammans på ett bältre sätt. ALFLÖVENBORG (apk) kort genmäle: Jag skulle egentligen inte vilja kalla det genmäle. Jag vill nämligenmed viss lillfredsslällelse notera de besked som ger här. Jag menarockså all på det här områdei får inga mödor skys och inga resurser sparas. Jagvill, som jag sade lidigare, betona att de stämningar som växer fram ärUltryck för den fördjupade ekonomiska krisen i värt land. De tillhör, enliglmitt sätt au se, den smuts och den orenlighei som flyter upp i krisens spär ochsom vi har sett också i andra länder. Även för arbetarrörelsen - den fackligaoch den poliliska - måsle det kännas synnerligen angeläget atl bekämpa olikaformer av rasism och uilänningshat. Inom arbetarrörelsen talar man ofta omsolidaritet och proletär internationalism. De orden måste också bli en levanderealitet och en uppmaning lill aktivitet frän hela den samlade arbetarrörelsenssida. Denegativa attityderna är alltså stämningar som växer upp i krisens skugga, mendet frilar varken regeringen eller andra krafter från skyldigheten all vidtaalla tänkbara älgärder för au bekämpa sådana här stämningar. Del får inle blihär som det exempelvis är i . Ettav de avgörande elementen i den kampert är att man skapar förbättradeförhällanden, atl man skapar full sysselsättning i landet, arbete ät alla. Jagär övertygad om au del finns ett intresse frän olika häll för det.