prot · G20984 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:84 Förhandlingarnaleddes till en börian av andre vice lalmannen. §1 Fyllnadsval till utskott : partigrupp harsom suppleant i utrikes- och jordbruksutskotten under ledighetanmält hans ersättare . vice lalmannen förklarade därefter vald tillsuppleant i ulrikesulskollet () suppleanti jordbruksutskoUet () §2 Justerades protokollet för den 2 innevarande månad. §3 På förslag av andre vice lalmannen beslöt kammaren att ajournerasina förhandlingar till dess industriministern infunnit sig för atllämna på föredragningslistan upptagna frågesvar. §4 Förhandlingarna åtempptogs ,02. Ompersonalinskränkningar inom den statliga tekokoncernen § 5 Om personalinskränkningar inom den statliga tekokoncernen IndustriministernERIK erhöll ordet för alt i elt sammanhang besvara dels (), dels () anmälda frågor, 1978/79:316 resp.317, och anförde: har frågat mig hur mänga som har avskedats inom denstatliga tekokoncernen efter riksdagsbeslutet och om jagavser atl förhindra att de nu aktuella avskedandena vid Algois i Boråsverkställs. har frågat mig om jag anser alt det står i överensstämmelse medriksdagens beslut alt personal friställs inom den slalligatekokoncernen. Jag besvarar båda frågornai elt sammanhang. Ompersonalinskränkningar inom den statliga teko-koncernen Riksdagenanförde i sitt beslut att inga väsentligapersonalnedskärningar bör ske inom den statliga tekokoncernen innan en samladplan för tekoindustrin har lagts fram och behandlats av statsmakterna, vilketberäknas ske (prop. 1978/79:43, NU 1978/ 79:16, rskr1978/79:122). Antaletanslällda inom uppgick lill ca 5 900personer. Av dessa har 37 personer friställts i i den 31 januari1979. Denna personalminskning, som utgör av antalet anslälldainom AB Eiser, anser jag inte kan betecknas som väsenllig och står därförenligt min mening inte i strid mol beslut. Jag vill även lilläggaatt jag inte har några formella möjligheter atl ingripa mot vad ledningen i etlstatsägt aktiebolag beslutar, vare sig det gäller friställande av personal,produktionsinriktning eller något annat. Nägon yllerligare personalminskninghar inte ägt rum inom Eiser sedan riksdagsbeslutet . Jagvill i det här sammanhanget påpeka att samtliga lediga platser inom Eiserkoncernenutannonserats internt har 77 lediga platserutannonserats, varav 34 i . Endast elt fåtal sökande inom koncernen haranmält sitt intresse för de utannonserade platserna. Flertalet av dessa platserhar därför måst tillsättas med personal utifrån. GÖRDISHÖRNLUND (s): Herrlalman!Jag beratl få tacka försvaret, men jag är naturiigtvis inle nöjd vare sig medindustriministerns svar eller med handläggningen av detta ärende. Industriministernföredrar att nu lala om hela lekokoncernen med dess 5 900 anställda, och molden bakgrunden anser kanske industriministern att en neddragning med 500 ellerkanske 1 000 personer inte kan betecknas som väsentlig. Men jag föredrar att setill de enskilda företagen inom koncernen. Då kommer frågan i ett annat läge,och vad det här gäller är framför allt i . Delmåste anses som närmasl häpnadsväckande oansvarigt att regeringen efterriksdagens klara ställningstagande inte sågtill att varslen drogs tillbaka och förhindrade alt yiteriigare avskedandenverkställdes vid i . var 139 personer varsladevid företaget, och varslen gällde 90 kollektivanställda, 45 tjänstemän och 4arbetsledare. Mankan naturligtvis tolka uttrycket "väsenllig nedskärning" på olikasäll, men sanningen är all Algois i efter förloratnärmare en fjärdedel av antalet anställda, och del kallar jag för en väsenlligpersonalnedskärning. Av de kollektivanställda som varslats fick de sista lämnajobbet . Kvarstående varsel gäller 18 industritjänslemän och3 arbetsledare, som fär sluta . En hård brandskaltninghar alltså skett även pä tjänstemannasidan, vilket kan fa svåra effekter förföretaget framgent. Jag vill frågaindustriministern: inte detta en väsentlig nedskärning? Anser statsrådet altregeringen har handlat efter intentioner i fräga om tekoindustrin,som närmast avsäg att hålla nuvarande lekoproduktion intakt? Eller skall mantro på pressen och se detla som elt led i en nedskärning till 20 96 av vårförsöriningsgrad, såsom det lär stå i folkpartiels aviserade tekoproposition?Ingen rök utan eld, heter det i ordspråket, och del kanske förhäller sig så idel här sammanhanget. Delsom enligt min mening är ytlersl allvariigt i den här affären är atl regeringeninle vidtog åtgärder för aU fullfölja riksdagsbeslutet Eisers VD togkontakt med regeringen för alt höra om varslen skulle dras tillbaka, men hanfick lydligen klartecken för aU så inte behövde ske. Del är anmärkningsvärt allregeringen pä delta sätt nonchalerar . Nutalar industriministern om att han inte har några formella möjligheter altingripa i ett statsägt företag. Jag vill då fråga: man villskjuta på? Skulle inte industriministern ha ingripit, om del gällt 500-1 000jobb? Om så är fallet, vad är det då för mening med ell riksdagsbeslul? 0/7?personalinskränkningar inom den statliga tekokoncernen Jag ber att 11tacka industriministern för svarel på min fråga. Industriministernanser inle all man här kan tala om väsentliga nedskärningar. Men det berortydligen pä hur man räknar, dvs. om man räknar med hela koncernen eller om manavser enskilda företag inom tekokoncernen. Del slår i ulskotlsbetänkandet attinga väsentliga nedskärningar för ske, förrän statsmakterna har föu möjlighelatt behandla en samlad plan. slogs yiteriigare fast i kammardebalten den20 december. På en direkt fräga i den debatten hänvisade utskottets skrivning-del slår på s. 39 i snabbprotokoll nr 61: "Iavvaklan på aU den ovan nämnda planen har behandlats av statsmakterna anserutskottet au inga väsentliga personalnedskärningar bör ske inom den statligalekokoncernen." "Detlainnebär således atl produktionen vid alla statliga lekoenheler bör fortsättaoch inga varsel träda i kraft förrän helheten kan bedömas." 42 i protokollet kan man läsa alt jag yttrade samma sak, och ingen ifrånnäringsulskotlet, inle heller industriministern, sade emot vare sig mig ellerBirgilta på den punkten. Hurhar regeringen följt upp beslut? Borde inte industridepartementetha givit ledningen för den statliga lekokoncernen till känna vad riksdagenfallat beslut om? Jag anser att det rimligen borde ha gäll lika bra au dralillbaka de varsel inom den stadiga lekokoncernen som vi här diskuterar som detgjorde när det gällde de berörda förelagen i . Kan beslut pädetla sätt åsidosättas ulan aU industriministern anser sig kunna ingripa, kanman fråga sig varför vi egentligen sitter och fattar beslut här i . Medlanke på de siffror som nämnde, och jag anser mig inle haanledning all betvivla deras riklighet, kan man verkligen fråga sig om 0/77personalinskränkningar inom den statliga tekokoncernen del inte rör sig om enväsentlig nedskärning. Anser inle industriministern all ledningen för enskildaförelag inom den slalliga koncernen bör följa beslut? De båda frågeställarna och jag är ense pä en punkt, vilkel tyder pä attvi kan läsa innantill alla tre, nämligen alt beslut innebar att ingaväsentliga friställningar fick ske. Hade menat alt ingafriställningar alls skulle få ske, borde rimligen ha beslutat så. Mendet gjorde den inte. Pä förslag av utskollet beslöt all antaformuleringen "inga väsentliga nedskärningar". Den formuleringenfanns f ö, i den socialdemokraliska molion som man utgick ifrån. Dåär frågan: Hur skall man tolka della? frågade mig, om jag anseratl 500 eller 1 000 är en väsentlig nedskärning, och svaret blir givetvis eltklart ja. Faktumär emellertid att det när riksdagsbeslutet fattades i fjolfanns 54 personer i arbele vid Algois i , fanns det, och finnsfortfarande, 2 000 anställda vid i , Frågan är alltså omvarslet förde 54eller 36 i innebären väsentlig förändring. Jag kan intefinna alt så är fallet och därmed kan jag inte heller se all besluthar blivit åsidosatt Det är ju beslut och inte enskilda inlägg idebatten som vi har att rätla oss efter. Fårjag, herr talman, bara säga att jag inte har någon anledning allkommentera de felaktiga uppgifter om den förestående tekopropositionen som harförekommit i pressen och som redan har dementerats av den som kommer att läggafram propositionen, nämligen handelsministern. Jag märker atl industriministern anser alt det inle är fråga om någraväsentliga inskränkningar vid i , trots all företagel efter den 20december föriorat 139 anställda. Den här siffran stämmer. Jag har I, o, m, etlbrev från Beklädnads avdelning 7 i , i vilket delta antal uppges. Vidareharjag talat med och med . De här berörda anställda harju fött sluta allteftersom. Senast gällde det 57 personer. Av dem är 21fortfarande kvar, men de har fött varsel om avsked eller maj. Detär klart att man kan tolka "inga väsentliga nedskärningar" hur manvill, men jag anser fortfarande, att när man berövar ett förelag bortåt enfjärdedel av arbetsplatserna, är detla ganska allvariigt Eftersomjag inte har fött något riktigt svar måste jag på nytt fråga: Hur skulleindustriministern ha agerat om den statliga koncernen hade haft 500 eller 1 000varsel? Hade man även då hänvisat lill formaliteter som industriministerngjorde i svaret till oss? Hade man sagt atl man inte kan ingripa mot vadledningen för statsägda bolag beslutar? Med lanke ärju detta enmycket viktig principfråga. Jag märkte också altindustriministern inle ville gå in på min kanske alltför brännbara fråga omhuruvida den svenska tekoproduklionen skall krympas nedtill 20 96 av värförsöriningsgrad istället fördagens nätt och jämnt30 %. Jag förslår all detkanske kan vara alltför brännbart för folkpartiregeringen atl gå ut och lala omvilka avsikter den har i del här sammanhanget Det skulle i varie fall betyda enkatastrof ulan like för och , om det verkligen finns nägonsanningshalt i uppgifterna om planer i sådan riktning. Frågan hur manskall tolka uttrycket "väsentliga nedskärningar" togs upp ikammardebatten, och i den deltog, som jag sagt, två företrädare förutskottet Man frågar sig om inte hänsyn rimligen måsie las lill vad företrädareför utskotten i en kammardebatt säger för atl klariägga olika frågeställningarsom kan komma upp - och i del här fallet gällde debatten hur uttrycket"väsentliga nedskärningar" skulle tolkas. Delvar ingen som bemötte våra inlägg i kammaren vid del aktuella tillfället Om jagminns rält var industriministern närvarande, och inte heller han sade emot oss.Jag anser alt man i eU sådanl fall vid verkställandet av beslutockså skall la hänsyn till vad som har sagts i kammardebalten. 0/7?personal in-skränkningar inom den statliga teko-koncernen I och för sig var jag inte närvarande vid det tillfället, men det ärkanske inte särskilt väsentligt i sammanhanget. Jagvill först säga lill atl hon väl knappast på allvar kan mena,all vi inom frågeinstiiutels snäva lidsramar skulle behandla en kommande slorproposition och diskuiera tekopoliliken i dess helhel. Jag nöjer mig med attupprepa alt de uppgifter som har förekommit är felakliga. Jaghåller mig nu till det som frågorna handlar om och konstaterar, attfrågeställarna går förbi del faktum att när fattade sill beslut över80 av de berörda personerna redan hade slutat sin anställning. Det hela handlaralltså om drygt 50 personer. Om det är nödvändigt får jag upprepa vad jag redansagl, nämligen att en nedskärning med 500 eller 1 000 personer hade varit enväsenllig förändring. Jag sade del redan i mitt föregående inlägg, men deluppfallade tydligen inte. I vad gäller uppgiften att jag förbigick att 80 redan hade slutat villjag säga, all enligt de uppgiflerjag har-och jag har redovisat varifrån dekommer - var 139 varslade , när denna fråga behandlades iriksdagen. Ulskotlsbetänkandet hade utarbetats och publicerats före dennalidpunkl, och del fanns följaktligen all anledning att la det sakta i backarnaoch inle göra sig av med så många anställda som möjligt. Vi har förlorat 4 (X)0tekojobb i enbart . 0/77Statliga företags beställningar utomlands, m. m. kanske tycker attytteriigare 139 arbetsplatser inle är mycket au bråka om. Men del är fräga omonödiga avskedanden, liksom del var i Rydboholms-fallet, och jag tycker atl detär upprörande att borgerliga regeringar inle följer beslut Jagtror nog att industriministern själv vid litet närmare eftertanke kanske bordefråga sig, om han inte kunde ha handlagt denna fråga pä elt annal säll,efiersom lekopropositionen skulle komma sä pass snabbt. Överiäggningenvar härmed slutad. §6 Om statliga företags beställningar utomlands, m. m. Industriministern erhöll ordel för att ietl sammanhang besvara delsen anmäld interpellation 1978/79:117 av (apk), dels de den 11 resp.16 januari anmälda frågorna 1978/79:262 av () och 1978/79:276av Före (vpk) har frågat mig dels om det är förenligt med statligindustripolitik all ell statsägt företag utomlands beställer produkter som kanframställas i och, om svaret pä denna fråga är nej, vilka åtgärder jagavser alt vidta med anledning av det fall som åberopas i inlerpellationen, delsom några ålgärder kommer att vidtas för att rädda arbetsplatserna vidMaskinverken i . DavidWirmark har frågat hur jag ser pä ett samgående mellan Gölaverken Ångieknik ochSvenska Maskinverken och konsekvenserna förde anställda vid i . ToreClaeson har frågat mig om regeringen är beredd alt vidta ålgärder som innebärall den planerade nedläggningen av Svenska Maskinverken i förhindrasoch alt verksamhelen kan fortsättas utan slörre förändringar. Jag besvararinlerpellationen och frågorna i ett sammanhang. PåRolf Hagels första fråga, som främsi är föranledd av verken Ångleknikskontrakt på leverans av komponenter lill elt planerat kraftvärmeverk i ,vill jag svara att jag anser det nödvändigt all statliga liksom privat ägdaföretag i princip köper i övrigl likvärdiga produkier lill lägsta möjligakostnad. Att leverantören är utländsk för inte vara diskriminerande. Sverigeär mycket beroende av ett fritt internationellt handelsutbyte. Diskrimineringav utländska leverantörer skulle påverka exportmöjligheler. Enligt vad jag erfarit harGölaverken Ångieknik, som ingår i Svenska Varv AB, och SvenskaMaskinverken, som ingår i Saab-Scaniakoncernen, preliminärt avtalat om eltsamgående . Avtalet innebär atl Ångieknik övertarSvenska Maskinverkens rörelse och erbjuder ca 450 av dess anslälldaanslällning vid Gölaverken Ångieknik. Vissa av dem fär därvid ändradanslällningsort De 225 personer som inle blir anställda vid kommer enligt vad jag erfarit all kunna erbjudas anslällning iSaab-Scaniakoncernen, bl. a. i , där ett anställningsbehovfinns. För dem som av olika skäl inte kan acceptera denna omplacering görarbelsförmedlingen fortsalla ansträngningar för all finna lämplig nysysselsällning. Avsiktenmed Ånglekniks förvärv är all skapa ett större och starkare företagmed bällre framtida möjligheler än vad förelagen var för sig anses ha.Förutsättningarna för en ökad export förbättras, vilkel bedöms ge störremöjligheler all på sikl trygga sysselsätlningen för huvuddelen av de anställda. GölaverkenÅngieknik är en självständig enhet inom Svenska Varv och har under senare årvarit vinstgivande. Enligl vad jag erfarit har någol bidrag från koncernen intelämnats. Däremoi har koncernbidrag lämnats av Gölaverken Ångieknik lill moderbolaget.Nägon snedvridning av konkurrensen med hänsyn till all Gölaverken Ångieknikingår i Svenska Varv lorde därför inle föreligga. Idensituation som uppställ för Svenska Maskinverken finns det anledning atl befaraall en annan lösning vad avser förelagel än samgående med medföra betydligt kraftigare personalminskningar än de som haraviserats. 0/77Statliga företags beställningar utomlands, m. m. (apk): Jag ber atl pä interpellantens vägnar fö lacka industriministernförsvaret. Menjag vill genast ha sagl all jag tycker del är ell torftigt och ihögsta grad cyniskt svar som har lämnats. Industriministernfinner del inte bara i sin ordning utan också nödvändigt atl ell statligtföretag köper komponenter pä den utländska marknaden, oavsett vad del för förkonsekvenser för induslrisysselsältningen i . Och det säger han i ettläge då den allt överskuggande poliliska frågan har blivit all rädda vad somräddas kan av arbetstillfällen i del här landel. Som argument förställningstagandet anför statsrådet atl man inte för diskriminerautländska leverantörer. Men nog är del långsökt i överkant i det härsammanhanget. Vemskulle ha uppfattat det som "diskriminerande" eller som ell ullryckför proiekiionism om man till etl kraftvärmeverk i köpte turbinerfrån och elutrustning från eller eller någon annanort i där ASEA har lillverkning? Delskulle vara intressant, herr lalman, all fö höra arbetsmarknadsministernsuppriktiga åsikt i den här frågan. Statsrådet uppfattning är klar. Är dethela regeringens uppfattning, dä kan man inte dra nägon annan slutsats än allregeringsdeklarationen och budgetpropositionen 2Riksdagens protokoll 1978/79:83-88 0//7Statliga företags beställningar utomlands, m. m. frånjanuari - som bägge innehöll försäkringar om atl man skulle bekämpaarbetslösheten - är en drift med och svenska folkel. Eftersomindustriministern anser del helt i sin ordning all statliga förelag lägger sinabeställningar utomlands, faller interpellalionens fråga nr 2. Dentredje frågan gällde huruvida regeringen länker vidla några åtgärder för allrädda arbelsplalserna vid Maskinverken i . Industriministern ägnar nogaräknal 13 rader ät den frågan men hade lika gärna kunnai nöja sig med trebokstäver, n-e-j, för del är kontentan i de 13 raderna. Ochdet är här som cynismen framträder omaskerad. Den här affären mellanstatsföretaget och , som självfallet har tillkommit på densistnämndes initiativ och villkor - ingen inbillar sig väl något annat - beröryllersl 700 anställda. Över 200 av dessa har arbetat i företagel i över 25 är.Många är bildligt lalat fastvuxna i . Det är naturiigtvis inle bra frånregeringens synpunkl, som vill öka "röriigheten", men så är del ialla fall. Men sådant tar industriministern myckel lält på. Han hänvisar lillatl 450 av de 700 får anslällning vid Gölaverken Ångieknik. "Vissa av demfär därvid ändrad anslällningsort" Sä sägs del lakoniskt i interpellationssvaret Delkan, såvitt jag förstår, inte tolkas på annat säll än att något hundratalerbjuds atl flytta lill del arbetslöshetsdrabbade . I råder varken mänsklighet eller sunt förnuft, föratl inle lala om "närdemokrati" och "medbestämmande". Delhör lill saken alt den här affären, som var avsedd all vara klar , fördröjdes genom MBL-förhandlingar. Inle mindre än sju gånger sattman i förhandlingar, enligt de uppgifter som jag har föll. Defackliga organisationerna har ju inte motsatt sig atl staten övertarMaskinverken - tvärtom. Men de har krävt all verksamheten i skallfortsätta. De har pekat på all verksamhelen är specialiserad päpannlillverk-ning, alt nyinvesteringar har gjorts, bl. a. i tre nyaverksladshallar, bläster-och målarhall elc. Närman inle har mött nägon förståelse för sina synpunkler, har man gäll ut tillpressen, uppvaktat företrädare för kommun, , direktörer iSaab-Scania. ordförande, , har skrivil lill MarcusWallenberg och bett om en överiäggning. Den senare åtgärden förefaller vara endesperat handling men får ses som en drunk-nandes grepp efter halmstrået är naturligtvis fullständigt otänkbart alt finanskungen skulle inta enannan attityd än industriministern. Herrarna tror sig förmodligen också ha fötten viss politisk utdelning på affären, nämligen all den snälle Wallenbergblivit eU offer för den stygga staten. Wallenbergkan ju i förnäm avskildhet suga pä den karamellen, men del är inte lika säkertaU statsrådet kan göra del. Delkan gå för sig atl nonchalera en kommunistisk interpellation, men därmed ärjuinle frågan ur världen. Slalsrådel är säkert underkunnig om att den härfrågan kommer upp i . Del moderaialandstingsrådet hänvisar i sitt interpellationssvar till allkommunstyrelsen i enhälligt har uttalat atl del från kommunala. regionala och socialasynpunkter är mycket angelägel all Svenska Maskinverken ulan slörreförändringar för fortsätta sin verksamhet i kommunen. Och han tillägger föregen del all med ca 65 000 kvarvarande industriarbetare är basen för framtidaindustriell utveckling i regionen redan alltför smal, Landstingsrådetavser ocksä att till industridepartementet framföra farhågor beträffandeSvenska Varvs agerande i för väsentliga problem. Delskall bli intressant, herr talman, atl fö se om svarar med enaxelryckning. 0/77Statliga företags beställningar utomlands, m. m. Jag ber atlfö lacka industriministern för svarel. Detär inte min avsikt atl här kritisera att strukturförändringar sker inomindustrin och alt både kapital och arbetskraft bör vara underkastade krav påröriighet -en röriighet som möjliggör för industrin alt bli mer konkurrenskraftigoch effektivare och därmed i sin tur skapar hållbar och säker sysselsättning.Del är heller inte min avsiki all kritisera det preliminära beslut som faltalsav det slalliga bolaget om att av inköpa SvenskaMaskinverken för att möjliggöra ett samgående mellan Svenska Maskinverken ochGötaverken om leknik fr, o, m. . Det är både möjligt ochtroligt atl del samgåendet kan öka slagkraften hos svensk ångpanneinduslri. Menvad jag tycker är viktigt är att livskraftiga enheter inle tilläts att bliutslagna av osund eller snedvriden konkurrens ulan alt del blir den inneboendekapaciteten hos de berörda enheterna som får avgöra vilka enheter som skallutvecklas och vilka verksamheter som skall begränsas. Bara pä det sättet kan viskapa en maximal konkurrenskraft gentemot utlandet Idet fall vi nu diskuterar kan man inte komma undan intrycket alt del oroandesysselsättningsläget i varvsindustrin i har bidragii tillbeslutet atl del är produktionen i Maskinverken i som för stryka päfoten och alt sysselsättningstillfällen i flyttas lillGöleborg av sysselsätlningsskäl och inte av förelagsekonomiska skäl. äroroande, i all synnerhet inom en industribransch som har sä starkpriskonkurrens som den här. Industriministernfinner i sitt svar alt någon snedvridning av konkurrensen inle lorde ha skett.Orden är försiktiga. Jag undrar emellertid om industriministern bör vara såövertygad om atl inga avsteg frän den principen har gjoris. Jag är i varie fallinte del. Visseriigen är del sant att Maskinverken under de tre senaste årenhaft en försäljning som varit för lilen för alt man på sikl skulle kunna drivaförelaget framgångsrikt Den statliga konkurrenten, Gölaverken Ångieknik, som nular över verksamhelen-och som frän börian haft en betydligt smalare produktionoch erfarenhetsbas inom detta område -har haft tillgäng lill betydligt slörreresurser och i kraft av detla kunnai sätta fördelaktigare priser och lämnaförmånligare krediter. Att varvssiödet här inle skulle ha spelat nägon roll harjag svärl att tro. Lål mig ge några exempel. Omstatliga företags beställningar utomlands, m. m. Detena exemplet gäller en order pä ett sodahus för 80 milj. kr. lill etl norsktpappersbruk i . Gölaverken Ånglekniks representanter har själva lillindustridepartementet uttalat atl "prisnivån inle var ur affärsekonomisksynpunkl acceptabel", enligl brev av frän förreindustriministern till vid Svenska Maskinverken iKallhäll. Både Maskinverken och Gölaverken Ångieknik hade lämnat offerter, menMaskinverken kunde endast ge krediter till ränta, vilket är normalt, medanden statliga konkurrenten kunde lämna ell långfristigt län på till endast 8 96 ränla och ulan atl begära någon säkerhet Dettasäger man atl man gjorde av sysselsätlningsskäl. Maskinverken hade å sin sidaav ekonomiministern fåll beskedel all säkerhet var nödvändig för all erhållaexportkredilgaranli. efter del au ordern gått lill den statligakonkurrenten fick Maskinverken beskedet all säkerhet ej längre behövdes för atlfå exportkreditgaraniin. Ellannal exempel är leveransen av en panna till Eds bmk. Även här blev möjlighetenatt lämna krediter avgörande för valet av leverantör, trots att Maskinverkenenligt uppgift teknikmässigl och erfarenhetsmässigt borde ha legat bäst lill.Maskinverken begärde statliga garantier för krediterna i fråga, men fick inlesådana.