prot · G20938 · 1978-12-31 00:00:00 — står det ^visseriigen i 12 §fjärde stycket au regeringen eller ^myndighel som regeringen bestämmer förmeddela fö^reskrifterom undantag från första, andra eller ^iredje stycket. Delkommer alltså bli en anhopning av ansökningar om undantag från denna lag . Frågan är om regeringen eller^lantbruksslyrelsen eller någon annan^myndighel skall fö den vanskliga uppgiften att pröva sädana ärenden.Det kommer inte ^atl bli lätt för någon. Jaghar ansett mig skyldig ^atl upplysa kammaren om ^atl lagen - om den skall följas strikt - innebär attviktiga delar av den experimentella forskningeninom svensk medicin måste upphöra . Om detta inte skall inträffa måste ^dispensgivningen från12 § andra stycket bli så liberal attlagen i delta hänseende kommer att innebära att man behåller det faktiskanuläget intill dess frågan om denavsedd^a^ uppfödningsverksamheten på ett eller annat sätt blir löst. När nu - som man kan ^fömtsätla -antar denna lag kommer allt ^aU bero på tillämpningen av 12 ^§. Jag hardärför inget yrkande utan endast en vädjan till dem som kommer att svara för tillämpningen alt agera med allnödvändig realism. Mot den etiskaprövning som nämns i 12 a § i lagförslaget ^harjag ingen principiellinvändning. Etiska prövningar och etiska kommittéer kommer rimligtvis alt spridas från del medicinska området- där man har varit föregångare - till de flesta andra vetenskapsområden. I nästa veckahar t. ex. ^humanislisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet en offentlig ^överiägg^ning i denna fråga för sittämnesområde. I utskottels redogörelse för propositionsförslagetsägs att det "förutsätts alt Nr 38 försöksledarna kommer ^atl följa nämndens utlåtanden". Ja, detkommer väl ^Onsdaeen den att bero på vilken kompetens som blir företrädd i nämnden och hur 22november 1978 kvalificerade dess utlåtandenblir. Inom den kliniska medicinen är ett godkännande frän etisk nämnd enförutsättning både för erhållande av ^Diurskvdd forskningsanslag och för möjligheten ^atl fö ett arbete publicerat iseriösa vetenskapliga lidskrifter. För egen del skulle jag helst se ^atl man ifråga om medicinsk forskning påförsöksdjur använde de befintliga etiska nämnderna - dock gärna förstärkta med veterinärmedicinskexpertis när del gäller djurförsök. ^ANÉR (fp) kort ^genmäle: Omman har ett klart och önskat mål för man faktiskt lov ^atl börja gä ^emol det, även om de första stegen blirbesvärliga och det blir ^övergängssvärigheler.Man kan ^inle låta ^övergängssvårighelerna bestämma ^atl man aldrig skall börjasträva mot ^ell mål. Och målet - som jag tror ^atl ^Biörck i ^Värmdö och jag är överens om -är ^atl vi skall ha så bra försöksdjursom möjligt så ^atl vi skall kunna använda så fö som ^möjligl. Del ^ärjualldeles uppenbart att har man dåliga försöksdjur så blir del också dåligaexperiment. Man måste då göra mänga sådana och har magert utbyte av det hela.Det är delta som ligger bakom lagförslaget. Om det sedan voreett fastslaget mål ^atl alla djur skulle vara statligt uppfödda så skulle det målet ligga ännu mycketlängre bort - del skulle vara fullständigtomöjligt att uppnå del målet inom rimlig tid. ^ö.^ärdeljusåaltden ^cenlrala etiska nämnd som är tillsatt har som en av sina uppgifter att just se över produktionen avförsöksdjur, och den kommer naturligtvisatt där ha ögonen öppna för alla de åtgärder som kan behövas för alt viskall fö en så bra försöksdjursuppfödning sommöjligt-ett mål som, jag upprepar del, vi alla är ense om. Jaghade ^inie ^länkt ^della i den här ^debatlen - ^utskottsbetän^kandei ^ärju trots ^alll enhälligt. MenArne i uppfordrade migtill en replik när han sade att jagsom ^f^ ^d. jordbruksminister hade låtit hjärtat ta överhanden över hjärnan. Ja, jag vet inte - kanske borde vi, ,göra del litet oftare i ^poliliska frågor, i synnerhet om slutresultatet blirsä bra som jag vågar påstå att den härpropositionen är. Om den här debatten lyssnat ^lill ^Biörck i ^Värmdö så skulle handessutom ha funnit att särskilda yttrandeär ganska onödigt. ^Biörck har ju förklarat alt de etiska nämnderna fyller en funktion och att det intefinns någon anledning ^atl la bon den försöksverksamheten utan i ställetatt permanenta den. Jag delar inteden oro som ^Biörck i ^Värmdö känner för ^atl den här propositionenskulle innebära att man nu inte skulle kunna fortsätta en ^vikiig forskning. Självfallet måste dispens kunna ges isådana fall. Vad i har sagt tycker jag ärdjupt orättvist mot alla ^'^0^3 Nr 38 de människor som har gjort förarbetet till den här ^proposilionen, som har ^Onsdaeen den suttiti utredningar, som har arbetat i lantbruksstyrelsen och i departementet. ^^^^^^^^^'' ^^^^^^^^^^hearingar med bl. a. forskare som var inbjudna för ^överiäggningar kom fram till alt delnog var riktigt ^atl ta det här steget: ^atl försöka begränsaanvändningen av försöksdjur, att se till att de lider så ^lilenskada som möjligt och att låta lekmän ^della i de nämnderna. Del är nu regeringens uppgift att se till ^atlsammansättningen av de nämndernaoch centrala försöksdjursnämnden blir sådan alt alla kommer ^atl harespekt för de bedömningar som görs. Jagyrkar, herr talman, bifall till jordbruksutskottets hemställan. Överläggningen var härmed ^slulad. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 1978/79:6 med anledning av motioner omvattenlagen. I ^detla betänkande behandlades motionerna 1977/78:596 av ^Svansiröm (c) och 1977/78:1626 av Åke^Wictorsson ^m. ^(s), vari hemställts ^atl ^beslulade att ge regeringen till känna vad som anförts om ^sakägareräti i ersättningsfrågor för yrkesfiskare och ^taleräit i^tillållighetsfrägor för organisationer i mål ^enligl vattenlagen. ^Ulskotlet hemställde ^atl skulle ^avs^f^ö^ ^moiionen 1977/78:596, 2. anse motionen 1977/78:1626besvarad med vad utskottet anfört. Reservation hadeavgivits av , ^Theorin, ^Grelhe , , ^Wictorsson, GunnarOlsson och (samtliga^s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa ^atl skulle som sin menin^g^ ge regeringen till känna vad reservanterna anfört med anledning avmotionen 1977/78:1626. ^(s): I motionen1977/78:1626 anförs all enligt vattenlagen talan om ersättning och eventuella ^skadebegränsande åtgärder för anföras^endasl av dem som ^harägande- ochnyttjanderätt ^lill sådan fast egendomsom skadas av ^vatienförelaget. Delinnebär alt fiskare som har erhållit tillstånd attutsätta bottengarn på allmänt vatten inte för ersättning för åtgärder vidtagna enligt vattenlagen, om dessapåverkar hans fiskemöjligheter. Yrkesfiskare med fast redskap kan såledesdrabbas av skada som följd av vattenlagenulan rätt all föra ^lalan. Motionärernaanser ^atl i dessa ärenden, där ^belydande gruppintressen kan vara berörda, yrkesfiskels och fritidsfisketsorganisationer bör tillerkännas ^lalerätl.Vi reservanter i utskottet delar uppfattningen ^atl hittillsvarande praxis i fråga om ^sakägarbegreppet i vattenmålinte gett fiskels ^organisalioner tillfredsställandemöjligheter ^atl hävda sina intressen i åsyftade sammanhang. Vi menar att yrkesfiskare kan drabbas avskada och inkomstbortfall till följdav vattenförelag utan all vara sakägare i målet. ^Enligl vår mening talar rättviseskälen för ^atl sådana yrkesfiskare förmöjlighet att föra talan i ^vatlenmål. Vi anser att deti vattenmål i allt störreutsträckning blir fråga om ^atl väga^vatlenföretagets ^iniressen gentemotde skador som del förorsakar fisket när det gällertillåtlighetsprövningen. Av den anledningen ser vi del som ^naturiigt att såväl yrkesfiskets somfritidsfiskels ^organisalioner erhåller talerätt vid tillåtlighetsprövningen enligt vattenlagen. Därför bördenna fråga beaktas av regeringen isamband med den pågående beredningen av ny vattenlag. Vi föreslår därför att uttalar denna mening och regeringen ^lill känna. Majoriteten iutskottet anser tydligen alt hittillsvarande praxis såvitt avser ^sakägarbegreppet i ^vatlenmål har varittillfredsställande. Man har därför ingenmening i denna fråga utan sätter sin tillit till att eventuella brister idetta avseende kommer att rättas till av regeringen i beredningen av den nya vattenlagen. Det är bådeförvånande och beklagligt all inte utskottsmajoriteten har velat ta ställning för den grupp fiskare som har småeller inga möjligheter alt hävda sinaintressen genom alt de ^inle för föra talan i ^vatlenmål. Jagyrkar bifall ^lill den reservation som är fogad vid jordbruksutskottetsbetänkande nr 6. i (c): Enligt vattenlagen förendast den föra talan om ersättning och eventuella ^skadebegränsande åtgärdersom har ägande-eller nyttjanderätt till sådan fast egendom som skadas av ^vatienförelaget. Detta kannaturligtvis vara besvärande, isynnerhet för fiskare som inte är anslutna till facklig organisation. I^vattenrältslig praxis har man emellertid varit liberal i fråga om enskildas och organisationers möjligheter attoberoende av ^fastighelsanknyt-^ning framföra sina synpunkter vidtillståndsprövningen. Del är också ^endasl i undantagsfall man förvägratfiskets fackliga ^organisalioner ^atl föra talan i ^vatlenmål som berörtorganisationens medlemmar. Med ^lanke på den respektman har för och del värde man sätter på de fackliga organisationernas meningsyttringar i dagens är det^knappasl troligt att den praxis som ^varilrådande skulle förändras så att fiskets organisationer fick uppenbarasvårigheter all uppträda som sakägare för sina medlemmar. Ett utökat ^sakägarbegreppkan också medföra ^atl yrkesfiskels speciella problem kommer bort i en situation där även andra grupper med stöd avförändringen kommer in i bilden. Utskottet säger i sitt betänkande att om den vidare prövningenav ^vatienlagsuiredningens förslagskulle ge vid handen alt det finns utrymme för förbättringar i angivet hänseende, vill utskottet självfalletinte motsätta sig alt frågan ägnasfortsatt uppmärksamhet. ^Ulskotlet förutsätter också att frågan om ^sakägarbegreppet kommer ^atl behandlasmed särskild omsorg av regeringen,framförallt när det gäller ^vauenmål som berör yrkesfiskare som fiskar på allmänt eller arrenderat vatten och därfiskarens ^iniressen inte tillgodosesgenom förmedling av vallenägaren eller annan sakägare. Jag tror ^inle det råder någonstörre meningsskiljaktighet mellan motionären och utskottet. Det är väl ^närmasl en fråga om hur långt manskall gå i ett utvidgat^sakägarbegrepp för ^atl inte den situationen skall uppstå all man ^ulöver de personer som är berättigade ^lillersättning i dessa ^vatlenmål får med enstörre krets, vilken knappast är berättigad ^lill ersättning men vilken såsom parti vattenmål skulle kunna skapa segslitna och långt ^uidragna förhandlingartill skada för olika intressen. Med de^l^ anförda berjag ^atl få yrka bifall ^lillutskottets hemställan. ^(s): Jag konstaterar baradel märkliga i att medger alt del kan vara besvärande att inte organisationerna har ^möjlighelalt föra ^lalan i del här sammanhanget.Han hoppas därför att regeringen i beredningsarbetet med vattenlagen skall ta hänsyn ^lill dessa frågor. Själv vill han ^inle medverka till ^atl detgaranteras att dessa frågor kommer under behandlingi beredningen av den nya vattenlagen. Det är, herr talman, litet märkligt. i (c): Jag har under rättmånga år sysslat med olika ^vatlenmål. Jag har i och för sig ^inle något ^emol en utökning av ^sakägarbegreppet, omdel kan avgränsas till att enbart gälla yrkesfisket. När nu ^inle ^dellaär möjligt tycker jag alt man i ^avbidan på ^elt kommande regeringsförslag omen' reviderad vallenlag inte nubehöver företa någon speciell ^ålgärd från sida. Jag anser ^atlutskottets skrivning väl täck^er den mening som jag ^lidigare har förfäktat. ^(s): Jagtycker inte ^atl ^della förtydligar ^någonling. Det ^ärju inte frågaom ^ell slutgiltigt ställningstagande, utan del är fråga om att fö denna sak med i den beredning som skall ske inom regeringen.Därför ^tyckerjag ^atl det ärmärkligt alt en fiskets ^förelrädare, vilket ändå är, ^inle slår vakt om möjligheten alt värna om bl. a. deyrkesfiskare som ingår i den krets som här kan bli drabbade av nuvarandeförhållanden. i (c): Jag kan ^å^ min sidainte förstå oro i denna fråga.Utskottet förutsätter ju "att frågan om sakägarebegreppet ^kommeratt behandlas med särskild omsorg av regeringenframför allt när det gäller vattenmål som berör yrkesfiskare som fiskar påallmänt eller arrenderat ochdär fiskarens ^iniressen ^inle tillgodoses genom förmedling av ^vatienägareneller annan sakägare". Del ^ärju i allafall den gruppen som kan lida ekonomisk skada vid olika former av ^valtenföretag. Det var där sommeningarna skilde sig i ^ulskotlet. Majoritetenstod helt på yrkesfiskets sida, medan motionärerna och reservanternaville dra in ^fiera andra grupper. ^Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels ^uiskotteishemställan, dels ^reserva^lionen av^Svanie ^m. ^fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan SvenLindberg begärt votering upplästesoch godkändes följande ^voteringsproposilion; Den som vill^atl kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 6 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit ^reservalionen av ^Svanie Vid omröstninggenom uppresning förklarades flertalet av kammarens ^ledamöier ha röstat ^förja-proposilionen. DåSven begärde rösträkning verkställdes votering med^omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: § 15 Kapitaltillskott tillSveriges Föredrogs ^näringsutskotlets betänkande 1978/79:8med anledning av propositionen1978/79:8 om ^kapitaltillskotl ^lillSveriges ^Invesleringsbank AB jämte motioner. I ^proposilionen 1978/79:8^(industrideparlementet) hade regeringen föreslagit alt 1. uppdra ål fullmäktige i ^riksgäldskonlorei att ikläda staten garanti förSveriges ^Invesleringsbank ^AB;s förplikt^elser med ytterligare ^1000 ^0(X)000 kr.^lill sammanlagt ^högsl 5 , 2. till Teckning av aktier i tilläggsbudget I ^lill statsbudgeten för /79 under fondenför statens aktier anvisa ^elt investeringsanslag av . fick enligt bolagsordningen låna upp medel eller ingå^garaniiförpliktelser till ^eltbelopp som ^högsl motsvarade åtta gånger bankens ^egel kapital, vilket ^f. var drygt 1 000 milj. kr. Bankensupplåningsrätt, som sålunda uppgicktill drygt 8 000 milj. kr., höjdes genom det föreslagna^kapitaltillskouet ^lill drygt 10 400 milj. kr. I detta sammanhanghade behandlats de med anledning av ^proposilionen väckta ^molionerna 1978/79:16 av OlofPalme ^m.fl. ^(s), vari hemställts att till Teckning av aktier i ^Invesleringsbank ABpä tilläggsbudget till statsbudgeten för /79 under fondenför statens aktier anvisade ett iförhällande till regeringens förslagmed 200 milj. kr. förhöjt investeringsanslag av , och 1978/79:17 av ^m. (vpk), varihemställts 1. i första hand ^atl med anledning avpropositionen 1978/79:8 som sin mening uttalade vad som i motionen anförts ominriktningen av ^Invesieringsbankens verksamhet, 2. i andra hand, därest yrkandetunder 1 icke vann bifall, all skulle avslå^proposilionen 197^8/79:8. 1. att med bifall ^lill^proposilionen 1978/79:8 mom. 1 och med avslag på motionen 1978/79:17 iifrågavarande del skulle uppdra ät fullmäktige i ^riksgäldskonlorei alt ikläda staten ^gaianii ^förSveriges^Invesleringsbank ^AB;s förpliktelser med ytterligare ^lOOOOOOOOO kr.^lill sammanlagt 5 , ^/ 2. all med bifall till propositionen 1978/79:8 mom. 2 och med avslag påmotionen 1978/79:17 i ifrågavarande del och ^moiionen 1978/79:16 till Teckning av aktier i tilläggsbudget 1 ^lill statsbudgetenför /79 under fonden för statens aktier skulle anvisa ett^invesleringsanslag av . ^Reservaiion hade avgivits avIngvar , , ,^Wååg, , IvarHögström och ^Kari-Erik Häll (samtliga ^s) som ansett alt utskottetunder 2 bort hemställa ^atl riksdagenmed anledning av ^propo^i^sitionen 1978/79:8 mom. 2, med bifall till ^moiionen 1978/79:16 och med avslag på ^moiionen 1978/79:17 iifrågavarande del på tilläggsbudget I till statsbudgeten för ^budgelårel 1978/79 under fonden för statens aktieranvisade ^eu investerings^anslag av . ^(s): Vi har med olikaintervaller diskuterat frågan om ytterligare kapital för aktieteckning i Investeringsbank, och jag haranledning misslänka alt det ^inteärsista gången som ^vidiskulerardenfrågan i . När vi nu , är del i anledning av en proposition där det föreslås all man anvisar 300 milj. kr. till aktieteckning i banken och alt den statligagarantin för bankens förpliktelserökas med 1 000 milj, kr. ^lill 5 000milj. I en motion har vi från socialdemokratiskthåll föreslagit att beloppet för nyteckningenav aktier i banken skall höjas ^lill500 milj. kr. eller samma belopp sombanken själv redan på ^hösien 1976 hemställde om. Med hänsyn ^lill den speciella ^inriklning som banken har,nämligen ^atl finansiera sådanainvesteringar inom näringslivet som har alt göra med rationalisering, strukturanpassning ochutveckling men också finansiering av svensk export, är det ^inle ^särskill svårt alt räkna ut att ^slora kravkommer all ställas på banken under den närmaste liden. När konjunkturenvänder - och del hoppas vi väl allaatt den snart skall göra - kommeranspråken ^atl öka på bankens medverkan. Men avgörande för bankens möjligheter att aktivtmedverka till en positiv ^invesieringsulveckling är dess förmåga ^atl larisker. Och del ^ärju ^hell klart ^atl kravenhärvidlag undan för undan har ^ökal. De olika projekten kräver och för framtiden betydligt större belopp änunder gångna år. ^Samiidigi som kraven på banken attta ^ytteriigare risker kraftigt har ^ökal, har bankens möjligheter till^sådanl risktagande kraftigt reducerats, inte minst med hänsyn ^lill de betydande valutaförluster som uppstått under senare är och som,enligt vad vi kan utläsa ur ^proposilionen, vid utgången av uppgick^lill 425 milj. kr. a. också ^mol den härbakgrunden framstår det som absolut ^nödvändigl med en kraftig ökning avbankens ^egel kapital, om banken skall kunna spela en ^så^^akliv roll i vårt näringsliv som vi menaralt den skall göra. är ^mol den här bakgrunden ^elt ^bällre avvägt kapitaltillskott. Delgrundar sig också pä bankens egna beräkningar som presenterades för någontid sedan. Del skall inteheller vara på det sättet att banken ^prakliskl tagel skall behöva komma med en ^framslällning omkapitaltillskott. Man bör kunnaplanera sin ^verksamhel merlångsiktigt utan sådana här störningar. Vi känner också till au en analys och utvärdering av bankens^verksamhel har ^gjoris. Dendepartementspromemoria som blev en följd härav talar klart om ^atl anspråken påbanken kommer ^atl bli myckel stora . Av promemorian framgår all förutom den normala^ullåningsexpansionen sä kräverstrukturförändringarna i vissa branscher ^underde närmaste åren stora insatser.Kreditbehoven på dessa områden kan, säger man, uppskattningsvis bli 1 ^å^ 2miljarder kronor . Därtill kommer sannolikt en ökad efterfrågan på utlåning - isamarbete med de nybildade regionala ^uilåningsfonderna - till de mindre förelagen. Sammantaget har alla dessa argument ^leu oss fram till au om banken skall kunna fylla sin uppgift på ett ur såväl näringslivels somsamhällets synpunkt riktigt sätt böraktiekapitalet ökas med det av oss i ^reservalionen föreslagna beloppetpå 500 milj. kr. Jag ber, herr talman, alt fö yrka bifall till ^reservalionen. Under deltaanförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk); Delhär ärendet gäller frågan om ^kapitallillskoll till ^Invesle-^ringsbanken,och det är bara den frågan som har behandlats i de tryckta handlingarna. Men ärendet borde också röra del som^vpk-motionen lar upp, nämligenfrågan vad de beviljade medlen egentligen skall användas ^lill. Men deltahar tydligen ^inle föranlett någon diskussion i utskottet. Ändå är del väl egentligen det som är den ^verkligl viktigafrågan. Om Investeringsbanken skallbli ^någonling annat än blott och bart ^ytteriigare en bank som agerar precis som de ^privala bankerna, ^måsie den föraen annan politik än de banker som Slår under storfinansensv^älde. Om man vill se investeringsverksamhet på del kvalitativa^sätiei måste man ^Slälla frågorna: Var vill man all det nya skallinträffa i del svenska näringslivet? Vilkaindustriella utvecklingslinjer befrämja? Vad är det som skallproduceras? Vilken sorls ekonomisk organisation skall vi ha och i vilken sorls samhälle skall vi leva iframliden? Vilka mänskliga behov skallproduktionen tillgodose? Skall den tillgodose några mänskliga behov över huvud tagel? Eller skall den bara tillgodoseett litet ^fötal kapitalägares vinstintressen? Det ^ärså man ^måsie^slälla frågorna. Au den borgerliga majoriteten i utskott och kammare inte ställer frågorna på det sättet är ^inle ägnat ^atl förvåna. Från ^borgeriigsynpunkt har man naturligtvis inget annat intresse än alt se till att ocksåSveriges Investeringsbank ställer ^så mycket pengar som ^möjligl ^lill förfogande för den typ av ekonomiskt system ochden typ av ^stmk^lurom^vandling som storfinansen och del ^privalakapitalet här i ^landei vill genomföra. Det är ingentingmärkligt, det är helt logiskt från ^borgeriig ståndpunkt. Men mer förvånande ^ärju ^atl socialdemokraternai ^ulskotlet och i kammaren ^lydligen^inle för en sekund har fråg^at sig: Hur skall vi egentligen använda Investeringsbank? Vad skall den vara ettredskap för? Den^socialdemokraliska motionen liksom reservationen ^diskuierar ^detla problem bara i termerna alt banken skall vara fören positiv ^invesieringsul^veckling,som man säger. Ja, det är naturligtvis bra, men vad skall denna ^posiliva ^invesieringsulveckling tjäna? Vilken sons utvecklingskall den stimulera? Skall den över huvud laget grundas på någon självständigpolitisk bedömning av vilka utvecklingslinjer som skall främjas eller skall man bara tacka och ta ^emol och stödjade utvecklingslinjer, den typ av strukturomvandling som ^privalkapilalel vill ha? ^Tysinaden på densocialdemokratiska sidan tyder ju klart på att man över huvud taget inte tänkt på något alternativ, utan man har bara ^länkt så här: Låt oss ösa sä mycket pengar som möjligt i den typ avstrukturomvandling som privatkapitalet vill ha. Vi har i det här ^landei sedan ^fiera åren svårartad konjunkturkris, enkonjunkturkris som sammanfaller med en ^lillbaka pågående strukturell kris i ekonomin.Denna dubbla kris vållar ökad arbetslöshet och ökad ^utslagning. Dä ^måsle frågan^slällas: Vilken sorts investerings- och strukturpolitik är ^uiifrån dennabakgrund i den samlade arbetarrörelsens intresse, i folkflertalets intresse?Är del ^atl ^slälla upp på samma typ av utveckling som de ^siora industribolagen och storfinansen vill ha?Är del all inge folkflertalet i del här ^landei den föreställningen all ställer vi bara upp för storfinansen såför vi del bra. Vad som är bra för storfinansen skall också vara bra för ^arbelarna.Det måste ju uppenbarligen bli konsekvensen av det resonemang som ^SAP-^represenlanlernahär för. Är del verkligenSveriges ^Invesieringsbanks, dvs. en statlig banks, uppgift au låna ut stora penningbelopp till privatföretag,som excellerar i ^massutfdrsel av kapital, som ^fören politik som drararbetstillfällen u^tlandet? ^Ärdet detta vi skall hjälpa dem med? Skall vi hjälpa dem ^atl stoppa en massa pengari verksamheter, där ett av de främstamålen är att slå ut ännu ^fier arbetare, rationalisera bort ännu ^fier? För det blir ju följden om man skallgå i den nuvarandestrukturomvandlingens ^riklning. Är det verkligen sä att vi skall stimulera ^lill ytterligare skärpning av det redan extremt höga exportberoendet? Vi menar all delta verkligen är en fråga somen samlad arbetarrörelse borde ställasig. Har vi verkligen inget politiskt eller ideologiskt alternativ till borgerlighetens och storfinansensstrukturomvandling sådan de vill haden? Då är det illa ställt med den svenska arbetarrörelsens motståndskraft motdet borgerliga samhället och storfinansen. Från vpk har vimedvetet och polemiskt velat ställa frågan om inriktningen avstrukturomvandlingen, om den sorts ekonomiska ^ulveckling som vi menar all den statliga politiken och den statligainvesteringsbanken bör främja.