prot · G209137 · 1978-12-31 00:00:00 — Sedan harvi försökt följa upp detla i , eftersom del aldrig kom någonproposilion. Vi har fått avslag, och man har sagt alt det här ingår i arbetetmed byggnadslagstiftningen. Det kommer snart, man skall inle ändra på byggnadslagen,har det hetat. Mennu förhåller det sig ju så, all byggnadslagen kan ändras när det är avbetydelse för få människors vardagliga arbete. Man skall vara försiktig för detbeiyder myckel för människor ule i landet som kommer i konlakl medbyggnadslagen. Men här gäller del bara att ange ell mål för vår byggnadslagstiftning,så att kommunalmännen och planerarna ute i landet tänker på detla. Några andraberörs inle av del här. Därför borde saken vara enkel. Del vore märkligt ominle den nya byggnadslagen - när den nu kommer, del vet vi ingenling om, delkan dröja många år- innehöll dessa bestämmelser Det vore konstigt om man skullebortse från de här sakerna vid den lidpunklen. Därför lyckerjag alt man bordekunna vara så generös all man beställde den här ändringen. Vi får Ju ipropositioner förslag om de mest egendomliga ändringar av byggnadslagen. Mantalar om krångel, men man krånglar själv lill del hela myckel mer. Det äremellertid en annan sak som vi kanske får tillfälle att diskulera vid etl annattillfälle. Det viktiga är emellerlid att det här Planering,planläggning och byggande Planering,planläggning och byggande förslaget inte stör någonmänniska. Det ger bara en anvisning om vart man bör syfta och krånglar inle tillnågonting. Därför lyckerjag alt det hade varit generöst, om man hade sagt kan genomföra della. Jagyrkar, som sagt, bifall lill reservalionerna I och 5 och i övrigt bifall lillutskottets hemslällan. När del gäller byggandet vet vi alla all det under 1960- och 1970-talelmest blev fråga om nyexploateringsverksamhel, trols att alla partier gjordevällovliga ansatser för all få lill stånd en ökning av byggnadsbeståndetssanering. I vida kretsar är man nog rätt enig om att 1980-lalet måste medföraen annan syn pä de här frågorna. En siörre del av ombyggnaderna mäsle avsesanering. Del finns många skäl härtill, men ell av de främsta är alt vi ärtvungna alt ta till vara del kapital och andra mera imaginära värden som liggeri de befinlliga boendemiljöerna. Denäldre byggnadsmiljön fär inle ses som ell hinder utan som en resurs som vi haralt ändra i takt med människors ändrade krav på sina miljöer. Vi har fråncentern i motionen 1591 utvecklat de här frågorna, och vi harockså följt uppdem i reservaiionen 2 lill detta betänkande. Som Per sade alldeles nyssär vi i slora stycken eniga med socialdemokraterna, men det finns vissaskiljakligheler mellan deras reservation och vår skrivning, som jag i detföljande skall ta upp. Isocialdemokraternas reservalion delar man i slort vär uppfattning, och man villha en utredning. Det är vi alltså eniga om. Från cenlerns sida vill vi dock medutgångspunkt i molionen redan nu lägga fasl vissa fömlsättningar för utredningen.Ålgärder som spänner över etl myckel brett fäll måste nu möjliggöras, t. ex.genom ändrade regler. Vi vill ha möjligheter till ökad stimulans genom nyalåneregler och genom råd och anvisningar från centralt håll lill kommunerna. Delhär mäsle innebära all saneringsverksamheten fåren vidare syftning, t. ex. i såmåtto all även myckel enkla åtgärder skall kunna vidtas inom ramen försanering. Ålgärderna skall ocksä kunna vidtas som ell led i en successivomvandling av byggnadsbeståndet. Det får naturiigtvis inte innebära att manfrångår reglerna i saneringslagen om lägsta godlagbara standard iflerfamiljshus. Enannan utgångspunkt för oss är att verksamheten måste omfatta alla miljöer. Ävensmå orter och rena glesbygder måste omfattas. Inte minst viktigt är det att seom del glesbebyggelsekapilal vi har - t. ex. genom en komplettering som kansyfta lill all trygga en elementär serviceförsörjning. I de genuinaglesbygderna är elt sådant självklart servicekrav som alt man skall ha skolaoch affär inom rimligt avstånd inle alla gånger uppfyllt, och i många bygder ärman på väg all mista denna service. Delfinns fiera hinder för en saneringsverksamhel bedriven så som viföreslär, t. ex. de krångliga låneregler vi hat Administrationen av lånen ärinle heller särskill enkel. Vi har en byggapparat som har varitinriktad på i stort sett endasl nyexploalering. Del lar tid att ändrainriktningen Vikan inle heller förneka aU man i de fiesta kommuner har bristandeplaneringsberedskap när del gäller att omvandla det gamla beståndet. Vihar också slutligen det förhållandet att brukarna av bostäderna - med nuvaranderegler - ofta upplevs som etl hinder för en omvandlingsprocess i stället förvad det borde vara, nämligen en resurs när det gäller samråd kring de härfrågorna, som kunde leda fram lill konstruktiva lösningar. Sammantagetkan vi konstatera att förnyelseverksamhelen aren belydligt krångligare och merutdragen process än nyexploateringen. Därför måste vi försöka fä bort deflaskhalsar som flnns i processen. I del syftel har vi skisserat elt nyttinstrument i vår motion. Vi har skrivii om ell förrättningsinslitul förbyggnadsomvandling. Del förrällningsinstilutel har sin förebild i de förrättningarsom finns inom andra sektorer av samhället, främst i fråga omlantmäteriverksamheten. Syftel med det skulle vara alt man skulle kunnasammanjämka de olika meningar och krav som gör sig gällande när manaktualiserat den här lypen av ombyggnadsverksamhet. Erfarenhelerna av sådan härförrättningsverksamhet inom de sektorer Jag antydde är sammantaget mycketgoda. Ett genomförande av vårt förslag skulle kunna innebära att iniiiativ kanlas av såväl ägare som brukare av fastigheterna. Det skulle leda till att manefter elt ansökningsförfarande tillsatte en förräUningsman, och det hela skulle-efter en serie samråd - utmynna i elt ombyggnadsbeslul, som skulle varadetaljerat i alla avseenden. Del beslutet skulle ha en viss rättsverkan ochnaturligtvis kunna överprövas i likhet med andra förrätl-ningsbeslut. Vi menaratt man genom försöksverksamhet, till att börja med i mindre omfattning, skullekunna skaffa erfarenheter för att gå vidare på denna väg, vilket vi tror skullevara etl bra bidrag till att fl fart på saneringsverksamheten. Vianser att detla måste prövas , eftersom samhällets hjälpmedel inle äreffekliva. Man har ofta att forcera en mur av motstånd, inte bara från ägareutan också från brukare och andra intressenter. Det nya institutet måste vidarekombineras med bygg- och låneregler, som görs så fiexibla att de medgerjämkningar med hänsyn till husens egenskaper och de krav som brukaren ochägaren ställer i olika situationer Dessaolika utgångspunkter har vi sammanfattat i reservationen 2. Vi anser att ellutredningsarbete som bedrivs i enlighel med dessa riktlinjer skulle få en merkonkret inriktning och därför snabbare skulle avsätta resultat, som kanomsättas i beslut i , något som är hell nödvändigi för all dennaverksamhet skall kunna gä vidare. Ireservationen 3, som gmndar sig pä vår motion nr 2089, vänder vi osshuvudsakligen mot den tillämpning av den fysiska riksplaneringens riktlinjersom flu breda ut sig på mänga håll i landei. Vi vill slå fast alt det är frågaom riktlinjer, inte om bindande beslut i de enskilda fallen. I dessa skall nugällande byggnadslagstiftning vara gmnd. Vi menar att denna lagsliftning medgerundantag frän t. ex. kommunöversiklen. Denna uppfaltning omfattas ocksä av utskottetsmajoritet Vi har däremoi kunnal konstatera all den inle alllid är sä klartföreträdd i landets kommuner. Planering,planläggning och byggande 7 protokoll 1978/79:137-138 Planering,planläggning och byggande Vianser att det är viktigt att den spridda bebyggelsen får utvecklas och förnyasungefär i enlighet med vad vi har skisserat i reservaiionen 2. Men del finnshinder även för detta, och de grundas på vissa håll pä osäkerhel om den fysiskariksplaneringens innebörd och om kommunöversikiernas roll i delta sammanhang. Åandra sidan kan man pä andra håll la dessa instmment till inläkt fören av andraskäl avvisande hållning lill en spridd bebyggelse eller lill byggande på mindreorter. I dessa fall åberopar man ofta kommunalekonomiska skäl för sin avvisandehållning. Men vi måste komma ihåg all enligl byggnadslagstiftningen sädanaskäl inle ensamma kan fl avgöra om byggande flr ske eller inle. Än mindre fårdessa skäl läggas lill grund för riktlinjer i kommunöversikten. Det är viktigtalt den enskildes önskemål i dessa frågor vägs in i mycket hög grad och attplaneringsövervägandena såväl översiktligt som i enskilda fall flr grundas påsådana önskemål. Ulanalt vilja ge avkall pä kommunernas lagliga rätt att planera sin bebyggelsemenar vi alt slalen, liksom på andra områden, bör kunna meddela råd ochanvisningar, som bidrar lill kunskap och klarhet om vad som ryms inom gällandelagstiftningsram. Del är uppenbart att del har brustit en hel del närdet gälleratt föra ul intentionerna bakom lagstiftningen härvidlag. Så kan man t. ex.konstatera att innebörden av ändringen i 5 § byggnadslagen, som behandlar dens.k. glesa tätbebyggelsen och som började gälla den Ijuli 1977, intetillfredsställande har förts ul i kommunerna. Den oenhetliga praxis somutvecklats lyder pä att så är fallel. Del förhållandet att byggnadslagenallmänt sett är krånglig alt tillämpa gör inle behovet av informationsinsatsermindre. Slulligenpekar vi i den moiion som vi följer upp i reservaiionen 3 på en rad åtgärdersom skulle kunna bidra till all utveckla landsbygden som bostadsmiljö ochnäringspolitisk miljö. Vi menar all bostaden är den viktigaste komponenten -ulan altrakiiva boendemiljöer ingen attraktiv näringsmiljö. Vi anser ocksä attförutsättningarna för en vidgad näringsverksamhet, nägol som vi i andrasammanhang har uttalat oss positivt om, måste väga tungt när man skall avgörabebyggelsefrågor på landsbygden. Därmed,herr lalman, vill jag yrka bifall till reservationerna 2 och 3 och i övrigttill vad utskottet hemslälll. I detla betänkande behandlas en mängd skilda frågor rörande planering,planläggning och byggande. Jag ämnar kort kommentera några av defrågeställningar som finns i de molioner som ligger lill gmnd för belänkandetsamt de reservationer som är fogade vid detla. Imoderata samlingspartiets partimolion 1108 yrkas bl. a. alt byggnadsrät-tenskall förstärkas, att de långvariga byggnadsförbuden skall avskaffas, atträtten till glesbebyggelse skall stärkas och att slalliga, regionala ochkommunala myndigheler skall ge ökad service i byggnadsärenden lill enskilda. Med hänsyn till attarbeiei med en ny plan- och bygglagsliftning är så långl framskridet all förslag,enligt vad bosladsministern har framfört, kommer att lämnas inom någon månadhar ulskoltel enhälligt avstått från att överväga några särskilda direktiv förarbetets fullföljande. Avsamma skäl har utskollel avstyrkt fiera andra motioner, t ex. molionen 396 avLars m. fl. I den begärs att de boende eller boendeintressena skall haetl avgörande inflyiande över uiformningen av bygglagsliftningen. Förslagetframförs alltså i ell för senl skede. Imotionerna 778 av RolfHagel och AlfLövenborg och 799 av tar man uppmöjligheterna för kommunerna all bälire planera in barnstugor ochbarnstugeverksamhel. Molioner med motsvarande syfte har lidigare behandlals ikammaren, och det har då framhållits all dessa frågor beaklas i planverkets rådoch anvisningar. Med hänvisning härtill avstyrks motionerna. Avsamma skäl avstyrker utskottet motionen 2130 av m. fl. om förslaglill riktlinjer för att tillgodose behovet av lek- och idrotlsutrym-men. Denfråga som mest har diskuterats av lidigare talare är frågan omförnyelse inom befinlliga bebyggelsemiljöer. Utskottet har ansett all delföreligger behov av överväganden som kan ge en konkrei grund lill aktivaålgärder. Per säger då alt man måste läsa mellan raderna för att fåfram vad utskottet egentligen vill. Det protesterar Jag mot. Utskottet skriver,lycker jag, myckel klart Pä s. 11 och 12 i beiänkandei säger ulskoltel:"Regeringen bör därför i nära kontakt med planverket, ochlantmäteriverket klarlägga de skilda behov av kartläggningar, analyser ochutredningar som aktualiseras. Det kan inte uteslutas all ett sålunda grundlagtutredningsprogram kan innefatta studier, överväganden och utredningar i skildaformer med hänsyn lill de olika ämnesområden som berörs. Det är dock viktigtatt etl sådanl ulredningsprogram formuleras så alt de övergripande målen inleskyms och så att sambanden mellan olika insatser inle bryts genom formellagränsdragningar mellan skilda administrativa sektorer. Med hänsyn därtill bliren pariameniarisk medverkan redan i detla programarbete ofrånkomlig." Delär helt uppenbart alt socialdemokraterna har alla möjligheler all i denpariamenlariska grupp som vi här talar om föra fram de förslag som de haraktualiserat i reservaiionen 1. All vi inle nu har velat binda oss för detlaförslag beror på all vi har en regering och elt regeringskansli som normalthandlägger sådana ärenden. skrivning är inte detaljerad i normalafall. Här har man emellertid från socialdemokralisk sida velal fästa detlatillkännagivande för regeringen på pränt, men det har vi inte velal vara medom. Närdet gäller reservationen 2 frän ledamöter kan man säga att derasyrkanden går något längre, sä lill vida att de begär att skallta konkrei ställning lill utgångspunkterna för förnyelseverksamhelen. Delskulle, som jag ser det, vara oklokt att på det sället låsa del kommandeutredningsarbetet På samma säll som när del gäller socialdemokraliskasynpunkter kommer naturligtvis ocksä all bli representerad i den Planering,planläggning och byggande Planering,planläggning och byggande pariamenlariska gruppenoch där få möjlighet alt föra fram sina synpunkter. Ireservationen 3 av cenlerns ledamöier i utskottet behandlas frågor som rörfrämjande av landsbygden och de mindre orternas utveckling. Jag vill gärnasäga, herr lalman, all jag delar cenlerns där framförda uppfattning i många avde frågorna. Men all begära att , pä del lösa beslutsunderlag somslår lill vårt förfogande , skulle ta konkret ställning till den mängdolika förslag som förts fram i den här motionen, vore säkert inte klokt allgöra; del är många faktorer som måste beaklas i det omfaUande arbete som manhär har tänkt sig och som också har berört i sill inlägg.Därför kan majoriteten i utskottet inle biträda cenlerns yrkande på denpunkten, men jag är ganska säker på all dessa frågor ålerkommer hil lillkammaren i andra sammanhang. Ireservationen 4 har ulskollets moderata och folkpartistiska ledamöierreserverat sig mot ulskotlsmajoritetens beslut all föreslå all detskall ges regeringen lill känna vad som anförs i betänkandei om behovet avaktiva insatser för en samordning av planerings- och bebyggelsemiljöfrägor medbosiadssociala mål i vid mening. Riksdagenavslog en liknande framställning frän socialdemokraterna. Vireservanter har den uppfattningen att denna typ av,frågor bör handläggas ochavgöras av regeringen. Därför har alltså moderalerna och folkparliledamölerna iutskottet skrivit sin reservation 4. Närdet gäller reservaiionen 5, slulligen, är del socialdemokraternas moiion nr 788som ligger till grund för den. Däri begär man all skall föreläggasförslag lill ändring i byggnadsstadgan som främjar planläggning frän socialbosladsförsörjningssynpunki. Utskollel behandlade frågan i fiol ochkonstaterade då att det är omöjligt att behandla den isolerad från det slora bygglagarbetei.Utskottet har inle funnit anledning att ändra uppfattning på den punklen, ochdärför har vi yrkat avslag på framställningen. Socialdemokraterna vill däremotatt man redan nu skall la ställning i sakfrågan. Meddel anförda, herr lalman, berjag att fl yrka bifall lill civilutskotielshemslällan pä samtliga punkter utom punklen 4, där jag yrkar bifall lillreservaiionen 4 av m. fl. (c)kort genmäle: Jag är någol förvånad över all inte kunde stödja cenlernsreservalion, trots all han säger sig ha en så posiiiv inställning till den. Detenda skälet skulle vara all del är alltför löst framställda yrkanden. Ocksådelta harjag svårt all förslå, eftersom det vi yrkar pä är sådanl som utanstörre omgång borde kunna effektueras, nämligen alt beslutar att manskall utge råd och anvisningar för bättre information och kunskaper ute hoskommunerna, som har att handlägga den här bostadslagstiftningen, och att videssulom under punklen 3 i ulskollets hemställan, utöver vad som där i övriglsägs, vill ha etl uttalande om att man främjar landsbygden och de mindreorterna i enlighet med intentionerna i molionen 2089. Jag lycker inte det bordevara så svårt att gå med pä del. Men det lycks vara så all en bred majorilel haren positivinställning lill denna fräga, och fär vi väl uppleva att man ävensluter upp bakom kravei på beslul i frågan. PERBERGMAN (s) kort genmäle: var vänlig nog att for mig läsa upp utskottets textbeiräffande den kommande uiredningen och ge sken av all den mellan radernainnehöll vad Jag efterfrågade. är del väl så ibland all man inle lyssnar påsig själv när man läser, och det var det som hände när var uppehär i talarstolen. Del är precis som Jag sade - här står inle ell enda dugg omvad som skall utredas. Vi vel del, och vi kände trygghet i den vetskapen. Mendelta är räll lustigt med tanke pä alt vi harhaft sä mänga diskussioner om denhär saken. Sedansäger att detla skall regeringen göra, för vi harju en regering.Ja, har videt? En riksdag har vi, del vet vi ju, och den kan fungera-del har dengjorlmånga gånger. Då skulle vi kunna säga alt delta skall ske. Jag hyser ingentilltro till all regeringen ulan vär pälryckning gör någoniing i den härfrågan. Del räknar Jag alltså med. Bakomreservaiionen 4, som lalade om, ligger det enkla faklum att dereferensgrupper och delegationer som bildas mellan olika verk och derastjänstemän äretl otyg. Tjänstemän skall Ju naturiigl och normalt samarbeta medvarandra, och de kan bara samarbeta med varandra pä sina arbetsområden. Sädanahär delegationer kan fylla en roll om de blir övergripande och kan arbeia påpraktiskt tagel vilket område som helst - och del blir de om de sorterar underregeringen. Oavsett vilket slags regering vi har fungerar delegationerna rentadministrativt effekiivare på del sättet, om de har vilja att göra någoniing.Men del andra samarbeiei - del är någoniing som egenlligen åliggertjänstemännen redan i de föreskrifter som vi har. Därför är del mer fräga om enliten affisch när man hittar på de här delegationerna. Del andra är underiagför reellt handlande. Planering,planläggning och byggande () kortgenmäle: sade ju själv i sill första inlägg all det ärmycket stora frågor som man tagit upp i den motion som ligger lill grund förreservationen 3. Del finns en mängd faktorer som man över huvud taget inte harhaft möjlighel alt beakta. Jag tänker t ex. pä ekonomin i detla sammanhang. Hurskall vi lösa frågan om den service som krävs när man bygger vidare ochutvidgar i olika ytterområden, i glesbygdsområden osv? Nog måste hälla med mig om att del finns en mängd faktorer som man mäsle lahänsyn lill för alt uppnå de i och för sig myckel goda mål som jag också sadeatt jag var överens med cenlerledamölerna om. Därför lycker vi all det ärorimligt all skall la ställning i alla dessa frågor. PerBergman säger nu att han vet vad som skall utredas. Dessutom kommer dennaparlamentariska grupp att finnas, där socialdemokraterna kan få två eller treledamöier. Dä finns det väl ingenling all bräka om, menar jag. Vi vel vad viskall utreda, och vi kommer all få placera ledamöter i den 8 protokoll 1978/79:137-138 Nr 137 pariamenlariskagruppen, där de kan föra fram våra synpunkter. Torsdaeenden " : Regeringen gör ingenting ulan pålryckningat Vore det så,trorjag att den här regeringen skulle göra enormt mycket, fördel är väl i allafall ingen regering som fär påtryckningar från sä mänga häll som den just Planering,plan- "" "'"''e regeringen. g () kort genmäle: Del äralldeles riktigt som säger, all del här är stora och viktiga frågor,och del slora greppet på frågorna får vi väl ta - som vi ocksä säger iulskoUsbelänkandel - i samband med alt man lägger fram proposilionen om nybygglag. Det är naturligt att komma tillbaka till detta. Men kom ihåg all ävenslora frågor kan man närma sig stegvis, och del är del vi gör i motionen och ireservationen. INGALANTZ (vpk): Vi inom kommunisterna anser att alla barn skall ha rälllill en bra barnslugeplats. Det är eu välkänt krav från vpk. Del skall finnas,menar vi, barnomsorg för alla förskolebarn och alla barn i åldrarna är. Isamband med nybyggnad och ombyggnad av bosläder och bostadsområden skalltillräckligt antal barnstugeplatser planeras. Och mark måste avsällas för dettaändamål. I en enkät som planeringsgruppen for barnomsorg, som arbetar inomsocialdepartementet, har gjort hänvisar kommunerna till främsl Ivå orsaker som hindrarulbyggnaden av barnomsorg. Den ena orsaken är brisl pä pengar - man har heltenkelt inle råd alt bygga bort daghemsbrislen. Den andra orsaken är att delfallas mark och yta för all över huvud lagel kunna bygga daghem och fritidshem.Därför är del viktigt att kommunerna planerar för ulbyggnad. För skall få en stadsplan godkänd borde man ha reserverat mark förbarnomsorgens ulbyggnad. Det finns normer för del antalbilparkeringsplalser som skall finnas i förhållande lill antalet lägenheier ielt bostadsområde, närmare bestämt 1,2 platser per lägenhet eller om detmöjligtvis har höjts ända till 1,5 plalser-del ärjag osäker om. Delta gör lågträknat för varje lägenhet. Alt folk skall ha bil belraklas somen självklarhet, medan del för kommunala beslutsfattare varje gång förefalleralt vara en lika stor överraskning när del dyker upp barn i bostadsområdena.Om man, herr talman, avsatte för barnomsorgens ulbyggnad perlägenhet i varje stadsplan skulle förmodligen alla barn få plats rent fysisktsett inom barnomsorgen. Det visaren beräkning som gjorts i kommun. 10kvadratmeter för varje lägenhet -del är alltså en tredjedel av vad man nu hellautomatiskt avsätter för parkeringsplatser i varje bostadsområde. En planeringsnorm skulleunderiätta framförhållningen och planeringen Men ur utskottets belänkande kan man utläsa all någon sådan norm intebehövs. Det räcker med de anvisningar och rekommendationer somplanverket utformar. Skulle del kanske t o. m. 102 försvåra planeringen av ulbyggnaden om man hade en planeringsnorm? menar all om man skallkomma någon vart med ulbyggnaden av barnomsorgen måste konkreta åtgärdervidias. Dels måste kommunerna fä ekonomiska resurser att klara utbyggnaden,dels måste mark och yla avsättas, om del prakliskl skall bli möjligl att byggadaghem och frilids-hem. Med dettayrkar Jag bifall lill molionen 799. Förutsättningarnaför barnen i förskolorna all leka och idrolta är dåliga. Hur slora utrymmen hart ex. förskolebarnen för alt kunna lillgodose sina kroppsliga aktiviietsbehov?Och hur väl utbildad är personalen när del gäller att tillgodose dessa behov?Det är elt rimligt krav att förskolebarnen skall ha lika slora utrymmen för lekoch idrott som barnen i den obligatoriska skolan, som i och för sig haralldeles för små utrymmen. Engrupp förskolebarn kräver fakliskl inle siörre utrymme i röriigl tillstånd änmotsvarande anlal bilar i parkerat tillstånd. Del är, herr lalman, intressantatt i olika avseenden gång på gång se hur bilen och bilismen prioriteras ochfavoriseras i förhällande till barn och barns behov. Genomatt ge förutsättningar för lek och idrott lägger man grunden lill ell friskareliv. Ju siörre utrymmen barnen fär för sina kroppsliga aklivileler, destolällare blirdel alt undvika negativ konkurrens och tidig lävlingshysleri. Försmå utrymmen har alltid och kommer alltid all gynna den slarka och hänsynslösa.Det borde vara en självklar rättighet för förskolebarnen aU 11 lekaoch idrolta på en väl tilltagen barnvänlig yta. Barneni förskolor och i fritidshem måste ges möjligheler all leka och idrolta. Annarskommer vi att få en sjukvärdskris ulan motsvarighet i historien,eftersom dagens unga växer upp i ell f ö. kroppsfientligt och barnfientligtsamhälle. Det är en billig investering för vår framtid.