prot · G20977 · 1978-12-31 00:00:00 — Närväridsmarknadspriserna i dollar på bearbetade varor sieg med drygl 13 ','o stegde svenska exportpriserna, också i dollar räknal, med 2 "i,dvs. de svenskarelativa priserna sjönk med 9-10 ",,. Tolall ökade produkiionen i landetmed 2,5 '}« . Bytesbalansengenlemol utlandet förbäiirades kraftigi . underskott i utbytet avvaror, handelsbalansen, på 1977 förbyltes i etl överskottpå 1978. Fr. o. m. har Sverigesindustriproduktion åier böoat stiga sedan den stadigt varit i fallande sedanbörian av 1975. Enligtde beräkningar som gjoris kommer uppgången i ekonomin all forlsälla under 1979.1 år kan vi vänla en mer påtaglig uppgång inom verkstadsindustrin och vissahemmamarknadsinduslrier. Trolsden förbällring av konjunkturerna vi fåu genom de vidtagna åtgärderna härdensocialdemokraliska oppositionen kriliserai devalveringar, utträde urvalutaormen, sänkia arbetsgivaravgifter, ja, kort sagl samlliga åtgärder somvidtagits. Man vägrar från socialdemokratiskt håll atl erkänna en framgångsrikekonomisk polilik om man inie själv sitter i regeringssiäll-ning och har ställför åigärderna. Detär dock väsenlligi all forlsälla kampen mot inflationen. I löneavtalen för 1978och 1979 sattes en gräns vid en ökning på 7,25 ''., mellan januari och december1978. Om prisstegringen gäll därutöver hade nya förhandlingar påkallats. Nublev prisslegringarna endasi 5,5 "u förden perioden och under innevarandeår beräknas inflalionen kunna sianna vid 5-6 V,,, Det är viktigt au allasamverkar för alt hindra en slörre inflalion. Här har siaien, kommunerna ochförelagen ell gemensami ansvar. Ingentingbeiyder mer för irygghelen och för en rällvis fördelning i ell samhälle än attmänniskor harelt arbete. Underåren av ekonomisk knapphet och lågkonjunktur hardel varit regeringens viktigaste uppgift att bekämpa arbelslöshelen. Så harocksä lack vare de omfattande arbetsmarknadspoliliska insalsernaarbetslösheten kunnai hållas på en läg nivå, 2-2,5 96, Del är en låg siffrajämfört med t, ex. arbetslöshetssiffror och även jämfört medarbetslöshetssiffrorna under lågkonjunkturen 1971-1972, då socialdemokralernahade regeringsinnehavel. Underhösien 1976 tog ställning till riktlinjer för regional- och sysselsättningspolitiken.Bl. a. skulle strävas efter alt genom regionalpolitiska ålgärder tillgodosebygder och orter som utvecklats negativt, sä atl bällre balans kan skapas. delbetänkande som sysselsältningsulredningen har lagt fram föresläs enkraftig förstärkning av del regionalpoliliska stödet till industrin och denprivaia ijänsiesekiorn. Viktigt är också all kommuner som ligger ulanför denuvarande stödområdena skall kunna placeras in enligl stödområdesprincipen. 1den regionalpolitiska proposilionen, som regeringen aviserat lill i slutet avmars, förväntar nog mänga län förslag till åtgärder som skall medföra en bällreutveckling av sysselsällning och stödåtgärder. Tyvärrär del väl sä all de flesta län dras med större eller mindre problem, och blir helalandel etl stödområde med olika variationer i stödets storlek, så kan stödettill vaoe region inte bli sä omfallande eller belydelsefulli. Trolsdelta måslejag för del belysa en del av de svårigheter som del länethar all brottas med. Underår 1978 har återigen minskal i fråga om folkmängden. Under de treförsia kvartalen har folkmängden minskat med 210 (»ersoner, vilkel är en högre siffra än årel innan.Det är också det iredje årel i rad som folkmängden minskar. Inget annal län haren så klart negaliv tendens i sin befolkningsutveckling. Olofslrömskommun slår förden slörsia minskningen. har folkmängdminskat med 1 100 personer. Vad della betyder i minskade skalleintäkter,outhyrda lägenheter och service inom olika områden, som inle kan utnyttjasfullt, är inte svårt au räkna ul. Del är en katastrofal minskning på fyra är. Ulflyllningenfrän länet utgörs lill slörsia delen av unga människor, och del medför en snedåldersstruktur. Detföds alll färre barn i länet, och 1978 har antalet döda överstigit anlalelfödda. Under1970-lalel har barn i åldrarna minskat med över 2 000, somantalet personer har ökal med 3 300. Planeringoch ekonomi i kommunerna slår inför stora problem, och under perioden 1978-1985vänlas enligl prognoser från anlalel barn i åldrarna 0-6 årminska med yllerligare 200 och anlalel personer öka med närmare 2000. Vihar i en övervikt av slörre konjunkturkänsliga företag, t. ex. ,, Uddcomb och varven. Alll tyder på en minskning avinduslrisysselsältningen. bedöms 3 000 arbetstillfällen komma atl försvinna. Högskoleutbildningeni länet består av en yrkesieknisk högskolelinje. Del är nödvändigl med enutökad högskoleutbildning i , om vi skall få behällade ungdomar som önskar en eftergymnasial utbildning. Med införandel av enutbildning för fiskare på gymnasial nivå, som siariar 1979 på hösien, vore detkanske möjligt alt Ibrtsälia med en påbyggnad med högskoleutbildning för dennagrupp. Länet har stora möjligheter au erbjuda en fortsall högre utbildning inomi. ex. fiskeribiologi, hydrografi och havslbrskning. Karlskronavarveloch Sölvesborgsvarvel har speciella problem, som behöver ses över iuiredningsarbelel för de mindre varven. 1979 ser del någorlunda hyggligl ul ifråga om beläggningen för Karlskronavarvel, men mäsie åiskilliga nyaorder komma in för au sys.selsäliningen inte drastiskt skall minska.Sölvesborgsvarvel har redan nu stora problem. Delär av slor vikl au ell modifierat minjaklfarlyg, M 80, får byggas vidKarlskronavarvel för all man skall få en färdig prototyp all visa upp förhugade spekulanter från andra länder. Enligl den ursprungligalillverknings-planen, som avsåg nio minjaklfarlyg, skulle dessa ha tryggatsysselsäuningen vid varvci för 150 man . Siora utvecklings- ochkonsirukiionsresurser har salsals på della projekt , och efiersomfartygstypen är defensiv är den mycket lämplig för export. Utvecklingsarbetethar kostat 13 milj. kr., som Karlskronavarvel och STU belalal. Jaghoppas all sisla ordel i denna för Karlskronavarvel och länet så vikliga frågainle är sagt, och jag tror pä en positiv lösning. Delfinns förvisso många vikliga områden - ungdomsarbetslösheten, värden ochhusläkarfrägan, barnen, de äldre och de handikappade - som skulle behöva tasupp i en allmänpolitisk översikt. Tiden medger lyvärr inle della. Efterdenna korta probleminvenlering för hoppas jag all den förbällring avkonjunkturen som vi nu fåll ocksä skall medföra en positiv utveckling förlänet. Förvisso finns det också industrier och förelag med god orderingångochstabil sysselsättning. har vi kanske lält all glömma när vi diskuterarstrukturproblemen i våra stora basnäringar och sysselsättningsproblemen. Småoch medelstora företag baserade pä en fri marknadshushållning under socialtansvar har skapat en tillfredsslällande ekonomisk standard för den enskilde ochgivit resurser lill den sociala reformverksamheten. De små och medelstoraföretagen har betytt myckel och svarar för hälften av sysselsättningen idet svenska näringslivel. Del beiyder all inle mindre än en miljon människor ärdirekt verksamma i dessa förelag. Dessa foretag är ofta också mindrekonjunkturkänsliga och klarar sig bällre än de stora i lider med lågkonjunktur Utvecklingsfondernasresurser alt hjälpa de mindre och medelstora förelagen med jån, exportstöd ochutveckling är av slor betydelse. Men det viktigaste förelt friskt näringsliväratt skapa förulsältningar för del genom en näringspolilik, ekonomisk polilikoch skallepolitik som gör atl människor vågar salsa arbele och kapital pånyetablering och vidareutveckling av enskilda företag. Allagoda krafter i länet arbelar också för all uppnå en gynnsammare utveckling förBlekinge. Kan man i allt arbete samverka i slällel föratl söka strid där del inle är varesig nödvändigl eller önskvärt kan förhoppningsvis myckel posilivi vinnas bådeför hela landet och för de enskilda länen. Förall ell förelag skall lyckas och gä bra behövs framälsirävande, effektivitet,objektivitet och mindre av prestige. Jag iror, herr lalman, alt det är fyraganska bra hörnpelare också i del poliliska arbelei. Det är min förhoppning allen liberal folkpartiregering och riksdagsgrupp skall fortsätta atl arbeta efterde intentionerna. Vi har avverkat flera limmar av den allmänpolitiska deballen -om man nukan kalla den förallmänpolilisk. Jag är övertygad om au många medborgare i värtland inle är nöjda med vad de sett och hön denna dag. Del är för myckelallmänpoliliskt som inle kommit fram. är myckel allvarligl, inle minslför oss politiker. Detskall bli intressant atl se om vi i framliden fåren annan ordning, sä all mängaflera frågor las upp här i kammaren. Del harju frän flera håll sagls allblockpoliiikens lid är förbi. Den dag det blir sant kommer kanske partierna atttvingas all syssla mera med de allmänmänskliga problemen och också la upp dem iden allmänpolitiska debatten. 1deballen mellan partiledarna påstod all OlofPalme läser vissadokument som den onde läser . använde ell fränare namn på denonde, och del skall bli intressant all se om del gär all fä in ell sådanl ord iprotokollet. Det gär inle all komma ifrån frågan, varför man här i husetanvänder den ondes olika namn sä ofta. Menmer intressant än hur den onde läser är hur vi människor gör del. Del ären viklig bok, världens mest spridda och lästa. Miljoner människor i vår världälskar den boken och söker trols sin oförmåga och svaghet all efterleva dessbud. Jag möter många unga människor som spanar mol framliden och drömmerom den.Och ger dem vägledning och hjälpan hiiia räll. Jag har moll medelåldersmänniskor i livets kamp och strid som funnit tröst i den boken,och jag har möttmånga äldre människorsom känner irygghel när de får öppna den gamla goda boken. Delär beklagligl all del finns poliliska syslem och länder som förbjuder denna bokoch hindrar invånarna från alt läsa den. Ge dess rälla plals isamhällel, den plals som den hade förui, och del skall bli en posiliv sak föruivecklingen . FränBibeln har vi fått den kristna livsåskådningen, som har varit vägledande viduppbyggandet av vårt demokratiska samhällssystem. får inle bara bli ellhisloriskl dokument Den är lika nödvändig och effektiv för den vidaresamhällsuppbyggnaden. Denkrislna livsåskådningen har gett oss respekt för livet, respekl förmedmänniskans liv och egendom, och den har gell oss spelregler för denmänskliga samlevnaden. upplever vi minskad respekl för livet och minskadrespekt för spelreglerna. Del är en myckel allvarlig utveckling, och vaoeansvarskännande poliiiker måste vara oroad över den. Skulden till dennautveckling kan inte bara läggas på dagens ungdom, ulan i slor utsträckning på den generation som har formatutvecklingen. Del är myckel som vi har gjort räll men också myckel som vi hargjorl fel. Del allvarliga är del vi har uraklläiit att göra. Respekten för själva livet har sjunkit, och del ger utslagpä mänga sätt och områden. Den kristna livsåskådningen ulgör inle längregrunden för människans handlande. Normerna för mänsklig samlevnad har luckratsupp. Del böriade i hemmei med minskad respekl för föräldrarna och det fortsattei skolan med minskad respekt för lärarna. Det har gäll vidare med minskadrespekl församhällsordning, lagar, förordningaroch polisväsende. Slagen harkommil tätt , och har vi nätt dithän alt respekten för demsom valls all styra landel är utomordentligt liten. genomfördes abortlagen, som ger rätt all uisläckaliv. Detla sker som befolkningsfrågan blir alltmer brännande. 1debatten frågas vilka ålgärder vi skall vidla för all stimulera människorna altskaffa fler barn. Något positivt svar på den frågan torde inle stå att få sålänge man forisälier atl minska respekten för livet och inte inger människornasamma känsla som förut av vad del innebär atl skapa liv, all vara mor och far.Dödshjälpsdeballen finns ocksä med i bilden, och den påverkar människorna.Människan bär i sitt undermedvetna del hon ser, hör och läser, och deltabesiämmer hennes handlande. I en molion harjag lagil upp dessa frågor. Jag harocksålagil upp frågan om själva aborten. Jag begär att man skall göra enutvärdering. Del är nu fyra är sedan abortlagen trädde i kraft, och tiden börvara inne att göra en utvärdering av vilka negativa och positiva verkningar somlagens tillämpning har haft. Jag läste i tidningen alt i enväldig aktion är på väg mot den fria aborten. Man märker all delta har samband medden minskade respekten för livet. Hemmen upplever något av en kris. Skilsmässorna är mänga.Om man frågar varför, är del svårt att få elt svar. Men allvariigt är det.Under 1978 förekom 27 000 skilsmässor i vårt land. Del gällde sådana personersom var vigda kyrkligt eller borgerligt. Om man därtill lägger dem som barasammanbor, räknar man med alt omkring 40 000 skilsmässor förekom . Jag vill inte kasta sten pä någon, men genom min uppgiftfår jag sä ofta syssla med dessa fåll. När jag märker vad del innebär för bådakontrahenterna och för barnen, måste jag säga alt jag är rädd för framtiden. 1 skolan lalas del om all man upplever någol av en kris.Jag frågar: Varför? Jag har i en molion tagit upp della med normerna. Jagskulle vilja säga: Ge de unga ledstjärnor, goda sädana, som kan vägleda dem.Ledstjärnor finns i den gamla goda boken: . Till människans primära utrustning hör ju förståndet ochsamvetet. Det är en myckel viklig sak när del gäller oss människor och denmänskliga samlevnaden alt samvetet fungerar och au man kan appellera lill människorna.Styrkan i gängen tid var att man hade givit människorna upplysning om de reglersom fanns. Man hade givit människorna kunskap om den Herre som slod bakom.Därför kunde man appellera till människans samvete. 12 protokoll 1978/79:76-77 Delär ganska intressant, när vi nu skall sätta oss ned och deklarera. Viskallförsöka hitta våra inkomster och ulgifter och göra berättigade avdrag. Men närvi är färdiga slår del alltjämt all vi har gjort deklarationen "på hederoch sam vele". Man räknar med att människan har ell samvete och all deltaskall reagera. Men inle bara i deklarationstider ulan bordelreagera,om vi skall ha elt bra samhälle. Jagskulle kunna forlsälla all tala om del som är viktigt. Jag skulle vilja nämnanågol om massmedia. Jag kom för en lilen slund sedan in i TV-rummet. Där pågicken film. En människa satt med flaskan och drack sig redlös. annal tillfälle salt några ungdomar framför TV:n och såg på elt sådanl härprogram, för de ärju ganska vanliga. Jag frågade: Varför dricker/;/. Då svaradede: Därför bl. a. all de äldre dricker och därför bl. a. atl sädani här ärintressant, för det visas ju i TV. Jag lycker all detla är enmyckel allvarlig sak, som vi måsle länka pä. Påtal om massmedia och TV villjag också framhålla alt del finns program som vifrågar efter och som föräldrarna frågar efter ule i vårt land, nämligen krislnabarnprogram. Del är förvånande alt och TV alltjämt vägrar altsända kristna barn-och ungdomsprogram. Vi väntar otåligt att man skall tahänsyn till de många som kriiver sådana program. Man kan ibland känna sig litetensam all aktualisera dessa frågor, men ändå villjag hälla dem levande. Jag äroptimist, ty inle minst hos mänga av vår tids ungdomar -jag träffar dem ocksähär i huset när de kommer pä studiebesök - möler man en längtan efter livetsmening. Och livets mening har den gamla goda boken myckel alt säga om. När95 96 av svenska folkel vill tillhöra folk- och frikyrkan, då bör de härfrågorna ha slor plats i vårt samhälle och också här i . Tillsist, herr lalman, skulle jag vilja läsa upp ell stycke ur en artikel i . De som är inlresserade kan söka upp artikeln och lä-sa denhell och hållet. I rubriken siod del med siora bokstäver: "Ärlighet - inlelönsam." Sedan slod del sä här: "Hur ska del gå med solidaritetenmänniskor emellan när del i praktiken blir alll mera lönsamt alt varaosolidarisk?" Delär en ekonom som lar upp den här frågan. Han gör en vidräkning med del modernasamhällel där allt är till salu för 30 silverpenningar, och sä slutar han:"Den sociala väven hålls samman av enkla hedersregler som utprövats avmänniskor frän generation lill generalion." - Det är den kristnalivsåskådningen som har givit oss dessa hedersregler. - "holas alltdetla av den kommersiella moral som lovar atl alll är till salu. Om alltförmånga visar alt äriighet inte varar längst, så varar den inle ." De senaste årens utveckling på arbetsmarknaden och de socialaeffekterna av speciellt ungdomsarbetslösheten är etl centralt samhällsproblem.Ungdomens silualion är allvarligare än lidigare hell enkelt därförattungdomarna blir fler. Men ungdomsarbetslösheten är också en följd avsvagheten i svensk ekonomi. Del skapas inte tillräckligt med nya arbeten förall ersätta dem som försvinner i olönsamma företag. Ävenom vi nu har registrerat tecken på en begynnande uppgång inom näringslivel, harungdomarna fortfarande betydande svårigheler all få arbete på öppna marknaden.Skall vi snabbt kunna förverkliga den s. k. ungdomsgaranlin, måste allatänkbara åtgärder och ansträngningar sällas in för att tillförsäkra allaungdomar arbete, praktik eller utbildning. Arbetsmarknadsmyndigheternafortsätter sina ansträngningar. Arbetsförmedlingen byggs ut och verksamhetenintensifieras särskilt för ungdomsgrupperna. Beredskapsarbete las fram påolika sätt, och man söker intressera ungdomarna för olika former av utbildning.Många äremellerlid skoltrölta och har lämnat med i vissa fall svagabetyg. Delta förhållande kan för en del medföra ett nedsatt självförtroende,vilket inle bara minskar sludiemotivalionen ulan också visar sig dä de sökerarbele. Iandra fall kan riskerna för mera långtgående sociala slörningar göra siggällande. Sysslolöshet kan leda till psykiska problem, kanske begynnandekriminalitet, missbruk av alkohol och narkotika etc. Jag vill dock varna förgeneraliseringar när det gäller dylika påståenden. Del är fråga om enskildafall, men dessa blir ofta så uppmärksammade att de kan dra bort uppmärksamhetenfrån de bakomliggande orsakssammanhangen. Föralt kunna föreslå och inle minsl kunna vidta effektiva åtgärder erfordras enlångtgående kännedom om ungdomsarbetslöshetens orsaker. Det är inte bara nivånpå utbudet av lediga platser del handlar om. Del finns en rad faktorer avbetydelse i sammanhanget, ochjag skall nämna några: Deminderårigas löner och lönesatser har ökats proportionellt mer än de äldresunder senare är. Samspelet mellan arbeteoch utbildning/praktik. Snedvridandeeffekler av parallella utbildningssystem och nivåerna för studiestöd i olikasyslem jämfört med lönenivåerna. Arbetsgivarnas attityder,1. De arbetssökandesattityder, t. ex. invändningar mol arbetsmiljön. Slödeltill lärlingsutbildningen i relation till annan utbildning och beredskapsarbeteför ungdom. Debatten om en belygsfriskola. Kravoch ekonomiska bindningar som trygghetslagarna lägger på arbetsgivarna. Samhällets ungdomspoliiik.Omsorgs- och uppfoslringsproblem. Fleraundersökningar visar alt fler personer skulle ha varit anslällda om inteÅmanlagarna hade fått nuvarande utformning. Företagares riksförbundredovisade elt resultat från en enkätundersökning som visar all1.30 000 nya industrijobb hade kunnai erbjudas-t. ex. arbelslösa ungdomar -under de senasie tvä åren utan Åmanlagarnas regler. De höga minimilönerna förprivatanställda är också etl problem. viddenlill yrkesarbetare är alltför lilen. Alll della gör all arbeisgivarna siällersig ivekande till nyanställningar. Ungdomsarbetslöshetkan ocksä orsakas av molsalla problem. som företag drar ner pätakten, avskedar, inför anslällningsslopp eller håller i gång med ställigabidrag sä flnns del faktiskt företag som gärna vill nyrekrytera. Men trolsstora ansträngningar kan de inte få den personal som behövs. Päsenare tid har dylika händelser refererats i massmedia. Följande avsnitt urlänsarbetsnämndens i redogörelse för arbetsmarknadsutsiklernavintern /79 kan tjäna som exempel pä de problem som redovisas och utgöra enaktuell atlitydbeskrivning: "Bilindustrinberäknar att ha ell nellorekryleringsbehov på ca 100 personer iSkövde och att med personalersätiningsbehovet behöva rekrytera ca 100 personertotalt. Delta kan, med hänsyn lill del motstånd som finns bl. a. hosungdomarmot alt ta industriarbeie och skiftarbete, komma atl medföra vissa svårighelersom fordrar intensifierade förmedlingsinsalser." orlsiidning kunde man för sedan läsa följande: "Det verkar somdet är väldigl läst pä arbetsmarknaden. Trols all man läser omavskedanden, permilleringar och liknande så kan vi ändå inle få del folk vivill ha." Delta säger platschefen slakleriföretag i elt ulialande. Manunderstryker all del är fråga om arbelen som inle kräver någonnämnvärd yrkesutbildning. Del kan i mänga fall vara arbeten som lämpar sig förjust arbetslösa ungdomar. Från förelagets sida räknar man upp elt antal troligaorsaker till de negativa attityder man möter: Motstånd mot skiftarbete. Man är bunden lill den ortdär man bor. "Devill inle bryta upp från sin miljö, ulan kräver att få arbele pä sin egen ort.Det var mycket lättare aU flytta folk ," påpekas det. Arbetsmiljönär en annan faktor. Man vill trivas pä sill arbete. böriar allmänhetenalt reagera. Inställningen speglas på insändarsidorna. exempel är följandekommentar till en ung mans beteende pä en ny arbetsplats: "När förstadagen hade gäll, så kom den nyanställde och sa: vad ska jag gä här för och få22:501 limmen, närjag får i limmen genom alt stämpla som arbetslösoch inle behöver göra någonting?" Insändrarskri-benten fortsätter:"Man fick en ny man genom arbetsförmedlingen och han stannade i tre dagar.Sedan gick han med samma motivering som den andre, alt det var bättre atlstämpla och få betall som arbetslös än all gå här och jobba! --- Inle så konstigt altdel råder en arbeislöshei. Ingen lycks vilja arbeta! Man undrar vem som betalarallting. Del måsle ju vara vi andra som fortfarande håller på och trälar medett arbete. Kan någon ge eil äriigi svar", frågar insändarskribenten.Vederbörande riktar sina frågor lill oss politiker och lillarbetsmarknadsmyndigheterna. "i skall nu göra gemensam sak för att få dearbetslösa i staden att ta de jobb som finns på . Delta sedan del blivitkänt alt rekryterar arbetskraft frän - trolsalt del finns 654 arbelslösa i Trollhällan. Vimåsle kanske sälta lite hårdare press på de arbelslösa all ta de jobb somerbjuds, säger arbetsförmedlingens chef. . . Enbart i gruppen 25-34 årfinns del drygl 200 arbetslösa i . Ombudsmannen i Metallsavdelning säger: Omalltför många rekryteras ulifrän kan arbetslösheten i ökadramatiskt. Utöver de 654 registrerade arbetslösa i tillkommer 350i beredskapsarbeten och 500 i arbetsmarknadsutbildning. Det finns 136 ledigajobb i staden." Nuhar reaktionerna mol liknande händelser börial komma från arbetsmarknadsmyndigheterna.I det senaste numret av uttalar generaldirektör : "Ungdomar skall ha ett rimligt rådrum - en rimlig tid när de fårchansen att välja och pröva yrkesbana. Men se'n får de lov all la elt anvisatjobb. Fortsätter de att säga nej till erbjudna jobb måsle förmedlingen kunnameddela det lill arbetslöshetskassan." Ytterligareförklaringar till ungdomsarbetslösheten finns all söka i den nya skolans funktionssätt.Skolan alstrar skolleda och studieavbrott. Skolan ger inte heller entillräcklig yrkesförberedelse, som den brygga in pä arbetsmarknadensom bl. a. förelagsskolor och läriingsulbildning utgjort har förlorat ibetydelse. Ålgärderär därför nödvändiga pä både kort och läng sikt! Den viktigaste åtgärden förattkomma lill rätta med ungdomsarbetslösheten äratt få fart pä ekonomin, så attdel skapas fler arbelen. När expansionen i näringslivet stannar av och alltfler förelag inför anslällningsslopp uppslår stora svårigheter för denyiilllrädande på arbetsmarknaden. Dennäst viktigaste åtgärden är alt få en bätire fungerande skola. Vår nuvarandeskola är alltför teoretiskt inriklad. Mänga naturvetenskapliga ämnen harbantats på schemat. Skall vi kunna la upp konkurrensen med de nyaindustriländerna i t. ex. - men också i nuvarandeutvecklingsländer - måsle vi ha en hög teknisk skicklighet. Den grunden måsteläggas redan i ! Andraålgärder som är viktiga är alt fä en slörre rörlighet pä arbetsmarknaden.