prot · G20978 · 1978-12-31 00:00:00 — Där kommer luftföroreningar långtbortifrän, luftföroreningar som vi lyvärr bara lill en liten del kan påverkainom . Större delen av dem kommer frän och . Det är medlillfredsslällelse somjag konstaterar all man i de nordiska länderna, där densvenska regeringen hör till de mer pådrivande - det är framför alll ochNorge som driver pä - får till stånd etl möte pä hög nivå inom ECE nu ,vid vilkel de europeiska staterna skall försöka diskuiera fram ålgärder molsvavelutsläppen. Ävenom, herr talman, miljöskyddet i Sveige är långl framme om man jämför del medandra länders, behöver oändligt myckel mer göras. När man hörde SvanteLundkvist tala här fick man intrycket attdet bara ärsocialdemokraterna som vill göra någonting härvidlag. Myckel av vad han sadelät bra och var tilltalande. Det är bara beklagligt alt denna känslaför hur bråttom och viktigt det är med miljöskyddsarbetet uppenbarligen iniehar trängt fram till en del andra socialdemokrater. Jag skulle för resten gärnavilja fråga hur han ser på naturskyddet. Hur är del medsocialdemokraternas vilja alt skydda de ännu oförstörda älvarna? Såvitt jagförstår är svarel på den frågan lilet tveksamt Jaghar hafl förmånen att arbeta i miljöskyddsutredningen -ja, jag är kvar där ochhar således fortfarande den förmånen. Utredningen lade fram ettförsta delbetänkande, sorh gick ut på skärpningar av miljöskyddslagen. Vi villha en förbättrad tillsyn av efterlevnaden av lagen. Det är kanske trots allt såatl tillsyn är del effektivaste sättet att försöka beivra överträdelser avlagen. Vi föreslog bl. a. en typ av avgifter som skulle drabba elt förelag somförsyndar sig och gör alllför stora utsläpp genom atl företagel verkligen måslebetala. Vi har försökt åstadkomma en konstruktion som gör atl del inte pä någolsätl skall vara lönsami för ett förelag atl göra stora utsläpp. Jagtycker själv alt dessa åtgärder är ganska bra, men del märkliga är -åtminstoneom man ställer det i relation till vad just har sagt här - attsocialdemokralerna i utredningen har reserverat sig på dessa punkier. De tyckerinte att det i och för sig är tokiga saker som vi föreslår, men de anser atldet har gått för fort, alt det behöver utredas mer och alt vi måste titta grundligarepå det här. Vi andra i utredningen har däremoi resonerat som så: Det här kan vigöra, och vi är övertygade om att detta är bra, sä lål oss försöka genomföradel så fort som möjligt. Sedan gör vi andra förbältringar, men låt oss försökaåstadkomma vad som kan göras . Det var synd att fina patosinte hade smittat av sig på de socialdemokraliska ledamöterna i utredningen. Enannan sak som jag själv pläderade för i utredningen var utökad besvärsrätt. är del i principbaradensomdrabbasdirekt ekonomiskt som harbesvärsrältimiljöfrågor-den rällen inskränker sig alltså i princip lill dem som äger fastegendom i närheten av en aktuell industri. Utredningen föreslår en delutökningar av denna besvärsrätt, t ex. all också lokala fackföreningar skall habesvärsrält tyckerjag är bra och riktigt Men alt det lokala facket allagånger inte är någon garanti visar fallet BT Kemi i Teckomalorp, där företagetssmutsiga hantering stöddes av fackei. Jagtycker mol denna bakgrund alt det är fel all del bara är de ekonomiskaintressena som skall kunna göra sig hörda i miljöfrågor. En allergiker t ex.kan drabbas mycket hårt av ell industriutsläpp, som egentligen inte åstadkommernågra andra påverkningar, men allergiker har ingen chans atl överklaga. Kommerdet en sådan industri får han flytta sin väg. Del är ofta den enda lösningen.Jag lycker alt del är galet. Allergiker skall också ha chansen atl göra sighörda. Svaret "Det tar kommunen hand om" klingar en aning ihåligt närman vet hur angelägna kommunerna är alt få nya arbetstillfällen och nyaindustrier till sina olika orter. Detär inte bara allergiker som bör få åtnjuta besvärsrält Allmännamiljöskyddsinlressen av den typ som l.ex. Svenska naturvårdsföreningenrepresenterar har egentligen ingen chans atl göra sig hörda, såvida de inleråkar ha en medlem som äger mark och bor pä ett sådanl ställe att han direkl påverkas och, enliglnuvarande terminologi, kan anses vara sakägare. Då har man en chans att, medden medlemmen som ombud, föra fram sina åsikter. Även de allmännamiljövårdssynpunkterna bör fä framföras i den process vi har runtmiljövårdsarbetet Jag tror faktiskt att vi, när del gäller all försöka avgifta naturen,all försöka komma till rälla med de problem som det moderna industrisamhälletskapar, i grunden är eniga på de flesta punkier. Det jag sade om minasocialdemokraliska kamrater i miljöskyddsulredningen var all de i principhåller med. De lycker bara atl vi andra har lilet för bråttom. Vi är alla innepä tanken atl ungefär dén här lypen av åtgärder bör vidtas. Mensocialdemokraterna är uppenbariigen inle nöjda med att vi är eniga och försökerdra äl samma håll. Man försöker på olika sätl slå mynt av miljövården. Manförsöker på någol säll påskina all del är socialdemokralerna som är försl,störst och bäst vad gäller miljövården. Låtmig komma tillbakadär jag böriade, till oljan i . Åtminstone vibohuslänningar har berörts mycket illa av den. Vi var eniga pä bohusbänken omall vi måsle försöka göra någol i om detla i form av en molion. MärtaFredrikson arbetade länge och ganska träget med denna motion. När del blevfråga om aU skriva på den - v i var eniga om innehållet, det är viktigl-vägrade socialdemokralerna därför att inle en socialdemokrat skulle ståsom första namn. Vi andra tyckte det var rimligt atl den person som hade gjortarbeiet åtminstone kunde få den äran. Förstevice talmannen tillkännagav atl anslag utfärdats om sammantriidels fortsättandekl. () kortgenmäle: säger atl socialdemokralerna inte är inlresserade avalt bli eniga med de övriga i miljöfrågan ulan bara vill slå mynt av den. Vihar haft tillfälle att resonera om miljöfrågor i jordbruksutskottet - vi är nuinne på iredje året. Jag har redovisat hur vi lagt fram våra moiioner för allförsöka få till stånd den enighet vi trodde förelåg med hänsyn tagen till deaktioner som lidigare bedrevs, inte minst av , i de här frågorna.Men vi har till vår förvåning märkt all när äntligen kom i densituationen all man skulle ha möjlighel alt förverkliga ambitioner var del slutmed viljan all skapa enighei. HerrLindahl frågade: Är inle socialdemokralerna inlresserade av naturskyddet? Jagkanske får erinra om all när vi log iniliali vet lill au få i gång den fysiskariksplaneringen, för att verkligen få till stånd ett mer effektivt ochlångsiktigt bevarande av det som är värdefullt i vän land, så möttes det medmycket stort motstånd från många håll pä den borgeriiga kanten. Det fanns dockpositiva krafter. Del fanns positiva krafter även inom - del skalljag gärna säga. Men del fånns oerhört många som menade au vi förgrep oss påexempelvis den kommunala självslyreLsen, när vi förde fram de här riktlinjernaoch ville få ett beslut Nr 78 Jag måsle få säga ett par ord om folkpartiels agerande när det gällerfrågan 'iiienden °' ''' ' '"5'""- Del har sagts här frän folkpartietssida alt övergångstiden I lebru'iri 1979 ärlång och all man därför bör falla beslut så tidigt som möjligl. Ja, del är helt rikligtatl övergångstiden är läng. Del nödvändiggjorde naturiigtvis för Allmänimlitisk ,produklkonlrollnämnden och andra, som fick uppdraget / , atl syssla med de här frågorna, alt arbeta intensivt med dem. mokrater förslodemellertid att det var nödvändigt all så tidigt som möjligl komma fram lill ellbeslut,och därför begärde vi i den första partimolionen au skulleuttala sig för att regeringen borde begära hos produklkonlrollnämnden au fåfram eu förslag till sänkning av blyhalten med sikte på att helt befria ossfrän bly i bensinen. Men det förslagel avslogs som sagl av den borgerligamajoriteten. TORKELLINDAHL (fp) kort genmäle: Jag vill gärna erkänna att hör till dem som har gjortmyckel vad gäller miljövården här i . När historien kommerall skrivas Irorjag all kommer alt vara med där. SvanteLundkvists personliga engagemang finns det ingen anledning att ifrågasätta. Menlika liten anledning finns det för atl ifrågasätta t. ex. EricEnlunds engagemang i de här frågorna. Jaghar pekat påeu par diskrepanser mellan vad sagl och hur en delpartikamrater till honom agerat. Det hänger inte riktigt ihop. Sedanförsökte jag få all säga någonting om huruvida han var bereddall strida för all de oulbyggda älvarna skulle få vara outbyggda ochoförstörda. Jag hoppas atl på den punkten kan ge mig eltlugnande besked om socialdemokraternas inslällning. SVANTELUNDKVIST (s) kort genmäle: När del gäller naturskyddet och de outbyggda älvarna har vi lidigareredovisat vår inställning. Vi anser att ell anlal älvar måste skyddas och förblioulbyggda, helt enkelt därför atl de representerar etl värde som vi inle harräll all ta i anspråk i vår generation utan som vi skall ge ocksä kommandegenerationer möjlighet att njuta av och besluta över. Vi har den inställningenatt man skall bevara ett antal älvar oulbyggda. Sedanlill de övriga frågorna som vi har diskulerat här . Del kanske kan vara skäl all erinra om - del fanns inle ulrymme för del i min tidigare replik- all slrålskyddsinstitutet, byggforskningsinstitulet och alla de typer av organ som är nödvändiga för att vi skall kunna angripa de frågor som vi här har diskulerat, t. ex. radonfaran, har tillkommit på den socialdemokraliska regeringens initiativ. Men del ärju så alt del inle lidigare förekommit några framställningar från dessa myndigheier som motiverat den typ av ingri panden som är angelägna. Jag vill gärna understryka all jusl energikom missionens arbele kom atl på etl särskilt säll fästa uppmärksamheten på problemen. Del blev ju fråga om all man genom energisparålgärder skulle 74 förhindra den naluriiga luftkonditionering, omjagfår använda det uttrycket. somhus av den här lypen i vanliga fall utsätts för. Dä såg man atl del fannsrisker som borde uppmärksammas. Vi menar all närde riskerna har kommil i dagenoch den nuvarande regeringen, liksom den lidigare ireparliregeringen, sitlermed korten i handen är del rimligt aU begära aU den skall agera. Del är ju sådel måste fungera. GUSTAVLORENTZON (vpk): Efter aU ha lyssnal lill den senasie debatten är man på det klara med -om man inle var del förut - att det är val . Detvåren intressant föredragning , lidigare civilminister ochjordbruksminister, gjorde av den socialdemokraliska miljömotionen lill åretsriksdag. Denna molion är stor till omfånget-den omsluter etl hundrataltättskrivna sidor. Innehållsmässigt söker författarna aktualisera alla problemsom kan rymmas under rubriken miljövård. Motionen behandlar såväl den yttre somden inre miljövården, alltifrån skyddet av den svenska bokskogen och landetsvåtmarker lill användandet av farliga kemikalier i den yttre miljön såväl som iden inre miljön pä arbetsplatserna. Delär en bra motion. Den påtalar väsentligheter. Även om det i denna molion sägsalt de borgeriiga regeringarna inie fortsatt den gamla socialdemokraliskaregeringens reformverksamhet pä miljöområdet, visar motionen också de storabrister och försummelser som funnits pä detta område och varkentogs särskilt allvarligl eller åtgärdades pä den gamla socialdemokraliskaregeringens tid. Menäven om motionen påtalar väsentligheter är omfallande problem hell bortglömda.Molionen förbigår lill väsentliga delar att den avgörande orsaken lill denomfatlande miljöförstöringen i vårt land är det privaia vinstbegäret, iavgörande fall representerat av de stora multinationella förelagen. Ta somexempel de svenska multinationella företagen inom skogsindustrin, som fritt fick förgifta älvar och vattendrag, ja, stora delar avBottenhavet och ! Del kan sanneriigen inle vara myckel alt berömma sigöver - som man gör i den omfattande socialdemokraliska molionen - all dessa.bolag , alllsä under den socialdemokraliska regeringenstid, erhöll 800 milj, kr. i stalsbidrag av skaliebelalarnas pengar för atlminska föroreningsutsläppen, för all citera direkl ur molionen. Dessa bolaggjorde under de år det här är fräga om miljardvinsler, som t o. m. fick namnetövervinsleri Föroreningarnai vattnen vid den är trots dessa bidrag nu så stora allfiskarna klagar bittert över atl de inle längre kan försöria sig på sin näring.Finns det någon strömming över huvud laget är denna så mager atl den knappasigäratt använda till människoföda. Del strömmingen skulle leva av har förstörtseller dödals av giftulsläppen från de multinationella skogsbolagen med sina"övervinster" under den socialdemokratiska regeringens lid! Dessabolag var i högsta grad bortskämda. De erhöll råvaran billigt -skogsarbelarlönernavar låga och de svenska skogarna ansågs outtömliga. Därför kunde man låta denkortfibriga massan gå lill spillo och strömma ut i sjöar och vattendrag. Delgjorde man i sådan utsträckning att strömmingsfiskarna inte kunde använda sinaskolar långt ute lill havs, då nätmaskorna blev fullhängda av cellulosafibrer.Det var en rovdrift ulan ände. Om della Slår del ingenling i densocialdemokratiska miljömolionen. 1anslutning till cellulosafabriker ligger i sjöar och vallendrag upp lill sexmeter höga fiberbankar, som tillsammans med kvicksilver i mängd förgiftarvattenområdena. Störstaproblemet med cellulosafibrerna på sjö- och älvbolinarna är all de leder tillsyrebrist i boiienvaltnet. Hela näringskedjan rubbas härmed. Där dessafibermassor samlas i stora områden bildas svavelväte, vilket är en av miljöfarorna.Dessa svavelvälen har lokaliserats långl ute till havs i Östersjönsboiienvalten. De är akluella i alla vattendrag i anslutning lillcellulosafabriker. Vi i vpk menar atl dessa vallenområden måsie rengöras frånsåväl fiberbankarna som kvicksilvret I viss utsträckning kan dessa fiberbergtillvaratas för åleranvändning i massaprouklionen. Vi har motioneral i dennafråga. Enannan slor miljöfråga då del gäller bällre vallen- och miljövård - även därspelar de stora skogsbolagen boven i dramat - är all rensa upp vallendragenfrån miljoner och äter miljoner timmerstockar som ligger sjunkna i vallendrag ianslutning lill massafabriker. I räknar kännare med atl delligger någon miljon timmerstockar. När del gäller är det samma sak.I Örnsköldsviksfjärden påstås det att någol liolal miljoner sjunknatimmerstockar finns - delta för atl endast nämna några exempel bland de många.Del är ett eftermäle frän den lid då skogsbolagen ansåg att de svenska skogarnavar outsinliga och dä man fick fram råvaran billigt, framför allt beroende pälåga arbetslöner. Det var mer ekonomiskt vinstgivande att låta timret sjunkalill älvbolinarna än att ordna en effektiv organisation för au förhindraföriusten av timmerråvaran. Även i della fall skedde en rovdrift ulan like utanall en ansvarig regering ingrep. 1dag råder del brist pä skogsråvara. De svenska råvarutillgångarna svarar inlemol efterfrågan. De många miljoner timmerslockar som ligger sjunkna på sjö- ochälvboltnar skulle beiyda ett väsentligt tillskott lill råvaruförsöri-ningen omde utnyttjades. Del skulle även innebära ett betydande tillskott avarbetstillfällen i då arbetslösheten är omfattande och besvärande,framför alll i Norriandslänen där beredskapsarbeten för många är den endamöjligheten all få sysselsällning. Därtill skulle del innebära en väsentligtförbälirad vallen- och miljövård. Om della finns ingenling i den socialdemokraliskamiljövårdsmotionen. Vpkhar motionerat även i denna fråga till årets riksdag. Vi har aktualiseratfrågan även tidigare. All vi fär stöd av socialdemokraliska riksdagsledamöterfrån hälsas givelvis med lillfredsslällelse. Jaghar här, herr talman, då del gäller att förbällra den yttre miljön sökt riklauppmärksamheten på två viktiga områden, där multinationella skogsbolag harfåll husera fritt och efter egel gollfinnande och där vinstbegäret varitorsaken lill en omfatlande rovdrift. Lundkvistinle nämnt i sill anförande och de finns inte heller med i densocialdemokraliska miljövärdsmotionen. Man kan ju fråga sig varför dessaproblem inte har tagits med. Delhar sagls au man inle skall tala om den snö som föll i Qol. Men de frågorsomjag lagil upp i della sammanhang visar hurden gamla regeringen utan altingripa lät skogsbolagen häria friu med sin rovdrift. Några förhoppningarom allen borgerlig regering skall rätla till dessa missförhållanden harjag inte.Endasi en omfattande folklig opinion kan tvinga fram en annan lingens ordningpå della område. annat slag avvattenföroreningar som har drabbat svenska kuster -ostkusten såväl somvästkusten -är de omfallande oljeutsläppen. Frågan hur man skall bekämpaoljeutsläppen, dvs. meioder pch organisation, har diskuteratshär i landel, även i denna riksdag. I börian av 1970-lalel förklarade ansvarigamyndigheter att landel hade en organisation, som t o. m. var anpassad för allklara "kaiasiroffall". Så inträffade den senasie oljekalaslrofenhösien 1978 vid Bohuskusien,och del visade sig all beredskap saknades så gottsom hell. Enligl undersökningsledaren, kriminalinspektör ,, finns det ingen fungerande svensk oljeberedskap. Det finnsheller ingen organisation som kan ta hand om oljan. Fråganinsläller sig då: Varför har svenska ansvariga myndigheier under sä många årgenom sitt uppträdande invaggat det svenska folkel i en falsk trygghet? Då del1977 i anslutning lill oljekalaslrofen vid Bravoplallformen på Ekofiskfältet iNordsjön förekom en omfallande debatt i denna kammare, där såvälkommunminislern som jordbruksministern i den dåvarande trepartiregeringendellog, visade det sig alt den beredskap och organisation som då fanns atttillgå inle alls var effektiv om oljeulsläppet skulle nä Bohuskusien. Utflödetvid plattformen beräknades ull 15 000-20 000 ton. Oljekalaslrofen1977 i hände efter del alt de multinationella förelag som borrar efterolja därute hade förklarat atl "riskerna för en katastrof var näst intillobefintliga". Sä kom ändå katastrofen, och del underiiga inlräffade med massmedias hjälp sökte all göra del hela till en fars. Människornaskulle lydligen fås att glömma kalaslrofen. Saken skall snart vara avhjälpt,förklarades del. Vi kallar hit våra experter från . De klarar saken i enhandvändning. Del gällde skickliga experter, sade man, med fanlasilöner. Dyliktkablades ul genom svenska massmedia - TV, radio och framför alllStockholmspressen. Såinträffar någol som kan betraktas som en katastrof medolycksaliga verkningar kanske långt in . 2 000-3 000 ton olja drev iland vid Bohuskusien. Del avslöjades all beredskapen är högslundermålig, och den sittande regeringens mycket märkliga uppträdandeuppmärksammades. Kustbefolkningeni frågar sig om den oljekataslrof som drabbat deras kust kunde haundgåtts om ansvariga myndigheter, framför allt regeringen, tagit meraallvarligt på frågan än vad som blev fallet Var del hell enkelt oförmåga aUförstå katastrofens omfattning som orsakade regeringens handlingsförlamningoch därmed de många och märkliga lurer som bland befolkningen vid kustenorsakade uppfattningen att det smusslades och att siarka ekonomiska intressenskulle skyddas? Dådenna kalastrof inträffade, hänvisade kommunminisler tillnaturens självläkande krafter samt att oljeskadorna i försia hand hade drabbatsjöfågel. talas del om 8 000 ä 10 000 dödade sjöfåglar, all oljan pävissa ställen vid kusten är meterhög och att redskapen som användes är helt otillfredsställande.Flera oklara frågor i samband med denna oljekataslrof måsle få ell svar. Härförelåg uppenbara brister i rapporteringen. Sambandet mellan kustbevakningenoch polisen som skulle vara den utredande myndigheten, brast även det, varförlång och dyrbar tid gick till spillo. Av tidsskäl harjag inga möjligheter atl idella sammanhang referera de olika turerna utan hänvisar lill den debatt somfördes i kammaren . Omvarifrån oljan kunde härstamma förklarade kommunminislern i denna debatt kunde spekulera i alt ell fartyg på in- eller utgående genomSkagerack-Nordsjön skulle vara den ansvariga, detta trots alt den olja det varfråga om och som orsakat katastrofen vid enligl tillgängligauppgifter legal i vattnet , Knappasi någon bland kustbefolkningengodkänner en dylik teori. De känner lill vattenströmmarna ulanför kusten.Kommunministerns naivitet är troligen oslagbar. Vadbeträffar oljeprover hänvisade kommunministern i debatten bl, a. lill"i , som har en betydandekunskap om egenskaper hos olika oljetyper över hela väriden", BritishPetroleum är ett multinationellt förelag, som borrar i och är part imålet. Del äretl underligt sanningsvittne kommunministern förlitar sig på. Turernakring den senasie oljekatastrofen vid Bohuskusien är många och frågetecknenännu fler. Vi har därför från vpk i en motion hemställt om att en allsidigtsammansatt kommission ges uppgiften atl granska alla fakta kring dennaoljekataslrof Framför allt måsle de rätta lärdomarna dras. Meninle endasi Bohuskusien är utsatt Landels ostkust är även den hårt ansatt Storaoljeutsläpp från fartyg visar della. Del är bara den skillnaden att däoljeutsläpp sker pä ostkusten i höjd med skärgärd är TV, radio ochStockholmspressen på alerten. Sker en oljekatastrof vid , är sammamedia sällsamt tysta, vad nu orsaken kan vara, omfångsrika socialdemokratiska miljömotionen till årets riksdag äroljekatastrofer inte ens nämnda. Oljeutsläpp ägnas endast några intetsäganderader. Dock, herr lalman, är del bra att man i den socialdemokratiska molionengång på gång hänvisar till vad SAP motionerat om 1977/78. Del visar på en visssjälvkritik och en viss självsanering, all inte allt var så bra under den salt i regeringsställning. Del visar, om jag får tolka del så, att en vissradikalisering skett sedan den lid man i slort sett endasi spelade förvaltarensroll. Eller är det endasi fråga om bmlal opportunism inför del föreståendevalet ? Slutligen herr talman:Ansvariga myndigheter lar lydligen alllför lätl på fråganom alt få fram ansvariga för den senaste oljekalaslrofen vid Bohuskusien.Kriminalinspektör i , som skall svara för och leda dessaundersökningar, måste vid sidan om detla ansvarsfulla och påfrestande arbeteäven sköta sin vanliga polistjänst Nog borde frikopplas från vanligamlingöromål och hell få ägna sig ål uppgiften all spåra de skyldiga lilloljekalaslrofen. Enbart saneringsåtgärderna kommer all kosta samhälletåtskilliga om inte de ansvariga upptäcks. Kan inleUddevallapolisen undvara måsle eller andra organgripa in, eller vad säger regeringen? TORKELLINDAHL (fp) kort genmäle: brukar ta ut svängarna ganska rejält, sä även i dennafråga. När man lyssnar på honom får man ett intryck av all han är en aning surför alt regeringen inte beväpnar sig med en bål och går ul och angriper oljan.Jag tror dock inte del egentligen var delta han menade. Näroljan uppläcktes och rapporterades var kanske felet alt man inte omedelbartangrep den, försökte oskadliggöra den eller ta upp den direkt. Man nöjde sigfrån sida med atl den drev ul äl havs och atl det verkade somom den upplöstes. Sä kom natten, och så vände vinden, och så kom stormen, ochså kom oljan insvepande och lade sig över kusten. Men jag har svårt all se vadregeringen i del akuta läget skulle ha gjort. Däremoifinns del anledning för regeringen aU se vilka lärdomar man bör dra av detta,så alt man kan försöka undvika atl sådant händer i framliden. GustavLorentzon gör vidare stor affär av att ell av de laboratorier som undersöktoljan är BP:s laboratorium i . Det är suspekt för del tillhör ettmullinalionelll bolag, gubevars! Ja, det gör det, men dess resullal stämmer påell märkligt säll överens med tvä andra oberoende laboratoriers, och del skallbli intressant att se vad ett fjärde laboratorium, nämligen , kommerfram till. Man har nämligen lagt ut del pä flera laboratorier för atlsäkerställa analyserna så bra som möjligt. Isin vilja alt misstänkliggöra regeringen förtiger hell enkeltdetta. Det är knappast fair play. Lål oss hoppas aU får bätiremateriel.ja, inte hoppas: det är ett krav-de skall ha det! De har alltför längehaft undermålig materiel. Vi politiker har väl inte alltid fått de bäslainformationerna om dugligheten av den materiel de har.