prot · G20922 · 1978-12-31 00:00:00 — Ur detta behov har Korpensverksamhet vuxit fram. Fr. o. m. är Korpen elt särskilt förbundinom med speciell inriktning mot motionsidrotl. Korpen harhärigenom fått en viktig servicefunktion till övriga specialförbund imolionsfrågor. Korpens verksamhet är en viktig hälso- och trivselfaktor i vårtindustrialiserade samhälle. Korpen har också bidragit till att skapa"vi-anda" och ökad gemenskap på arbetsplatserna. En viktig kontaktför mig i mitl arbele med idrottsfrågorna blir den med Korpen. Jaghar inledningsvis pekat på den stora betydelse som ungdomsidrotten har, bådeför individens utveckling och för samhället. Här är ledarproblemen brännande.En kärntrupp av idealister häller denna verksamhet flytande, men del ärsvårigheter alt rekrytera nya ledare. Ledarna får också offra värdefull lid avsin ledargärning lill atl samla in pengar. Bingo och lotterier kräver mycketarbete. Ännu är vi inte framme vid den punkt där ungdomsidrotten kan fö detsamhällsstöd den behöver för sin verksamhet. Någon självverksamhet bör kanskefinnas kvar för atl skola ungdomarna i eget ansvar då det gäller alt la på sigekonomiska bördor. Men successivt bör ungdomsidrotten avlastas det storaekonomiska ansvar som den nu måste ta. Jag tror alt den åtgärden skulle göradet lättare att rekrytera ledare. Detgår inle i ett kort anförande all ta upp och genomlysa idrottens alla problem.Enligt min mening bildar breddidrolt och den mera renodlade tävlingsidrotten påalla nivåer en enhet. Molion och breddidrolt utgör grunden på pyramiden, ocheliten finns i loppen. Jag anser att framgångar för svensk elitidrott betyderbra och stimulerande propaganda för breddidrolten. Man skall också komma ihågden stilbildande påverkan på den uppväxande generationen som idrottsligaföredömen som , , och . Min slutsats är alltså att också elitidrotten bör ha samhällets slöd. Enbra stödform lill den idrottsbegåvade ungdomen anser jag kombinationenutbildning-elitidrott vara. Vi har redan fleras, k. idroltsgymnasier,och detfinns ett klart behov av ännu fier. Jag vill ta upp ett resonemang med detansvariga statsrådet på utbildningsområdet om delta. Del vore vidare önskvärtom kombinationen studier-elitidrott också kunde tillämpas vid sludier påuniversitetsnivå. Det är viktigt atl den duktiga idroltsungdomen kan få en brastart i livet även då det gäller den civila gärningen. Vimåsle också skapa bättre möjligheter för de kvinnliga idroltsutövarna. På allanivåer är de ännu satta i efterhand. Det saknas ofta bastu och omklädningsrumför kvinnorna på våra idrottsplatser, de får inte disponera planer och andraidrottsanläggningar på samma villkor som den manliga delen av tävlande ochtränande och de behandlas fortfarande litet njuggt och överseende dä del gällerrepresentation, både i nationella och i internationella sammanhang. Detta måsterättas till - även inom idrotten skall det vara jämlikhet. Hormondopingen har blivit ett problem inomidrotten, särskilt i de grenar där man behöver extraordinär styrka. Sådanagrenar är t. ex. tyngdlyftning, brottning och vissa grenar inom fri idrott.Della är en kräftsvulst inom idrotten som måste opereras bort. Förstoch främst måsle upplysningen bli bättre om de allvarliga skadeverkningar somkan uppstå på den som brukar hormoner. Kontrollen måsle skärpas yllerligare, deinlernationella idroltsorganisationerna måste ta ett slörre ansvar och detmåsle vara kännbara straff för överträdelser. Men då skall inte bara den ungeidrottsmannen eller -flickan straffas utan också de som gett honom eller hennepreparatet och måhända inspirerat dem an använda det. Den här frågan lär varaanhängiggjord av en finsk delegat lill Nordiska rådels kommande sammanträde,och jag hoppas all man frän svenskt håll skall ansluta sig lill dennauppfattning. Jagskall träffa ledningen i inom en nära framlid, och då villjag få en ytteriigare orientering i ärendet och med RF-ledningen överiäggaomvad som gårall göra både nationellt och iniernalionellt för all få bortdopingen. Vad jag förstår är kontrollen också ett stort vetenskapligt problem. Meddella anförande harjag dragit upp vissa riktlinjer för min verksamhet somansvarig för idrottsfrågorna i . Idrottens slora problemär dock naiuriigivis vilka resurser som samhällel kan ställa till förfogande iframliden. Härar idrotten underkastad samma hårda prövning som all annansamhällsverksamhet, särskilt i ett ekonomiskt kärvt klimat. Men med minapersonliga värderingar som grund-och de är avgjort posiliva till idrottensnytta i samhället - vill jag verka för alt idrottens ekonomiska förutsättningarförbättras. Till mina tidigare hågkomster av vad jag en gång uppfattade frånvuxenvärlden hör vad de drabbade i den svenska fattigbygden sade omvågmästarpolillk. Detvä har begreppel blockpolitik gnagl sig in i medvetandet och hosmånga och i breda befolkningslager fött samma olusikänslor som lidigare hadekommii beteckningen vågmästarpolilik till del. ärdet väl inte riktigt alt belasta begreppen. Det är innehållet som ärdetväsentliga. Även ell stort parti med progressiv viljeinriktning och vilja allutjämna måste söka stöd i olika former hos andra om det saknar egen majoritet. Detsom nu har upplevts är något hell annat. Tre mindre partier gick ut lillväljarna med program som avsåg all vinna olika grupper och fick på del sättetunderlag för alt tillsammans bilda regering. Denpolitiska verkligheten är inte så onyanserad atl del bara finns två färger,svart och vin. Och jag finner inle bara klandervärda drag hos motståndarna lillden politik som jag frän min anspråkslösa plats på de bakre bänkarna försökertjäna. Nog finns det enutvecklingsvilja hos , och nog kan center- partisternalåta tala vid sig i fördelningsfrågor. Men i fördelningspolitiken seglarmoderaterna på konservatismens mörkblå vågor, medan bärs fram avutvecklingskonservaliva strömningar. Detolyckliga är atl utvecklingskonservativa och moderaternasfördelningskonservaliva värderingar i två långa år fåll förenas i en regering. Förhoppningsvishar inle svikna löften och förväntningar lillfogai vårt poliliska liv obolligskada. Folkhushållelvar inle frill från bekymmer heller. Inflalionspro-blemen var inteobekanta. land har kunnat förena full sysselsättning med stabiltpenningvärde. Den fulla sysselsättningen prioriterades här i landet. Vanligt folk fick detnågot, om ibland litet, bättre . Genomuppbyggnad av del gemensamma - socialförsäkringar, .sjukvård, uibildning,pensionssystem och myckel annat - har samhällel omgestal-lats. Grunden har varit högsysselsättning och produktivitet. Förändringenhar skett stegvis, och i omgestaltningens spär har också följt problem som viibland i efterhand har sagt oss all vi borde ha kunnat förutse och förebyggatidigare och bältre. Meningen kan beskylla socialdemokratin förall ha svikit vallöften. Jaghar studeratdelta för alla val . Isanningens intresse skall då erkännas atl de konkreta löftena inte varilalltför många. Det har rört sig om pension, sjukförsäkring, arbetslöshetsförsäkring,längre semester, kortare arbetstid m. m., och där har löftena kunnat infrias. Iövrigt har våra vallöften varil allmänt hållna och pekat på fortsattvälfärdspolitik. Kanskevi därigenom har varit med om atl ge näring åt talesättet atl politiker lovarrunt, även om ingen kan påstå att vi hållit tunt. Såhände något i spåren på en i den politiska hetluflen ny fråga 1976. En ledandepolitiker trädde fram och gav absoluta löften. Del upplevdes av många som någotnytt och förhoppningsfullt. Alla förslår all jag menar och kärnkraften,som jag i övrigt inte skall gå in på så myckel. Löftenaom 400 000 nya jobb var inte lika absoluta, men de uppfattades i sillsammanhang som lika bindande. Del var om kärnkraften och jobben som reportrarnapressade . Omden löftespolitiken kan nu svenska folket med fakta i backspegeln konstateraalt vad regeringsbildaren lovade atl inte göra - ladda kärnkraftsreaktorn -det har han gjort. Men vad han lovade alt göra - skaffa nya jobb -det har haninte gjort. Ansvaretär inle bara och . Det finns två parter lill. Dessa stod inlefullt ul upp för sin politik i valrörelsen och gick sedan in i en omöjligregeringskoalition, som i tvä är blockerade rikliga lösningar av viktigapolitiska frågor. Det är del som har gett ordet blockpolitik en såmotbjudande innebörd. Debatten om vem sombärskulden för alt blocken sprängdes förstårjag inle alls.Slåss om äran i stället! Jagtror inle att talesättet atl människor glömmer så fort är riktigt. Löftena om400 000 nya jobb är inhuggna i sten. Handen som högg in dem darrade inte. Mankunde t. o. m. berätta om hur mänga arbetstillfällen som skulle skapas iindustrin. Centernlovade också alt alla människor oavsett bostadsort skulle få tillgång tillallsidig sysselsättning. I ett uttalande lanserade centernsin servicegaranti och krävde att varje ort i landet skulle fä en likvärdig samhällsservice. Folkpartietville inte vara sämre och lovade garantera arbete, utbildning eller praktik åtalla unga. Och hur gick det? Redanen enkel sammanställning ger en avslöjande bild av halten i de borgeriigaslöften: Den lidigare snabba ökningenav det totala anlalel sysselsatta bröts. Baraunder 1977 minskade antalet industrisysselsatla med 45 000 personer. Den totala arbetslöshetensteg. Antaletsysselsatta genom arbelsmarknadspolitiska åtgärder ökade med mer än 70 000personer. Merän 100 000 människor kom att ställas utanför den egentliga arbetsmarknaden. Detsvåra läget på arbetsmarknaden under den borgeriiga regeringens tid hänger del samman med den svaga utvecklingen av den internationella konjunkturen.Med detta har socialdemokraterna inte stuckit under stol. Men oppositionen harsamlidigt kunnat påvisa hur trepartiregeringens egen politik direkt har spättpå den svaga utvecklingen. Svångremspoliliken har slagit mot både individer ochregioner. Sysselsättningsutvecklingeni stort bestämmer om man kan upprätta en regional balans. Stagnerarsysselsättningen totalt, minskar tillskottet av nya arbetstillfällen som kanlokaliseras till utsatta regioner. Redan etablerad sysselsättning slås ut ellerholas. Jagkommer från elt av de län som är mest illa ute. Ändå faller del ofta bort viduppräkning av problemområden, vilket har retat oss sörmlänningar. ärdet ändåinle tröstesamma ord vi är ute efter, utan handling. Det är oslridigt attindustrilänet utsatts för alla aktuella kriser. Det gäller bl. Specialstål och metallmanufaktur i . Gjuteri i , somockså genom farlygsulrustningar fått känning av varvskrisen. Teko och metall iKatrineholm och . Trävarubranschen i , som därtill hotas med enförlust som föranleds av den hårda centralismen inom jordbrukelsföreningsrörelse och som också mister sin fiygfiottilj. Den nu avsuttnaregeringens svaga intresse för försörjningsberedskapen har väckt oro iSträngnäs genom hol om där tillverkad röntgen-utmstnings inlemmande imultinationell intressesfär. Sörmlänningarnahar verkligen fått träning i alt hålla nerverna under kontroll. Men det kostarpå, för van vi går och var vi sitter och var vi står, så näs vi av uppgifter omnya slag mol vår försörjningsbas. För sedan nåddes jag genom tidningenFolket, som ville ha min kommentar, av meddelandet om att Scanglas i Oxelösundvarslat om nedläggning, vilket innebär bortfall av ytterligare 96 anställda ien redan pressad länsdel. Mankan verkligen undra hur det står till med den industriella planeringen. För12-13 år sedan sysselsatte företagel 450 personer. För två sedandiskuterades utbyggnad. flyttade man in i nybyggda lokaler.Vid invigningen talades det om nyinvesteringar. Och varslas om nedläggning. Exaktvad regeringen kan göra i det här fallet vet jag inte, men jag utgår frän altden nye industriministern omgående skaffar sig erforderiig informaiion och medalla de medel som kan stå till hans förfogande ingriper. Vi har upplevt beskedav det här slaget så det räcker. Det är alt för ta emotpositivare meddelanden. Drastisktkan man uttrycka det så att AMS, näst , är störstaarbetsgivare. Och verket är ingen dålig sådan. Med de medel som slår till dessförfogande sysselsätter länsarbetsnämnden indirekl mellan 6 000 och 7 000människor. Genom de arbelsmarknadspolitiska arrangemangen har arbetslösheten,främst i ungdomsgrupperna, kunnat nedbringas . Antaletsysselsatta var delsamma som vid motsvarande lidpunkt . Men dethänger samman med att deltidsarbetet har ökat, medan antalet heltidsanställdafortsätter att minska. Anlalel arbetstimmar är därför 5 96 lägre än i Qol. Arbetsmarknadspolitikenär visserligen en hörnpelare i de samlade sysselsällningspolitiskaansträngningarna, men enbart med arbetsmarknadspolitik kan man aldrig förverkligamålsättningen arbete åt alla. Engenom ett sörmländskt socialdemokratiskt landstingsinitiativ tillkommen och ilänsstyrelsen förankrad näringslivsutredning, som leds av min parti- ochbänkkamrat , har nödgats redovisa att de tungaindustribranscherna i inte utnyttjar sin kapacitet lill mer än mellan50 och 60 96. Trenden belyses också av länsarbetsnämndens statistik. Månadenföre regeringsskiftet var arbetslösheten i 0,5 procentenheterlägre än riksgenomsnittet. var den 0,5 procentenheterhögre än i riket. är den hela 1,1 enheter högre, och det är bara tre län somredovisar högre siffror. Dethär hänger självfallet samman med den industrikris som förvärrats under denborgerliga regeringsperioden. hör till de län som procentuellt har deflesta indusiriansiällda. Kommer den nuvarande tendensen inomtillverkningsindustrin atl bestå, föreligger uppenbara risker för att denindustriella tradition som finns i drastiskt kommer att tunnas ur. Enligt gjorda beräkningarbehöver ca 8 000 nya arbetstillfällen skapas inom tillverkningsindustrini länet för atl man skall kunna återställa nivån. Det behövs verkligen enexpansiv industripolitik. Det får inle bli flera sädana besked som jagberättade alt jag fick från . DenLundkvislska utredningen följer upp en del intressantaproduklul-vecklingsidéer, och den gör sig hörd i departement och näringsliv. Inleminsi av slalsmaklerna krävs handling, för som Svanie sade när nämndautredning redovisade sitt senasle material har varken länet eller landei rådall inle utnyttja de befintliga resurserna. Frånall nu ha exemplifierat min kritik med geografiskt valda exempel går jag överlill att kortfattat behandla en del av en samhällsfunktion. Fören vecka sedan kunde vi ta del av den nya regeringens programförklaring. Jagskall inle i del här sammanhanget betygsätta delta dokument. Men ibland sägervad som inte slår i ett papper mer om del än vad som är skrivet i del. Jagnoterade därför att den nya regeringen inle hade något atl säga om den framtidaförsvarspolitiken och inte heller om de dagsaktuella frågorna, t. ex. om delframlida altackflyget eller de värnpliktigas ekonomiska förhållanden. Underdenborgerliga trefaldighelens tid stod också fören politik som innebaratl bortåt 350 milj. kr. ges ut på utvecklingsarbeten för ett flygplan som delinte har fallals politiskt beslut om. Man läl den moderata försvarsministernträffa överenskommelser, som innebär all Jaktviggenpro-grammel fördyras redan iden andra delserien om inle B3LA byggs. Man har varil så angelägen från denavgående regeringens sida atl försöka få i gång atl man inte ensdragit sig för alt böria agera för ett samarbete med NATO-landel , varsrenommé i fråga om vapenexport, t. ex. lill , lämnar mycket övrigt attönska. Delär min beslämda förhoppning alt när nu kastat loss frånblockpolitiken della också skall innebära en frigörelse från B3LA-afrärema.Därmed skulle det också kunna skapas förutsättningar för all försvarsdebatteninte fortsättningsvis fixeras vid ell vapen ulan i stället kommer an handla omhur folkförsvaret skall kunna utvecklas i framliden. Allmed öppna ögon kunna se verkligheten gör också all frågorna om annansysselsättning i berörda orter - främst och - bliraktuella. Samhället har sitt ansvar för all annan verksamhet och sysselsällningkommer lill, men jag vill också gärna understryka vad den socialdemokratiskapartikongressen kraftigt strök under, nämligen all del måsle ställas Slörrekrav på försvarsindustrins förelag all medverka lill au aliernaliv produktionkommer lill stånd. Äveni delta avseende härden chimäriska treenigheten medfört en låsning. Genom inte kunnat samla sig till elt ofrånkomligt nej lill B3LA-projekiel haralternativ blockerats och omställningen försvårats. Flygindusirikommilténskall väl snart lämna över sill betänkande och dä har regeringen en chans alläntligen göra slut pä ovisshetens pina. Den nya försvarsministernkom med detsamma i blåsväder pä grund av vissa indusiriengagemang.Nu får han en möjlighet att vända sin erfarenhet som industriell beslutsfattarelill en fördel. Industrimän brukar ju kunna vara den beslulssnabba gossar. Lät mig inledningsvis få göra en kommentar till . Nog har socialdemokratins vallöften emellanåt varit allmänt hållna.Delta har för socialdemokratin varit något av en nödvändighet. I annat fallhade man varil tvungen atl precisera sina socialiseringssträvanden, och delskulle inte ha varil specielll gångbart bland väljarna. Det har utvecklingen säkeriigenvisat socialdemokratin . Jag kan bara erinra om motgångarnavid socialiseringsvalen 1928, 1944 och 1976. Vi har fått en alll livligare försvarsdebatt i vårt land. DeUa är atthälsa med tillfredsställelse, då vårt försvar är en hela folkets angelägenhet.Mot den bakgrunden ärdet anmärkningsvärt att den nya regeringen inle med ettord berör försvaret i sin regeringsförklaring. Flera talare har varil inne pådelta. I regeringsförklaringen sägs del; "Vår neutralitetspolitik måsleförenas med ett aktivt arbele för frihet och rättvisa i världen." ärgott och väl, men del borde rimligtvis ha kompletterats med hur regeringen serpå försvaret av denna neutralitetspolitik. Inte minst hade detta varit önskvärtmot bakgrunden av de alltmer högljudda och oroande kraven på minskning av delmilitära försvaret. Denförsvarsdebatt som förs har delvis gått snett på grund av atl den förs uiifrånen bedömning av främst det politiska läget i dagens . Man ser ingaomedelbara krigsrisker utan bedömer läget som om det vore möjligt altyllerligare begränsa anslagen till försvaret. Det ärett resonemang av 20- och30-ialsmodell, elt resonemang som ledde till försummelser som vi senare fickbelala dyrt. Vi kan vara lacksamma över all priset inte blev högre. Ingenbedömer väl den utrikespolitiska situationen som för dagen hotande, men vi vetå andra sidan alt det pågår en enorm upprustning runt om i väriden och inleminst i vår närmaste omvärld - i . Del avgörande för försvarets framtidainriktning och för de resurser som det behöver tilldelas är emellertid hur viser på den internationella utvecklingen på längre sikl. Del är ju ändå dennasom måste ligga lill grund för våra försvarsbeslut. All försvarsplanering -inte minst utläggandet av maierielbeslällningar - är ell arbele på lång sikt. Icenlmm för den försvarspolitiska debatten har stått frågan omanskaffandet av ett lätt attack- och skolfiygplan - om det skall bli B3LA, köputifrån eller eventuellt licensbygge. Till della har senast även kommit uppen diskussion huruvida marinen skall köpa den amerikanska sjömåls-roboienHarpoon eller den svenska 04 Turbo, som är en vidareutveckling av roboten 04 E,vilken är avsedd för attackversionen av . Jaghar förståelse för alt marinchefen vill köpa den robot som går alt erhålla såsnart erforderliga medel anvisats. I den kraftiga nedskärning som sker av delsvenska försvaret har marinen kommii hårt i kläm. Anledningen härtill är dereellt sett ständigt minskande försvarsanslagen. mera anpassats lilltillfälligt ansträngda budgetlägen än till de uppgifter som statsmakterna lagtpå försvaret. Detta kan i längden inte fö fortsätta. nuvarande regeringens deklaration av den 18 oklober talas om ett ökal stödtill forskning och ulveckling. Vidare heter det; "Det är en centraluppgift att fullfölja arbetet pä att skapa balans i samhällsekonomin och stärkaSveriges ställning som industrination i främsta ledet." Jag har definitivtingenting emot en sådan målsättning. I konsekvens med denna deklaration måstedet vara naturligt att satsa på avancerade framtidsindusirier med högtteknologiskt kunnande. Det bör vara naluriigl att slå vakt såväl om deninhemska flygindustrin som om svenskt robotkunnande. Mot den bakgrunden börförsvaret i största möjliga utsträckning köpa inhemska vapen och vapensystem. Detkan uiifrån elt snävt ramlänkande och i ett kort perspektiv le sig ekonomiskifördelaktigt atl importera viss försvarsmateriel. Säkerhetspolitiskt är det pålängre sikl elt vågspel. Vi kan komma i en siluation då ingen vill sälja lilloss, därför alt varje land - inte minst stormakterna - vill se om sitt egethus. Det är i sä fall en situation där vi på grund av avsaknad av en egen högtutvecklad försvarsindustri verkligen vore i behov av alt få köpa uiifrån. Densäkerhetsrisken får vi inte ta. Vihar lagl ut mångmiljardbelopp för atl klara sysselsättningenäven inom branscher där vi vet alt del inte är fråga om utveckling, utan omavveckling. Att i det läget nu successivt avveckla framtidsindustrier ochfriställa många människor, som kan utveckla och tillverka vapen och vapensystemsom vi behöver, kan inle vara samhällsekonomiskt försvarbart och skulle stå istrid med av mig lidigare citerade avsnitt ur regeringsdeklarationen av den 18oktober. Fåorter i landet är så försvarsberoende som . Om del inte skullebli fråga om fortsatt utveckling av flygplan eller av sjöroboten skulle det fårent katastrofala följder för många människor, som är direkt specialiserade pådessa områden, liksom för kommunen. Till detta kommer alt del nybildadehalvslatliga Dalasaab varslade om uppsägning av 142ijänstemän i och 43 i . Denna ulveckling är oroande. Även härgäller det dock en framlidsindustri, där Dalasaab i i samarbete med dentekniska högskolan i bör kunna uigöra ett utvecklingscentrum försvensk dataindustri. Detta har också mycket starkt undersirukits i Länsrappori1978 från i . Jagskulle i detta sammanhang vilja rikta mig direkt lill , somtalade om alternativ produktion. Jag tror att varje kommunalman och varjeansvarig på Dalasaab vore mycket intresserad av atl fö klart utsagda tips pådenna alternativa produktion. kan ju inte vara ovetande om på Saab-Scanias flygdivision utvecklar en lång rad civila produkter, menatl dessa rimligtvis inle kan ge sysselsättning ål de ingenjörer påutvecklingssidan som man f n. har. Jag har haft anledning att här i ta uppfrågan om det dubbla medborgarskap som många medborgare i vårt land mot sin vilja tvingasacceptera. Delta dubbla medborgarskap förekommer i många sammanhang, men fårallvarliga konsekvenser främst när det gäller svenska medborgare som även ärmedborgare i någon av . Problemen är speciellt stora för svenskamedborgare som kommer frän de av ockuperade staterna ,och . ställdes i den svenske medborgaren inför rälta i Rigaanklagad för spionage. Rättegången sker bakom lyckla dörtar, så det svenskakonsulatet i har inte beretts möjlighet atl närvara eller all bistå honom.Jag vet inte vad den vidtagit för åtgärder i fallet Niedre,men jag utgår från att man verkligen gjort allt som går att göra. Arbetetmed att söka befria svenska medborgare av baltisk härkomst från del dubblamedborgarskapet har pågått . Låt mig erinra om att sedangjordes av mer än 7 500 balter i en vädjan till dåvarandestatsministern, vari bl. a. framhölls: "Jag vill alt frihetslandet Sverigepå administrativ väg befriar mig och mina efterkommande från varje formellsamhörighet med . Jag vill vara lojal medborgare i . Jag vill ickebli betraktad som lojalitetsskyldig mot det land och den regim som med våld ochförtryck förintade det fria , och ." Hert talman!Jag kan förstå dem. Den27 besvarade dåvarande utrikesministern en av migframställd inlerpellation angående bl. a. det dubbla medborgarskapet. Hanframhöll "att denna fråga på svenskt initiativ tagits upp med sovjetiskavederbörande" och alt "det är vår förhoppning atl de skall leda lillposilivt resultat". Ja,fortfarande väntar främst balterna i på lösningen av detta problem.