prot · G20950 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi ärju inte ensamma om alt bygga upp fonden, och vi harju ivarje fall sett indikationer som tyder på atl några andra stater elleråtminstone någon annan stat skulle vara beredd att satsa moisvarande belopp.Del behöver inte heller vara en företeelse bara . Vi kan ocksåräkna med att många andra stater vill bidra till det ändamålet. var ledsen över att texten i den resolulion som vi lägger fram igeneralförsamlingen inte är tillgänglig här. Han frågade sig om det var engudarnas nyck. Jag blev litel förvånad över frågans formulering -jag Iroddeinte atl han hade någon tilltro lill nycker eller kunde föreställa sigatl de kunde spela någon roll i sammanhanget - men jag kan försäkra alt detinle ens var på grund av slumpens spel eller något medvetet agerande frånregeringens sida, utan alt det snarare berodde på atl förhandlingarna i NewYork om en gemensam resolutionstext hade dragit ut . När del lill slutvisade sig inte vara möjligt att fö till stånd någon gemensam text, bestämde vioss på svensk sida för alt lägga fram vår text, som vi självfallet gärna skulleha försett ledamöter med så fort vi någonsin kunde få fram den. Denkanske viktigaste frågan var den där menade att detfanns en diskrepans mellan våra ord och vår handling. Han är nöjd med detopinionstryck vi alla försöker skapa, men menar att del står i kontrast mot altvi inte försöker hindra handel eller åstadkomma ekonomiska sanktioner, om jagförstår honom rätt. Det finns, enligt honom, ingen konsekvens på den linjen. Detär ändock en konsekvent svensk linje att vi inle vill genomföra några ensidigaekonomiska sanktioner. Jag tror att del bästa argumentet för den linje vi följtunder är atl om man ger sig in på ensidigt agerande härvidlag så blirdel ineffektivt. Del blir inle en demonstration av siyrka och tryck mot den somutsätts för det utan snarare en demonstration av atl man inte har tillräckligkraft att sätta emot för att åstadkomma någonting. Det är i sådana lägen,trorjag, bältre ätt hålla sig lill del opinionstryck man kan skapa och som påsikt i varje fall en del diktaturer här i världen ibland tar intryck av. kom lillbaka lill frågan om IDB och säger att vi genom vårtmedlemskap i kasiar svenskt kapital i käftarna på juntan. 0/77regeringsinitiativ rörande förhållandena i , m. m. öm regeringsinitiativ rörande förhållandena i Chde, påpekade alt det dock ärfråga om lån på rent kommersiella villkor, och även i det fallet går vi alltsåemot del. Menjag skulle vilja fråga om han inte också borde samtala med sinapartivänner i och och fråga hur de ser påsaken. Om vi skall ha möjlighel att slussa lån till länder som ochVenezuela genom Inleramerikanska så är del också oundgängligtalt en del av dessa medel går till andra stater. Jag tror vårasocialdemokratiska kolleger skulle må väl av att lala med sina kolleger iSydamerika. Från deras sida möter vi aldrig uppmaningar att vi skall lämna IDB.Del är här hemma vi hör dessa förslag. Isinom tid, när vi har tillräcklig erfarenhet av verksamheten, skall vi se övermedlemskapet, och då för vi ta ställning. (vpk); Uttrycket nyck var väl ingen bekännelse om min ideologi utanmera ett fint sätt all fråga hur del verkligen förhöll sig med den här saken. Jagvill utlrycka förhoppningen alt resolutionsförslaget kommer att publiceras meddet snaraste. I allmänhet ärdet mycket svartan i svensk press och svenskamassmedier över huvud taget fö tillräcklig informaiion om vad som händer i FN,även om vad som görs från svensk sida. Speciellt när det gäller finns detfaktiskt en tendens under det senaste årel atl icke publicera vikliglmaterial,en tendens alt släta över ulvecklingen. Jag kan som exempel nämna denslora internationella i . Där fanns representanter frånöver hundra nationer på alla fem kontinenterna. Från många parlament komdelegationer och företrädare som representerade samtliga partier, även deborgerliga. Men jag är helt övertygad om alt den vanlige svenske läsaren avtidningspress och den vanlige svenske är hell okunnig om atl dennakonferens över huvud tagel har ägt mm. Det har inte skett någon som helstbevakning, trots atl det på konferensen lades fram utomordentligt vikligl nyttmaterial om läget i . Det är den tendensen som jag gärna vill komma åt ochsom jag lycker är mycket beklaglig. Det är också den tendensen, tror jag, somhar gjort atl man från de chilenska exilorganisationernas sida har sett medfruktan på del som utrikesministern ville betrakta som en detalj, nämligen attarbetsgruppen inom kommissionen för de mänskliga rätiigheterna skulleavvecklas. Del är deras fruktan som vi har velat uttrycka här i debatlen. Frånchilenska flyktingars sida fmktar man nämligen en nedtrappning av verksamheteni FN. Sverigeger inget bistånd till Chilejunlan, säger ulrikesminislern. Nej, självklartinte - skulle bara fattas, vill också jag säga. Men min fråga gällde inte dellasom vi alla känner lill, utan frågan gällde vad som kan hända . Ochjag vill notera utrikesministerns klara deklaration på den punkten. Såtill det som utrikesministern helt riktigt betecknade som den viktiga frågan,nämligen hur vi skall fö motsvarighet mellan ord och handling. Jag medger attdelta ibland är ell svårt problem. Vi bör emellertid diskutera del mera, därför atl vi kaninte komma ifrån det faktum atl ökningen av den svenska importen från Chilefaktiskt är ett stöd lill juntan. Svenska företags verksamhel i och deeventuella nyinvesteringar som görs i dessa företag är också ett stöd tilljuntan. Beslutet i IDB är också elt stöd till Chilejuntan. Delta finns alltsåpå ena sidan såsom handlingar som ingen kan bestrida. Ingen kan heller bestridaderas effekter. Men dessa handlingar står ju i direkt motsättning till densolidaritelslinje som vi vill ulveckla och som ulrikesminislern också hartalat om i sitt interpellationssvar. Nusäger utrikesministern atl del är en konsekvent svensk linje att aldrig drivabojkotter ensamt. Jag vill peka på att i varje fall när det gäller ärvi nu i färd med all gå ifrån denna konsekventa svenska linje, somutrikesministern vill beieckna den, genom de diskussioner som förs ombegränsning av svenska förelags invesleringar i . Det hälsar jag medtillfredsställelse. Jag tyckeralt det aren riklig linje. Jag troratt vi ocksåmåste börja diskutera frågan om bojkoiiälgärder, om åtgärder för atl isoleramilitärjunian i , även om de till en början skulle fö företas av Sverigeensamt. F. ö. bör vi, om man skall fullfölja regeringens linje som utrikesministernharutlryckt här, från svensk sida i FN mycket starkt driva just kravet påbojkottåtgärder för en isolering av juntan. Del är möjligt atl man inleomedelbarl lyckas fö en majoritet för denna linje, men det måste ju vara detenda rikliga och konsekventa atl i varje fall driva linjen och försöka all såsmåningom samla den majoritet som kan göra en bojkott helt effektiv. Delfinns ingenting som säger atl inle vallendroppen måste börja alturholka stenen. Vi skall inte bara vänta på hällregnet, herr utrikesminister. ömregeringsinitiativ rörande förhållandena i , m. m. Även om man märker atl man trots allt har en del utgångspunktergemensamma med utrikesministern blir man litet förvånad, då utrikesministernsäger att vi förlorar oss i en diskussion om en detalj, när vi diskuierarkommission eller rapportör. Den som något har sysslat med den här frågan vetatl den blivit litel av en symbolfråga också för chilenarna. Man måste kanskekänna till bakgrunden lill de utgångspunkter som chilenarna själva har, och dentrorjag inte att är helt främmande för. Det var nämligen så alt USAgav elt löfte till . President lovade alt bara mansläppte in i skulle se till attkommissionen därefter lade ned sill arbete. Det är alltså ett klart inlressefrån militärjunian i all fö bort den. Del finns också en oro hos de chilenskaorganisationerna och chilenare i exil alt så sker. Därför, sade man, börkommissionen vara kvar. Men samlidigt sade man: O.K., om denna fråga skall slåi vägen för en kompromiss i FN för vi väl acceptera alt man bara har enrapportör. Men , när utrikesministern själv säger att det - trots atl Sverigesjälvt hade jobbat för del - inte längre föreligger några förutsättningar fören kompromiss, då kan jag inte fatta vilka rimliga politiska eller andra molivregeringen och utrikesdepartmentet har för atl instruera FN-delegalionen altsäga: Ni skall nöja er med en rapportör. Det är speciellt svårt all protokoll 1978/79:49-50 ömregeringsinitiativ rörande förhållandena i , förstå det, eftersomutgångspunkten för resolutionsförslaget har litet av take it or leave il översig-man vill inle diskulera någia ändringar utan lägger fram elt färdigtresolutionsförslag, om jag har förstått saken rätt. Jagvill påstå atl jag har haft ganska ingående diskussioner med chilenskaexilgrupper och chilenska organisationer, bl. a. på den konferens i somC.-H. lidigare talade om. Det var beklagligt alt inget av deborgerliga partierna i ansåg del över huvud tagel värt besväret all åkaned lill den stora internationella konferens om som anordnades i Europa.Del är än mer beklagligl all ingen från ellerutrikesdepartementet ansåg del mödan värt atl åka dil trots den oerhört storavikt som chilenarna själva lade vid den konferen.sen. Sedandiskuterar utrikesministern vidare lånen och säger; Det härar inle så farligt,de här lånen ges ju på kommersiella grunder. Skulle det göra ell lån merapiiiligt att man lånar ul pengarna på kommersiella grunder? Hela poängen idiskussionen ärju alt man skall isolera juntan ekonomiski på alla de vägar mankan-allra helst som man vet atl de, som del sägs, ungefär 3 000 miljoner dollarsom juntan totalt lånat upp internationellt i stor utsträckning har gäll justlill ytterligare förtryck av befolkningen. Och som jag sade i mitt allra förstaanförande byggs export upp till priset av svält och hunger för detchilenska folkel. Del finns tillräckligt med statistik som visar hur delförhäller sig på den punkten, och det redogjorde jag en del för. Den moraliskafråga som regeringen borde ställa sig-om den inte ställer andra frågor, vilketden också borde göra - är: Är det verkligen rimligt atl vi med svenskt statligtkapital bidrar lill all skapa bättre förutsättningar för miliiärjuntan i Chileatl fortsätta och fördjupa förtrycket mol det chilenska folkel somutrikesministern står i kammaren och lalar vä' om solidaritelen med Chilesfolk? Detär en skillnad mellan ord och handling på den här punkten, och jag var blåögdnog atl tro atl regeringen, när den hade fött klart för sig resultatet av densenasle omrösiningen, där man inte ens kunde påverka sin egen företrädare iIDB, fattade vad del handlade om och skulle besluta sig för atl lämna IDB.Tyvärr blev det inte fallet. Del enda man möjligen kan trösta sig med är atlutrikesministern säger all man för pröva senare hur man skall förhålla sig. Detfinns ingen anledning atl vänla! Man vet redan resultatet ur politisk synpunkt. När man hör och även skulle mankunna tro alt det enda som IDB sysslar med är långivning till . Jag gavrådet till atl han skulle tala med några av sina partivänner iandra länder i om hur de ser på medlemskap i . Det ärett råd somjag vill upprepa. Jag tror all del skulle vara nyttigt för honom atthöra deras svar. Låtmig också belräffande frågan om rapportörskap eller fortsalt mandal för ensärskild säga all jag vidhåller åsikten alt det här ären myckel lilen fråga när del gäller vår gemensamma önskan att skapa ett opinionstryck påChile. Jag lycker man för plocka fram lupp för alt hitta någrameningsskiljaktigheler i denna fråga. Jagnämnde nyss-och jag kan upprepa det -alt innan man från svensk sida i New Yorkintog denna hållning hade man också kontakt med exilchilenare i , somfann del vara en rimlig väg. menade att så fort det stod klartalt vi inte skulle fö brett stöd från en massa andra stater för elt gemensamlframläggande av en resolution i FN, skulle vi ha slagit in på linjen attfortsätta med en särskild kommitté och inte med en rapportör. Men hela vårtsyfte med att ensamma gå fram med ett resolutionsförslag är ju förhoppningenatl del skall bli möjligl all på det sättet fö ett brett stöd igeneralförsamlingen, när vi inle lyckais fö till slånd en bred grupp avförslagsställare. Det är också i del syftet som vi har föreslagit lösningen meden särskild rapportör. medgav själv atl de exilgrupper han hade talat med accepterade dennalösning som en kompromiss. Men när kompromissen har fallit, då kan man inleacceptera del. Så lilen skillnad är det alltså: De exilgrupper som ÅkeGustavsson har talal med på konferensen i har sagt atl de kan accepieradetta som en kompromiss. De exilchilenare i som vi har kontaktat harsagt samma sak. Vad är det då för stora frågor som vi här håller på ochdebatterar? Det handlar ju om alt skapa en bred opinion mot förtrycket i Chile.Jag skulle vilja föreslå atl man lägger bort förstoringsglaset och ägnar sig åtdet som är väsentligt. Låtmig återgå till det som tog upp och som var väsentligt.Del är svårigheten atl i det internationella samhället gå från opinionstryck,från resolutioner, till någonting som är verksamt. Den svårigheten ligger i detinternationella samhällets underutvecklade karaktär, kan vi säga. vill att vi skall bortse från detta och påbörja ensidiga aktioner.Han pekar - och jag förslår honom - på som elt exempel på att vi frånsvensk sida förbereder en lagstiftning om förbud mot invesleringar ochtransferering av kapital. Men omjag minns rätt haren enig riksdagkarakteriserat Sydafrikafallet som elt unikt fall. Detär unikl också i det hänseendet att det finns en utomordentligt bredgeneralförsamlingsmajoritel bakom kravet på att det icke skall görasinvesteringar i . Därmed finns del också något större utsikter alt ensådan handling blir effekiiv. Vad jag sade var bara atl där det inte finns ettsådant brett stöd demonstrerar man inle styrkan i den inlernationellareaktionen ulan svagheten i den. Detär klart att man kan föra ett resonemang om alt första droppen faller och atlman inte behöver vänta till hällregnet. Men om del bara blir några droppar ärdel ändå inte så myckel bevänt med del. Tillsist vill jag säga till atl vi i utrikesdepartementetnaturligtvis inte kan styra vilka nyheter massmedia tar in - svenskaresolutioner eller andra. Men jag skall gärna lova all den resolutionstext vilägger fram kommer alt föras ut genom pressbyrån på ulrikesdeparlemen-tet. Omregeringsinitiativ rörande förhållandena i , Omregeringsinitiativ rörande förhållandena i , m. m. sade att del var dåligt med underrättelser om vad vi gjorde förnågonting. Jag kanske då också skall påpeka all åtminstone det ijttalande jagsjälv gjorde, då jag log emot chilenska exilorganisationer, släpptesut genom pressbyrå. Vi för ingen mörkläggningspolitikutan är angelägna att vad vi gör officiellt också skall komma alla intresseradeparter i lill del, inkl. . CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Jag har själv haft lillfälle alt läsa delta pressmeddelande, dock ickeöveriämnat till mig av UD ulan av chilenska flyktingorganisationer som svaradeför uppvaktningen. Däremot harjag tyvärr icke haft tillfälle atl se det i någonav de större svenska dagstidningarna. Del är alltså inte UD som jag framförallt kritiserar utan borgerliga massmedia som försummar bevakningen av vad somhänder i . Jag lycker all del är rätt förförande au man så illasköter en viktig demokratisk granskningsuppgift. Detväsentliga i denna debatt och i hela frågan om vad som är möjligl all göra föratt siödja del chilenska folkets kamp skall vi naturligtvis inle låtaöverskuggas av meningsskiljaktigheler som gäller enskilda frågor. På denpunkten ärjag överens med utrikesministern. Del avgörande är all vi kanvidmakthålla och yueriigare öka den starka opinion som finns i mycket bredakretsar i och som bygger på en stark indignation över militäriuntansframfart i ,en stark känsla av solidaritet med den kamp som del förföljdachilenska folket bedriver och en stark vilja alt siödja denna kamp i handling.Just därför är det beklagligt om man ivingas peka på realiteter och verkligautvecklingstendenser som i stället stöder militärjunian och bidrar lill dessfortbestånd. Sådana realiteter är den ökade svenska importen från , storasvenska företags verksamhet i och de nya lånen från IDB till Chilejunlan. Ettsamvetsproblem för var och en som vill känna denna solidaritet med folkär hur den skall kunna omsättas i handling. Jag har pekat på de föredömligainitiativ som i varje fall en facklig organisation. , har tagit genom bojkotter av fartyg ochgods från . Jag vill än en gång uttrycka förhoppningen att hela densvenska fackföreningsrörelsen skall sluta upp kring denna bojkottpolilik. finns också möjlighel för enskilda kommuner atl fatta beslut om bojkoll vadgäller inköp, inle bara från utan även från . En del kommunerhar fattat sådana beslut, vilket jag tycker är myckel föredömligt. Det finnsäven möjlighet för organisalioner och enskilda alt i sitt enskilda handlande följaen bojkottpolilik gentemot chilenska och sydafrikanska produkter. Den har enbegränsad räckvidd men är dock en moralisk renlighetsfråga. Dessaåtgärder är emellertid inte tillräckliga. Vi måste vidmakthålla indignationenoch kunskapen om det förfärliga som händer i . Vi måsle öka detinternationella opinionstrycket, och vi måsle vara på vår vakt och bekämpa allaåtgärder som syftar lill alt siödja juntan pä olika nivåer. måste komma fram tillverkliga åtgärder av solidaritet som isolerar militärjunian och därigenombidrar lill all stödja det chilenska folkel. Del är självfallel del chilenskafolkel som har möjlighel alt störta juntan. Men vi vet hur oändligt värdefulltett internationellt stöd är härvidlag. Jagbeklagar alt denna debatt måsie föras inför en så tom kammare. Det känns inleens som alt slå på en teater utan som all vara med om en generalrepetition påen teater. Jag beklagar alt så siora delar av de valda representanterna förfolkel inte är mer inlresserade av en av vår tids mest brännande frågor,nämligen Chilejuntans förtryck och kampen för alt bryla det. ÅKEGUSTAVSSON (s): Jag skall inle fortsätta att diskutera med utrikesministern huruvidadel är en liten eller stor fråga. Jag lycker all det är en rätt viktig fråga,men om den vore en liten fråga borde del i så fall vara desto lättare förregeringen atl ansluta sig till linjen att bibehålla kommissionen. Enpunkt tog ulrikesminislern upp till något slags fråge- och rådgivnings-stund.Han frågade: Vad säger partikamrater i andra länder om Sverigesmedlemskap i ? Jag antar atl han menade mina partikamrater i Dominikanskarepubliken, och kanske på några andra ställen. Inierpellaiionsdebatlernaär i första hand till för att ledamöterna skall fö tillfälle alt frågaregeringen om dess syn på olika ling, men jag skall trots det gärna svara påutrikesministerns fråga. Det är möjligl att regeringarna i dessa länder och desocialdemokratiska partierna där hyser uppfattningen au Sverigeskall vara med iIDB. villjag inte ultala mig om, men det är med förlov sagt inle vikliglom de lycker så. Det som är vikligt i den här frågan är vad chilenarna tycker. Omnu utrikesministern talar om svensk solidaritet med , så kvarstår jufrågan till utrikesministern: struntar man på den här punkten i vadchilenarna tycker? Vad har hänt vid de överläggningar som utrikesministern harhaft med folk från motståndsrörelsen? Har de över huvud laget inte diskuteratIDB? Har de applåderat beslut atl gå in i IDB? Så är inte fallet. Dehar aldrig velat att skall gå in där, och deras uppfattning är atlSverige bör lämna IDB. Då för diskussionen hell andra proportioner. Jagskall avsluta milt inlägg med alt säga att jag trots detta lar fasta på någrapositiva utgångspunkter i vad utrikesministern har sagt om ett intensivt arbeleför slöd till de fackliga organisationerna, en ökad press på juntan och frihetför föngarna i , intensifierat arbete för alt fö tag på försvunna föngar,åtempprältande av de demokratiska fri- och rältighelerna i , rätten förchilenarna att leva i sitt eget land osv. Detlakanjag ändå ta som ett klart uttryck för atl regeringen är beredd atl gå vidarei ell aktivt arbete för atl motarbeta juntan och för alt stödja de demokratiskakrafterna i . Detta är naturligtvis helt avgörande. Sedan beklagar jag inte har velat ta steget fulll ut på yllerligare några punkter. Överläggningenvar härmed slulad. Om regeringsinitiativ rörande förhållandena i Chde, 777. m. Nr 50 § 7 Föredrogs och hänvisades 1978/79:70 lill försvarsutskollel §8 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1978/79:109 och 110 §9 På hemställan av andre vice talmannen beslöt kammaren kl, 13.58 att ajournerasina förhandlingar lill , då de till dagens bordläggning anmäldaulskottsbetänkandena väntades föreligga. §10 Förhandlingarna återupptogs , §11 Anmäldes och bordlades 1978/79:73 om åtgärder förarbetshandikappade §12 Anmäldes och bordlades Motion 1978/79:181 av HåkanWinberg m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:71 omutbildning av sjöbefäl samt drift- och underhållsieknisk personal i högskolan §13 Anmäldes och bordlades 1978/79:15 med anledningav propositionen 1978/79:48 om ändring i vallagen(1972:620) m. m. samt motioner 1978/79:16 med anledning av riksdagensförvallningsslyrelses förslag 1978/ 79:5 med anledning av nytthuvudavtal och medbestämmandeavtal inom riksdagensoch dess verks område 1978/79:17 med anledning av propositionen 1978/79:61 omutvärdering av 1978/79:13 med anledning av propositionen1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1978/79 såvitt avser vissa delar av budgetdepartemenlets verksamheisområde 1978/79:14 med anledning av proposilionen1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1978/79 såvitt avser stal för statens allmänna fastighetsfond 1978/79:15 med anledning av proposilionen1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgelårel1978/79 såvitt avser avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförlusler Skatteulskoltels betänkanden 154 1978/79:13 med anledning av proposilionen1978/79:28 med förslag till lag om betalningssäkring förskatter, tullar och avgifter, m. m. 1978/79:15 med anledning av dels proposilionen1978/79:58 om ändring av reglerna om folkbokföring och beskattning av personeranställda utomlands i svenska slatens tjänst, m. m. jämte motioner, delsproposilionen 1978/79:21 såvitt avser skattskyldighet för bibelfond 1978/79:16 med anledning av propositionen1978/79:54 om ändrade regler för uppskov med beskattning av realisationsvinst,m. m. jämte molioner 1978/79:17 med anledning av propositionen1978/79:42 om inkomstberäkning enligl bokföringsmässiga grunder iinkomstslaget annan fastighet, m. m. 1978/79:18 med anledning av proposilionen1978/79:39 om avdrag för framtida utgifter för hantering av kärnbränsle 1978/79:21 med anledning av dels propositionen1978/79:44 såvitt avser ändrade beskattningsregler i fråga om försäkringsskyddför jordbrukare, m. m. jämte motion, dels propositionen 1978/79:50 bil. 2såvitt avser ändring i 19 § kommunalskaltelagen 1978/79:14 med anledningav proposilionen 1978/79:29 om fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall jämte motion1978/79:15 med anledning av propositionen 1978/79:62 om ändring i lagen (1974:203)om kriminalvård i anstalt, m. m, jämte motioner 1978/79:16 med anledning avproposilionen 1978/79:59 om ändring i lagen (1976:661) om immunitetoch privilegier i vissa fall, m. m. 1978/79:7 med anledning av viss del avproposilionen 1978/79:21 om överiålelse av rätt till ersättning för upphovsrätttill översättningar av 1978/79:8med anledning av propositionen 1978/79:64 om ändrad tidpunkt för ikraftlrädandeav konsumentkreditlagen (1977:981) m.fl. författningar 1978/79:9 med anledning avmotion om indianernas siluation 1978/79:16 med anledningav molion om pension lill fil, heim1978/79:17 med anledning av molion om spridning av litteratur i Sovjetunionen1978/79:18 med anledning av proposilionen 1978/79:27 om utvidgning av Sverigessjöterritorium m. m. 1978/79:19 med anledning av proposilionen 1978/79:25 medförslag om