prot · G20957 · 1978-12-31 00:00:00 — Denlilla felsägning som industriministern gjorde sig skyldig lill när han laladeom aktieägarna i min närhet som har förlorat sina pengar är kanske symtomatisk.De är inle aktieägare ulan medlemmar i en ekonomisk förening. Det ligger enskillnad i all vara aktieägare och medlem i en ekonomisk förening, I det förrafallet satsar man på något sätt en del av sitt överfiöd, i det senare falletlar man av ofta knappa resurser för alt fö en chans att arbeta och bli av med delmanproducerar under sitl arbele och avyttra det lill rimliga priser. Del är denskillnaden jag vill understryka, och jag tycker alt del är vikligt all man dåockså bedömer olika företagsformer olika. Jaghar tidigare under debatten hört alt industriministern är ovillig alt diskuterajämförelser mellan olika industrigrenar. Varvsstödet har lidigare i eftermiddagvarit uppe till deball i kammaren, men det är klart alt de miljardsatsningarsom gjorts på varven ter sig kolossalt stora i förhållande lill det stöd somhittills har utgått ull skogsindustrin. Beror del kanske på alt skogsindustrinändå bedöms vara ganska stabil på ? Vi i föreningsrörelsen kännernog på oss att storbolagen och bankerna sitter på åskådarplats och väntar påall fö la över. Min fråga lill induslriminislern lyder: Sitter också denfolkpartisliska regeringen på sidan om och väntar? Som framgår av mycket av vad jag sagt och framför allt a v detmeddelande jag lämnade om den förhandlingsgrupp som är tillsall för atlomedelbart föra över arbetet till elt mera direkl operativt skede sitter viinte bredvid och tittar på. Vi är aklivi verksamma. Sedanvill jag vidhålla all det inte är rimligt all försöka bedöma insatsbehoven iskilda näringsgrenar genom alt hänvisa lill vad som sker i en annannäringsgren. Varken eller någon annan skulle i en beslutssituationsitta och bedöma saker inle efter resp. förelags eller näringsgrens egetkonstaterade behov utan efter någon sorts tumregel som bygger på vad man gör ien annan näringsgren - dessutom med överdrivna föreställningar om vad som därverkligen sker. Såvitt jag känner lill fungerar ändå detla samhälle såsom en enhet.Dessutom har det under den senasle månaden diskuterats mycket om hur mycket manhar råd att spendera och hur nödvändigl del är att spara. Självklart kan maninte spendera inom en sektor ulan att la hänsyn till andra sektorers behov. Jagkan inte förslå något annat resonemang. I delta sammanhang kan man naturligtvisriskera att den möjlighet lill stöd som samhället har utnyttjas så hårt inomell område alt det finns för litel medel kvar till elt annat. Jagär något orolig över della. Kan industriministern garaniera all man har såmycket pengar i alt man säkert orkar med både slödel lillvarvsindustrin och andra näringar och ett stöd lill skogsindustrin är alll bra.För varvsnäringen har föreslagits en sysselsättningsgaranti, som jag i och försig inle har något emot. Men nogärdel värre alt vara arbetslös t. ex. i ÖstraGöinge kommun utan alternativ sysselsältning och på många Norrlandsor-ler, därskogsindustrin är hotad, än atl vara del på våra stora koncentrations-orter,och , där del ändå finns relativi gott omersättningssysselsätlning. Vore del inte mer befogat all införa en sysselsältningsgarantipå de av mig påtalade glesbygdsorterna? 0/7?sysselsättningsläget i östra , Jag har inle gjort gällande att de totala resurserna i samhället inteär knappa. Jag har inte gjort gällande aU det inte krävs avvägningar ochprioriteringar. Jag har bara sagt all när man gör dessa avvägningar ochprioriteringar, måsle man för varje konkret fall utgå från en analys av vad somdär krävs av insaiser för att nå vissa mål. Del är inle meningsfullt attanvända någon tumregel, som bygger på vad som sker i en annan näringsgren. Manmåsle för samtliga näringsgrenar utgå från en konkret bedömning av behovel där.Sedan för man med den utgångspunkten väga ihop del hela. Då kommer man intelill några tumregler. Var den tumregel som regeringen hade när del gällde alt behandla detsenaste eventuella bidraget till Skåneskog att man nådde sitt mål bäst genomatl låla föreningen gå i konkurs? Överläggningenvar härmed slulad. ömfondering av medel i samfälligheter §24 Om fondering av medel i samfälligheter Bostadsminislern erhöll ordet föratl besvara /(/;(/(7/-.s.so/;5iÖrebro(fp)anmäldainterpellation, 1978/79:95, lill budget- och ekonomiministern, och anförde; i har frågal budgel- och ekonomiministern delsom han bedömer samfällighelernas möjligheter all fondera pengar somtillräckliga, dels om del planeras någon ändring av lagen (1973:1150) omförvaltning av samfälligheter och dels, om så är fallet, om denna kommer all gebällre möjligheter till fonderingar och dessa förbättringarkan väntas bli presenterade. Enligl fastställd ärendefördelning är del jag somhar alt besvara interpellationen. Ilagen om förvaltning av samfälligheter finns inte några beslämmelser omavsättning lill fonder. Frågan om fondering behandlades emellertid underförarbelena till lagen (prop. 1973:160 s. 383 f) Man ansåg då att frågan inleborde regleras i lagen ulan lösas från fall lill fall med hänsyn till de mycketvarierande förhållanden som kunde föreligga i praktiken. Attfrågan om fondering inte har reglerats i samfällighetslagen betyder inte att ensamfällighet saknar möjlighet alt avsätta medel för kommande behov. Tvärtom kanmedlemmarna i en samfällighelsförening själva bestämma i vad mån fonderingskall ske genom atl ta in bestämmelser om fondavsättning i stadgarna. Givetvisär det inle tillåtet alt avsätta medel i sådan omfattning atl föreningen ipraktiken kommer alt syssla med kapitalförvaltning. Som påpekades underförarbelena får fondering inle ske för behov som ligger ulanför ramen förändamålet med samfölligheten. Men så länge syftet inte är något annat än altreservera medel för de kosinader som kan uppkomma i samfälligheiens normalaverksamhel finns del inget hinder mot all göra de avsättningar som behövs. Enligtmin mening finns det alltså fulll tillräckliga möjligheter för samfälligheteralt göra fondavsättningar för alt täcka kommande utgifter. Jag har därför inleför avsikl all föreslå någon ändring i samfällighetslagen på denna punkt. i (fp): Det jag har begärt skall göras är allaredan gjort. Jag lycker alt detär bra alt del har blivit klarlagt vad som gäller på del här områdei. Del harrått stor tveksamhet om möjligheterna för samfälligheter atl fondera pengar,och del är därför jag har tagil upp frågan. På många håll har man haft tämligenklart för sig aU samfälligheter inte hade möjlighet att fondera pengar, deUaefter samråd med jurister osv. Jag tackar för svaret. Överläggningenvar härmed slulad. §25 Om energisparstöd till braskaminer m. m. Bosladsministern erhöll ordet föranbesvara () anmälda inlerpellation,1978/79:101, och anförde; Birgilla har frågal mig om jag kommer alt se till atlenergisparstöd kan utgå lill braskaminer och andra effekliva vedpannor. Somsvar på frågan vill jag anföra följande. Energisparstöd utgår f n.till; 1. förbättring av värme- och ventilationssystem, dockej utbyte av värmepanna eller oljebrännare, 2. anordningar för individuell mätning av varmvatten,el och gas eller för naltackumulering av varmvatten, 3. anslutning av fastigheten till fjärrvärme, 4. förbättring av värmeisolering i bjälklag, fönsteroch väggar, 5. ålgärd som är direkt föranledd av någon av dessaåtgärder. Ipropositionen med energisparplan för befintlig bebyggelse (prop. 1977/ 78:76,CU 1977/78:31, rskr 1977/78:345) framhålls det bl. a. au en översyn av de f n.gällande reglerna för energisparstödel är en angelägen uppgift. a. skallmetoder att differentiera stödet på elt annat sätt än vad som sker i dagövervägas. Denna fråga skall, liksom andra frågor som har att göra meduppföljningen av sparplanen, behandlas av bostadsdepartementels energihushållningsdelegation.F. n. gäller emellertid alt bosladsstyrelsen har ansvaret för att avgöra vilkatekniska åtgärder som bör berättiga lill energisparstöd. Jagvill i detta sammanhang också erinra om planverkets typgodkännande verksamhel.En förutsättning för energisparstöd lill apparater m. m. bör enligl min meningvara atl dessa är lypgodkända. Vad gäller braskaminer saknas dock f n. lämpligaprovningsmeloder som kan läggas till gmnd för ett typgodkännande. Enligt vadjag erfarit pågår emellertid arbele med detta inom planverket. Molbakgrund av vad jag nu har anfört anser jag det inle meningsfulll förregeringen atl föregripa pågående uppföljningar och uiredningar med ettdeialjbeslut om energisparstöd till braskaminer. 0//7energisparstöd till braskaminer Jag ber atlfö lacka bostadsministern för svaret. skall inveslera i uibyggnad av elproduktionen finns ett välfungerande syslem för finansieringen. Den enskilde köper elvärme utan allbehöva bekymra sig om atl det investeras. Vill han emellertid ordna sinuppvärmning på ett klokare sätt, så atl han själv kontrollerar den och inlebehöver köpa sin energi, då måste han svara för investeringen själv. Fortfarandefavoriserar samhället alltså elproduktion framför energihushållning, bl. a.genom formerna för finansieringen. Energisparstödel är elt försök au utjämnadetta missförhållande. Det är ju bättre ur samhällets synpunkt att vi kan klaravår uppvärmning på ett resurshushållande sätt. Om energisparstöd till braskaminer //?. //?. Detär naturligtvis vikligt all investeringspengarna kanaliseras så klokt sommöjligt, där de ger bästa utdelning. Samhället måsie emellertid räkna medförsök och misstag också pä detta område. När det gäller elproduktion har maninle skytt några kostnader för att siödja forskning och ulveckling. Del ärförmodligen en förhållandevis billig experimentform för samhället all siödjaenskilda hushåll som vill inveslera i en lovande ny energianordning. Samhälletsrisk är inte stor. Den enskilde får själv satsa huvudparten, och del föralt han handlar efter bäsla förstånd. Dåliga apparater för snabbt dåligl rykte.Samhällets stöd kan också underlätta atl en marknad skapas och därmed stimuleraförelagen atl börja producera. Säkert kommer många framtidsindusirier altarbeta med energihushållningssektorn. Underregeringen logs ell kraftlag för alt underlätta energihushållning inombostadssektorn. Del gäller nu att fortsälla arbetet atl finna allt smidigareformer för alt så snabbt som möjligl fö ul ny hushållningsleknik på marknaden. Enligluppgift finns det elt stort intresse att installera moderna, effeklivabraskaminer också i hus med annan uppvärmning. En sådan kamin tar effeklivttill vara värmeinnehållet i veden och kan fördela den genom luftkanalert-illolika rum. Luften lill förbränningen hämtas utifrån,så alt man undviker allkyla ned huset genom all kall luft sugs in genom väggarna. Redani förarbelena lill proposilionen om energisparplan 1977/78:76 säger planverket: "Imånga individuellt uppvärmda enbostadshus vore det sannolikt möjligl attåsiadkomma en olje- eller elbesparing genom att hell eller delvis övergå tillvedeldning." Bostadsministernsäger nu i svaret på min interpellation att planverket arbetar med alt fö framlämpliga provningsmetoder för alt kunna lypgod-känna braskaminer. Redan1975 undersökte emellertid slatens provningsanstall en sorls braskamin för allbestämma hur värmeavgivningen från bränslet fördelade sig med avseende påstrålningsvärmen från brasan, värmeavgivning från spisens ylteryior,värmeavgång till luft samt rökgasförluster. Enligt uppgift kan man räkna medupp lill 70 96 verkningsgrad. Detborde, lycker en lekman, inle vara så svårt alt undersöka om ett hus blir varmteller inle av en kamin! Enliglmin mening bör man inle vara överförsiktig och alltför strikt velenskapliginnan man godkänner en lyp av braskamin för sparlån. Vad har vi all förlora? Delmåsteju också ur försörjningslrygghetssynpunkl vara av slorl värde om så mångahus som möjligt har kaminer som kan klara värmen ifall oljan sinar och del blirelavbrott. Alt kunna klara sig med egna krafter om del behövs ger trygghet. Desårbara system vi nu bygger upp är farliga. Jaghar förståelse för atl bostadsminislern inte anser det nödvändigl atlregeringen fattar elt detaljbeslut när del gäller braskaminer. Bosladsstyrelsenskulle ju ha räu au lämna godkännande redan med nu gällande regler. Men varför lar lypgodkännandeten sådan tid? Jagskulle vilja fråga bostadsminislern om hon inle vill uppdra åt planverket attmed förtur slutföra sin ulredning om lämpliga provningsmetoder förtypgodkännande av braskaminer. Del är många som väntar, enligt min mening helli onödan. Energisparstödel har fåll en stor omfallning och det är myckelglädjande och bra och hell i linje med både trepartiregeringens intentioner ochden här regeringens. Till det kommer alt verksamheten har växt mycket snabbi.Min bedömning är all del är en mycket grannlaga uppgift all bedöma vilkaåtgärder som skall stödjas med lån och bidrag, eftersom det ekonomiska stödetär ett åtagande ifrån samhällets sida som indirekl uppfattas av medborgarna somall de stödda åtgärderna är effekliva och vettiga. Man tar stödel som engaranti. Härkommer också hela frågan in om vilka energisystem vi skall ha i framliden ochhur de fungerar. Somjag har sagt lidigare är det alltså bosladsstyrelsen som har lill uppgift attavgöra vilka tekniska apparatersom skall vara stödberältigade. Inom derasområde ligger också att avgöra om typgodkännande behövs eller inte innan slödskall utgå. Nuär del inte bara braskaminer som man kräver slöd till, ulan del är en mängdolika tekniska uppfinningar och apparater, och mänga står i kö. Min åsikt ärall det inle är lämpligt att regeringen ger sig in och exempelvis beslutar omförtur för typgodkännande verksamhet och liknande saker, eftersom vi inomregeringskansliet saknar de tekniska resurserna att avgöra vilka tekniskaapparater som skall gå före, de ena eller de andra. Verken har de resurserna. Delär viktigt, som säger, all vi har en experiment-verksamhet.Det finns särskilda resurser ställda till förfogande för sådan, och samhälleltar ett visst ekonomiskt ansvar för experimenten gentemot de enskildamänniskorna. Men när det gäller brett upplagda stödsystem skall man vara mycketnoga med all veta alt systemen är vettiga och funktionsdugliga just för deenskilda människoma. Omenergisparstöd till braskaminer m. m. För oss som bor på landei är del väl ganska självklart au en kamin gervärme, och väldigt många människor i vårt land kan nog själva avgöra om den ären bra investering eller inle. Jag tror inle atl samhällel alltid behöver gå insom någon sorls överförmyndare, som ordnar det så all individen inle behöveranvända sitl egel förnuft. Om en individ själv vill investera i en braskamin,är det väl ganska naturligt alt samhället också skulle kunna ge ellinvesteringsstöd lika väl som man utan alt vara så noga investerar i elproduklionsulbyggnad. Regeringenbehöver självfallel inte, såvitt jag förslår, fatta nya beslut i del härfallet, ulan verken har både utredningsmöjlighet och uppgiften atl avgöra vilkaåtgärder som skall ha energisparstöd. Jag vill då fråga: Anser Nr 57 bostadsminislern alt man nu har lillräckliga resurser för atl såsnabbi som Måndaeen den möjligtkunna ordna med typgodkännande? Och vilken tidsplan är det för atl prövatdessa braskaminer, men så fruktansvärt invecklat borde del ju inle 0/7? energisparstöd tdl braskaminer ///. Jag har erfaril att planverket jobbar med den här frågan och att deningår i en plan för dess verksamhel. BirgittaHambraeus talar om glesbygderna och menar all människorna själva kan avgörahuruvida de kan använda braskamin eller inle. Låt mig bara peka på atl del harfunnits fall där man i tätorter velat installera braskaminer alt man harlagit in frågan om hur exempelvis vedförsörjningen skall gå lill. Om man gerelt generellt lillstånd för en viss apparat, är det en svår avvägning att selill alt den hamnar på de rälla ställena. Bosladsstyrelsen har i uppdrag atlgöra sådana avvägningar, och därför lämnar jag inle något bestämt besked . Överläggningenvar härmed slutad. §26 På förslag av talmannen beslöts atl kammarens förhandlingar skulle fortsättaskl. §27 Talmannen meddelade atl på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle näringsutskotlets belänkanden nr 17 och 18 saml arbetsmarknadsutskottetsbelänkande nr 17 uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. §28 Anmäldes och bordlades 1978/79:76 om ändring i lagen (1964:542) om personundersökning i brottmål1978/79:77 om godkännande av tilläggsprotokoll lill Genévekonveniionerna 1949 angående skydd förkrigels offer §29 Anmäldes och bordlades Förslag 1978/79:7 förvallningsslyrelses förslaglill arvodessiadga för och dess organ m. m. §30 Anmäldes och bordlades Molioner 1978/79:192 av IngegärdFrcenkel 1978/79:193 av m.fl. medanledning av proposilionen 1978/79:71 om utbildning av sjöbefäl samt '40 drift- och underhållsteknisk personal i högskolan §31 Anmälan av interpellationer Måndagenden Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till in Hppgniber 1978 kammarkansliet 1978/79:117av (apk) till induslriminislern om statliga företags beställningarutomlands, m. m. I dagspressens redogörelse för WallenbergsägdaSvenska Maskinverkens försäljning lill statliga uppgavsatl Maskinverken utsatts för "illojal konkurrens". Arbetarpartietkommunisterna tillmäter inte detla allmänna omdöme någon slörre belydelse. Dennaaffär är naturligtvis ell av många inslag i den slatsmonopolistiskautvecklingen där staten går monopolkapitalets ärenden. Däremoifinns del en passus i tidningarnas redogörelse som är uppseendeväckande. uttalar Maskinverkens verkställande direktör: "Såsent som för ell par månader sedan kämpade de två företagen om en order på ettkraftvärmeverk i för . Maskinverkenlämnade offert på svenska produkter. Asea skulle lämna elutrustning, Stal-Lavallurbin och Maskinverken ångpanna. GölaverkensÅngleknik offererade sin panna och tyska turbiner och elutrustning." Med"tyska" menas uppenbarligen västtyska,alltså produkier frånindustrikoncerner som de svenska motsvarigheterna befunnit och befinner sig iunderiäge gentemot. Detär ett välkänt faktum att privatkapitalet bedriver en systematiskavinduslrialisering av , bl. a. genom atl lägga industriorder utomlands.Del mest eklatanla exemplet härpå är redarkapitalets fariygsbesläll-ningar.Däremot är det mindre känt all elt slalligl förelag aktivt deltar iavindustrialiseringsprocessen och bidrar lill en ökning av arbelslösheten iSverige, här åberopade fallet. Maskinverken i , holas ca 700industri-arbetsplatser i den redan nästan avindustrialiseradeStockholmsregionen. Medhänvisning till del anförda anhåller jag om kammarens lillslånd alt lillinduslriminislern fö slälla följande frågor: Anser statsrådet det förenligt med statligindustripolitik att ett statsägt företag utomlands beställer produkter som kanframställas i ? Om svaret är nej, avser då statsrådet atl vidtanågra åtgärder med anledning av del fall som åberopas i interpellationen? Avses några åtgärder för atl rädda arbetsplatsernavid Maskinverken i Järfölla? 1978/79:118av () lill handelsminislern om kärnkraftsexporl lill : Ett av de många allvarliga problem som ärförknippade med kärnkraften är atl en spridning av kärnteknologi också kaninnebära ökade fömtsällningar för olika stater all skaffa sig kärnvapen.Sverige har i olika sammanhang uppmärksammat denna fara och kraftfullt verkaiför åtgärder mot kärnvapenspridning. Ett av de viktigaste instrumenten fördelta är NPT och ;s kontrollverksamhet. Detla skydd har dock sinabegränsningar. Del kan inle uteslutas all kontrollorganet förs bakom ljuset.Avtal om kontroll kan också ensidigt sägas upp med några månaders varsel.Sverige deltar därför också aktivt i arbetet på alt öka säkerheten på dellaområde. Det sker bl. a. genom dellagande i den s. k. Londongruppen avkärnkraftsexportörer och genom INFCE-sludien,som främsi syftar lill alt hittatekniska metoder all förhindra all kärnkraftsleknik utnyttjas för mililärasyften. Ingeideraav dessa arbeten är slutfört. Del bör därför råda enighet om an sambandetkärnkraft-kärnvapen fortfarande utgör ett allvariigl problem. anserinle heller all NPT-anslulning automatiskt räcker för all moliveraexporltillstånd ulan förbehåller sig rätten all pröva varje enskill fall försig. F.n. är svensk export av kärnkraftsuirustning aktuell lill . Den svenskaregeringen har beviljat kreditgarantier för sådan export. Med hänsyn lillTurkiels mycket besvärliga ekonomiska läge är dessa garaniier långt ifrån enformalitet. De kan tvärtom ses som ett ullryck för en vilja alt främja dennaexport även under betingelser som ur sirikt affärssynpunkt kan vara tveksamma. Undernuvarande politiska förhållanden i finns det säkert ingen anledning atlbefara någon drastisk förändring av landets utrikes- eller försvarspolitik. Delfakium all landet lidigare uppvisat snabba förändringar av den inrikespolitiskasituationen gör del däremoi svårare all uttala sig om framliden. Turkietär beläget i ett oroligt hörn av världen. Förhållandet till grannlandetGrekland ärav tradition myckel spänt och härvid fiera tillfällen varil myckelnära atl leda lill en öppen militär konfrontation. På är Turkietinblandat i en seglivad och myckel infiammerad konflikt. Landei ligger dessulomi nära anslulning lill en av världens allra svåraste oroshärdar, nämligenMellanöstern. Hillills har lyckats hålla sig ulanför problemen i dettaområde, men det är naturligtvis omöjligt alt bedöma ulvecklingen i framliden.Ett fakium äralt Mellanöslernkonflikien utspelar sig i ell område med vilketTurkiet historiskt har haft mycket siarka band. Osäkerhetsfaktorernanär det gäller den poliliska och mililära ulvecklingen i del område där Turkietingår är således belydande, vilket bör spela en roll vid en bedömning av svenskexport av kärnteknologi till landei. Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd alt tillhandelsminislern fö ställa följande frågor; Vilka har varil deavgörande motiven bakom den Nr 57 beslut atl beviljaexportkreditgarantier för kärnkraftsexporl lill Turkiel? Har den beslut i della fallföregåtts av någon utrikespolitisk bedömning? Hur ser den allmänt på frågan omsvensk kärnkraftsexport till eu land med Turkiels utrikespolitiska läge? 1978/79:119av () till slalsrådel om orsakerna lillkärnkraftskataslrofen i Lingen i : Det vanliga påståendet alt kärnkraften hittillsinte skördat några dödsoffer bland utomstående har fått en djupt tragiskdementi. Det är nu uppenbart all kärkraftverket i Lingen i harförorsakat en omfattande cancerdöd bland människorna i sin omgivning, ochsärskill bland barn. Inom en radie av 8 mil från kärnkraftverket har mankonstaterat minst 250 fall av leukemi och andra cancerformer bland barn somendast kan förklaras med radioakliva utsläpp från kärnkraftverket. Undersökningsledarenfrån i säger enligl citat i Exlrabladel,; "Detlaärenatomkalaslrof en hemlighållenalomkalastrof" Kärnkraftverketi Lingen skiljer sig på väsentliga punkier från dem som förekommer i Sverige.Del aren tryckvallenreaktor som drevs på plutonium i slällel för anrikat uran. Delär dessutom relativt gammall. Det togs i drift 1968 och lades ned 1977. Isamband med all della kärnkraftverk togs i drift utlovades dock rimligen sammafullständiga säkerhet som sker. Man för anta all största möjliga omsorgunder hela verkels driftlid lades ned på alt förhindra farliga utsläpp. Någrarapporter om belydande överulsläpp lycks inte heller ha förekommii. I självaverket lycks myndigheterna i del längsta försöki förhindra alt den framväxandekatastrofen skulle bli allmänt känd. Atltrots rigorösa säkerhetsåtgärder en kalastrof som den i Lingen ändå kunnat skeär elt problem som är relevant också i . Del är angelägel all vi också iSverige analyserar de osäkerhetsfaktorer som gjort Lingenhändel-serna möjligasom underlag för vår egen debatt om kärnkraftens säkerhet. Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens lillslånd att fö slällaföljande frågor lill statsrådet : Vilka åtgärder har den vidtagitför all kunna analysera orsakerna lill kärnkraftskataslrofen i Lingen?