prot · G20948 · 1978-12-31 00:00:00 — Hur militären än anstränger sig för alt minska olägenheterna bullrardet, var man än skjuter. Så någon ideallösning är väl inle hellerVrelenalternativel, men under frågans gäng har argumenten för del blivit ganskakompakta. gick redan från början på alternativet Vreten mindre. Kommunentog inle ställning, och gick med en rösts övervikt påBjärsjöallernalivet. Men därefter-sent under behandlingsgången färman väl säga-trädde kommunen i kontakt med företrädare förde mililäraintressena och kom fram till en principlösning som utskottet har funnit klokoch riklig. Deninnebär ell bejakande av allernalivei Vrelen mindre. Heneområdet, som har brabosladsmark, släpps av militären och får gä lill kommunen. Det ges grönt ljusfören vägsiräckning. Del s. k. intresseområdet får utgå. Med alternativetVrelen mindre förbinds därigenom ökade möjligheter atl genomföra en långsiktigoch rationell samhällsplanering inom Skövderegionen, samlidigt som alternativetger en frän försvarsmaktens synpunkt tillfredsställande och långsiktig lösningav frågan om ett skjuifält för garnison. den gamla goda tiden-del är inte sä vanligt i tider som dessa-ärjag talesmanför utskoltsmajoriteten, och jag yrkar bifall till dess förslag på punkterna 1till 5. På punkten 6 yrkar jag bifall lill reservalionen 3. Vi socialdemokraleranser inle all domänverket skall utpekas - del är del som det är fråga om - somden markägare som skall avslå från mark. Påvpk-motionen om tillsättande av utredning med uppgift all inventera ochsamordna försvarets markinnehav och markanspråk och om översyn avfastighetsnämndens organisation och ledning ber jag att få yrka avslag. Utskottethar här funnit alt försvarels nuvarande markinnehav och det behov avytterligare mark som FFU har bedömt föreligga fram är klariagda. sammanhanget har utskoitei också berört försvarets fastighelsnämndsorganisation. Utskottet anser att det inte finns behov av särskild ulredningför all inventera och samordna försvarels markinnehav och markanspråk.Försvarets fastighelsnämnds organisation och ledning är inle heller i behov avöversyn. Den har genom sin sammansältningen god politisk förankring och braöverblick över de frågor som nämnden har atl besluta Vissamarkförväiy för armén, m. m. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall lill utskottets förslag på allapunkter utom den allra sista och avslag pä alla molioner utom TorstenGustafssons och för Golland och och GunnarRichardsons för . Deras intentioner sammanfaller ju lill slora delar medsynsätt som ulskotlet anslutit sig till. i (c); Del ärende som vi nu skall behandla och som rör försvarels markanspråkvisar atl del är svårt all klara av sådana frågor. De gäller ju inle baramilitära skjuifält ulan också bebyggelse och vägdragningar, och det blir dåsvära ställningstaganden speciellt i den män jordbruksmark är berörd. Det ärockså så att staten har ell lilet övertag över kommunerna, eftersom dessafrågor ofta kopplas lill försvarets fredsorganisation och därmed lillsysselsättningen på orten. Del är ingen bra ordning all vi försl fattar besluti fråga om lokalisering och därmed sysselsällning och sedan ganska många årefterål tar ställning lill skjulfältsfrågor som är direkt kopplade lillfredsorganisatoriska förändringar. del av de markärenden som vi behandlar nu bygger pä försvarelsfredsorganisationsuirednings betänkande. Jag vill gärna återkomma lill del. Vissamarkföiyäiy för armén, m. m. men först säga all FFU;sbetänkande pä flera punkter redan är inaktuellt. Den koppling mellan FFU:sförslag och de aktuella problemen som ofta görs håller inle i alla stycken. Närdet gäller bör tilläggas all de första alternativ som där diskuteradesvar en ökning av Örnässkjulfällel och en del andra alternativ, innan manslutligen stannade för alternativet . Det fält som föreslås har, somBengt Gusiavsson sade, mött begränsad opposition, och jag vill endast framhållaatt del är viktigt att försvaret, så snart man lösl problemet medmarkanskaffningen vid , lämnar lillbaka del övningsfält som finns iÖrnäs. sä all man inte i onödan håller på mark man inle behöver. Närdet gäller föreligger inget förslag lill markutvidgning. Det är viktigtatt komma ihåg beträffande - främsi Visbygarnisonens övningsproblem -att Visbygarnisonen disponerar ell relativt stort antal hekiar i trakterna runtVisby. Det gäller först och främsi övningsområdet pä , del gällerdomänmark pä , del gäller mark i Tingsläde om 800 hekiar och delgäller skjuifält pä över 2 300 hekiar. Tolall disponerar alltsåVisbygarnisonen 4 300 hekiar, och jag lycker all man skall ha det med i bildennär man diskuterar fortsatt utvidgning. Denförändring som utskoitei har gjort med anledning av en molion fråncenterpartister och socialdemokrater pä är mycket värdefull, tyckerjag. Del finns också all anledning alt lyssna pä de krav som ställs i motionen,som också överensstämmer med de synpunkler som den centrala personalorganisationenframfört. Det bör också tilläggas alt om man i utskottets betänkande ävenskulle ha lagil med del antal personer som berörs av de olikaskjutfältsalternativen skulle del nog ha stått ännu klarare för kammarensledamöter hur svårl del är atl fullfölja beslut rörande såväl Mariille- somHomaalternativen. Del är självfallet med en viss förvåning som jag konstateraratl såväl socialdemokraler som moderater i faslighelsnämnden har förordatalternativ som innebär myckel hårda ingrepp på jordbruksmarken, dvs. bådeförslagel om Mariille och förslagel om Homa. Jag vill gärna ge en eloge ätförre försvarsministern för alt han agerat sä förnuftigt som han hargjort när del gäller den här propositionen och avstått från all lägga framförslag som rör Mariille och Homa. Del är glädjande. Närdet sedan gäller måste man komma ihåg all det behövs mer mark där, bl.a. med anledning av det beslut vi tog om atl flytta en del av skolorna, somockså var kopplat till ett antal arbetstillfällen i kommun. Enförutsättning för den här lokaliseringen var all man skulle lösamarkfrågorna i . Del underströks också i FFU;s belänkande, därdel sades all markfrågorna måsle få sin lösning. Fråganhar varil myckel segdragen, och det var egentligen försl när försvarsutskottetskulle behandla den som del blev riklig fart på ställningstagandena. Det skrevsen principöverenskommelse mellan kommun och lokala militäramyndigheter-en skrivning lill förmån för Vrelen mindre. Jag tycker ändå atl denprincipöverenskommelse som kommun har träffatväger väldigi lätt, och jag ber all fä motivera del. Jag anser inle altöverenskommelsen ulgör något som helst argument föratt Vreten skulle vara detlämpliga alternativet. För del första skall man komma ihåg att endaslkommunstyrelsen i - en mycket splittrad kommunstyrelse - har antagitförslagel. För del andra har inte kommunfullmäktige diskuierai frågan, någotsom är brukligt när del gäller andra markärenden. Dessulom har inga cenlralamyndigheler-med undanlag för chefen förarmén, som har deltagit iunderhandsdiskussioner i ärendet - tagil del av överenskommelsen. Den har t.ex. inte behandlats av försvarets faslighetsnämnd. Jagtycker också alt del är oklart vad länsslyrelsen har för åsikt om effekten avden här överenskommelsen. Del framgår inte heller av det brev somlandshövdingen i haft vänligheten tillställa represenianter förtre av de fyra partierna i utskottet. har dock inte vederfaritsdenna ynnest, sä jag är inte rikligt på del klara med vad brevväxlingeninnebär. Falköpingskommun har inle fält lid atl yttra sig, trots atl den drabbas i myckel hög gradav alternativet Vrelen mindre. drabbas mer av alternativetVreten mindre än av förslaget Vreten större. Överenskommelsenhar frän militärt håll skrivits på av garnisonschefen och milobefälhavaren ivästra . Del är inle deras sak alt handlägga de här frågorna. Del skallgöras av de cenlrala myndigheterna, och framför allt skall det ske i samråd medförsvarets faslighetsnämnd. Beträffandeåterverkningarna för förutsätter jag nu atl majoriteten harfullständigt klart för sig var gränsen inom går, så alt detefter det här beslutet inte råder någon som helst oklarhet om det. Jag villslälla följande fråga till dem som svarar för majoritetens skrivning: Har nualla i som berörs av beslutet varil kallade tillmarkägarmöle? Jag hoppas all under debatten från socialdemokratiskt ochfolkpartisliskt håll få svarei alt del råder fullsländig klarhet på denpunkten, så alt alla som berörs av en skjulfällsutvidgning har varil kalladetill elt markägarmöle och haft möjlighel atl där framföra sina synpunkler. Jagvill också framhålla atl om nu i enlighel med majoritetens förslaglar ställning för Vreten i slällel för , som vi i förordar, såbör det innebära all markfrågan i är lösl för överskådlig tid. Del fårinle vara så att man inom korl kommer igen och köper yllerligare mark, även omman nu väljer alternativet Vrelen mindre. Jag hoppas också all del inle skallbli aktuellt med yllerligare läglighelsköp utöver alternativet Vreten mindre,så all man smygvägen kommer fram lill ett alternaliv som är slörre än del somtidigare kallades Vrelen slörre. Vadär del då egentligen som lalar för Vrelenalternativel, som majoritetenförordar? Det finns ell slarki skäl, och del är de militära intressena.Egentligen är det en gåta för mig varför och socialdemokraterna iden här frågan till varje pris har velal lillgodose de militära kraven.Självfallel är jag liksom Per Peiersson besviken över att hoppar avden proposilion man varil med om att fatta beslut om i den gamla irepartirege- Vissamarkförvärv för armén, m. m. Vissa tnarkföiyäiy för armén, m. m. ringen.Här sviker manen tidigare löfte-och del av, som jag förstår, två skäl. Del enaär all man vill tillgodose de militära kraven, och det andra är önskemålet atlfä göra upp med socialdemokraterna. Kan redogöra för någotytterligare skäl, så vore det intressant. Närdel gäller nalurvårdsintressena och , som Bengl log upp, villjag gärna säga att de intressena ofta myckel väl tillgodoseiis när del gälltandra skjuifält. Del finns en rad exempel på all både miljö- ochnalurvårdsintressena tagils bällre lill vara inom dessa områden än utanför. Deltrorjag alt man frän nalurvårdshåll också är beredd alt intyga. Ensak som man tiger mycket om är vad de olika alternativen kostar.Vrelenalternativel, som socialdemokrater och folkpartister föreslår, kostarungefär 25 milj. kr. Bjärsjöallernalivet kostar 15 milj. kr.Socialdemokraterna, som annars lalar om all hålla nere försvarsulgifterna,väljer alllsä ett alternativ som ligger 10 miljoner över, alldeles i onödan.Man skulle, om man vore elak, kunna säga all majoriteten kasiar 10 miljoner isjön. Jag skulle ha stor förståelse för det om det vore sakligt underbyggt, omdet gällde all lillgodose ett allmänt intresse. Men i det här fallet är detinle så. Socialdemokraterna är lydligen de verkliga uppruslarna när det gällerskjutfältsfrägorna, Cenierparlislernai utskottet har avgivit en reservaiion, nr 1, som berör markfrågorna i västraSverige, Vi har underde senasle åren i fallat beslut omskjutfältsutvidgningar i och Remmene och i , 1 kanten avvästra milot ligger också , där frågan om skjutfältet är olöst sedanett tiotal år tillbaka. Dessutom har folkpartiregeringen framlagtyllerligare ell skjutfältsförslag, som berör västra -del gällerMestocka i . Somjag tidigare sade skulle FFU:s betänkande vara vägledande. Låt mig när det gällermarkfrågorna i bara säga att de genom beslut ärlösta endasl förden närmaste tjugoårsperioden, trots all FFU i sitt belänkandeFö 1977:3 sägeratl fältet i ulgör en godtagbar tillgäng. Man förutsattedä att markfrågorna var lösta , och den period man räknade med var framlill . Vitog ell beslut som betydde alt vi lade ner Lv 5 i , eftersommarkfrågorna i ansågs vara tillgodosedda. Så var inle fallet, eftersomdel endasl är i 20 är framåt som kan länkas ha kvar skjutfältetvid . Jagtycker atl de riksdagsmän i västra som inle röstar på vår reservationnr 1 skall la sig en ordentlig funderare på vad del innebär. De börnaturligtvis ganska omedelbarl se sig om efterelt skjuifält i . Sedanvill jag kommentera vad som sägs i reservationen 1 om handläggningen avmarkfrågorna. Del har riklats kritik, särskill i fallet Remmene, mot hurslalsmaklerna handlägger markärendena. Jag har ingen åsikt om huruvida det arenbefogad kritik eller inte; jag lycker bara atl man skall vara lyhörd för dendebatt som pågår i t. ex. Remmene och undersöka om det finns något fog förkritiken. I den socialdemokraliska reservalionen omersättningsmark säger man atl icke-akti va markägare bör komma i fråga istället för domänverket. Jag skulle gärna vilja veta vad socialdemokraternamenar med icke-akliva. Det kunde vara intressant om man redde ut denfrågan, så att vi fick veta del. Jagvill upprepa min fråga till majoriteten om alla markägare i harkallats, och jag vill också veta vad man från socialdemokratiskt håll menar medicke-akliva markägare. Meddella, herr lalman, ber jag atl få yrka bifall till reservationerna 1 och 2 ochtill utskoltels förslag på punkten 6. Vissa markförvärv för armén, m. m. BENGTGUSTAVSSON (s) kort genmäle: Rökridåer och kringgående rörelser kanske man inte skall vara främmandeför i det här sammanhanget, men jag tyckte nog att min vän i Gävleanvände litet väl myckel av de inslagen i krigföringen. Jag hade inte länktbegära replik,och jag kan inle svara på alla frågor nu-del kanske blirtillfälle atl komma igen och del står ju flera talare pä listan - men jag skalli alla fall besvara den sista frågan, om vad som menas med icke-akliva.Tiarkägare. Det finns elt folkligt uttryck för det som heter trottoarbönder. Närdel gäller ekonomin plockar fram de 10 miljoner som skiljeralternativen. Då skall man komma ihåg att går man på Vretenalter-nalivet, fårman också övningsfältsfrågan lösl, vilket man inte får med Bjärsjöallernalivet,och det kostar självfallet pengar. Det kostar också pengar att ligga ute pävägarna i fortsättningen, och det slipper man om man går på Vrelenalternativel. I fråga om naturskyddssynpunklerna bör kostnadsmässigl beakta det här med vägar och branddammar. Han sägervidare att del finns fall där det visar sig atl skjutfält och natur kan förenasganska bra. Men sä ärdet inte idel här fallet. Det var därför jag tyckte delvar rikligt atl säga ett berömmande ord till förre försvarsministern. Han harinte lagt ut rökridåer ulan klart och sakligt redovisat atl skall man taBjärsjöområdel, innebär del en belastning med vägsträckningar, branddammar ochsådant som gör alt del är helt oriktigt att lala om all där kan vara ettnaturskyddsområde även i fortsättningen. i (c)kort genmäle; Jag vill nog ändå hävda alt när del gäller natur- ochmiljövärdsinlressena har man på en rad av de skjulfält som finns skött demganska väl i samarbete med naiurvårdsenhet. På flera platser iSkåne har man ranchdrift och lilet av varje, vilket är ett bra exempel pådetta. Låtmig beträffande pengarna konstatera alt del inte är någon tillfällighet altsocialdemokraterna ligger högt när del gäller att köpa skjuifält. Densocialdemokratiske ledamoten av försvarels faslighetsnämnd harju förordat detklart dyraste alternativet på Golland. Då är del minsann inle fråga om 8Riksdagens protokoll 1978/79:468 Vissamarkföiyärv för armén, m. m. någonnedtrappning av försvarskostnaderna. Härliggerman ändå 10 miljoner överalldeles i onödan. HANSLINDBLAD (fp): Jag är ensam om all kunna yrka bifall lill utskoltels hemställanpå samtliga punkter. är litet specielll. Det normala ärju att vi läggerned och drar in förband. Här flyttar vi enheter till en ort, vilket sannoliktinle kommeraii hända . Del troliga är väl atl vi för dra in fleraförband. Atl flera skolor flyllas lill leder till krav på atl de ocksåskall kunna uträtta någonling. Därför råder det stor enighet om all det skallbli elt skjuifält. Det finns dä två förslag. GunnarBjörk i sade atl del egentligen bara finns två argument förVrelenalternativel. Del ena är att det alternativet är bäst för militären ochdel andra all finner del angelägel atl gå samman med socialdemokraterna.Till dessa två argument villjag lägga ytterligare åtminstone tre. För detförsta är Vreten ett från miljösynpunkt klart bällre alternaliv. För del andrafår man då en långsiktig lösning. Propositionens förslag löser skjulföllsfråganmen inte övningsfölisfrågan. För del iredje behöver man inte köra över dennärmasl berörda kommunen. Jag tycker faktiskt, , atl dessa treargument - miljövården, en långsiktig lösning och hänsynen till kommunen - ärbeaktansvärda argument. Lätoss se närmare på del hela. Här står elt jordbruksintresse mot ettmiljövårdsinlresse. Del är elt svårl val. Sirävan atl vid ett sådanl här val tahänsyn lill miljön harökai undan för undan. När ett miljövårdsintresse står motell ekonomiski intresse, låter vi mer och mer miljön och ansvaret för framtidenfö betydelse. Alt använda jordbruksmark till skjuifält är dessutom annoriundajämfört med atl begagna jordbruksmark för alt bygga en väg eller eltbostadsområde, då marken är i anspråktagen . Här är marken kvarför framtiden. På en del av våra skjuifält och övningsfält utnyttjas den ocksåför skogsbruk och betesändamål. I elt perspektiv då man inle längrebehöverövningsfältet, kan marken gå tillbaka lill jordbrukei. Man fattar ingetdefinitivt beslut, ulan man nyttjar marken antal år. Man ödelägger inlemarken. Vilkamiljövårdsskäl finns dä? Närdet var fråga om att bryta uran på just detlaområde var del väldigi angelägel atl bevara området. När samma område nu äraktuellt för ett skjuifält, kan man tycka alt miljövärdsskälen är desamma. finns en del människor som har bytt åsikt. Det är klart atl det är liletskillnad på att bryta uran och ha ell övningsfält. Men det gäller samma områdeoch miljön är densamma. Det råkar vara ett av deområden som har betonats väldigtkraftigl i miljövårdssammanhang. När skulle välja ul objekt iNorden angelägna atl bevara, blev del i elva områden, däribland justBillingen. Andra områden var , Stora Alvaret, Sarek,, Muddus m. fl. är inle vilket ställe som helst utan eltviktigt område. I sin redovisning inför utskottet tryckte naturvårdsverketutomordentligt hårt pä au av plalåberg i bara Sydbil- lingenkan uppvisa en någorlunda intakt vegetation och hydrologi. De övriga bergen hargenom ett intensivt skogsbruk och även annan kulturpåverkan förlorat sinkaraklär av orörd natur. SödraBillingen är det enda område söder om där vi har ett någorlunda stortnalurskogsområde, som börjar närma sig urskog. Del finns t. o. m. de som sägeralt om man avverkar skog så förändras trädarierna. För att kunnajämföra den med hur en naturiig skog ser ut behöver man en s. k. genbank, dvs.något ställe där skogen för växa någorlunda naturligt. LarsKardell vid skogshögskolan, som har tittat på det här, har sagt att skogenmestadels är i åldrarna 80-120 är och förhållandevis opåverkad av skogsbrukunder det innevarande seklet och all områdei därför snart utgör någonting unikt. Härhar vi alltså en fråga i vilken det prövas vad vi väljer, när vi ställer eltmiljöintresse mot ett ekonomiski intresse. Det var det valet som stod närproposilionen utarbetades, och då var vi från sida beredda allgodta proposilionen. Varför har vi nu kommii till en annan ståndpunkt? Jo,det har kommit in nya saker i bedömningen. Att man tog ett visst beslut när manhade vissa förhållanden och sedan kom till ett annat beslut därför atl det harkommii in nya faktorer, tyckerjag inte är någonling märkvärdigt. Och vad är dädet nya som har kommit in? Genomden uppgörelse som träffats mellan militären och kommunen kan man lösa intebara skjulfältsfrägan ulan också övningsfölisfrågan. Och det måste väl ändåvara en fördel atl kunna fö en långsiktig lösning. Annars måsle man senarekomma tillbaka till och begära utökning av övningsområdet. Vi vet altSkövde kommun behöver Heneområdet, del är vidare fråga om att dra en väg, ochdel är fråga om det s. k. intresseområdet. Om kommun skall utvecklas,måste kommunen fö mark som nyttjas av militären. Detgick att ordna della inom ramen för skjutfältet. Man behövde inte la enkvadratmeter mer än vad det s. k. Vreten mindre innebär, och ändå lösakommunens planeringsproblem. Kommunen säger alt den föredrar della alternativ.Tidigare hade kommunen inle velat ta ställning, men säger majoriteten ikommunstyrelsen hur den vill ha del. NärGunnar tycker atl det här väger lätl och atl det inte är något som helstargument, har jag litel svårt att följa med. Jag tycker atl det behövs väldigtsiarka argument för att gå emot en kommun i en fråga som gäller dess planering.Jag har då naturiigtvis förutsatt att kommunstyrelsen talar för kommunen ochatt den majoritet som finns i kommunstyrelsen också är kommunens majoritet. Jaglycker att det skulle vara skräp till kommunalmän, om de inte lalar om försina kommunstyrelseledamöier att dessa inte snackar för sin majoritet. I varjefall har inte någonting sådanl hörts. Mendet har gått fort del här, därför atl kommunen hade nu chans atl fö enlångsiktig lösning. Jag tycker alt del är bra atl kommunen har tagil denchansen. Vissa markförvärv för armén, m. m. Vissa markföiyärv för armén, m. m. Sedan har vi då frågan om . I och för sigkan man säga all den uppgörelse som träffats mellan kommun och försvaretgäller alt kommunen för Heneområdet, vidare möjlighet att ge vägen den önskadesträckningen och att försvaret avslår frän sitt intresseområde. Den uppgörelsenberör inte alls gränserna för alternativet Vrelen mindre. Den berör inlegränsen inom , ulan det är precis samma Vreten mindre som var nämnt iproposilionen. Det finns alltså därvidlag ingen förändring. Mendä har frågan uppstått: Visste i elt tidigare skede vadVrelen mindre var för någonting? Del har lydligen varit svårl alt i efterhandklarlägga vad man egentligen har talat om från ömse håll. Jag vill här göra ettförsök atl klariägga vad som egentligen hänl. begärde ell skriftligl yttrande från iSkaraborgs län, och remiiierdeisin tur ärendet bl. a. lillFalköpings kommun. tog initiativ lill vissajämkningar i chefens för armén förslag, och mililärbefälhavaren utarbetade idetta sammanhang alternativet Vrelen mindre. I samband därmed jusierades ocksådet s. k. slörre Vrelenallemativet, och inom fick bådaalternativen samma gräns. Del remissunderlag som sänt ulkompletterades efter hand som justeringarna vidtogs, och del var enligllänsslyrelsen vid den tidpunkl då avgav sittyttrande så fullständigt atl kommunen inle borde ha svävat i okunnighet om deolika alternativens innehåll. Utifrån den förutsättningen har länsstyrelsenockså tolkat kommunens slällningslagande. Från tolkning harsedan försvarets faslighetsnämnd utgåii när den hos regeringen förordatalternativet Vrelen mindre, alltså del alternativ som är utskottetsmajoritelsförslag. Delär således fråga om var gränsen går inom . Ifrågavarandeområde är på ungefär 340 hekiar och utgörs i huvudsak av flack skogsmark somklyvs av ett ganska slorl antal skiften. Det bor ingen människa i området, somingår i del s. k. riskområdet kring skjutfältet. Falköpingskommun å sin sida hävdar alt kommunen inte fölt riktig informaiion om altgränsen blivit annorlunda, och man har alltså här under ett parar haftolikaföreställningarom vad man egentligen ulgick från. Delbar varit entolkningsfråga. Naturiigtviskan del sägas alt exakt var gränsen skall gå blir i verkligheten beroende avförhandlingar. Del är också sagt i utskottsbetänkandei atl ,kommuner m.fl. skall vara med när det gäller var anfallsbanor och sådant skallplaceras. Men jag lycker det är självklart att man måste ta hänsyn till vad somhänl och alt man, när man drar gränsen, ser pä om någon enskild verkligenkommer hårt i kläm, om det är någon som inte är riktigt informerad och om det iså fall, då den slutliga gränsen dras, kan göras rimliga justeringar. Delhär är egentligen ingenling som har med uppgörelsen mellan kommun ochmililärbefälhavaren alt göra, för del är Vreten mindre-alternativet sådanl detvar redan i faslighelsnämnden och sådant det var redan när propositionenskrevs. Vi har alltså i första hand att välja mellan eltekonomiski intresse och ett miljövårdsintresse.