prot · G209168 · 1978-12-31 00:00:00 — I våra höginduslrialiserade samhällen-både i öst och i västar detnaturligt att energipolitiken har kommit att inta en central roll. Detta gällerbåde på det ekonomiska och på del politiska området. Energipolitiken har ocksåunder på grund av olika dramatiska händelser kommit atl stå ivärldens massmediala brännpunkt. Världen har fått upp ögonen för altenergipolitiken måsle innebära någonting helt nytt, om mänskligheten skallkunna överleva på ett betryggande sätt. Det betyder med andra ord en helt nyinriktning av energipolitiken, och det gäller i synnerhet ett industriellt såhögt utvecklat land som . Deenergikällor vi har levt högt på, nämligen oljan och uranet, kommerinom överskådlig lid atl ta slut eller i varie fall att i oerhört hög grad blibristvaror, vilket medför abnorma kostnader för deras utnyttjande. Dessutom vetvi atl bägge dessa energiformer är förenade med myckel slora risker av olikaslag. Lösningen måste ligga - och ligger - i en satsning på de förnyelsebaraenergikällorna, de energikällor som är eviga och som man alltså i en ekologisktriktig balans kan utnyttja i all framlid. Dessaförnyelsebara energikällor har mänga positiva värden och mycket fl negativa. Ensatsning på dem innebär bl. a. en utomordentligt stor förbättring avsysselsättningsläget. De har också den positiva effekten att de förutsätter ettdecentraliserat samhälle, där även småskalig produktion kan fl komma till sinrätt, omväxlande med de stora seriernas produktion. Delpå förnyelsebara energikällor byggda decentraliserade samhället kommer all blimotsatsen till det statiska och alltmer robolstyrda samhälle med stenhårdpolisövervakning av atomreaklorer och avfallsupplag etc. som ett fulltutvecklat atomkraftssamhälle innebär. De förnyelsebara energikällorna utvecklas trots oerhörda svårigheter ifråga om forskningsresurser, i fråga om ekonomiska tillgångar. De utvecklas faktisktglädjande snabbi trots dessa handikapp. På olika områden börjar det spira en marknad även för de förnyelsebara energikällorna.Sol, vind, biomasseteknik, ännu mer effektiva värmepumpar ger redan nuenergiförsöriningen i vårt land slora möjligheter, och kapaciteten när detgäller dessa energikällor växer f n. mycket snabbt. Jag vågar förutsäga, herrtalman, att kommer dessa förnyelsebara energikällor alt svaraför mer än hälften av vår energiproduktion. Jag förutser nämligen atloljepriserna inom ett eller annat år har blivit så höga att vad man iekonomiska sammanhang kallar för brytpunkten beträffande lönsamheten kommerattha inträtt. Del innebär-schemat upprepas ständigt när det gäller de härekonomiskt avgörande punkterna - atl även de stora industrigiganterna kommeralt börja salsa pä att utveckla de förnyelsebara energikällorna, just därföratt de finner att lönsamheten bjuder dem att göra sådana satsningar. Då kommerockså den marknad all skapas som är basen för en snabb utveckling av deförnyelsebara energikällorna. Det kommer alt uppstå en knivskarp konkurrens pådel här området, och redan innan 1980-talet är slut kommer vi - jag är heltövertygad om detta - au kunna utnyttja förnyelsebara energikällor i en takt ochen omfattning som vi bara kan ana. Eftersom detta belänkande, nr 60, är ett av de mera digra belänkandenai är och har 32 reservationer, har cenlerrepresentanlerna i näringsutskotletbeslutat sig för att av naturiiga och praktiska skäl dela upp behandlingen avde olika reservationerna. Jag kommer i första hand alt här behandlareservationerna 3, 8, 18 och 28 samt någon till. Meninnan jag går in pä behandlingen av dessa reservationer vill jag säga några ordom yrkanden från vår sida i ett speciellt hänseende, som inte har behövt bliföremål för reservation eftersom utskottet har intagit en mycket positivhållning. Jag tänker på de utvecklingsbolag för energi där vi har filt igenom fleraav våra krav, och jag tänker i sammanhanget då också på ett bestämt företag,som heter . Jag är övertygad om att StudsvikEnergiteknik med sina stora personella resurser och med sin utomordentligakapacitet av teknik och kunskaper på energiområdet kommer atl betyda myckel ifortsättningen just som ett sådant utvecklingsbolag som vi i utskottet harvarit eniga om bör tillskapas. Bolaget har emellertid under haftdel ganska besvärligt. Det har haft påtagliga ekonomiska svårigheter, och manhar där sagt att man måste fl en bättre ekonomisk försörining. a, ärdel slora problem för bolaget när del gäller kapilallillskoll. Bolaget villdisponera och generera eget riskkapital för atl stärka en ny teknik, så atl densnarast möjligt skall kunna föras fram lill exploatering. Utskottet har sagtsig ha förståelse för de synpunkterna, och utskottet hänvisar lill all del juhar uttalat sig för alt utvecklingsbolag skall inrättas för bl. a. energi- ochtransportteknik. Utskottet förutsätter i det sammanhanget - det lyckerjag börsärskilt understrykas, herr talman - alt Siudsviksbolaget kan och skall"tillförsäkras möjligheter lill nära samarbete med det utvecklingsbolagsom kan komma atl inrättas för energiområdet". Studsvik Energiteknik är isjälva verket ett uppbyggt och redan fungerande bolag, som har de störstaförutsättningar atl verka just i den anda och riktning som utskottet har velattillägna de här utvecklingsbolagen på energi- Energipolitiken, in. Energipolitiken, in. I det sammanhanget vill jag med tillfredsställelse notera alt ivåväsentliga krav av de många som vi har framfört i vår partimotion nr 2406 harbiträtts och undersirukits av utskottet: dels att utvecklingsbolaget påenergiområdet skall få sikta in verksamheten även på alternativa bränslen ochsålunda syssla även med sol- och vindkraft, dels all försöks- ochdemonstra-lionsanläggningar för utveckling av metanol ur inhemska bränslen -jag understryker detta, eftersom del är oerhört väsentligt -skall komma tillstånd mycket snart. Utskottet understryker också vikten av att ell sådant bolagkommer till stånd. Vi hade dessutom föreslagit vissa lokaliseringar, men avnaturliga skäl har utskottet inle nu velat ta ställning härtill. Utskottetförordar alltså all ell bolag inrättas i samarbete med Svensk MetanolulvecklingAB för atl utveckla metanol lir inhemska bränslen. Detta aren myckel storframgång för våra strävanden all bygga upp vår energiförsörjning på basis avalternativa förnyelsebara energikällor. Jag går då in på reservationerna. Beträffande reservationen 3 rörandede mindre oljeföretagens situation vill jag framhålla följande. Dessa mindreoljeförelags situation har f ö. varit uppe tidigare i dag-om jag minns rätt bl.a. \ debatten mellan partiledarna. Lägetpå oljemarknaden är ytterst oroande - det kan än en gång understrykas. Utvecklingeni , där den USA-underslödda schahen syntes ha läget i ett stabilt grepp förlång tid framåt, har skakat västvärtden. Den muslimska revolutionen harvisserligen en religiös bakgrund men är ändå skrämmande militant. Utvecklingenkan komma att kasta flera av de oljeproducerande schejkdömena runt arabiskaviken över ända. Detär alltså här hemma en oavvislig skyldighet för regeringen atl tryggaoljeförsöriningen på villkor som kan vara rimliga. Olika storförbrukare, såsomkommuner och oljeföretag, måste fl möjlighet all bygga upp rejälaberedskapslager och även öka försörjningstryggheten genom att långsikliga avtalupprättas med olika oljeproducenler. Detnuvarande beroendet av den s. k. spotmarknaden måste i viss utsträckningbegränsas. Helt kan del inte elimineras - i varie fall inte omgående -eftersomman då kommer att slå ut de mindre oljeföretagen, som vi gärna vill slå vaktom. Dehär företagen finns del anledning att lägga flera aspekter på. De har betyttoch betyder fortfarande åtskilligt när del gäller den rena oljeförsörjningen,men de har på grund av beroendet av spotmarknaden kommit i dessa utomordentligasvårigheter. Del finns emellertid även ur andra synpunkter skäl all salsa pådem. Vid en minskad oljelillförsel med ett slörre beroende av andra bränslen -kol, ved, flis och liknande - är del helt nödvändigt i ett land som värt alt hatillgäng till företag som har kompetens och erfarenheter av exempelviskolhaniering och vedhantering av olika slag. De flesta av de här mindreoljeföreiagen har just sådana erfarenheter. De gjorde stora insatser ochbetydde enormt mycket under just när del gäller kolhanteringoch insatser på vedhanteringens område. Del finns anledning att la lill vara dekunskaper och erfarenheter som de här mindre förelagen har. Detär en aspekt som kanske är väsentligare och viktigare än att de bara skallgaranteras möjligheter till oljehanlering. De krav på starkast möjliga satsningar på utvecklingen av förnyelsebaraenergikällor, som jag här inledningsvis talat om, får konkret uttryck icenterns reservation nr 8 beträffande alternativa energikällor vid uppvärmningav byggnader. Av den totala energiförbrukningen här i landei går ca 50 96 ätför uppvärmningsändamål. Del är ganska naturligt med hänsyn lill våraklimatförhållanden. Det är alltså oerhört väsentligt att vi kan få lill stånden minskning av vårt oljeberoende genom all uppvärmningen gradvis och snabbtöverförs från olja lill alternativa energikällor. Del måste vara en strävan ochambition alt försöka åstadkomma detta just för all minska vårt storaoljeberoende. Detta är en akilleshäl - kanske den allvariigaste vi har i dettaland . Ettviktigt alternativ är naturgasen. Om denna har min centerkollega i utskottet,, talat närmare, så den saken går jag inle in på. Ett annat intressantalternativ är fliseldning. Enutomordentligt viktig uppvärmningskälla är yljordvärmen. Tekniken att utnyttjadenna - vilken kan användas inte enbart för enstaka villor utan även förflerfamiljshus och hela bostadsområden har just nu börjat sitt segertåg genomlandet. Detta är en suverän, helt ofartig och giftfri uppvärm-ningsmelod, somsnabbt måste utvecklas ytlertigare med alla tillgängliga resurser. Detfinns alltså redan nu alternativa energikällor som är utvecklade och som medrätta satsningar snabbt kan komma atl spela en betydelsefull roll. Med reservation nr 18 vill vi från sida understryka vikten avatl satsa på och utveckla kraft värmen i så många sammanhang som möjligt. Detär ju så att det mest effektiva sättet att utnyttja energiinnehållet i tillförtbränsle vid energiproduktion är att utnyttja kraft värmeverk. Del äranläggningar där elkraft och värme kan produceras . Regeringenhar, för atl uttrycka mig vänligt, visat ett ointresse för denna utomordentligtvikliga energiproduktions form. Namn som , och Studsvik bär idelta sammanhang syn för sägen. Jag skall senare gä in litet närmare på delta. Deförbättrade finansieringsregler som propositionen föreslår är dock ett steg irätt riktning från ointresse till intresse -jag noterar del särskilt. Menytlertigare insatser i stimulerande riktning måste till. Förnågot halvår sedan beslöt med anledning av proposition 1978/79:46 omökat stöd lill vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet. Det beslutetinnebar bl. a. atl - utöver del 35-procentiga bidraget - ett särskilt bidrag om15 96 av godkända kostnader tillfälligt infördes som stöd vid uppförande avfastbränsleanläggning eller moltrycksanläggning. Iriksdagens beslut ingick även atl huvuddelen av utrustningen för denenergibesparande åtgärden skulle beställas före och regelmässigtlevereras före den 1 juli 1980.1 vår motion nr 2406 har vi föreslagit alt detsärskilda tillägget skall utgå även för beställningar av utmslning lill Energipolitiken,in. 11Riksdagens protokoll 1978/79:168-169 Energipolitiken, in. kraftvärmeverksom görs före med leverans av de viktigaste delarna före den 1januari 1982. Det är ett krav som vi anser vara mycket väsentligt isammanhanget och som vi har följt upp i reservation nr 18. Och jag vill än engång understryka hur viktigt det är, bl. a. för all minska oljeberoendet, attutbyggnaden av kraflvärmeverken flr ett starkt stöd frän samhällets sida. I reservation nr 28 behandlar vi vattenfallsverket ur en speciellsynvinkel, nämligen verkels redovisningsprinciper. Vi cenlerreser-vanier anserall man bör stödja centermolionens krav på att vatlenfallsverket i sindriftstal måste dela upp intäkter och rörelsekostnader på olika slag avkraftproduktion, dels på atomkraft, dels på vattenkraft och dels på övrigenergiproduktion. F. n. är driftslaten utomordentligt svåröverskådlig, och detär myckel svårt atl över huvud laget fl något grepp om vad de olika kostnadernahänför sig lill. Detta vore ett rationellt sätt alt fl en bättre överblick på.Jag yrkar därför bifall lill denna reservation. är det ett namn inom dess verksamhetsområde som särskilt äri brännpunkten - Forsmark. Vi har behandlat bl. a. Forsmark i reservation nr29. Vi har där konstaterat atl har föreslagits alt uppskjutabehandlingen av samtliga frågor som rör fortsatt kärnkraflsulbyggnad i dess att en folkomröstning om kärnkraftens roll har ägt rum. I avvaktanpä denna folkomröstning anser vi reservanter alt inga ytlertigare medel bör fåanvändas för fortsatt utbyggnad av reaktorerna 11 () och 12(3). Idrtftiagningen av de redan färdigställda reaktorerna ärberoende av prövning enligt villkorslagen. Det är ett mycket väsentligtkonstaterande i detta sammanhang. I sitt utlåtande till regeringen överkraflinduslrins förslag beträffande slutförvaring av det högaktiva avfallet harstatens kärnkraflinspektion inte besvarat regeringens fråga huruvida det ärvisat att villkorslagens krav i detta hänseende har uppfyllts. VidForsmark 3, som är beroende av statliga investeringsmedel, måste verksamhetenavvecklas. Alltså får inga ylteriigare medel anslås för fortsatt byggande vidForsmark 3. Ej heller flr enligt reservanternas mening stalsgarantier ellerutlandslån medges för reaktorerna och 3. Enfortsatt byggnadsverksamhet vid dessa anläggningar skulle enligt reservanternasmening innebära en allt kraftigare bindning till användning av kärnenergi ochianspråktagande av slora resurser. uttalande om atthandlingsfrihet för framliden bör eftersträvas inom energiområdet skulle blihelt illusoriskt, om man fortsatte denna byggnadsverksamhet. Viförutsätter alt vaitenfallsverket fullföljer regeringens uppdrag att efteröverenskommelse inom avbryta sådan komponenttillverkningsom är specifik för och därmed saknar alternativ användning. Dekomponenter som tillverkals skall därför kunna avyttras. De eventuellakoslnaderenavvecklingav verksamheten vid innebär bör regeringenredovisa i propositionen om tilläggsbudget. Vårt ställningstagande i delta avseende innebär atti propositionen beräknade medel för kärnkraftsanläggningar och kärnbränslemåsle reduceras med de belopp som beräknas för block 3 vid Forsmarkskraftstation. Detta innebär att anslaget måste minskas med 179 milj. kr. Viförutsätter atl borgen inle tecknas för blocket . har fördelta ändamål beräknat ett belopp om 450 milj. kr. Borgensramen måste alltsåminska med detta belopp. Deekonomiska resurser som frigörs vid en avveckling av verksamheten vid Forsmark3 bör överföras till alternativa projekt av betydelse för den framtidaenergiförsörjningen. Därigenom torde även sysselsätlningslillfällen skapas förpersonal inom vattenfallsverket, vilket har varit ett problem i sammanhanget. Jag har då kvar att behandla reservationen 31 beträffande ettenergibolag i , som två centerpartister har motionerat om. Vireservanter har yrkat bifall till motionärernas förslag. Del skulle innebäraalt Vallenfall avstår från sina anläggningar i till det här bolaget.Man skulle tillsammans med kommunerna bygga upp detta. Jag yrkar bifall tillden reservationen och vill understryka vad vi i vårt särskilda yttrande harsagt beträffande utvidgningen av valtenfallsverkets verksamhet på olika områden.Vi motsätter oss en sådan utvidgning. Vi har inte reserverat oss på den punktenmen har i vårt särskilda yttrande påpekat att t. ex. kommunerna måsle få enledande roll på eldistributionsområdet. Vi är alltså tveksamma lill att ettsärskilt förvaltningsbolag på distributionsområdet skall bildas inomvaitenfallsverket. Vatienfallsverkels verksamhet måste koncentreras tillområden där verket traditionellt har den bästa kompetensen, dvs. Sedanunderstryker jag en sista gång, herr talman, del som också framgår av vårtsärskilda yttrande, nämligen det vikliga i att man i fortsättningen satsar påutbyggnad av kraftvärmeverk som ett ytterst viktigt alternativ när det gälleralt minska oljeberoendet. Energipolitiken,tn. I motionen 2414 har vi från värmländsk horisont aktualiserat frågan omett effektivare utnyttjande av vattenkraften i vatten-syslem. Vimenaratt betydande energitillskott kan tillgodogöras vid ett bättre utnyttjandeav befintliga anläggningar. Dessa ingrepp är betydligt skonsammare än vad somtraditionellt är fallet vid byggande a v nya anläggningar. Som exempel har vi ivår motion gjort vissa jämförelser mellan en ökad effektivisering av redanbefintliga vatlenkraftsanläggningar i och det mångomtaladeSlrängsforsens kraftverk. Vi finner då alt det går att tillskapa betydligt mer energii vattensystem, om man väljer den senare modellen. Vi anser allfrågan är ytterst intressant och att den i första hand bör utredas. Varför har vi då aktualiserat frågan? Jo, vi menar att vi i motionenvisar alternativa förslag till energiutvinning ur . Ett förverkligandeav våra krav och idéer skulle tillfredsställa såväl miljösträ- Energipolitiken,tn. vandensom sysselsätlningspoliliska strävanden. Vi har följt kampenom projektet i och dess eventuella utbyggnad. Dentilltänkta utbyggnaden har vållat mycken debatt. Ortsbefolkningen är starktkritisk till en framlida utbyggnad av , och jag vill i alltväsentligt instämma i ortsbefolkningens berättigade kritik. Del kan inle vara vettigt att lill sista droppen bygga ut återståendesmärre vattendrag. är f. ö. den allra sydligaste aktuellakrafiverksuibyggnaden, och vi anser att den aktuella älvsträck -an bör sparastill kommande generationer. Fråganom utbyggnad är långtifrån ny och har skapat oroi . F. d. landshövding har lagt ner ett uppskattat jobbför atl rädda . majoritet har gettklartecken lill en utbyggnad av . Således har regeringen alt fattadel avgörande beslutet om en utbyggnad flr ske eller ej. Regeringen bordesjälvfallet av respekt för ortsbefolkningen säga nej till nämnda utbyggnad. Strängsforsenhar i den s. k. Sehlstedtska utredningen placerats i klass 4, alltså givitshögsta bevarandevärde. De naturvärden som här står på spel är oersättliga ochbör utan tvivel sparas lill kommande generationer. Jag vill med adress tillregeringen hemställa alt man dels beaktar nämnda klassificering, dels, ochinte minst, all man lyssnar lill den breda folkopinion som säger nej lill enutbyggnad. Det kravet stöds av samtliga partier i . Vidare harlänsstyrelsen i med klar majoritet sagt nej lill en eventuellutbyggnad. Ifolkpartiets är man lyhörd för opinioner, brukar man säga. Här harregeringen ett tillfälle alt i konkret handling visa vad dessa ordinnebär. Beslutet bör inte vara svårt att fatta. Lyssna med det rätta örat ochlyssna ej till bolagens och storkapitalets intressen! Säg ett klart ochentydigt nej till Uddeholmsbolageis propåer om en utbyggnad av !Ett nej lill utbyggnad av är den värmländska arbetarrörelsens oeftergivligakrav. Detta nej är förankrat i både LO och SAP-distrikiet i . Visäger definitivt nej till kraflverksulbyggnad i . I 1979 årsregionalpolitiska handlingsprogram finns detta klart och koncist nedtecknat. Varstår de borgertiga i den här frågan? I en radiodebalt valdeklarerade talman klart och entydigt på en direkt frågafrån radioreportern följande: säger nej till en utbyggnad avSträngsforsen. Vi förutsätter aU det löftet har aktualitet även och atlden provisoriska regeringen inte medger en utbyggnad av . Vattendomstolenär för övrigt inte heller enig i sitt domslut. Folkpartiels representant, , har reserverat sig mot domslutet och anser att inte böroffras för en framtida utbyggnad. Jagförutsätter all dessa två folkpartisters klara ställningstagande väger tungtnär och om regeringen fattar ett beslut. Varför vill dä arbetarrörelsenslå vakt om och som alternativ i förstahand utreda frågan om effektivisering av redan befintliga vatlenkraftsanläggningar?Vi menar atl de miljövärden som här slår på spel inle flr offras förkortsiktiga vinstintressen. Uddeholmsbolaget har exploaterat och nyttjatråvarutillgångarna i nästan intill bristningsgränsen. Vi säger nejtill fortsatta exploateringar. Gränsen är nådd för vad naturen och miljön ivåra nordvärmländska bygder över huvud tagel tål. Satsa i stället påvägutbyggnad, turism, industriell utbyggnad och andra konkreta åtgärder för enmera långsiktig politik och spar våra återstående miljövärden! Uddeholmsbolagelförsöker nu i sista stund köpa sig fri med små insatser. Man försöker vändaopinionen i dessa trakter för alt fl bygga ut . Låt mig fastslåatl så lätt gardet inte att vända opinionen i dessa bygder. Det går helt enkeltinle längre all köpa arbetstillfällen mot oersättliga miljö-och naturvärden.Den kortsiktiga politiken vinner inle längre gehör. I motion 2414 har vi pekat på de betydande energitillskott som kanutvinnas via effektiviseringsinsatser i redan uppförda kraftverksanläggningar.Totalt skulle del i vattensystem kunna utvinnas inle mindre än ca0,. Del är dubbelt sä mycket som en utbyggnad av skulle ge. Vi förordar i första handatt en utredning tillsätts. Vadsäger då ulskollet med anledning av vår motion? I princip avstyrker man yrkandetom utredning och anser all regeringen och vattenfallsverket bör följa frågansfortsatta utveckling. Delta är ett steg i rätt riktning och ett fall framåt.Men jag vill påpeka atl inte slår under Vallenfalls ägarinlressen,men väl under regeringens kontroll - om regeringen så anser och vill. Utskottetsäger vidare all del är synnerligen angelägel att man eftersträvar etteffektivare utnyttjande av vallenkraften i redan exploaterade älvar. Härområder inga delade meningar. Utskottethänvisar till att departementschefen i lagförslaget skall åläggavatlenfallsverket att utreda och lägga fram förslag. Ja, herr talman,utskottets vers låter smickrande och tilltalande. Men om man närmare studerarfrågeställningen kan man inte undvika atl ställa följande frågor: Påvilket sätt och med vilka konkreta åtgärder kan och bör regeringen följafrågan? Jag hoppas självfallet att utskottets önsketänkande vinner gehör ochatt regeringen vidtar åtgärder. Jag vill gärna att utskottets talesman gör ettförtydligande om vad utskottet menar med denna förutsättning. Vad händer omexempelvis Uddeholmsbolaget helt nonchalerar ulskotiels och mening?Vilka konkreta åtgärder anser utskottet all regeringen skall vidta medanledning av uiskoliets förväntan? Är delta bara önsketänkande eller ärutskottets skrivning bindande för regeringens handlande? Vilka garantier finnsför alt exempelvis vattensystem skall kunna effekiiveras? Samtligabefintliga vattenkraftanläggningar i är i privat regi och berörs påintet sätt av vatlenfallsverket. Kan vi lita på regeringen ochUddeholmsbolaget, , RLF m. fl. privata intressenter, lierade i enhelig eller ohelig allians? Energipolitiken, in. Energipolitiken,tn. Vilka initiativ är regeringen beredd atl vidta medanledning av utskottets skrivning? Kommer man att uppta förhandlingar medUddeholmsbolaget etc? Jag finner med besvikelse all regeringens talesman inte sitter ikammaren och kanta till orda i den frågan, men jag förutsätter alt någon frånutskoltel kan ge svar på de frågor jag här har ställt. Jag utgår också ifrånatt regeringen är medveten om att den här frågan är aktuell i och påmånga andra håll i vårt land. Inom vilken tidrymd kan vi förvänta oss initiativfrån den provisoriskt sittande regeringen? Detta är ett krav som många värmlänningar står bakom. Självfallet villvi fl ett svar från regeringsbänken eller frän utskottets talesman. 1 detta anförandeinstämde () och (). PER (): Under debatten här liksom under den energidebatt som har förtsalltsedan kärnkraftsolyckan i har socialdemokratin lagt nedbetydande möda på all genom hänvisningar till del ena eller det andrahistoriska citatet söka påvisa konsekvensen i den egna politiken.