prot · G20969 · 1978-12-31 00:00:00 — Jaghar tidigare räknal upp alla de inrikes- och utrikespolitiska skälsom gör att Turkiel verkligen hör till de länder som man måste fundera myckelnoga över och där problemen i samband med en kärnkraftsexport är mycket stora.Jag har inle fått riktigt klart för mig vilka inrikes- och utrikespolitiskamotiv som måste föreligga för att den nuvarande regeringen inle skall anse detlämpligt med en kärnkraflsexport. 1 fråga om vilkel som är dyrast, olja eller kärnkraft, både nu och påsikt har ju alldeles hafl en debatt med energiministernCari , som har gell svar på den frågan. Därför har jag ingen anledning atlupprepa det men möjligen att ställa frågan om har någon egenbedömning av sannolikheten av alt oljan under kommer attsjunka i pris eller av all prisutvecklingen på oljan kommer atl bli heltannoriunda än vad andra instanser häller för mest sannolik. All elt land somTurkiel, som är så beroende av en enda energikälla, oljan, atl del måsteanvända samtliga sina exportinkomster - man har alltså inte någonting kvar frånexporten för någon annan vara sedan man har betalt sin oljeräkning - har etlberättigat intresse alt försöka finna alternativa vägar alt skaffa sig energi,tycker jag borde vara naluriigl för de flesta all bejaka. Men inle bejaka det. Han undrar om inle kan fortsätta att betala de förvarie år alll dyrare oljeräkningarna. Han tycker atl tanken frän sidaatt försöka finna alternativa vägar för sin energiförsörining - i varje fall omde vägarna innefattar kärnkraft - inte är någonting som man från svensk sidabör la hänsyn till. Men det gör vi i regeringen. Och jag tror att del är enriklig bedömning. återkommer oavbrutet till frågan omdetta är någon ändring i regeringens polilik. Nej, del är det inle. Vi prövar,precis som jag redan understrukit, frän fall lill fall möjligheterna och fönjtsällningarnaför svensk kärnkraflsexport lill de länder som kan komma att eventuellt viljaköpa kärnkraftverk från . I bollen på de bedömningarna ligger i förstahand säkerhelsförhållandena, atl de här länderna har skrivit påicke-spridningsavtalet och alt de anslutit sig till rikllinjema. Vårasäkerhetsbestämmelser går i det fallet längre, tror jag, än någon annanlänkbar kärnkraflsexporierande nations. Jag berörde i min första replik alla deområden som vi tog upp i samtalen med premiärministern och där vianmälde alt vi hade önskemål om och intresse av alt bidra till all säkerhetenmed en sådan här anläggning, om den exporteras till Turkiel, blir så fullgodsom man kan förutsätta. På del området liksom när del gäller all göra den utrikespolitiskabedömningen av landets stabilitet tycker jag alt jag har gett alldeles fullständigt svar. Slutligenskildringen av vad som händer om Turkiel senare skulle välja all säga upp sinaavtal och utesluta inspektörema från lAEA från rätten att komma in i landet ochinspektera. menar atl någol sådant skulle kunna ske. Då skulleman kunna använda det bränsle som man kunde få fram från en kärnkraftsreaktorför atl skaffa sig kärnvapen. Jag vill bara säga alt fysiska förulsältningarför ett land alt slänga ule inspektörer finns del självfallet. Men deninternationella opinion som det landet i del lägel skulle möta kan det landetinte bortse frän. Bakom de här avtalen finns stormakternas bestämda vilja allhindra kärnvapenspridning. Jag måste slälla frågan: Var skulle Turkiel köpasitt uran, om man skulle ge sig in på den här linjen? Var skulle man över huvudtagel få del material som skulle behövas för atl fortsätta en sådan verksamhet?Dessutom skulle landet sannolikt fä myckel kraftiga verkningar pä sin ekonomi,på grund av de åtgärder den internationella gemenskapen skulle rikla mot detom det bröt mot gällande internationella avtal. Detfinns många typer av skräckskildringar som vi kan uppehålla oss vid, men jagtror all det här är en av de minst realisliska. Det är en av orsakerna tillregeringens bedömning att kärnkraftsexport till skulle vara fulltlänkbar. Till att böria med kanske jag skall meddela aU den debatt jag nyssförde med statsrådet inte handlade om kärnkraftens ekonomi ulan om desssäkerhetsfrågor. Jagtror inle att priset på olja kommer att sjunka. Jag tror i och för sig knappastatt priset på kärnkraft heller kommeratl sjunka. visar i alla fallerfarenheten atl kärnkraftens prisutveckling varit snabbare än oljans -trots destora oljeprishöjningar som kom i släptåget pä oljekrisen . Men när man serdet hela på litet finner man all del också finns andra säll atlklara sin energiförsörining än atl välja mellan olja och kärnkraft. Det här ären stor debatlfråga, som vi kanske inte skall ta upp kammarledamö- lernaslid med just nu - även om myckel få är närvarande här. Men föreställningen allvi bara har all välja mellan kärnkraft och olja bedömer jag som felaktig. Jagtycker fortfarande all regeringens bedömningar är oklara. Alla de argument fören kärnkraftsexport lill som handelsministern anför-och som alltsåskulle ligga i regeringens utrikespolitiska bedömning - är argument som ärtillämpliga på varie land som har undertecknat NPT, som godkännerlAEA-kontrollen och kontroll enligt Londonriktlinjema. Varie sådant landstämmer alltså med den beskrivning och de argument som handelsministern läggerfram. Samlidigi säger handelsministern all man gör en bedömning av ländernafrån fall lill fall. Men hur den specialbedömningen av Turkiel har utfallit harinle handelsministern sagl elt enda ord om -eftersom del han har redovisai ärhelt generella saker, exempelvis att det förutsätts all resp. land ingåttNPT-avial, godkänner lAEA-konlroll och Londonriktlinjema. Likadant är del medresonemanget om framtidsperspektivet, om den internationella opinionen vadgäller den som säger upp konlrollavlal. Det är också sådant som inte ärspecifikt för ulan skulle kunna gälla varie land som uppfyller de merformella kriterierna. Jaghar pekat pä alt Turkiel är ell land som befinner sig i elt oerhört utsattläge. har jag alltså inte fält någon kommentar! Ellannal land som har förekommit i debatten om svensk kärnkraftsexport är Iran.Jag kan inte finna någol argument bland dem som handelsministern anfört för enexport till som inte också skulle kunna vara tillämpligt på , omdel landet godkänner konlrollavtalen. Men man kan fråga sig vad vi hade tycktom hade börial exportera kärnkraft lill - med de inrikespolitiskaförhållanden och den osäkerhet som f n. råder där. Jagtycker atl del här är en alltför allvarlig fråga för alt avfärdas med generellabedömningar. Man kan inle helt förbigå de specifika förhållanden som gällerTurkiet. Lål mig något kommentera framtidsvisionen om vad som skulle hända omTurkiet under ändrade poliliska förhållanden skulle säga upp konlrollavtalen.Hädar säger atl den intemalionella opinionen skulle bli så fruktansvärdatl landet nästan inte kan göra del. Jag vill bara konstatera all del är lättalt iaktta all länder kan ta sig för väldigl myckel utan all deninternationella opinionen blir av den arten alt vi fär några allvariigakonsekvenser. Man kan ockupera grannländer, man kan förtrycka mänskligarättigheter och mycket annal, om de utrikespolitiska förhållandena ärsådana.Jag är övertygad om alt man också kan säga upp inlernalionellakonlrollavlal utan all utlösa den verkningsfulla bojkott som världsopinionenknappast lyckats genomföra mot något annat land heller. Ifråga om var det här landet kan köpa sitt uran är del bara att konstatera alldet finns möjligheter atl köpa uran ulan all underkasta sig dessakontroller. Det finns en svart marknad, och del finns länder som inte är sånogräknade på del här området. Sä de garantierna finns alltså inte heller. Jagväntar fortfarande på en redovisning av hur man bedömt de för specifikaproblemen. Den debatt som jag åsyftade då och herr Granstedt diskuteradepriserna var inte den som ägde rum ulan den som ägde rum för någon lidsedan. Sedanvill jag för Oärde gången - nu naturligtvis något resignerad inför tanken atlherr inle skulle uppfatta vad jag säger den här gången heller-upprepa atl regeringen inte i sina bedömningar uigårenbari från all elt landskall ha skrivit under dessa avtal, icke-spridningsavtalet och Londonriktlinjerna,ulan atl regeringen därutöver gör en politisk bedömning av landet såsomlämpligt objekt för en eventuell försäljning av ell svenskt kärnkraftverk. Hurdenbedömningen utfallit i fall framgår av alt regeringen har-vilkel ju ärutgångspunkten för interpellation - medgett exportkredilnämndenall bevilja exportkredilgaranli. Del innebär inte en definitiv bindning tillatl export också kommer lill stånd - vilkel jag också framhöll alldeles klart imill första inlägg - eftersom della kräver eu utförsellillstånd och någolsådant inle kommer atl beviljas förrän en ansökan inkommit, i ljuset av vad vidå vel om förhållandena i Turkiel och självfallet med den grundläggandeförutsättningen atl har ratificeraticke-spridningsavtalet m. m. Jagnämnde också for -jag upprepar det , bara för tredje gången -all vi i samband med besök gick igenom en lång rad säkerhetsåtgärderutöver dem som finns upptagna i icke-spridningsavtalet och Londonriktlinjemaoch sade all det är sådana faktorer som vi vill atl man skall la hänsyn lill omen svensk kärnkraftsexporl till Turkiel kommer lill stånd. Del är alltså inteså all vi är beredda all sälja till alla som skrivit pä, ulan vi har särskildakrav därutöver, myckel långtgående krav. Vårautrikespolitiska bedömningar gör vi för etl land i taget, och har det gälltTurkiet. Där är alltså slutsatsen av bedömningen alt en kärnkraftsexporl lillTurkiel kan länkas medges och all Asea-Alom får vara med och tävla ikonkurrensen om ell sådant kärnkraftverk. Slutligen- för min del slutligen - vill jag säga all del som sade i endebatt här är någonting som den i allaavseenden kan ansluta sig lill när del gäller dessa frågor. "Jagfinner inle del här vara tillfället för en mera ingående diskussion om huru-ländernas energiproblem kan lösas. Lät mig dock, för all undvikamissförstånd, erinra om regeringens uppfattning atl alla stater haren självklarräll alt själva fastställa sin energipolitik. De villkor och den kontroll sompå kärnkraftens område knyts till överföringar från elt land lill elt annatinnebär inle någol ifrågasättande av denna räll." Densvenska regeringen slår som tidigare fullständigt och helhjärtat bakomdelta. Nutänker jag inle ta lill orda igen, för om inle förställ mig nuirorjag inte han kommeratl förslå mig om jag upprepar del hela en gång lill. Lät mig böria med all konstatera all jag naturiigtvis ställer mig bakomuttalandet om varie stals rätt alt själv välja sin energipolitik, men delinnebär givelvis ingen skyldighet för atl exportera kärnkraftverk lillvarie land som vill ha del, och det irorjag inle menar heller. Allldel som var vänlig nog att upprepa för mig hade jag uppfattat redanvid det första tillfället. Men problemet är all trots all handelsministern ellantal gånger nu talat om all regeringen gör en bedömning från fall lill fall avländer så har han alltså inle velat tala om för mig hur bedömningen utfallithär, hur man analyserat inrikespolitiska förhållanden och stabilitet,hur man analyserat betydelsen av Turkiels relationer lill och Cypernoch hur man bedömt effekterna av Turkiels närhet lill . Alla de härfrågorna har handelsministern, trots upprepade inlägg, konsekvent underlåtitatl gå in på. Del var det som var kärnfrågan i inlerpellationen, och del ärdel problemel jag har återkommit lill i varie replik. Jag lycker det ärbeklagligt atl jag inte har fått svar på del som interpellationen i grund ochbollen handlade om. inle tänker gå upp mera i den här debatten får jag alltså ge upp. Jagfår inle svar pä huvudfrågan i min interpellation. Det går inte atl fä någonredovisning från regeringen i det här fallet. Jagkan då inle befria mig från misstanken alt den analys som jag efterlyser intehar varit sä omsorgsfull och grundlig all anser sig kunna redovisaden här i kammaren. Överläggningen varhärmed slutad. § 6 Föredrogs ochhänvisades Motioner 1978/79:40109 tillkonslitutionsulskotlet /79:410 och 411 till finansutskottet /79:412-415till skatteutskottet /79:416 och 417 till juslilieulskollel 1978/79:418lill lagutskottet /79:419 och 420 till utrikesutskottet /79:42124 lillförsvarsutskottet /79:42528 lill socialförsäkringsulskottel /79:429-434lill socialulskollel 1978/79:435-439 till kulturutskottet /79:440-452 tillutbildningsutskottet /79:45355 lill trafikutskottet /79:456 tillarbetsmarknadsutskottet /79:457-464 lill trafikutskotlel /79:46572 lilljordbruksutskottet /79:47381 lill näringsutskollet /79:482-486 lillarbetsmarknadsutskollel 1978/79:487 lillnäringsulskotlet Nr 69 1978/79:488lill civilulskoltet den § 7 Talmannen meddelade all propositionerna nr 100 och 101 skulle sättas sistpä föredragningslistan för kammarens nästa sammanträde, §8 Anmäldes och bordlades 1978/79:489 av och omöversyn av dalalagen 1978/79:490 av och omen vidgad lagstiftning om personregister 1978/79:491 av m.Jl ompresstödet till icke svenskspråkiga tidningar 1978/79:492 av m. fl omkonsekvenserna av en socialistisk omdaning av samhället 1978/79:493 av KurtHugosson m.fl om den statliga statistikproduktionen 1978/79:494 av m. fl ombeskattningen av extra arbetsinsatser 1978/79:495 av och särbeskaltning av förmögenhet m. m, 1978/79:496 av om en utvärderingav mellanölsförbudei 1978/79:497 av Knui omförlidsäterbelalning av överskjutande skaU 1978/79:498 av och omändring av bevissäkringslagen 1978/79:499 av m.fl. om yiteriigaretjänster till den föreslagna länsrätten i 1978/79:500 av Per-A.xel m. fl. om fortsattnyttjande av kriminalvärdsanslallen i 1978/79:501 av och ommolivering av beslut i resningsärenden 1978/79:502 av StureKorpåsm.Jl ombiståndssamarbetet mellan och 1978/79:503 av Bo Lundgrenoch om importen av socker 1978/79:504 av och dagersättningen vid mönstring 1978/79:505 av m.fl. om slopande avarbetsgivaravgifter beträffande anställda ungdomar 1978/79:506 av SvenAspling m.fl. om vissa studiesociala frågor 1978/79:507 av och ompensionstillskottet för änkor 1978/79:508 av och ompalientkostnaden inom företagshälsovården 1978/79:509 av . om ålgärder inom barn- och familjepoli- 139 Nr 69 1978/79:510 av om besvär i ärende rörande allmän 1978/79:511av Biigitta m. fl om en samlad översyn av stödåtgärder lill handikappade barn och deras familjer 1978/79:512 av MärtaFredrikson m.Jl om åtgärder mol synstress 1978/79:513 av GöranKarlsson m.fl om ålerkrav av bidragsförskott 1978/79:514 av GöranKarlsson m.Jl. 1978/79:515 av . om åtgärder för de äldre 1978/79:516 av . 1978/79:517 av KurtHugosson m.Jl om ändrad organisation och förstärkta resurserför Radio 1978/79:518 av om ökat inflytande förlänsskolnämnderna 1978/79:519 av om inrättande avinstilutionsföreslåndar- ijänslerinom gymnasieskolan, m, m, 1978/79:520 av Birgiiia m.fl. ombarnavårdslärarutbildningen /79:521 av om översyn av dentreåriga naturvetenskapliga gymnasielinjen1978/79:522 av och om hälso- och friskvård inomskolväsendet 1978/79:523 av m.fl. om ökad förskollärarutbildning\918/19:524av m. fl. om tillgodoräknande av föreningsmeriler vidintagning till högskola, m, m, 1978/79:525 av m.Jl om ensamhällsekonomisk analys av virkeslransporter1978/79:526 av i och om rätt för rörelsehindradealt utan extra kostnad utnyttja SJ:s förstaklassvagnar /79:527 av HugoBengtsson och i om hjälptelefonervid vissa vägar 1978/79:528 av m.fl om transportstödet1978/79:529 av Kun m.fl. om åtgärder mol olaga laxiverk- samhel1978/79:530 av ni. jl om nya arbetsobjekt för SJ:s verkstäder i 1978/79:531 avMarianne om upprustning av järnvägslinjen 1978/79:532av om slopande av bestämmelserna om halvljuskörningunder daglid 1978/79:533 av m.fl om statligt stöd för om- ochtillbyggnad avVisby hamn 1978/79:534 av m.fl. om ålgärder för all ökakolleklivre- sandel1978/79:535 av och om översynen av laxinäringen1978/79:536 av om upprustning av järnvägslinjen 1978/79:537 av y/ra/l/wersrerf/om krav päoljelänsor ombord pä fraktfartyg i Nr 69 den 1978/79:538 av ÅkeGillström om slybekämpningen j9 1978/79:539 av MatsHellström m.fl om utredning angående föroreningar 1978/79:540 av YngveNyquist m.Jl. om hanteringen av järnskrot 1978/79:541 av m.fl om lokaliseringlill av norra skogsinstitutet 1978/79:542 av och omutveckling av vätgasdrivna bilar m, m, 1978/79:543 av RoU Hagel och omålgärder för atl utveckla skogsnäringen 1978/79:544 av MatsHellström m.Jl om den framlida råvarutillgången 1978/79:545 av MarianneKarlsson om innovationsfrämjande ålgärder 1978/79:546 av m.fl. om ålgärder föratl utveckla gruvhanle-ringen 1978/79:547 av och om aulomatspel m, m, 1978/79:548 av m.Jl ombankinspektionens tillsynsuppgifter 1978/79:549 av RolfRämgård m.Jl om landsbygdens elektrifiering 1978/79:550 av om vidgadeuppgifter för utvecklingsfonderna 1978/79:551 av m.fl. omregionalpoliliska åtgärder i 1978/79:552 av och omlokaliseringspoliliska åtgärder för de mellansvenska induslrilänen 1978/79:553 av m.fl. om uppföljningav lämnat lokaliseringsstöd 1978/79:554 av ni. om ålgärdermot ungdomsarbetslösheten i 1978/79:555 av m.Jl omberedskapsarbete inom jord- och skogsbruket 1978/79:556 av om viss översynav arbetsmarknads-kungörelsen 1978/79:557 av m.fl. omsysselsätiningsgrupper inom skogsbruket 1978/79:558 av och omhuvudmannaskapet för räddningstjänsten 1978/79:559 av och omberedskap mol snöoväder 1978/79:560 av Kun m.Jl om förenkladhantering av bostadsbidragen 1978/79:561 av MarianneKarlsson om avveckling av vissa kommittéer 1978/79:562 av JoakimOllen om återinförande av mellanölet 1978/79:563 av JoakimOllen om alkoholreklam, m. m, 141 1978/79:564av m.fl om översyn av sjukreseförordningen 1978/79:565 av DorisHåvik m. fl om översyn av reglerna för ersättning vid resorinom arbelsmarknadsulbildningen 1978/79:566 av m. fl om rylmikoch dans inom samhällels barnomsorg1978/79:567 av m. fl. om utbildningen i dans 1978/79:568 avRoland m.fl. om snabbtåg inom 1978/79:569 av RolandSundgren m. fl om lantbruksnämndernas medverkan till att minska antaletjärnvägsplankorsningar. §9 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1978/79:132 av KarinNordlander (vpk) till statsrådet om personalpolitiken inomsjukvårdssektorn: De tragiska händelser som inträffat på har än en gång riktat uppmärksamheten på den personalsituation sområder inom sjukvården . Problemen finns inte enbart inom långtidsvården,vars förhållanden jag tagit upp i en särskild fråga, utan gäller sjukvården somhelhet, Rationaliseringslänkandet och löpandebandsprincipen har numeraöverförts även lill sjukvården, med ökad stress som följd för de anställda. Denständiga underbemanningen pä personalsidan skapar omöjliga arbetsförhållanden.Detta påverkar i sin lur personalomsättningen, som har nätt heltoacceptabla proportioner. Speciellt gäller detta inom långtidsvården, därarbetet med de svårt sjuka är särskilt betungande. Denpersonalpolitik som förts när del gäller sjukvården speglarkapitalismens hela syn på människor. Del är bara sä länge man är"lönsam" som man räknas. Slår du i produktionen och är i produktivålder, då har du åsalts ell värde som del finns intresse att bevara. Men har duinte kommil in i produktionen eller, som patienterna i långvården, kommit påandra sidan produklionsåldern, då anses du inle myckel värd alt satsa resurserpå. Del visar njuggheten när fördelningen sker av de ekonomiska resurserna lilllångvården. Följdenav den dåliga personalpolitiken blir atl allt fler av den utbildade ordinariepersonalen slutar sitt arbete eller övergår till en deltidsanställning. De stårhelt enkelt inte ul med all inle kunna fullgöra sill arbete med aU ta hand ompatienterna på ett för dem tillfredsställande sätl. Och hamnarpersonalansvariga i den situationen all de tvingas rekrytera helt oerfarnaungdomar, som placeras på jobb ulan all de ens fått en godtagbar introduktion.Det är ofta ungdomar som lar del som etl övergångsjobb som de inte Depolitiskt ansvariga har trots vetskap om personalproblemen nonchalerat dem, dehar inle lyssnat vare sig pä de anställda eller på de fackligaorganisationernas krav. Tyvärrmåste man då konstatera att de fackliga organisationerna inle drivitpersonalfrågorna tillräckligt hårt. Av 100 000 sjukvårdsbiträden harmindre än hälften tillfredsställande utbildning. Avpressuppgifler framgår alt del inte i första hand är läkare del varit brist på,ulan bristerna finns beiräffande personal som arbetar på basplanet - denpersonal som inle bara borde ha tillsynsuppgifter utan också omvårdandeuppgifter. En adekvat utbildning måste här vara elt oeftergivligt krav. Medhänvisning till del anförda hemställer jag om kammarens tillstånd atl tillstatsrådet få slälla följande fråga: nu beredd att ta upp personalproblemen inom hela sjukvårdssektorn ochta initiativ lill att tillräckliga utbildningsresurser ställs lill förfogande? 1978/79:133 av AndersDahlgren (c) lill jordbruksministern om differentierade avgifter påsvinproduktion: beslöt 1977 atl ålgärder skulle vidtasför styrning av animalieproduktionens utbyggnad i syfte atl begränsautbyggnaden av större förelag och ge utrymme för en ökad produktion av fläskoch ägg vid utvecklingsbara företag. Styrningen skulle ske genomdifferentierade avgifter, och det förutsattes att åtgärden skulle bli etleffektivt instrument för all begränsa de slörre förelagens utbyggnad. Regeringenhar därefter uppdragit ål jordbruksnämnden att fastställa avgiftsuttaget,varvid föreskrevs att nämnden borde bedriva arbetet så alt avgift om möjligtkunde böria tas ut . Iskrivelse till regeringen om kompensation till jordbruketoch viss livsmedelsindustri fr. o. m. till följd avkostnadsutvecklingen m. m., har jordbruksnämnden anmält att differentieradeavgifter kommer att utlas på värphöns från . Ifråga om fläsk har något system inte utarbetats. Nämnden anför som skäl att deadministrativa svårigheterna är slörre än man kunnat förutse. Nämnden arbetarvidare, men någon lidsram anges inte. I sitt beslut i anledning av nämndensskrivelse har regeringen inte kommenterat dröjsmålet. Det betyder alt fråganom införande av differentierade avgifter för svin har uppskjulils på obestämdtid. Dennasituation är inle acceptabel. Om de nya riktlinjerna för jordbrukspolitikenmed satsning på familjelanlbrukel skall kunna fullföljas är del nödvändigt atlhindra en fortsatt koncentration av fläsk- och äggproduktionen till ell fåtalmycket stora enheter. Med hänvisning till delanförda vill jag fråga jordbruksministern: Vilkaålgärder avser jordbruksministern atl vidta för atl beslut omdifferentierade avgifter på svinproduklion skall kunna genomföras ulan onödigtdröjsmål? Fredagen den 19 januari1979 1978/79:134av (vpk) lill arbetsmarknadsministern om forskarestillträde till arbetsplatser: Arbetslivsforskningen tillmäts allmänt en alltmeraökad betydelse. Del har atl göra med stora förändringar som ägt rum påarbetsplatserna under senare är och som skärpt lägel för eller skapat nyaproblem för lönarbetarna. De fackliga organisationerna visar ell starkt ökatintresse för de möjligheter som öppnas av forskning beiräffande arbetslivet.Intresset bland forskarna for förhållanden på arbetsplatserna visar en starktillväxt. Staten har stärkt stödet till arbeislivsforskningen. Arbelslivsforskningenspänner över ett stort anlal frågor och omfattar en rad discipliner. Det gårinle alt dra någon skarp gräns kring arbetslivsforskningen, framhåller nyaarbetsräliskommiitén i sill delbetänkande Fackliga förtroendemän, möten päbetald arbetstid och arbeislivsforskning (Ds A 1977:4). "Som exempel påfrågor som intresserar arbelslivsforskarna kan nämnas arbetslöshet,arbetsorganisation, datafrågor, anställningsskydd, styrning av produktionen,utslagning, olycksfall, frånvaro, arbetsskador, löneformer, arbetstider,medbestämmande och arbetsmiljö. Sådan forskning spänner över vida fält.