prot · G20993 · 1978-12-31 00:00:00 — Del är inte vanligt att frågeställare polemiserar mot varandra, meneftersom misstolkade mig-medvetet, såviujag förstår -vill jag säga lill honom att jag verkligen inle har några illusioner om AndersWalls skaltemoral. Något sådanl kom inte heller till uttryck i mitt inlägg,utan delta var elt rent löst påstående frän sida. Jagförmodar atl han har samma uppfattning som jag, nämligen att gjortden här operationen för alt kunna använda sig av innehavet av aktier i för vad jag vill beteckna som skatteflykt. Den lypen av skatteflykt ärvanlig inom storfinansen, ochjag tror inte alt är någolundantag i det fallet Allt lyder pä atl del varit fråga om etl medvetet speläven dä förhandlingarna med staten pågick. Personen i fråga varen av dem som deltog i dessa förhandlingar, vilket jag tycker förvärrar dennasak. Dethör till frågan atl delta uppköp av aktier i såvitt jag förstår äretl led i utvidgandet av den stora Wallkoncernen, som under det senasteårtiondet köpt upp en rad förelag och utvecklats till en av de stora kometernapå den svenska finansmarknaden. vill man förankra sig i genom uppköpav en rad stora företag, och vad som hänt med äretl led i detla. Allldelta hade kunnat undvikas, herr lalman, om hade följt vpk:s förslagom atl förstatliga lillsammans med övriga storvarv. Då hade visluppit ifrån den här affären, och då hade vi förhindrat både ochandra atl göra den här typen av operationer, som måste betecknas som försöktill skatteflykt Omskatteflykt genom utnyttjande av reglerna om förlustavdrag Statsrådet lycker måhända att jag var litet upprörd i mitt inledandeinlägg. Men det är ju en jättelik skalteflyktsaffär på gång av en omfallningsom vi knappast setl någon motsvarighet till i del här landet. Och dä är detrimligt atl finansministern med all kraft lar ilu med frågan. Nusäger statsrådet i sin replik alt vi inle skall dra förhastadeslutsatser. Men erkänner han i sill inledande svar atl del avtal somär träffat innebär stora problem på det här området Han säger sedan i sinreplik all man såvitt han kan bedöma inte har rätt till föriustavdrag här. Menvarför tillsätter ni då en ulredning, herr statsråd? Dessulom kan manju konstatera all varie börskommenlalor som kommenterat detla anser alt avtaletger möjligheter till förlustavdrag. Delär alllsä ingen idé atl försöka krypa undan, ulan nu gäller del: Vad kan folkpartiregeringengöra för alt klara denna utomordentligt besväriiga situation när del gälleravtalsuppgörelsen? Där har statsrådet inte svaral pä Omskatteflykt genom utnyttjande av reglerna om förlustavdrag min fråga, om han ärberedd all ta tag på nytt i det preliminära avtalet för all få en ändring tillstånd. Om inle, är det flera hundra skatlebetalarmiljoner som gär upp i rök,och del kan inte på någol säll vara tillfredsställande, inle ens urfinansministerns synvinkel. Budgel-och ekonomiministern : Herr talman! Jag svarar på de frågor somJörn och har ställt Jag ger mig alltså - iöverensstämmelse med den riksdagsordning vi arbetar efter- inte in på nägraallmänna funderingar om . Jag har synpunkter på det avtalet. Menfrågestundens uppgift är inte att sädana allmänna resonemang skall föras. Ochdet är efter åtskilliga riksdagsår mycket väl medveten om. Vikommer, som framgår av frågesvaret, att se om det behövs särskilda regler föralt förhindra missbruk av möjligheterna till förlustutjämning. Det blirsjälvfallet en allmän översyn av skattereglerna på det området I enskilda falltillkommer det sedan taxeringsnämnder och skattedomstolar alt pröva omskatteflykt föreligger. Det tillkommer inte mig att göra det. Jag har inle begärt all skall göra en allmän bedömning avKockumsavlalet Jag har begärt atl han skall göra en bedömning av avtalet frånskalteflyklssynpunkt Och där är han ju, som budget- och ekonomiminister, heltuppenbart det rätta statsrådet alt lämna elt klart, entydigt och enkelt beskedtill . Ur den synvinkeln villjag ha statsrådets bedömning av del avtalsom industriministern har slutit med . Låtmig en gång lill upprepa den fråga som jag ställde redan i mitt försiaanförande och som jag ännu inte har fält något svar pä: Är statsrådet bereddatl la initiativ lill sädana ändringar i statens primära avtal med ochdess dominerande aktieägare alt möjligheterna atl utnyttja förlustavdragelimineras? måste rimligen också ligga inom en budgetministers område, dåhan kan se hur delta avtal tekniskt har utformats så, atl del ger dessa väldigakryphål pä skalleflyklsomrädet. Ett klart besked på den punkten, herr statsråd,är utomordentligt angeläget Budget-och ekonomiministern : Herr lalman! Jag har givit etl klartbesked på den punkt där det tillkommer mig att ge besked. Det beskedet framgårav frågesvaret LENNARTPETTERSSON (s): Jag konstaterar alt statsrådet i sitt svar här i riksdagensäger sig inle vara beredd att slälla upp och la iniliativ till sädanaändringar i detta avtal aU vi kan fä en rättelse till stånd. Delta tyckerjag ärutomordentligt oroande, inte minst från skattebetalarnas synpunkt. Del är ocksäsynnerligen oroande med lanke på alla de hederliga skattebetalare som vi trots allt har i dettaland och som med mycket blandade känslor mäste ta del av uppgifterna om dengigantiska skalteflyklstransaklion som pågår. Budget-och ekonomiministern : Herrlalman! bör inlekonstatera för mycket. Det finns ingen saklig grund för del konstaterande somhan gjorde i den senasie reptiken. Jag har sagt atl vi skall göra en översyn avskattereglerna. Den översynen skall påbörias - del framgår klart avsvaret. I de konkreta fallen är det skattemyndigheterna som har all tillämpalagstiftningen. Ombeskattning av räntefria lån tiU anställda Jag måsle konstatera all slalsrådel Mundebo inte har för avsiki att laytteriigare initiativ lill alt ändra del avtal som industriminister harslutit med och dess dominerande aktieägare och som är så dåligt förlandels skattebetalare. Det är myckel beklagligt. Budget-och ekonomiministern : Herr talman! Än en gäng: LennartPettersson bör inte konstatera för mycket! Överiäggningenvar härmed slulad. §8 Om beskattning av räntefria lån till anställda Budget- och ekonomiministern erhöllordet för atl besvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:359, och anförde: har frågal mig om jag - som frågan lyder -ämnar vidtaerforderliga åtgärder för att stoppa den form av skattefusk som går ut pä altföretag ger sina anslällda räntefria län. Lagsliftningmol räntefria lån finns på etl område. Jag avser här de särskildabestämmelserna för fämansförelag och deras delägare i 35 § la mom.kommunalskattelagen. I dessa fall gäller bl. a. alt lån från fämansförelaglill förelagsledare eller närslående utan ränla eller till lägre ränla ännormalt kan föranleda beskattning hos delägaren. Ifråga om lån från arbetsgivare lill anslällda i allmänhet saknas särskildalagregler. har dock i elt förhandsbesked förklaratatt förmän av fri ränta för en anställd inle skall inkomslbeskatlas.Regeringsrätten gjorde ingen ändring i förhandsbeskedet Detfinns enligl min mening skäl alt överväga om bestämmelser bör införas somskattemässigt reglerar den typ av lån som berör. En utredning idella hänseende kommer all ske inom den närmasle tiden. När della arbete ärfärdigt finns underlag för etl ställningslagande i den väckta frågan. Ombeskattning av räntefria lån tiU anställda TOMMYFRANZÉN (vpk): Anledningen lill min fråga är atl de högsta instanserna beiräffandeskatterätt har sanktionerat ytterligare ell sätt atl smila undan skatt. Metodernaför skatteflykt är alllid anpassade för dem med höga inkomster, den grupp avmänniskor i samhällel som redan är privilegierade och ofta också parasiterar påarbetare och lägre tjänstemän, på människor som inte har möjligheler altundandra sig sin skattskyldighet Detfall som väckt uppmärksamhet är del som redovisats i Aftonbladelden 14 febmarii år. Metoden att ge vissa anslällda räniefrill län i slällel för löneökninganvänds endasi för att komma ifrån den teoretiskt höga marginalskallen. Fördeprivilegierade grupperna-höginkomstlagarna m. fl. - är i verklighetenmarginalskallen inle så hög, beroende pä avdragssyslemels konstruktion ochandra s. k. lagliga skatleflyktsmetoder. Det exempel återgivit ärhämtai från verkligheten. Det gäller elt företag som gick till de berördaskalleinsianserna och i förväg också flck, som budgetministern sade, ettklartecken på alt de hade rält alt låna ul pengar till anställda utan ränla ochalt länlagarna i fräga inle heller behövde betala skall för denna förmän. Desom fär dessa lån kan sedan använda pengarna till alt köpa statsobligationeroch därigenom fä en avsevärt lägre skatt än vad som hade varit fallet, ommolsvarande belopp skulle ha utgått i form av löneökning, Elt stort köp avstatsobligationer, som det här exemplet avsäg, garanterar i slorl sett ocksävinsl på obligationerna och därigenom löneökning. Ävendenna form av skatteflykt är möjlig med det ävdragssystem söm vi dras med.Därför är det angeläget alt ändringar kom mer till stånd som kraftigt begränsarockså dessa orättvisor. kommunisterna har vid flera tillfällenhär i kammaren lagl fram förslag om sådana skärpningar, men dessa har blivitnedröstade. En annan anmärkningsvärd sak är alt landets högsta beslutanderättsliga instans på skatteområdet inle lar initiativ, så au dylikatransaktioner kan stoppas. Naturiigtvis är del i och för sig glädjande allbudgetminislern tar initiativ i vaqe fall lill all stoppa denna form avskatteflykt, men jag måste konstatera all den lag om skatteflykt som äraviserad alt framläggas något lydligen inle lar upp dessa problemoch alt den sannolikt också kommer alt släppa igenom mänga andra sorter avskatteflykt. Budgel- ochekonomiministern : Herr talman! Lagen om skatteflykt tarsjälvfallet inle upp dessa frågor, eftersom man enligl gällande lag inle kanbetrakta detla som skatteflykt. Men det finns en del problem på detla område,och det är detla som motiverar den översyn som jag omnämner i frågesvaret. Dockskulle jag vilja tillägga alt vi icke skall generalisera så hårt som TommyFranzén gör och betrakta della som ell sätt atl smita undan skall. o. m. finns en och annan av kammarens ledamöter som i någol skede av sillliv fåll ett lån av sin arbetsgivare för alt t. ex. skaffa en insatslägenheteller en annan bostad, och del är elt förfarande somenligt våra skattelagar inte kan betraktas som skatteflykt eller skallefusk.Det är detla som regeringsrätten har fastlagt i sin bedömning av ell konkretärende. Mendet finns andra exempel, i fräga om vilka jag från mera allmänna utgångspunkterär kriiisk, och det är därför som vi nu snart skall göra den översyn avreglerna som framgår av frågesvaret. TOMMYFRANZÉN (vpk): Det är tydligen bara budgetminislern som har uppfattat mill inlägg såatt det skulle vara fråga om generalisering. Jag tog ett konkret exempel. Omtiden medgav skulle jag kunna räkna upp en mångfald exempel på sådantförfarande som inte är annat än försök att smita från skatt I slällel för allbetala ut högre löner, vilket kan innebära rätt stora marginalskatter, försökerman via sådana här metoder all få löneförmåner. Nalurliglvis är det här inle ihuvudsak avsett för arbetare och tjänstemän över lag, ulan sådana här metoderkommer givetvis att användas i speciella sammanhang för framför alllhöginkomsttagare - höga tjänstemän osv. Jagkan konstatera atl efter Aftonbladels artikel har många hörl av sig beträffandejust den här metoden. En mängd företag har hört av sig och frågat: Hur skall vibära oss ål för all "greja" del här? Del verkar vara elt vettigt sällatt komma undan skatt Delenda initiativ i motsatt riktning som har tagits i den här frågan är just alljag har tagit upp del hela frän den utgångspunkten alt del är fräga omskatteflykt Sedanvill jag ställa yllerligare en fråga i delta sammanhang. Budgetminislernpratarom räntefria lån. Om man nu åsätter lånet en illusorisk ränla av låt osssäga en halv proceni eller liknande - skulle del vara ett sätt atl komma undan?Jag menar alt del i alla de här fallen - både della exempel och andra som jagskulle kunna räkna upp - rör sig om försök till skatteflykt Det bordenaturiigtvis också hamna under en lag om skatteflykt Ombeskattningen av vissa rese bidrag Överläggningenvar härmed slulad. § 9 Ombeskattningen av vissa resebidrag Budgel-och ekonomiministern erhöll ordet för atl besvara MartinSegerstedis{s) anmälda fräga, 1978/79:360, och anförde: har frågat mig om jag avser all ge riksskatteverketsådana anvisningar atl vissa resebidrag som har beviljals avarbetsmarknadsverket undanias från beskattning. Denfråga som tar upp gäller räll lill avdrag för sådana ökadelevnadskostnader som uppkommer i samband med hemresor. Den som arbetar på annanort än bosättningsorten kan ha rätt lill sådanl avdrag. Hur mänga resor som färdras av beror bl. a. på avståndet mellan orterna. Om beskattningen av vissa resebidrag avståndetmycket stort - minsl 50 och i vissa fall - medges avdrag för en hemresaper månad. Vid kortare avstånd kan upp till 4 hemresor medges. Omsärskild ersältning utgår för all läcka resekostnader kan denna delvis blibeskattad, nämligen i den mån den överstiger vad som kan sägas belöpa påavdragsgilla hemresor. Den nuvarande ordningen i della avseende bygger påregler i vär skattelagstiftning och pä avgöranden av skatiedomstolarna. Det ärinte möjligl för mig atl ge sådana anvisningar alt vissabidrag inle skall beskattas. Jagär medveten om alt dagens regler inte alltid ger tillfredsslällande resultatEmellertid ser traktamenlsbeskaltningssakkunniga(B 1978:02) över dessa frågor.Utredningens arbele bör enligt min mening avvaktas innan man lar slällning lillvilka ändringar av reglerna som bör göras. MARTINSEGERSTEDT (s): 1 fjol blev det stor uppmärksamhet kring frågan om beskattningen av dehemresor som AMS beviljade ungdomar , som av arbetsmarknadsskältvingades ta jobb pä annan ort. Den frågan löstes sä all utöver resan får dessaungdomar etl skalleläckningsbidrag, som avses läcka skatten påreseersättningarna. Situationenför den i min fräga aktuella gruppen, gifta och sammanboende arbetstagare, ärlikartad. Även dessa har tvingats flytta av arbelsmarknadsskäl och beviljas dätvä hemresor av AMS. Den som måsle flytta längre än , för demsom bor i de fyra nordligaste länen, eller , för dem som bor i landet iövrigl, kan enligl riksskalteverkets anvisningar inle få avdrag . För den som t. ex. flyttar frånNorrbolten lill och beviljas hemresor per flyg kan del bli frågaom avsevärda summor. kommer ocksä för de flesta olämpligt, milt i en pämänga sätl svår situalion i samband med familjens flyttning. Somlägel nu är i landel har dessa resor ökat i omfattning, och av allt att döma äravsikten alt rörligheten yiteriigare skall stimuleras. För den som tvingasflytta av arbetsmarknadsskäl bör det vara etl rimligt krav, atl det skapasbestämmelser som inte urholkar de bidrag som utgår. Atl informera om vad somgäller på delta område är en svär uppgift för arbetsförmedlingarna, vilken kräveruppmärksamhet och i många fall orsakar ytterligare belastning i en pressadarbetssituation. I det svar som jag fält här konstaterarstatsrådet, att reglerna inte är tillfredsställande. Skulle då inte regeringenkunna pröva en konstruktion för den här gruppen likartad den som gäller förungdomarna, dvs. Budgel- ochekonomiministern : Herr talman! Den lösning som var aktuellförra året var ju en myckel speciell konstmktion. För att fä till stånd bättreregler på det här området tillsatte vi en utredning, som är i fullt arbete.Jag vill på den ställda frågan svara,atl jag tror all det är bättre atl avvakta resultatet av det arbete som såledesredan pågår. MARTINSEGERSTEDT (s): Jag känner lill atl della arbete pågår. Det ingår i en stor utredningdär övriga irakiaments- och reseersättningar behandlas. Men denna utredningförefaller ta mycket läng lid. Skulle man inte ändå när man nu beslutat ominförande av skatteutjämningsbidrag lill ungdomarna också kunna tillämpa ensådan lösning för den här akluella gruppen, som är tämligen hårt drabbad? Överläggningen var härmedslutad. §10 Föredrogs och hänvisades 1978/79:105 lilllagulskotlel §11 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1978/79:151 och 152 §12 Uppdrag till försvarskommitté Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1978/79:14med anledning av motionsyrkanden om uppdrag till 1978 års försvarskommitté ochom kommitténs sammansättning. Idella belänkande behandlades motionerna 1978/79:595av m. fl. (vpk), såvitt avsåg yrkandet 1 aU hosregeringen hemställde att den sittande försvarskommittén fick tilläggsdirektivom svensk nedrusining och ommstning, 1978/79:694 av (apk) och (apk), såvitt nu var i fräga (yrkandet 3), 1978/79:868 av () och LenaÖhrsvik (s), vari yrkals aU som sin mening gav regeringen till känna 1. att försvarskommiiién skulle göra avvägningarmellan olika säkerhetspolitiska instrument, avvägningar inom totalförsvaretoch inom del militära försvaret samt redovisa effekterna av en resursöverföringinom och mellan dessa tre nivåer, 2. att försvarskommiiién skulle redovisa olikatänkbara uppgifter för svenskt försvar och kostnader för skilda försvarsalternativ, 3. atl försvarskommiiién därvid skulle redovisakonsekvenserna av olika grader av minskning av den svenska militärbudgeten samt UppdragUU försvårskom -mitte 1978/79:2110av m. fl. (s), vari yrkals atl som sin mening gavregeringen lill känna behovei av alt en gmpp sakkunniga ulanförförsvarsetablissemanget ingick i försvarskommitténs fortsatta arbete med imotionen skisserade arbetsuppgifter. 1. att skulle avslå molionerna 1978/79:595,yrkandel 1, och 1978/79:694, yrkandel 3, om vissa principbeslut till ledningför försvarskommitlé, 2. att skulle avslå motionen 1978/79:868 omförsvarskommil-léns arbele, 3. atl skulle avslå molionen 1978/79:2110 omförsvarskommil-téns sammansättning m. m. MAJ (): Herrlalman!Jag Ivingas böria med atl be kammarens ledamöterom ursäkt för min röststillstånd. Det är inte etl resultat av någon militär ordergivning-sådan liggerliksom inle för mig - ulan snarare av någon rysk eller asiatisk snuva, likailla vilkel det än är. Försvarsutskottetåberopar i sitt betänkande nr 14 en mycket intressant bok, som har titeln om svensk säkerhetspolitik. Utskottet gör detta i samband med alt denbesvarar ell par socialdemokratiska motioner. Jag vill, liksom så mänga andragjort, bekräfta, all delta är någol av del intressantaste som har inträffat isvensk försvarsdebati . Jag hoppas nu bara atl debatten inte kommeratl föras tillbaka till den form av ställningskrig frän låsta positioner iolika skyttegravar som vi har bevittnat under mänga års försvarsdebati. Iblandundrar man faktiskl om inle de vanliga försvarsdebatlörerna här hemma, såvälmilitärer som politiker, systematiskt har tränats att tänka fel. Del må sedangälla krigsrisker, hot mot eller hur vi kan försvara oss och vad vi kanförsvara. Delbefriande med denna bok är alt de flesta av författarna odoktrinärt diskuterarframlida svensk säkerhetspolitik mol bakgrund av väridsutveck-lingen och logiskanalys av olika evenluelll länkbara hot mol . Och hamnar de - ,, , , och , ja, t. o. m. - från delvis skilda utgångslägen,på uppfattningen att den svenska försvarsmakten nu vandrar på vägen mot detuppgiftslösa försvaret Ja,, Svenska Dagbladels försvarsskribenl, har t. o. m. rubriceratell avsnitt i sin uppsats Det upgiftslösa försvaret. Vadförfattarna lyckats med är att riva bort nägra besvärande skygglappar som längehar förhindrat en vettig försvarsdebati. Den försia gäller krigsrisker iEuropa. Riskerna för krig i är små och i avtagande, säger en grundlig genomgång. Delsamma anser : Krig är mycketosannolikt inom överblickbar framtid. menar atl så längemaktbalans och stabilitet i huvudsak består, talar allting för altdet inte blir nägon storkonflikt i . bedömer risken för ettstorkrig i -det enda krigsfall vi behöver räkna med som en mililär faraför - vara mindre sannolik. Den bräckliga grundval som svenskförsvarsplanering utgår ifrån - etl begränsat krig mellan supermakterna iEuropa, där en av dem väljeratt meden mindre del av sina styrkor ockupera Sverige- smular , liksom tidigare i sin doktorsavhandling,övertygande sönder. Denandra gäller hotet mot . Författarna har haft svärl alt finnakrigsfallet . De flesla anser all inle utgör någol primärt ellerens sekundärt mål och alt elt isolerat slormaklsanfall på är osannoliktIngenstädes föreligger planer på alt angripa oss, ingen önskan alt erövra ellerbehärska vårt land, säger . sammanfattar: "Detsvenska försvaret är en godtycklighet Det bygger på ett krigsfall som inteövertygande kan redovisas. Del ligger pä en nivå som inle rationellt kanmotiveras. Det saknar samband med en lång rad andra utvecklingslinjer isamhället. Förklaringen är atl tradition snarare än eftertanke, reflexarladereaktioner snarare än kunskaper fält slyra handlandet." De som besiämmersvensk försvarspolitik är politiker, militärer och opinionsbildare i denövre medelåldern med erfarenheter som präglas av en hell annan lid än vår,säger . Emotionellt stär de ännu vid en brink någonslans iSverige och vänlar på tysken. slutsats är: "haromsider skaffat sig etl försvar som skulle gjort landet till en stormakt igårdagens krig." Dentredje gäller ifrågasättandet av storinvasionen, där f ö. t. o. m. landelsstörsta tidning. , nu sällar sig till kritikerna. atl diskussionen koncentrerats pä olika angrepp, men självanser hon att de hot som kan utövas mot oss främst tar formen av utpressning.Hon påpekar helt riktigt atl den hotelse som underbygger kraven inte bestäms avoss, men som del minst troliga anser hon storinvasionen vara. En fiende väljerinte storinvasionen -"en fullständigl föråldrad schematisk modell från försiaoch andra väridskriget" - som i tidigare inlägg harframhållit. Snarare ser hon - bl. a. med lanke pä den vapentekniskautvecklingen och överlägsenheten - hot om en koncentrerad insals av obemannademisiler. Jagtänker inte upplysa kammarens ledamöler om vilka slutsatser och vilka förslaglill försvarsom de olika författarna kommer fram lill. Jag rikiar i ställetuppmaningen till kammarens ledamöler: Läs denna myckel intressanta bok! Denvisar på etl fritänkandeoch den bekräftar också egentligen kravel i en av våramoiioner, nämligen alt tänkare utanför försvarselablissemangel behövs. Detillför något nytt, fritt men logiskt tänkande. Måsedan försvarskommilléns ledamöter la intryck av vad som har framkommit i bokenElva åsikter om svensk säkerhetspolitik! Tyvärrär utskollet inle lika öppet som debattörerna i den här boken. Utskottethänvisar någol snörpet till att liknande förslag lidigare har avvisats avriksdagen. , förslag blir i ochför sig inte sämre av all upprepas. faktisklt o. m. alt de fåren majoritet av bakom sig. Men nogborde man kunna räkna med all utskottet lä.ser hela moliveringen i molionerna,som i del här fallet inle är upprepanden. Och det är faktiskl inle helleryrkandena. Imotionen 868, som är skriven framför allt med erfarenheter från arbetel iförsvarsuiredningen, kräver vi motionärer alt den sittande försvarskommiiiénskall få i uppdragaltgöravägningar mellan de olika säkerhetspolitiskainstrumenten, vägningar inom totalförsvarets olika delar och vägningarinom delmililära försvaret och därefter redovisa effekterna av resursöverföringar inomoch mellan de tre nivåerna. Vi säger ocksä att det måsle vara en uppgift förförsvarskommiiién all redovisa olika länkbara uppgifter för svenski försvar ochkosinaderna för skilda försvarsaliernaliv samt att dä ocksä kunna redovisakonsekvenserna av olika grader av minskning av den svenska militärbudgeten. Jagkan med ganska god erfarenhel säga atl del är nödvändigt alt slälla de härkraven. Erfarenhelen från förra försvarsuiredningen visar nämligen-om man villha en meningsfull offentlig debatt kring försvars- och säkerhetspolitiken -inte bara skall ge människorna-politikerna möjlighel att ta Slällning tillframskrivningar av rådande försvarsulformning, ulan att de också måste fämöjlighel all väga mellan de olika instrumenten. har resultatet alllidvarit framskrivningar av rådande försvarsutformning.