prot · G209146 · 1978-12-31 00:00:00 — Om människor får behålla enstörre del av en löneökning eller av inkomsten från en extra arbetsinsats såkommer det att stimulera människor till ökade insatser i produktionen. Detkommer i sin tur på lång sikt att öka det samlade produktionsresultatet ochdärmed skatteunderiaget för staten och kommunerna. Med nuvarande systemmotverkar ofta de höga marginalskatterna lusten till ytteriigare arbetsinsatserbåde i mellaninkomstlägen och i höga inkomstlägen. Jag har också svårt attförstå atl en sänkning av skatten på arbetsinkomst, som i sin helhet är läcktav andra inkomstförstärkningar, skulle kunna vara inflationsdrivande. Tvärtomborde en sådan skatteomläggning kunna bidra till en mera balanserad utvecklingav löner och priser. Detta gäller självfallet under den givna förutsättningenatt sänkningen av den statliga inkomstskatten kompenseras genom skatte- elleravgiftshöjningar på andra områden. Jag delar inte moderata samlingspartietsuppfattning atl man inte ens på kort sikt skulle behöva finansiera detinkomstbortfall som skattesänkningen medför, resonemang är inuvarande läge riskabelt, eftersom det skulle leda till en ytteriigare ökningav det statliga budgetunderskottet och till en ytteriigare påspädning i enuppåtgående konjunktur. Det är således inte möjligt att på en gång förorda bådeen sänkning av inkomstskatten och en sänkning av företagens sociala avgifter.Om man genom sänkta marginalskatter vill komma ifrån skattesystemets negativaverkningar på arbetsvilja och på skattemoral, då måste man acceptera en höjningav indirekta skatter eller av företagens sociala avgifter. Denplötsliga koalitionen mellan och socialdemokraterna i skattefråganreser många frågor. Kommer det att finnas politiskt utrymme för en verkligmarginalskattereform efter valet ? Kommer de båda partier som ifinans- och skatteutskotten bildat majoritet att också i fortsättningen följasamma linje i skattefrågan? Vilken roll kommer i så fall produktions- faktorsskatten att spela iett framtida skattesystem? Vilka andra skattekällor kan vara möjliga attutnyttja som alternativ lill eller vid sidan om en kommandeproduktionsfaktorsskatt? Kommer i så fall en sådan utformning av den indirektabeskattningen att innebära en höjning av det totala skattetrycket i samhället? Ja,herr talman, företrädarna för den nya skattekoalitionen i har mångafrågor att svara på, men de frågorna har förblivit obesvarade i dagens debatt.Den brydsamma statsfinansiella situationen har ofta åberopats som skäl förställningstagandet, men debatten har visat att det var eU svepskäl. Dethade varit möjligt att fatta en ansvarsfullt beslut om finansiering av skatteomläggningen,men majoriteten i ville inte eller vågade inte. Den nya majoritetenär visserligen ense om att säga nej till regeringens förslag tillskatteomläggning, men man är bara skenbart överens om vad man vill sälta istället. Det statsfinansiella argumentet har fungerat som ett svepskäl för attdölja oenigheten om vad uppskovet i skattefrågan verkligen innebär. Jagmåste säga, herr talman, att jag tycker att det är ledsamt också av ett annatskäl. De siatsfinansiella problemen är verkligen så allvariiga, att de skulleförtjäna ett bättre öde än att fungera som täckmantel för dessa partipolitiskamanövrer. Jag delar i grund och botten den oro för situationen som t, ex, densocialdemokratiske ekonomen har gett uttryck för, bl, a, i enartikel i heter . Också jag har, bl, a, här ikammaren , skisserat de risker som enligt minmening är förenade med ett bestående stort underskott i statsbudgeten. ÄvenCarl pekar på detta och säger att han känner en oro för de stigandestatsutgifterna. Han skriver: "pengarna rinner iväg - till kulturen, tillforskningen, till kommunerna, till företagen", Hans beskrivning gällerregeringens budgetpolitik men kunde lika gärna gälla socialdemokraternasbudgetpolitik, kan vi på kammarens bord finna socialdemokratiska överbud till justkommunerna och kulturen. Det ena gäller det ärende om den kommunala ekonominsom är nästa punkt på föredragningslistan. Där föreslår socialdemokraternahöjda bidrag till kommunernas barnomsorg och till den kommunalanykterhelsvården. Det andra gäller vissa höjda anslag till barnkulturen, I gårfattade näringsutskottet beslut om att föreslå ett med 300 milj, kr,ökat stöd lill utvecklingsfonderna för företagen. Så visst rinner pengarna ivag! Men det parti som sätter sprätt på mest pengar här i kammaren ärsocialdemokraterna. Jag måste fråga Kjell-OlofFeldt och : Känns detinte besvärande att på detta sätt försöka köra åt två håll på en gång när detgäller finanspolitiken? Dagensskattebeslut för oss alltså inte en millimeter närmare en lösning av destatsfinansiella problemen. Det kan, som kommer att visas av debatten senare om kommunalskatteutjämningen och den kommunala ekonomin, tvärtom ledatill att den statsfinansiella situationen ytteriigare förvärras. Tillsammansmed den uteblivna marginalskattesänkningen för dagen blir Fortsattr ef or me-ring av inkotttsl-skatten, m. m. Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. detta resultatet av dennya skattepolitiska alliansen mellan och socialdemokratin. ALVARANDERSSON (c) kort genmäle: Jag är ytterst förvånad över atl finansutskottets ordförande påstår audet inte heller finns någon finansiering för den kommunalekonomiskapropositionen. Det är ju i själva verket så alt vi i stort sett har godtagit vadregeringen har föreslagit på den kommunalekonomiska sidan. Det är riktigt atldet föreligger en reservation i socialförsäkringsutskottet. Men vi har å andrasidan för skatteutskotlets del åstadkommit rätt väsentligainkomstförstärkningar. Vi har alltså i del närmaste 1 000 milj. kr. Det övriga gäller avgifter och behandlas av andra utskott;det går inte över skatteulskoltel. Jagkan inte se annat än att del finns full täckning - eller i det närmaste fulltäckning - när det gäller anspråken på den kommunalekonomiska finansieringen.Det kommer i och för sig all tas upp i nästa ärende på föredragningslistan. Vihar utgått ifrån att det skall bli full finansiering i överensstämmelse med våruppfattning att om man fattar beslut, så skall man också anvisa pengar. Men vikan kanske återkomma till detta när det ärendet egentligen skall behandlas. Omdel verkligen är på det sättet som här påstår, så har Ju regeringensyndat på nåden i stor utsträckning. Men det tror jag inle man kan anklaga denför i detta hänseende. Närdetgäller försöken att nå en överenskommelse i skatteutskottet mellan folkpartietoch har jag tidigare här påvisat all vi gjorde allvariiga försökoch att våra två partier hade haft förutsättningar att lyckas. Men för att fömajoritet hade vi behövt ha med, och där var det tvärstopp. Dettahar jag alltså redovisat förut , och har intygat atl detvar en helt korrekt beskrivning. Så kommer och fullständigtvanställer denna beskrivning. Vi som var närvarande i utskottet bör väl i allafall ha större möjligheter atl ge den riktiga skildringen än den som inte varmed. () kortgenmäle; , finansutskottets ordförande, hade svårt att förståmoderaternas resonemang; han fann det riskabelt. Fårjag först säga atl allmänheten, människorna i gemen, har litet svårt atl förslådet där som politikerna i så stor utsträckning sysslar med, nämligen att sänkaen skatt ibland och genast höja en annan. Vad blir det för meningsfullt meddet? Härär det så, , att vi icke har kategoriskt avvisat ett eventuellttvingande behov av finansieringar eller ett behov av att suga upp en köpkraft.Vi har-och det har jag sagt från kammarens talarstol -föreslagit alt manskjuter på frågan om finansiering till . Först då har vi den rättaöverblicken över det ekonomiska läget. Vi har då kort sagt de bäst förutsättningarnaför att pröva den här frågan. Vår målsättning på moderathåll är alt genomföra denna sänkning av marginalbeskattningen utanatt höja någon annan skatt. Men vi säger också -och jag kan här läsa högt förherr ur vår motion 2349, s. 17, att det i vissa situationer kan varakonjunkturpolitiskt nödvändigt att vidta vissa skattehöjningar: "Någotsom helst underiag för ett ställningstagande till förmån för skattehöjningarfinns emellertid inte i dagslägel. Den ekonomiska politiken bör inriktas på attsöka undvika sådana." Det är vårt bestämda ställningstagande, och detfinns alltså också i vår motion. Jag kan inte se -och det kan knappast någonskattebetalare heller - all detta skulle vara särskilt riskabelt. Jagvill också nämna att det finns skattehöjningar i folkpartiregeringensproposition som inte är särskilt samhällsvänliga, såsom höjning av skatten påoljor, som skulle åstadkomma ännu större hyreshöjningar, arbetsgivaravgift påbilförmåner, som genast slår igenom och som naturiigtvis har kostnads-höjandeeffekter-och detta i eu läge då vi måste hålla tillbaka de faktorer sompåverkar inflationen. Vi har vidare alt notera ett förslag om attbarnomsorgsavgiften skall ingå i egenavgiften, vilket skulle drabba väldigtmånga människor, och en stämpelskatt, som vi också definitivt avvisar. Vi sägeratt det i stället finns förutsättningar för att komma till rätta med mycket avproblematiken genom att stimulera sparandet. Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. () kortgenmäle: Av de folkpartister som har uppträtt var den som var allra surast över att partiet nu åker på ettnederlag. Nugjorde han en väldigt stor affär av huruvida olika partier vill finansiera deförslag som behandlas i . Jagkan bara konstatera att tydligen inte alls har förstått vad det ärvi säger på den socialdemokratiska sidan, utan han framhärdar i att folkpartietär det enda parti som har full täckning för skattesänkningsförslaget och denkommunalekonomiska reformen. Det skulle vara 4,5 miljarder som man har täckningför. vet vi emellertid aU del konkreta förslag som regeringen har framlagttäcker bara 2,5 av dessa 4,5 miljarder. Men det är inte det som är poängen,utan poängen är att vi anser att det icke är 4,5 miljarder som skall täckas,utan 7,5 miljarder - dvs, den sänkning av skatterna som ni åstadkom medindexregleringen och i alla era budgetkalkyler helt struntar i -och dem har vimed i våra. Det är den stora skillnaden. Låtmig ytteriigare poänglera alt vi vill täcka dessa 7,5 miljarder genom enproduktionsskatt. De skattehöjningar som kommer atl beslutas här i övrigtbehövs för all förstärka budgeten, och dem räknar vi inte in som täckning förskattereformen. Föratt förklara varför vi inte är med på vissa av de skatteförslag som folkpartiethar lagt fram vill Jag säga att det handlar om det här "lappandet"igen. Vi försöker ge skattepolitiken en ny inriktning genom att välja en skattsom vi tror är rättvis, samhällsekonomiskt konsekvent och riktig och som geross ett underiag för fortsatt reformering av skattesystemel. Men då vågar niinte vara med. 7 protokoll 1978/79:146-147 Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. Sedanhar Jag svårt att ta på allvar upprördhet över alt nusäger nej lill en höjning av oljeskalten, Alla vet ju alt regeringen i dessadagar våndas inför krav på höjningar av oljepriset med 40 96, I själva verket,, irorjag atl ni folkpartister är ganska glada över alt del härregeringsförslagel inte genomförs och ytterligare driver på inflationen,hyreshöjningarna och annat - men det kanske inte passar atl säga det. Låtmig bara också säga, närdet talas om våra överbud,att har uppträttsom budgetdepartementels föriängda arm här i och hutat åt olikautskott som inte följer vad han anser vara budgetministerns förmaningar, BjörnMolins moraliska brösttoner skulle låta litet bättre om regeringen hade försöktvisa motsvarande ansvar som avkrävs utskott. Sedanbudgetpropositionen lades fram har regeringen presenterat förslag omökade utgifter med 6 miljarder utan någon som helst finansiering och uppvisaren stark försämring av den budget som man redovisade . Då är detganska obetänksamt att säga atl andra partier skall visa del ansvar somregeringen så uppenbart sviker. TOMMYFRANZÉN (vpk) kort genmäle: har, liksom tidigare också representanter för ,pratat om att man skall sänka marginalskatterna för att stimulera till meraarbete. Vadär det då för arbete som man skall stimuleras till och vilka skulle effekternabli? Ärdet fråga om mera övertidsarbete för de arbetande i fabriker, verkstäderoch liknande? Är det fråga om en ökad produktivitet som medför ökad stress,ökad utslagning och utsortering av arbetare med svåra sociala konsekvenser?Ärdet extraknäcken som man länkersigskallökapågrundav en sänkning avmarginalskatterna? De breda skikten, låg- och mellaninkomslskikten, ärinte betjänta av skatteförändringar för att kunna extraknäcka för sinförsörjning, , För dessa grupper är det angelägnare att de för entotalt sett lägre skatt för att kunna höja sin levnadsstandard. Den genomsnittligeindustriarbetaren har under de borgeriiga nödåren förlorat två månadslöner. Ochjag kan garantera och andra borgerliga ledamöter här, att dessaarbetare inte är intresserade av alt ta igen dessa förlorade år genomexlraknäckande, övertid eller ökad stress och utslagning på Jobben, Möjligenkan de skattesänkningar som folkpartister och moderater talar om tjäna degeneraldirektörer som talade om eller andra som kan profilera påolika sätt och som med ett sådant system kan ta fram de dolda inkomster som dei dag har. () kortgenmäle: Jag är något förvånad över att talar om nya koalitioner iett läge där hans eget parti - och regeringen - gång efter annan måste sökastöd hos olika partier. Det måste vara ganska svårt att i olika frågor hållareda på vilken koalition som gäller. Härställdes på nytt en fråga som Jag har besvarat två gånger , nämligen varcentern står i denna nya situation. Vi har presenterat vårt förslag i motionen2432, och det förslaget håller vi fast vid. Jag har också svarat på en direktfråga av budgetministern om vår syn på indexreglering, kommunalskatter ochmarginalskatter. Jag beklagar att inte har lyssnat på debatten; omhan hade gjort det, hade han vetat svaren på dessa frågor. Jagtror att det ärangeläget att se frågan som den verkligen är. Här finns det tvåpartier som har en likartad uppfattning om att man som man fattarbeslut om skattesänkningar också skall fatta beslut om finansieringen av dem.All här säga alt vi har bildat en koalition är att dra ut konsekvensernaalldeles för långt - något sådant nämns inte i denna överenskommelse.Verkligheten är den att socialdemokraterna har anslutit sig till vår motion. Vihar presenterat vår ståndpunkt i parlimotionen, och den står vi fast vid. Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. () kortgenmäle: Det sades att jag hade gjort en stor afför av frågan omskattesänkningen var finansierad eller inte - och det är klart atl Jag hargjort dei. Det sammanhänger med alt centerpartister och socialdemokrater somett huvudargument för alt nu inte fatta ett skattebeslut har haft att enfinansiering inle föreligger. Det har varit en huvudfråga för dessa bådapartier. VadJag har sagt är att om man tittar på skatteomläggningen i sin helhet, alltsåbåde den statliga och den kommunala sidan, har de andra partierna ännu lägregrad av täckning. Vi kommer alltså att besluta om en omläggning av detkommunala skatteutjämningssystemet till en kostnad av 1,7 miljarder. Moderaternahar ingen täckning alls. motiverade detta och var närmast stoltöver att man inte har någon finansieringsmetod. Jag lämnar honom åt sidan,eftersom det är de båda andra partierna som har en seriös argumentation ochsäger att man eftersträvar en finansiering. Jagvill påpeka alt det för del fattas 600 miljoner. Det var delta, AlvarAndersson, som jag syftade på med milt inlägg. Dels har sagt nej tillförslaget om en höjd oljeskatt - vilket skulle ha givit 400 miljoner, dels harcentern sagt nej lill förslaget alt låta barnomsorgsavgiften gälla föregenföretagarna. Det innebär ett bortfall på 200 miljoner. Det saknas alltsåtotalt 600 miljoner. Försocialdemokraternas del gäller atl man har sagt nej till förslaget om höjdoljeskatt. Det innebär ett bortfall på 400 miljoner. Dessutom har man kommitmed en del förslagom höjningar av statsbidragen till kommunerna, vilka kostarlitet drygt 400 milj. kr. De förslagen har dock inte fött majoritet ifinansutskottet. Närjag talar om överbud från socialdemokraternas sida beror det, Kjell-OlofFeldt,på att ni har föreslagit ett antal påslag på utgiftssidan - inte istorieksordningen 6 miljarder, det påstår Jag inte. Jag skall inle heller härräkna upp alla förslag, men det gäller bl. a. bidrag till driften avgrundskolan, höjda bostadsbidrag, ökade bidrag till kommunerna och en hel delannat. Ni har i varje fall föreslagit höjda avgifter i miljardstoriek. Motbakgrund av att ni har gjort ett så stort nummer av risken för alt budgetunderskottetytteriigare ökar menar Jag att ni har skyldighet att Fortsattreformering av inkomstskatten, m. tn. besvara hur ni nu avseratt finansiera dessa höjda utgifter för statens del. Kjell-OlofFeldt har pådenna fråga inget annat svar än en hänvisning till promsen. Jag har sagt attpromsen är en finansieringsform som vi verkligen allvarligt bör överväga, menni har inget yrkande om att vi nu skall besluta om att införa en proms. Niaccepterar att man avvaktar utredningen och att man först fattar beslutom promsen. Det innebär att ni godtar att ert alternativ för finansiering avskatteomläggningen skjuts men alt ni kritiserar oss för att vi imotsvarande grad säger att finansieringen bör skjutas . GÖTHEKNUTSON (m) kort genmäle: ordförande har tytt mina uttalanden så,att jag skulle vara stolt över alt vi moderater ej har någon finansiering attföreslå. Del är antingen ett hörfel av eller också har han inteuppfattal vad Jag alldeles sade. Med tanke på att debatten har pågått sålänge skall jag inle upprepa det. VillBjörn utläsa stolthet hos mig-så ä labonheur. Det gäller i så fall förden konsekventa skattepolitik som milt parti, moderata samlingspartiet, för. Vivill inte höja skatterna i onödan. Vi vill över huvud tagel inte höja skatternautan i stället sänka dem. När vi nu har möjlighet att genomföra enmarginalskattesänkning, som är den mest angelägna reform som vi kan genomförafrån sida, bör vi inte genast ta med den andra handen och bl. a.genomföra en höjning av oljeskatten - särskilt inte i det läge som vi nu befinneross i, där inflationen har börjat slicka upp huvudet igen. Vi fick undertrepartiregeringen - under tid som ekonomiminister -en väldigtförnämlig dämpning av prishöjningarna. Inflationen nådde inte upp till mer änhälften av vad den var under det första svåra året. Vi skall inte nu hällaytterligare olja på brasan, utan låt oss hålla igen. Jag upprepar bara en sak, herr talman: moderatervill uppskjuta ställningstagandet beträffande en eventuell finansiering av enskattesänkning . Först då kan vi göra de korrekta bedömningarna. () kortgenmäle: preciserar sig nu till att det skulle fattas 600 milj. kr.i finansieringen av den kommunalekonomiska propositionen. Jag vill peka på attmed det beslut som vi kommer att fatta om kommer det genom entidigareläggning av stämpelskatten in pengar fördel närmaste budgetåret. Dettager givetvis inte några ökade intäkter på Jämfört med regeringens förslag.Vi har vidare del lilla tillskott som avslaget på regeringens förslag omgåvoskatt innebär, men det är i och för sig felräkningspengar. Vi har vidare100 miljoner på bilaccisen. Det reducerar skillnaden till 200 milj. kr. Jagvill inte diskutera oljeskatten , därför att den skall behandlas avutskottet . Marginalerna är i alla fall ytterst små, och vår principhar varit att det skall finnas full täckning för de förslag i propositionen somvi tillstyrker och som skall fatta beslut om . Vihar velat ha full täckning för beslut om skattesänkningar. I skatteutskottethar man inte föu någon majoritet för atl skulle ta ett beslutom skattesänkningar. Därför har vi anslutit oss till den majoritet somfortfarande håller på den förutsättningen att man skall helfinansiera enmarginalskaltesänkning. Vi för la det beslutet , när såväl skattesänkningsförslagetsom förslag till finansieringen av detsamma föreligger för au taställning till på en gång. KJELL-OLOFFELDT (s) kort genmäle: ordförande vill diskutera budgetpolitiken på sammapartiella sätt som sin budgetminister. Det enda som vi för diskuteraenligt är vissa av öronmärkta skatter som man sägerskall finansiera skattereform. Det är detta som är både förvillandeoch litet meningslöst. Låtmig då förklara för att vi socialdemokrater har ett fullständigtbudgetalternativ /80, som vi här lagt fram i motionen med anledning avkompletteringspropositionen. Det ger ett budgetsaido som är 4 miljarder bättreän det av regeringen redovisade. Och så innehåller vårt budgetalternativ allade "överbud" som talade om, och det innehåller vårabesparingar, våra inkomstförstärkningar och våra skattehöjningar. Detta är vårbudgetpolitik, , och i motsats till ochregeringspartiet är vi beredda alt diskutera dessa förslag i ett sammanhang.Detta lösryckta säu att plocka ut några bitar här och var som ni praktiserargör ju debatten mer förvirrande än den behöver vara. Klarnar det nu för BjörnMolin? I annat fall börjar Jag förstå hur det har gåu till i ,när man fött ett budgetunderskott på 49 miljarder. Jag börjar förstå det, omdet är så att man inte litet mer kan koppla ihop sina utgifts- ochskatteförslag. Imitt inlägg försökte jag visa att eu huvudskäl för oss att säga nej tillfolkpartiets skatteförslag är att del försvårar avtalsrörelsen. Det berördeinte budgetministern. Han verkade helt okunnig om det problemets existens. Ochdet enda har att anföra på den punkten är alt det är besväriigt ochfarligt att arbetsmarknadens parter inte för besked om skatteskalorna föreavtalsrörelsens början. Fördet första är det fel - våra skatteskalor finns och kommer att föras ut iavtalsrörelsen, och vi står för dem. I motsats lill , ,kan vi faktisk t säga att blir det en socialdemokratisk regeri ng, så blir detockså den skatteskalan som genomförs, är inte i den positionen. Fördet andra förbigår här helt det faktum att del skatteförslag som kommer att avlivas har avvisats av åtminstone en av de stora löntagarorganisationerna.Det besked som anser sig ha givit har av LO beskrivits så, atl delallvarligt försvårar avtalsrörelsen, LO vill alltså ha ett nytt besked. Och detkommer man aU fö - från oss. Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. (vpk) kortgenmäle: förbigick milt föregående inlägg med tystnad. Han kände sigantagligen besvärad av att behöva erkänna att det är med extraknäck,övertidsarbete och värre stress på jobbet som arbetarna skall finansierafolkpartiets tänkta skaltesänkningsförslag. BjörnMolin säger att det bara finns två partier som har absolut täckning för sinaförslag. Del är felaktigt. Det tyder på atl inte har läst deförslag som behandlas i skatteutskottets betänkande. Vänsterpartietkommunisterna har föreslagit en helt annan reformering av skatterna än den somfolkpartiet förordar och som inte klarar att finansiera. Vi har medbred marginal klarat finansieringen av de reformer som vi föreslagit.Skillnaden är att vi anvisar helt andra finansiärer. Vivill finansiera reformerna genom skärpt beskattning av kapital ochkapitalvinster, genom reformering av avdragssystemet, som möjliggör de enormaorättvisor som förekommer och som jag redogjorde för, genomen skärpning av realisationsvinstbeskattningen och genom en allmänarbetsgivaravgift - något som m. fi. har varit med om att avskaffa.Men vi vill inte belasta landsting och kommuner med arbetsgivaravgiften. Sombekant är vi också motståndare till den inflationsskyddade skatteskalan. Tarman bort den har man ytteriigare flera miljarderatt finansiera våra förslagmed. Jagförstår atl inle vill kännas vid de här förslagen. Vi har en heltannan skattepolitisk målsättning än . De finansiärer ha är arbetarna och tjänstemännen här i landet. De finansiärer vi föreslårär de som drabbas av skärpt realisationsvinstbeskattning, kapitalbeskattningoch en förändring av avdragssystemet. () kortgenmäle: