prot · G20978 · 1978-12-31 00:00:00 — 1950 lade dåvarande skolministern,ecklesiastikminister , fram den proposition som sedan blevgrundläggande för hela del svenska skolreformverket Jag ciierar ur propositionstexten: "Imänga stycken äro kraven på skolan oförändrade. Den måste alltjämt ge något avdel som hör barnaåldern lill, säng och saga, lek och poesi, och den måsle mednit och allvar innöta de grundläggande tekniska färdigheterna, läsning,skrivning och räkning, inpränta dem så att färdigheten blir varaktig- Formernaför kunskapsmeddelelsen kunna skifta från ämne till ämne. Skolan får icke väjaför arbete både av lärare och läriungar, om det är förulsäliningen för att ennödvändig färdighet skall övas in." Kravenpä skolan är fortfarande oförändrade i den mening som anger. Hanstankar är även värda all läsa och begrunda. a. framhäver hankunskapernas betydelse och kräver arbele av lärare och elever. Del finnsanledning all fråga sig om dessa krav för mycket kommil i skymundannär det gäller eleverna i dagens grundskola. Vibör inle ha någon svårighet alt enas om all fullfölja linjen årsgmndlilggande beslut, som fattades i enhällighet, alt skapa en skola för alllära. gäller också alt gå vidare. Kraven på skolan är förändrade därför altsamhällel har förändrats. Vardagslivet har blivit mindre barnvänligt. De har mindre tid och ork för sina barn. Vi har flerensamföräldrar, fler familjer som är nya i , fler människorsom harflyttat inom landet. 1 de nya bostadsområdena blir dessa familjer ofta ensammaoch isolerade. Allldetla ställer nya och ökade krav på skolan. Vi skall ha en skola för att läramen också en skola för au leva. Den jämlikhet vi eftersträvar med vår svenskaskola får inle bara gälla kunskaper och färdigheter. Alla barn måste få upplevasin skoltid som meningsfull, fä tillfälle att påverka sin situation, iklassrummet och i skolmiljön som helhel. Del gäller alt inle bara enligtskollagen fostra harmoniska människor och kunniga medborgare för framtidens samhälle.Barn och unga människor skall fä chansen atl uppleva något av den harmonin ochdel medborgarskapet också i skolan. Försl då närmar v i oss en verkligjämlikhet Alltdella -alt skapa en skola för att lära och en skola för atl leva - är en del iförändringen av skolans inre arbete. Alt förverkliga SIA-reformen hör till deviktigaste uppgifterna jusl , både centralt och lokalt Här har genom SIA-beslutet skapats ramen för en skola där man både kan lära och leva: en samladskoldag, mer varierade och utökade elevaktiviteter, arbete i personallag, euökal lokalt ansvar. Fleraav de proposilioner som senare läggs fram för är ylleriigare led iarbetet pä alt utveckla skolans inre arbete: rätt till ledighet förföreningsmedverkan i skolan, flexibel skolplanering, en förändrad läroplan förgrundskolan osv. Arbetetmed en läroplansproposilion pågar inom Detla arbelekan i väsentliga avseenden inte bygga på förslag till nyläroplan för som har stora brisler. Jagvill utnyttja delta tillfälle till all ange vad jag tror måsle vara några avhuvudpunkterna för arbetet med en förändrad läroplan för . Fördelförsia bör vi inte gå vidare motell mer sammanhållet högstadium. I Slällelskall vi salsa pä en mångsidig skola, som tillgodoser elevernas behov avvalfrihet Elt mer sammanhållet högstadium leder nämligen inte lill störrejämlikhet - det mål vi alla eftersträvar. Det kan vara tvärtom. All ge allaelever samma kunskaper, samma stoff och alt ge dem samma tidför arbetsuppgifterna, det förstärker snarare än utjämnar skillnaderna. Barnutvecklas i myckel olika takt De har räll att få arbeta i sitt egel tempo ochfå lid all ulveckla sin egen begåvning. Dettabetyder förstås inle alls atl vi tar elt steg tillbaka mot del gamlaparallellskolesystemei - det missförståndet har förekommit. Variationerna avstudierna skall ske inom årskursens ram i de för alla eleverna gemensammaämnena, liksom i ämnen och kurser efter elevernas fria val. elevernaskall kunna arbeta med del som ligger bäst till för dem, för all de skall kunnavälja ulan alt möla hinder för framliden, är del viktigt all slita de gamlabanden mellan grundskola och gymnasieskola. måste fä leva sitt egelliv om den skall kännas meningsfull för alla elever. Fördel andra gäller del basfärdighelerna, det som proposilionuiiryckies så all man med nit och allvar skulle innöta de grundläggandetekniska färdigheterna läsning, skrivning och räkning, inpränta dem så attfärdigheten blev varaktig. RiksförbundetHem och skola säger i sitt remissvar på läroplansförslagel om elever som lämnarskolan med stora kunskapsblollor i elemeniära avseenden: "Dekunskapsbrislerna föriängs lill social och psykisk vanmakt under resten avlivet och bidrar till atl lägga gmnden förelt negativt socialt arv för nästageneralion." Delär skolans plikt atl se till att eleverna får färdigheter och kunskaper så altde kan della i samhälls- och yrkesliv. Men vi får inte förledas att tro attsådana kunskaper endast förvärvas genom skriv-och räkneövningar De allra flestaskolämnen ger tillfälle till färdighetsträning. Det gäller för lärare all .semöjlighelerna. Det gäller också alt stimulera barnens fantasi, ge dem"sång och saga, lek och poesi" - för all återknyta till 1950 årsproposilion. sådan stimulans fungerar hela intellektet sämre, ochmöjligheterna alt tillägna sig basfärdigheter krymper samman. Fördel iredje: Förnyelsen måste gälla hela , inle bara högstadiet.Stora skillnader mellan barnen finns redan när de kommer till skolan som7-åringar finns risk föratl skolan förstärker skillnaderna, inle minstgenom sin starkt verbala, intellektuella inriktning. Kontrasten mot förskolanär ofta alllför slor Det finns anledning aU söka föra lågstadium och förskolanärmare varandra. Det finns också anledning atl föra in mer av prakliska inslagi läg- och mellanstadiernas arbele, all hålla vid liv och stimulera barnsnaluriiga nyfikenhet och uppläckarglädje genom atl ge mer av nalurorienieringoch introducera mer av teknik på skolans lägre stadier. Forskningar visar atl8-13-årsåldern är avgörande jusl för del naturvetenskapliga inlressel. Fördel fjärde: Arbetel med teknik måsle bli gemensami för alla pä högstadietSamlliga elever bör få en teknisk orientering, fler bör stimuleras all väljalekniska studier. Tillvalsämnel teknik väljs på högstadiet av mindre än I% flickor. Jagbesökte en högstadieskola och ställdes då inför etl stort antalelever i en samlingssal - man sade all del var ungefär 585 elever. Jag frågadeom del fanns någon flicka som läste leknik. En enda flicka räckte upp handen. Vimåsle hitta flera säll alt utnyttja den begävningsresurs som flickorna i dethär avseendei ulgör. Obligatorisk leknik på högstadiet äretl av dem. Fördel femte: Läroplanen kommer att ge stort utrymme för skolstyrelsernas och deenskilda skolornas beslut. Det kommer alt krävas alt skolorna själva planerarmed iniiiaiivkraft och fantasi. En liten skola har alldeles speciellaförulsältningar all skapa en stimulerande miljö, som aktiverar lärare ProfessorUrban har genomfört en studie av små svenska högstadieskolor iglesbygd, och hans undersökningar visar entydigt atl eleverna lär sig lika bra,om inle bättre, i små skolor och au de har mer positiva attityder mot varandraoch mot vuxna. Honnörsordeti skoldebatten är verklighetsanknylning. Vilken verklighet vill vianknyta skolan lill? Det ligger nära till hands alt uppfatta verkligheten somenbart materiell, som möjlig atl iaktta med de fem sinnena, som mät- ochvägbar. Men vad som också måsle räknas till verkligheten är sådant som ulgörgrunden för känslolivet, för upplevelser av gemenskap, glädje, käriek, hat,samarbetsvilja - allt del som rör personlighetsdaning, idealbildning ochlivsåskådning. Hithör också det som styr vårt handlande: normerna. Jag hoppas alt de blir livligtdebatterade, när skriften Skolan skall fostra när ut lill lärare, föräldrar,elever och andra inlresserade. är första etappen av normgruppensarbele, och den kommer säkert all sälta i gäng och ge underiag för endiskussion om ordning och hänsyn, om arbetsmoral och arbetsglädje och omklassmmsrelalioner. Verklighelsanknylningenmåsle också vara mycket praktisk. Del handlar om all i anslutning till olikaundervisningsmoment gå ut ur skolan och bl. a. för längre eller kortare lidpraktisera på arbetsplatser. Den sortens verklighetsanknylning är givetvisvärdefull, och det är önskvärt all den utvidgas. Men det finns skäl att innanvi förordar den i större skala och för ungdomar i allt yngre åldrar realistisktse pä vad arbetsmarknaden kan klara och vilka åtgärder som kan behövas inför enslörre anstormning av praktikanter. Genomdet stora inlressel för har gymnasieskolan kommil litet i skymundande , trols atl en gymnasieutredning tillsatts och trotssvårigheterna för ungdomar på arbetsmarknaden. Men del betyder inle allgymnasieskolan har stått stilla. På resor har jag kunnat konstatera atl man pä olikahåll i landel har tagit mänga och intressantainitiativ för nya grupper av elever och för att skapa en mer flexibelgymnasieskola. Huvuduppgiftende närmaste åren äratt bereda plals åt alla de 16-åringar som kommer frängrundskolan och ål de äldre ungdomar som i arbetslivet ellerefter någol annal avbrott vill fortsätta sin utbildning. Det ställer stora kravpä resurser, men del kräver också all man är beredd atl pröva nya vägar för aUge utbildning. Iärels budgetproposilion ökas antalet platser i gymnasieskolan. Om del skullevisa sig all den föreslagna utökningen inle räcker är naturligtvis regeringenberedd all öka ännu mera. kommer all få i uppdrag all förregeringen redovisa en bedömning av silualionen så snart ansökningarna lillgymnasieskolan kommit in, dvs. Målet är alt alla som villgå i gymnasieskola också skall kunna få göra del. Gymnasieulredningenhar nuariDCtat i drygt tvä är. Dess uppdrag är vikligl men vittomfattande.Utredningen bör, enligl min mening, nu koncentrera sig 4 protokoll 1978/79:78-79 på den långsiktigaförändringen av gymnasieskolan, all finna den struktur och del innehåll somkrävs för all ulbilda ungdomar, vilkas verksamma liv siriicker sig långt in pä2000-ialel. 1 del sammanhanget tror jag inle all ulredningen kan inskränka siglill den nuvarande gymnasieskolan. Den måste vidga sitt perspektiv till allomfalla både de avslulande åren i och det inledande skedet påhögskolan. Detär vikligl atl gymnasieutredningen inle blir föriamande, sä all utvecklingeninom gymnasieskolan står stilla, medan utredningen arbelar. Del är läll allpeka på behovei av konkrela förändringar Jag skall nämna någrasaker: Delär angelägel att finna former förelt mer utvecklat samarbele mellan skola ocharbetsliv. Delär angelägel alt överbrygga den nuvarande splittringen av den gymnasialautbildningen lill gymnasieskolan, kommunala vuxenutbildningen och delar avarbetsmarknadsutbildningen. Delär angelägel au hitta former för en mer flexibel planering av gymnasieskolanoch etl ökal regionalt och lokalt inflylande över dimensioneringen. Detär angeläget atl utveckla innehållet i ulbildningen, så all den svarar motelevernas krav och de förändrade villkoren i arbetslivet Delär angeläget att pröva andra former för utbildningen än långa sammanhängandestudiegångar. En begränsad försöksverksamhet med varvad uibildning igymnasieskolan har inlells. En utvidgning av den är önskvärd. Det är ocksäviktigt alt hitta vägar för all bygga in den rika korta kurser igymnasieskolan. Påde punkter som jag nu har nämnt bedrivs eller kommer snart i gångetl arbete inom uibildningsdepariementel eller vid sidan avdel som uträttas inom gymnasieulredningen. Delär lält alt gripas av vanmakt inför skolans problem. Mänga gör del, vilketockså i någon män avspeglats i den här diskussionen. Men jag är myckelangelägen om all framhålla alt vi inle bara har en skola i kris, vi har ocksåen skola i utveckling. Runt om i landet uträttas ell imponerande konstruktivtarbele av idérika och engagerade lärare, skolledare, elever och andra somverkar i skolan -ofta med verksamt stöd av föräldrar. De behöver nalurliglvisresurser för sill arbele, men det här är inle bara fråga om pengar och merapengar. Det gäller all siödja dem som mill i krisen utvecklar en ny skola. Jaghar sett många exempel på eu sådant engagerande utvecklingsarbete,tillräckligt många för atl jag skall våga hoppas all skolans problem skallkunna lösas. () kortgenmäle: Det är inte möjligt alt nu ta upp en läroplansdeball. Skolminislernsanförande var med nödvändighei ganska allmänt hållet Bara på den försiapunkien, där skolministern lalade om hur sammanhållet högstadiumskall vara, vill jag upprepa vad jag sade i mitt anförande, nämligen att detinte får leda till en ökad differentiering av Jaghåller med när del gäller gymnasieuiredningens arbeie. Det börvara långsiktigt Del försökte jag beskriva i de ursprungliga direktiven, ochdel harjag hävdat i gymnasieuiredningens arbete. Del är bra att del sägs ifrånockså av nu sittande regering. Likaså tyckerjag alt det är helt naturligt allulredningen sysslar med övergången från grundskola lill gymnasieskola, frångynmasieskola till högskola. Del harjag själv sett som en hell naluriig uppgiftför ulredningen. Beträffandegymnasieskolans kapacitet har folkpartiregeringen slagil pä trumman ganska hänför den ökning som föresläs av antalet gymnasieskolplatser. Men fattas baraannal - årskullarna av 16-åringar ökar myckel kraftigt! Vad vi kritiserar ärall man inle ökar tillräckligt. Tvärtom -regeringens förslag innebär t o. m.eii lägre anlal gymnasieskolplatser inför nästa är än innevarande år. Delhjälper inte upp situationen atl komma och tala om all man skall la lill extraramar och återkomma till dimensioneringen, om arbelsmarknadsskäl talar för del.Erfarenheierna visar all det inle är möjligl för kommuner och länsskolnämnderatt fylla upp de här exirara-marna. Därför är del , när planeringsramen ges,som man bör föreslå och besluta alt vi skall upp i 100 96. BirgitRodhe är säkert medveten om atl regeringen nu planerar för atl direkl avvisaell stort anlal ungdomar från gymnasieskolan och hänvisa dem lillarbelslöshelskön. har talat myckel om ungdomsgaranii, somskulle garaniera ungdomar utbildning, jobb eller prakiik. Det rör sig om enganska ihålig garanti, tyckerjag. Folkpartiregeringens förslag påulbild-ningsområdel garanterar definitivt inte utbildning. Det enda som detalldeles säkert garanterar är all flera lusen ungdomar inle kommer att kunna fågymnasieskoleulbildning. () kongenmäle: Jag har liksom statsrådet noterat professor myckelintressanta undersökning och inle minsl det resultat han kommit fram lillnärdet gäl ler de mindre skolenheternas slällning och belydelse. Hankonslalerar alt del han funnit beiräffande såväl studieresultat som arbetsmiljöi skolan entydigt pekar i klart posiliv riktning. Del är vad vi från centernhar haft på känn, så alt säga, när vi har pläderat förde småskolornas Slällning pä låg-, mellan- och högstadierna och i viss män ocksä pågymnasienivå. Jagber all få ställa en direkl fråga till statsrådet : Kommer de erfarenhetersom gjorts, de resultat som professor kommil fram till -de positivaerfarenheierna av de mindre skolenheternas roll - alt ligga lill grund förläroplansarbetet i ? Kommer detla atl vara någolövergripande, i förhållande till vilket andra, mindre delar fär underordna sig? () kortgenmäle: Jag ställde i mitt anförande en fråga lill skolministern, om del intehade funnits någon möjlighet alt få förslaget till läroplan framlagi sä all delhade kunnai behandlas av i vår. Del skulle vara roligt att höraskolminislerns motiv för alt så inle kan bli fallet Del verkar ju som omåtskilliga partier här i skulle kunna vara eniga om vad en sådanläroplan skall innehålla, om man jämför de partimolioner som är framlagda. Jagvill erinra om all moderaia samlingspartiet i partimolionen om läroplansarbeleibl. a. lagt fram ell förslag om metoderna för kunskaps- ochfärdighelsinhämiande. Vi har också varml understrukit kravet på en ökadvalfrihet för eleverna i högskolan. Lålmig också, herr lalman, med anledning av utredning göra denkommentaren alt kravet pä små skolenheter och motviljan mol maslodonlskolornahar förts fram av moderata samlingspartiet . Det kanske mest glädjandemed utredning - förutom alt den klargjorde hur användbara de småskolenheterna är-var alt den visade med vilken förtjusning eleverna går i dessaskolor och vilken arbetsglädje de där känner. Jag tror alt del är värt allunderstryka också della och atl de erfarenheter utredningen gjorl kan liggalill grund för det framlida arbetet pä utvecklingen av värt skolsystem. Menän en gång, skolminister : Varför får vi inle behandla läroplanen och ävenbetygen under innevarande ? Jag skall för enkelhetens skull böria där slutade, dvs.med frågan varför jag inte lägger fram proposilionen pä delta område i vår. Delfinns många orsaker lill det, men låt mig framförallt peka på tvä. Delsom i försia hand kom all styra milt handlande i det här sammanhanget var alljag när jag kom lill departementet förelades ett snävt tidsschema, som innebarall jag i alll väsentligt skulle ha tagit slällning lill de grundläggandefrågorna i läroplanen , alltså jusl när remissyttrandenahade kommit in eller medan de höll på atl komma in. Jaghar vid andra tillfällen sagt, och jag upprepar det här, all jag sutliitillräckligt länge ute i landet som remisskrivare för atl inle vilja vara medom en sådan nonchalans mol remissinstanserna att man skulle ha bundit sig påalla väsentliga punkier innan man hade hunnit la del av vad de har all säga-och inte bara de stora och tunga av dessa utan också kommuner, länsskolnämnderosv. Del är ett oerhört ingående och makipäliggande arbele som vi nu håller påatl genomföra och som ger oss mycket för den fortsatta bearbetningen avläroplansförslaget. Vidarearen av de stora bristerna i det SÖ-förslag som vi hade all utgå från all man imyckel liten utsträckning har byggl på data från forskningsarbete och pä andramera konstruktiva resullal, som kan användas som underlag i della sammanhang.Del lar ocksä lid all på ett annal säll underbygga del förslagsom vi vill lägga fram, för all därmed om möjligl ge ett stabilare underiag förläroplansarbelei för framtiden än vad som har skett, i varie fall idel akluella förslagel. BådeIngrid och berörde vad jag tog upp om och resultaten av dessa. frågade om de kommer attvara grundläggande för läroplansarbelei. Del är kanske aU ta till litet förmycket, men jag vill framhålla att vi kommer att lägga fram en särskildproposilion om flexibel skolplanering, som bl. a. kommer all göra del lättareall skapa mindre skolor, bl. a. för högstadiet, varvid dessa resullal kommeratt utnyttjas. Vidare kommer vi så långl möjligt också i självaläroplansarbelei all föra in del som kan vara möjligl au utnyttja av Dahllöfsundersökningar, som emellertid ännu inte i sin helhel är offentligt redovisade. TillLena vill jag säga tvä saker. Jag kan försäkra all vi inle kommeralt föreslå någon ökad organisatorisk differentiering. Jag har sagl att detskall vara gemensamma mål för alla elever och all vi bör eftersträva en Slörremångsidighet. Jag har funnit atl det finns underiag härför, också i de hittillsfrån andra håll redovisade förslagen. Jaghar svårt alt förslå varför inte vill tro mig på mitt ord närjag säger att vi menar all gymnasiets kapacitet skall rättas efter ungdomarnasval. Vi kommer alltså inle aU gå ul med en siffra som i största allmänhet inlesäger sä särskilt myckel: 100 9é. Jag tror atl vi kommer alt eftersträva detmålet på något , men det behövs inte i är. Tyvärr är integymnasiebenägenhelen - omjag skall använda ett sådanl ord - riktigt så slor somvi skulle önska. Dellabeiyder inle alt vi planerar för arbetslöshet eller för alt avvisa ungdomar. Vimenar atl alla ungdomar som vill komma in på gymnasiet också skall få chans allgöra del, och del var del jag avsåg med vad jag sade om all skolöverstyrelsenfår i uppdrag atl redovisa vad som ytterligare behöver göras. Dessa och andraåtgärder - arbetsmarknadspoliliska ålgärder med beredskapsarbete, konkurserosv. - och framför allt en strävan alt bygga ihop sådana ålgärder, sä att degemensami kan ge meritvärde som en motsvarighet lill i varie fall en del avgymnasieutbildningen och på sä sätl föras in i en varvad utbildning, eller hurman vill ullrycka del, är ocksä ell sätt alt uppfylla ungdomsgarantin. Dettahåller nu på all tillämpas ule i många kommuner, och andra kommuner planerarför del. Det tillhör i högsta grad de akluella krav som vår regering arbetarför. () kortgenmäle: När man hör skolministern skulle man kunna tänka sig atl del hadebehövts långa lidrymder föratt läroplanen skulle kunna behandlas av vårensriksmöte, men del rör sig faktiskt bara om elt par veckor. Dessutom måstearbeiet ha underlättats av att åtskilliga av remissinstanserna hade inlämnatsina remissvar långt innan remisstiden utgick . Utan all jag pånågot säll hade velat förstöra skolminislerns jul vill jag alltså påstå, alldel med tanke på både riksdagsarbeiel och alla människor som arbelari skolan hade varit angelägel all vi hade kunnai få ägna vårriksdagen åt dennafråga. Jagvill erinra om atl trepartiregeringens skolminister hade gjort ell slortförberedelsearbete i departementet. Man var dessulom inom trepartiregeringenenig, efter vad jag har försport, om alt skolöverslyrelsens förslag inte skulleligga till grund för en proposilion om läroplanen. Jag vill beklaga all inteden avsiki som trepartiregeringen hade, nämligen all vårriksdagen 1979 skullebehandla läroplanen, har kunnai bli verklighet. fär vi se vadläroplansförslaget innebär, men vi lar ingen möjlighel all behandla del förränefter valet Det beklagar vi frän moderat häll. ()kort genmäle: Beiräffande handliiggningen av läroplansförslagel hyser jag aktning förBirgit , som verkligen ville sätta sig in i vad remissinstanserna sadeoch inle, som den tidigare skolministern, utarbeta sitt förslag redan innanremissinstanserna ens hade lämnat ifrån sig sina synpunkler. Beiräffandegymnasieskolans dimensionering är jag litet förvånad över den kan ju bero på att man inle har fåll bätire ulfall ibudgeidepartemenlet Om del är så kan jag ha förståelse för silualionen. MenBirgit måste ju efter sin kommunala verksamhel vela all ökar man antaletgy mnasieskoleplalser strax inför läsårets börian eller under läsåret, ger delmycket sällan någon verklig utdelning. Man har då inte möjlighet all komma igång med utbildning. Och måste också veta all del faktisktsaknades 19 000 platser , om man jämför ullagda platser och desökandes förstahandsval. Vivet att inlresset för gymnasieskolan har varit i stigande - lål varaförmodligen av negaliva skäl, nämligen i rädsla för ungdomsarbetslöshet. Vimåsle därför göra alll för att erbjuda ungdomar den utbildning de vill ha. Päannat säll kan man inle uppfylla ungdomsgaranlin. CLAESELMSTEDT (c) kort genmäle: Det har i det här landet under 1950- och 1960-ialen byggts alldeles förmänga maslodonlskolor. Hade vi haft en annan ulformning av den verksamheten,hade åtskilliga av de problem som vi har och ofta diskuterar varit urväriden eller aldrig ens uppställ. Nuhar vi fåll lillgång till en vetenskaplig undersökning, vars resullal entydigtvisar att de mindre skolorna hävdar sig väl, såväl uibildningsmässigt somskolmiljömässigt. Jag kan förslå alt statsrådet inte kan svara direkt päden fråga jag ställde. Jagvill gärna begagna del här tillfället au siiga lill slalsrådel atl medden grundsyn som vi har i värt parti och mot bakgrund av de krav som vi hardrivit tidigare och alltjämt driver samt den erfarenhet som den Dahllöfskaundersökningen ger vid handen när del gäller de mindre skolorna tyckerjag altstatsrådet skall ordentligt driva dessa krav bland alla sina experter.Jag kan i sä fall utlova stöd från cenierparliel på den punkien. Jag kan försäkra atl varken jag eller de av minamedarbelare inom departementet som har någol ansvar för läroplans-arbetet hadenågon särskilt lugn jul. Arbetel pågick ocksä då, inle minsl med all läsaremissvar, särskilt från de stora remissinstanser som hade lämnat in sina svari förväg. Men del hade sannerligen inte ens alla de "stora" gjort.