prot · G209157 · 1978-12-31 00:00:00 — attriksdagen belräffande framtidssludiesekrelariateis organisatoriska ställningmed bifall lill motionen 1978/79:2232, yrkandei 5, och med avslag päproposiiionen 1978/79:119 och motionerna 1978/79:2215, yrkandei 4, och1978/79:2234, yrkandet 4, som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört, 4. belräffiinde kvalitet i universitetsutbildningoch forskning av () och Hans Nyhage (m) som ansett att utskottet under 14, 15 och 16 bort hemställa atl belräffandeuttalande om kvalitet i skolan med bifall lill moiionen 1978/79:2222, yrkandetI, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, alt belräffandeuttalande om kvalitet i lärarutbildningen med bifall lill moiionen1978/79:2222, yrkandet 2, som sin mening gav regeringen lill känna vadreservanterna anfört, att beträffande uttalande om ledningen avarbetet vid universiteten med bifall till moiionen 1978/79:2222, yrkandei 3,som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 5.beträffande etl samlat åtgärdsprogram för alt stimulera intresset förnaturvetenskap och teknik bland barn och ungdom av , ,, , , och (samtliga s) som ansett all ulskotlei under 32 bort hemställa allriksdagen med anledning av motionen 1978/79:2230, yrkandet 4, som sin meninggav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. Forskningoch Jörskarutbildning m. m. 6. beträffandebidrag ur arbetarskyddsfondens kapitalbehållning till arbetstagarorganisationernas forskning av () och Hans Nyhage (m) som ansett atl utskottet under 36 bon hemställa attriksdagen skulle bifalla moiionen 1978/79:2234, yrkandet 3, samt avslåproposiiionen 1978/79:119 och motionen 1978/79:2237, yrkandei 5 i denna del, 7. beträffande allmän behörighet lillforskarutbildning av () och Hans Nyhage (m) som ansett alt utskottet under 40 bort hemslälla altriksdagen skulle bifalla moiionen 1978/79:2234, yrkandei 9, och avslåpropositionen 1978/79:119, 8. beträffande mellanexamen inomforskarutbildningen av (), (), (), (), Hans Nyhage (m) och () som ansettatt ulskoilel under 46 bort hemslälla allriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:2232, yrkandei 3, som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört, 9. beträffandekontaktsekretariatens överföring till högskolan av , , , , , och (samtliga s) som ansett att uiskouet under 62 bort hemslälla attriksdagen med bifall till moiionen 1978/79:2230, yrkandei 9, och med avslag påpropositionen 1978/79:119 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört, 10. belräffandekomplettering och särskild sammansättning av fakultets- eller sektionsnämnd av () och Hans Nyhage (m) .som ansett att utskottet under 72 och 73 bort hemställa att med bifall lillmotionerna 1978/79:2215, yrkandet Loch 1978/79:2234, yrkandet 10 i denna del,samt med avslag på proposiiionen 1978/79:119 skulle anta av reservanternaframlagt förslag till lag om ändring av högskolelagen (1977:218) i vad avsåg 24§, att beträffande bemyndigande förregeringen atl i vissa fall beslula om särskild sammansättning av fakultets-eller sektionsnämnd med bifall till motionen 1978/79:2234, yrkandet 10 i dennadel, skulle avslå propositionen 1978/79:119, beträffandeförsöksverksamhet med utvärderande vetenskapliga nämnder av (),(), (), (), Hans Nyhage (m)och () som ansett att utskottet under 76 bort hemställa altriksdagen med bifall lill moiionen 1978/79:2232, yrkandet 2, som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört. De förslag som nu skall la ställning lill gäller delsformerna för en samlad och långsiktig forskningsplanering frän slals-makternassida, dels vissa reformer i forskarutbildningen. Dehär förslagen är en del av den upprustning av forskningen och forskningensresurser som på regeringens initiativ har inletts . Päutbildningsdepartementets område rör det sig om resursförstärkningar pä ca 110milj. Ulbildningsulskoltelhar alltså haft all behandla en rad omfattande förslag på forsknings- och högskoleområdet.Jag vill passa på delta tillfälle all uttala min uppskattning av ulskolletsnoggranna arbete. Särskilt glädjande är del att detta arbete kunnat ske underen så betydande enighet. Jag har också med tillfredsställelse noterat attregeringens förslag i denna proposilion blivit väl mottagna också pä andrahäll. Jag tänker bl. a. på TCO, vars styrelse givit förslagen ell gott betyg.Det finns alltså en betydande enighet i frågor som rör svenskforskningspolitik-del irorjag barett stort värde när del gäller elt för vårframtid sä väsentligt område. Viär alla medvetna om forskningens betydelse för samhällsutvecklingen. Vi vändeross ofta till forskarna för atl få hjälp när vi slår inför besväriiga problem.Men vi är ocksä medvetna om atl del ofta lar läng lid innan säkra och entydigasvar kan ges. Del är ett av motiven för en mera långsiktig planering. Vi vetockså atl forskarna inle alllid finner svaren pä våra frågor. Kanske de inte ärgripbara för det rationella länkandel, kanske våra förväntningar om säkra,entydiga och praktiskt tillämpbara resultat är orealistiska. Men det är ändåvärdefullt atl fl ett problem belyst utifrån olika perspektiv med de krav påspråklig stringens och logisk skärpa som den vetenskapliga metodikenförutsätter. Enaspekt som gäller båda de problemområden som behandlals är nödvändigheten avalt upprätthålla en hög kvalitet inom såväl forskningen som utbildningen. Detär uppenbart när vi vet hur slor betydelse konkreta forskningsresultat harliksom de råd som forskare ger i olika beslutssituationer. Det lorde inte varaalltför djärvt atl påslå, all del är bättre med ingen forskning alls än meddålig forskning - en sådan ger falska förutsättningar för beslul och ålgärderoch frestar lätt den ansvarige all lämna ifrån sig väl myckel av ansvaret. Utvecklingenunder har inneburit en kraftig ulbyggnad och förstärkningav universitets- och rådsforskningen även om vi haft viss stagnation undersenare delen av 1970-talel. Två nya universitet - i och - haretablerats. Forskningsrådens strategiska betydelse när del gäller förnyelseninom forskningen om samordningen mellan starkt specialiserade discipliner harbestyrkts i många sammanhang. Till detta kommer alt någol helt nytt växt fram,någol som skapat viss förvirring, handfallenhet och i viss mån även skepsis.Jag syftar på den sekloriella forskningen. Åtskilligtav denna verksamhet är nämligen snarare utvecklingsarbete än forskning itraditionell mening. Detta alt man inom en viss sektor - Forskningoch forskarutbildning m. m. 10Riksdagens protokoll 1978/79:157-158 Forskningoch forskarutbildning m. m. naturvärden, skolan,trafiksäkerhetsarbelet, livsmedelshygienen eller socialpolitiken - larforskningen i sin tjänst är i och för sig naturligt och etl glädjande tecken påtilltro lill forskningens möjligheler. Men det har också skapat vissa problem.De organisatoriska och anslagsmässiga formerna är högst skiftande. Det bör desäkert ocksä vara med hänsyn till de vitt skiftande förutsättningarna ochbehoven. Men splittringen kan också vara förvirrande. För del finnsdet ingen möjlighet att i samband med behandlingen av budgeten göra en samladbedömning av forskningspolitiken. Eftersom denna FoU-verksamhel utgör enintegrerande del av en viss verksamhet -t. ex. inom ell ämbetsverk - skall dengivetvis heller inte brytas ut ur sitt sammanhang och betraktas somforskningspolitik i egentlig mening -trafikpolitik förblir trafikpolitik ävenom man utnyttjar forskning i slor omfattning. Men det finns ändock vissaaspekter som är väsentliga i ett övergripande forskningspolitiskl perspektiv. Ettsådant problem gäller frågan om va/sektorsforskningen lämpligen bör ulföras -inbyggd i den beställande och finansierande myndigheten själv, inom universitetoch högskolor eller i särskilda forskningsinstitut. Etl annat problem gällerforskningens inriktning och forskarutbildningen -en adekvat utbildning är Ju enförutsättnng för alt den sekloriella FoU-verksamhelen skall bli framgångsrik.Det hjälper inte hur mycket pengar än anslår till exempelvisenergiforskning om det inle finns några utbildade forskare. Delär alltså etl faktum atl vi i ännu saknar en samlad ochlångsiktig planering av forskningen. Vi har inte heller några effektivainstrument för en sådan. Delär märkligt nog som tagit initiativet till den utredning somresulterat i föreliggande regeringsförslag. En framstöt om en utredning-f ö.frän liberalt håll - gjordes i 1972 i samband med attforsknings-rådsuiredningen tillsattes. Två är senare tog jämviktsriksdagen eltmajoritetsbeslut innebärande krav,all regeringen skulle låla utredamöjlighetenatt fl en mera samlad och långsiktig politik pä det här området. ,som fick uppdraget, fann au den enda möjligheten består i atl regeringen påtarsig uppgiften atl åstadkomma överblick. Det kan nämnas atl det dä förekommittankar om att skulle inrätta ett särskilt forskningsutskott.Utredningen föreslog alt regeringen skulle lämna en femårigFoU-plan till , vilket skulle innebära all vi fick en rullandelångtidsplanering. Fråganom hur detta arbete organiseras inom regeringen är knappast etlförslahandsiniresse för , men del finns ändock skäl alt något berörafrågan. Den lösning som har prövats i flera stater , att inrättaetl särskilt forskningsdeparlement, har avvisats både av utredningen och avflertalet remissinstanser. Det är inte lämpligt om ens möjligt alt rycka lossFoU-frägorna från de enskilda departementen. Samordningen måste ske pä annatsätt. Delfinns skäl all stryka under, att det inte är någon lätt uppgift atl presenteraen aktuell lägesbeskrivning och en samlad och långsiktig plan för landels helaFoU-politik. Del departementala ansvaret för forskningsråden och universiteten är delatpä fiera departement. Men än svårare ärdet all fl elt grepp om den sekloriellaforskningens omfattning, inriktning och behov, eftersom den berör snart sagtvarie departement. Även om alla regeringsbeslut fattas kollektivt förutsattesall de enskilda departementen arbetar med stor självständighet. Det finns ocksäbrister i FoU-statisiiken som det lar tid alt reparera. Men det är klokt atlinte nu rusa i väg och starta en statistikproduktion som är onödigt omfattande. Forskningsrådsutredningenföreslog all skulle fä del övergripande ansvaretförarbetet med en regeringens FoU-plan. Denna bedömning har rönt en samfälldanslutning, sä även inom regeringen själv. Jag är som redan nämnts väl medvetenom svårigheterna. Det finns därför skäl all starta med viss försiktighet ochpröva sig fram med ledning av de erfarenheter som upprättandet och behandlingenav en första FoU-plan ger. Dessaallmänt framförda önskemål om en bättre och långsiktigare planering av vårtlands forskningspolitik får dock inte leda lill en total planering av aWforskning. Ramarna måste vara vida och möjligheterna till nya ochokonventionella initiativ från enskilda forskare eller grupper måste vara goda.Men det är ä andra sidan rimligt att den som har del politiska ansvaret-ytterst - får en bättre överblick över det splittrade FoU-faliei ochbättre möjligheler lill samlade långsiktiga prioriteringar. forskningspoliliska debatten under senare är har frågor om bl. a.information, samhällets inflytande över forskningen och möjligheterna tilltvärvetenskaplig samverkan varil centrala. Eftersom vi i vårt land sökt lösa endel av de problemen på ett internationellt sett ovanligt sätt -genom attinrätta etl särskilt organ - vill jag ägna de frågorna någon uppmärksamhel. ,, som inrättades i samband med forsk-ningsrädsreformen , hargenom sin sammansättning och sina uppgifter en särställning inomforskningssystemet. Den utgör en mötesplats för ,forskningssystemet och de fackliga organisationerna. Som regeringen anmält förriksdagen kommer FRN:s breda förankring atl ytteriigare understrykas genom alläven kommunerna, landstingen och SAF bereds plats i nämnden. FRN:shuvuduppgift och allmänna roll har nära samband med en av huvudtankarna iforskningspropositionen. FRN skall genom initiativ och finansiellt stöd tillangelägen forskning nå tvärs över disciplin- och ämnesgränser, bidra till ökatsammanhang, ökad långsiktighet i prioriteringar och planering och ökadöverblick i det starkt seklorisérade FoU-systemet. Uppgiftenär ingalunda enkel. FRN är inte en styrelse över forskningsråd ochsektorsorgan. Resultaten måste näs genom samarbete med andra FoU-organ, genomgemensamma finansiella insaiser och med bevarad pluralism i systemet.Omfattningen av FRN:s ansvarsområde kommer all kräva slora insaiser bådeplaneringsmässigt och finansiellt. Det är därför angeläget att forskningsrådenoch sekiorsorganen lar lill vara de möjligheler till ökad samplanering,samfinansiering, förnyelse och optimering av insatserna som FRN kan erbjuda. Forskningoch forskarutbildning m. m. Forskningoch forskarutbildning m. m. Forskningsrådsnämndenflr i och med dagens beslut flera nya uppgifter. Vid sidan av ansvaret förframtidsstudier och allmän, samhällsinriktad forskningsinformation ges nämndenett ansvar ocksä för finansiering av dyrbar vetenskaplig utrustning. Till dessamer permanenta uppgifter kommer fiera utredningsuppdrag, bl. a. om statistikoch information på forskningsområdet. Dereformer beträffande forskarutbildningen som föreslagits i propositionenbygger pä förslag av forskarutbildningskommitlén. Denna tillsattes i en lid däden starkt växande rekryteringen uppfattades som del allvariigaste problemet.Detta kom atl prägla både direktiven och utredningens arbete. Vi kan , närproblembilden ganska radikalt ändrat karaktär, beklaga detta. Det är nu inte dekvantitativa problemen som slår i förgrunden, ulan de kvalitativa. Den starkaökningen av antalet studerande har avtagit och i vissa ämnen reduceratskraftigt eller i det närmaste upphört - och det är verkligen ell problem.Antalet närvarande studerande har hållit sig på en anmärkningsvärt stabilnivå, medan antalet avlagda examina minskat kraftigt. Det är här detallvariigaste problemet finns. Förklaringen finns säkeriigen att söka i enkombination av olika förhållanden: rekryteringen, undervisningens uppläggning,handledningens utformning, de sludiesociala förhållandena samtforskarutbildningens meritvärde, som i sin lur naturligtvis påverkar båderekryteringen och önskan alt snabbt bli klar med studierna. Enutvärdering av forskarulbildningsreform skulle ha gett elt säkrareunderiag för en bedömning av pä vilka punkler insatserna i första hand måstesättas in. De förbättringar som föreslås är inte särskilt genomgripande, mende bör lillsammantagna bidra lill en klar förbättring. De nya bestämmelserna ombehörighet syftar lill atl bland ell bredare urval locka framforskarbegävningar som annars inte skulle ge sig in pä denna ulbildning - detgäller med andra ord alt utnyttja den "forskarbegåvningsreserv" somsäkert finns. Men del är ocksä viktigt alt inle med falska förespeglingar lockain människor pä en lång och krävande utbildning som kan utvecklas lill en bördaeller ett personligt misslyckande. Det är därför motiverat att söka finnamöjligheter lill elappavgångar. Vissa frågor får nu ocksä vänta på en merdefinitiv lösning genom förslag av lärarljänstulredningen. Jaghar lidigare i olika sammanhang - och senast i denna proposition -aviserat enprövning av meritvärdet av en forskarulbildning och hänvisat både till detsakliga värdet för tjänsten eller verksamheten i fråga och lillstimulanseffekten pä rekryteringen. Med utgångspunkt i denna förklaring ochyrkandena i vissa motioner har utskottet enhälligt gell uttryck för sammauppfattning. Det är glädjande. Delta ställningstagande kommer att fl betydelsefördel arbete belräffande ijänslorganisaiion och uppgiftsfördelning inom olikayrkesområden som ständigt är mer eller mindre aktuellt. En prövning avforskarutbildningens meritvärde måste naturligtvis ta sin utgångspunkt i dekrav som själva arbetsuppgiften ställer, men frågan måsle också ses i delslörre perspektiv som utskottet antytt. Dessafrågor om behörighet och meritvärde hänger intimt samman med innehållet ochkvaliteten i den utbildning som dokumenteras i en examen. Del är viktigt attkvalitetskravet hälls uppe och alt bedömningen av t. ex. doktorsavhandlingar ärnågorlunda enhetlig. Men det vore mindre lyckligt om ell förstärkt meritvärdeav doktorsexamen skulle leda till förlängda studietider. Detfinns f n. elt starkt intresse för forskning. Inle minst de fackligaorganisationerna har ägnat forskningen slor uppmärksamhet på senare är. Detlahar tagit sig uttryck i forskningspolitiska program och kurser för de egnamedlemmarna. Det är med glädje som jag nu har kunnat medverka lill all skapabättre förutsättningar för ett aktivt dellagande i olika forskningssammanhang. Enökad kunskap om vetenskapens metoder och ideal bland alla medborgare måstevara något värdefullt - det är det som motiverar den starka satsningen päinformation. Det kan bidra till en rikligare prioritering avforskningsinsatserna, det kan leda lill en realistisk syn på forskningensmöjligheler att lösa problem, till en kritisk hållning gentemot allehandapatentlösningar som ibland alltför ogenerat lanseras av alla slags chariaianer,kanske rent av till en kritisk hållning gentemot de egna uppfattningarna ochslörre vilja och förmåga lill saklighet och objektivitet. Deökade kraven på insyn och inflytande är i många fall berättigade. Men dessakrav måsle paras med respekt för viklen av alt ge forskarna faktiskamöjligheter all ta egna initiativ. Den spontana nyfikenhelsforskningen måste haelt rejält tilltaget utrymme. Del är etl samhällsintresse av högsta dignitetatl vi har en fri, ifrågasättande forskning. En öppen, vital demokratiförutsätter detta och kan inte i längden förbli öppen och vital därförutan. Forskningoch forskarutbildning m. tn. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte under första hälften av 1970-lalelelt antal utredningar för atl skapa bättre fömlsättningar fören aktivareforskningspolitik. Man tillsatte 1972forskningsrädsutredning-en, som ficktilläggsdirektiv i avsikt att effektivisera forskningsrådens arbete,bredda inflytandet över forskningen och förbättra regeringens och riksdagensbeslutsunderlag inom forskningsområdet. Översynen av styrelsen för tekniskutveckling - STU - inom ramen för STU-ulredningen hade liknande motiv.Tillkallandet av forskarulbildningsutredningen var uttryck för en vilja all päforskarulbildningsnivån fortsätta den demokratisering på utbildningsområdet sompåbörjats inom , gymnasieskolan och den grundläggandehögskoleutbildningen. Detre utredningar som jag nämnt lade fram sina slutbetänkanden under hösten 1977.Därmed skapades förutsättningar för en sammanhållen bred behandling avforskningspoliliska frågor i riksdag och regering. Förväntningarna päforskningspropositionen har varit stora bland forskare, politiker ochforskningsintresserad allmänhet, dä nu fömlsättningar skapats för en samlad ochövergripande behandling av de centrala forskningspolitiska frågorna. Denproposilion som presenterades- och som vi har att fattabeslut om - motsvarade väl inle de förväntningar som man kunde ställa. Ipropositionen märks inte tillräckligt av medvetenhet eller vilja till handlingi Forskningoch forskarutbildning m. m. den kritiska situation försvensk teknik och svensk industri där satsning på forskning är en nödvändiginvestering för framtiden. I stället föratt visa prov pä klaraställningstaganden och därmed en bestämd vilja att föra forskningspolitikenframåt hänvisar regeringen till fortsatt utredande och försöksverksamhet påmånga områden. Viinom socialdemokratin har alltid varit medvetna om atl vi med fördjupadekunskaper och bättre teknik kan komma lill rätta med många av dagenssamhällsproblem. Vi har ocksä lagt fram en hel rad förslag. Under våren 1977lade vi fram förslag om förstärkningar lill forskningsråden, om ökade bidragför all ersätta och förnya tung vetenskaplig utrustning vid universitet ochhögskolor, om ytterligare 200 milj. kr. till Jubileumsfond, omåtgärder för att stimulera företagens forsknings- och utvecklingsverksamhet, omökat stöd lill uppfinnare samt om satsning på tre nya utvecklingsbolag isamarbete med kommuner och landsting. Men den borgeriiga regeringen ochriksdagsmajorileten ansåg inle dessa satsningar vara nödvändiga utan avslogsamtliga våra förslag. Hade man inle gjort detta, hade lägel för forskningenvarit betydligt bättre . Inomarbetarrörelsen pågår f n. ell arbete på etl forskningspolitisklhandlingsprogram. En särskild beredningsgrupp arbetar med detta, och eltförslag kommer inom den närmaste liden. Vihar vid det betänkande som vi skall fatta beslul om fogat tvåreservationer. När del gäller den första reservationen, som har nr 5, lycker vialt del är helt oförklarligt atl ulskottsmajorileten inte gått med pä värtförslag. har alla som varil engagerade inom utbildningsväsendet, vihär i , näringslivet m. fi., uppmärksammat problemet med del vikandeintresset för naturvetenskap och teknik bland våra ungdomar. Det är därförenligt vår mening oförklarligt alt vi måsle reservera oss för all delåtgärdsprogram som regeringen uppdragit åt forskningsrådsnämnden all arbetafram för information om forskning och vetenskap till barn och ungdom skallkompletteras med etl utbyggt stöd lill Föreningen forskare samt till andraföreningar som direkt når intresserad ungdom. Jag yrkar bifall till reservationnr 5. Vårandra reservation gäller forskarutbildningsutredningens förslag all dekontaktsekretariat som inrättats av STU för alt främja kontakterna mellanhögskoleforskningen och näringslivet skall överföras lill högskolan och knytastill regionsiyrelserna. Sekretariatens verksamhet skall i fortsättningenomfatta hela högskolan och rikta sig till alla delar av samhällslivet. I vårreservation nr 9 följer vi helt upp forskarutbildningsutredningens förslag.Proposiiionen, liksom majoriteten av utskottet, är med på en överföring tillhögskolan men anseratt sekretariaten skall underställas högskolestyrelserna istället för regionstyrelserna. Vianser alt det är viktigt atl företrädare för de allmänna intressena harmajoritet i den styrelse som kontaktsekretariaten skall underställas. Allmänintressenaär i majoritet i regionsiyrelserna - däremol inte i högskolestyrelserna. Enviktig uppgift för sekretariaten är att förmedla information och kontaktersåväl till som från institutionerna. Vi anser all regionstyrelserna äger en större kännedom omnäringsliv och förhållanden inom hela högskoleregionen, varför del för dennaviktiga kontaktverksamhet också är en fördel att kontaktsekretariatenunderställs regionsiyrelserna. Ivissa regioner, exempelvis den norra, där avstånden är slora mellan enheterna,bör man praktiskt kunna lösa det så, atl man har kontaktsekretariat i såvälUmeå som . Det kan också vara lämpligt, då forskningsprofilen är olika pådessa båda högskoleorter. Det ärockså naturligt inle minst med tanke på allLuleå har teknisk högskola och alt man har ett väl fungerande sekretariat underSTU. Jagvill med detta yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen 9. UtbildningsministerWikström framhöll den ökade satsning som man gör pä forskning under nästabudgetår. Del skrivs ocksä i massmedia en hel del om detta. Men om man närmaretittar på den satsning på forskning och utveckling som totalt sett sker finnerman all den inte är sä framstående. Jag vill med stöd av statistiskacentralbyråns senaste Jämförelse mellan utfallet av budgetpropositionerna underolika år peka pä att i procent av budgetpropositionen minskar resurserna nästaår jämfört med innevarande år. Förhällandet är delsamma om man ställerforskningsinsatserna i förhällande lill bruttonationalprodukten. Jag troratijag kan instämma i de suckar som hörs från högskolorna, från mångainstitutioner och forskare över alt de inte märkt någonting av destorstilade satsningar som man säger skall komma nästa budgetår. Jag vill med det anförda än en gång yrka bifall lill reservationerna 5och 9 och i övrigt bifall lill utskottets hemslällan. Forskningoch forskarutbildning m. m. Påförslag av tredje vice talmannen beslöts all kammarens förhandlingar skullefortsättas . §6 Anmäldes och bordlades Motion 1978/79:2717 av GötheKnutson m.fl.