prot · G209160 · 1978-12-31 00:00:00 — Därför flr vi väl ocksä hoppas atl de lillämpningsbe-slämmelsersom statsrådet nu noterat skall ge en bättre ordning . Överiäggningen varhärmed sluiad. § 11 Omanställningstryggheten för vissa invandrarlärare Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför atl besvara {vpk) anmälda fråga, 1978/79:564, ochanförde: har frågat slalsrädel om regeringen är bereddalt vidla åtgärder för atl de yrkeserfarenheter som invandrarlärarna ulanformell kompetens har även i fortsättningen kommer invandrarna till del och attbereda dessa lärare anställningstrygghet. Frågan har överiämnatslill mig för besvarande. Förinvandrarlärare liksom för andra lärare inom arbetsmarknadsutbildningen ochlärare i det reguljära skolväsendet gäller vissa kompetens- ellerbehörighetsregler. Regeringen har meddelat särskilda kompetensreglerför invandrarlärare inom arbetsmarknadsutbildningen. Lärare som har föreskrivenkompelens meddelas tillsvidareförordnande öm anställningstryggheten för vissa invandrarlärare medanlärare ulan sådan kompetens llr ett tidsbegränsat förordnande. Sådanttidsbegränsat förordnande förlängs sä länge inte någon lärare med vissföreskriven kompetens anmäler sig. Dessa lärare utan formell kompetens kanemellertid enligt särskilt beslut av regeringen erhålla etttillsvidareförordnande om de före hade sammanlagt minst femårs väl vitsordad tjänstgöring inom arbetsmarknadsutbildningen ellerstudieförbund, varav inom arbetsmarknadsutbildningen. Svenskafacklärarlörbundet har hos regeringen begärt au denna möjlighet altmeddela tillsvidareförordnande för lärare utan formell kompetens skallutvidgas. Skrivelsen prövas f n. inom . JÖRNSVENSSON (vpk): Jag lackarför svarel. Degällande behörighetsreglerna kan kritiseras utifrån tvä väsentliga synpunkter.Den första är all de i sig själva är någol oegeniliga i förhållande lill denfakliska siluationen. Det finns nämligen inte någon speciell, adekvatfackutbildning för den lärarverksamhet som bedrivs av invandrarlärarna. Den typav behörighetsregler som gäller har alltså inte någon relevans till denfakliska kompetensen i yrket, delta till skillnad från de behörighetsregler somgäller för de flesta andra yrkesgrupper. Det beror pä att reell behörighet härmer än för andra yrkesgrupper måsle grundas på praktisk erfarenhet. Deltaleder till den andra synpunkten, nämligen det oegeniliga i atl den grupp lärareinom denna kategori som härden bästa faktiska kompetensen, den bästaerfarenheten, den bästa möjligheten till kontakt med de invandrare som deundervisar, i huvudsak drabbas av behörighetsreglerna och därigenom uteslutsfrån möjligheten atl fa en tryggare form för förordnande. Vi har den någotegenartade siluationen att de som kommer i det sämsta lägel på grund avbehörighetsreglerna är de som har fäll arbeta som handledare åtdem som godkänns som behöriga. Det finns alla skäl att göra slut på densiluationen, och del är att hoppas att arbetsmarknadsministern, efter denuppvaktning som jag vet har skett från , kommer att gåfacklärarna lill mötes och skapa behörighetsregler som åtminstone etl bra lagframöver bättre anpassas till de fakliska realiteterna än de rådandebehörighetsreglerna. I annat fall har man tyvärr anledning au frukta dels attdel blir en besväriig facklig tvist, dels atl invandrarna i väsentlig mån blirlidande. Jag vill göra ett par korta kommentarer till inlägg. Delär riktigt att vi inte har någon klar studiegäng för invandrariärare. Del finnsdock i reglerna vägar anvisade för hur man kan skaffa sig enutbildning som är lämplig för dessa uppgifter. På denna punkt är del viktigtatl ta fasta pä att den utredning som är tillsatt för alt se översvenskundervisningen enligt sina direktiv ocksä har alt ta upp frågorna omlärarkompetensen, lärarutbildningen och behovet av lärare. sammanhanget får mansålunda fundera över dessa saker. Enandra punkl som jag gärna vill trycka på är atl vi i denna undervisning, liksomi all annan, mäste ha kvalitetskravet för ögonen. Del var del som vardrivOädern när man 1976 försökte fä ordning på denna verksamhet. Det var ellförsta steg, och jag tror all vi har anledning alt fundera över hur vi ifortsättningen yueriigare skall kunna förbällra denna undervisning-och del kommervi atl göra. JÖRNSVENSSON (vpk): I princip finns det naturiigtvis ingenting all invända mol siatsrådeisresonemang. Man måste ha omsorg om kvalitetskravet. Men pä grund av desärskilda omständigheter som här är rådande råkar man ha ställt uppbehörighetskrav som så atl säga inle riktigt sammanfaller med kvalitetskravet.Det finns kvaliteter som inle blirerkända av behörighetsreglerna men som kanskeär väl så angelägna som de i och för sig existerande kvaliteter som ärinnefattade av de formella reglerna. Del är denna oegentlighel,denna brist påöverensstämmelse som man måste undanröja. Dennabrist kommer man inle åt med mindre än att man förändrar de nu rådandebehörighetsreglerna som, i förhållande lill situationen, är alltförformalistiska. Med en annan ulbildningssiluaiion och andra förhållanden överhuvud tagel skulle de kanske i och för sig ha försvarat sin plats. Omekonomisk ersättning till kommun vid ändrad kommunindelning Överiäggningenvar härmed sluiad. § 12 Om ekonomiskersättning till kommun vid ändrad kommunindelning KommunminislernBERTIL erhöll ordet för att besvara () den 10 majanmälda fråga, 1978/79:547, och anförde: har frågat mig om regeringen är beredd all omprövasill fållade beslul om avslag pä kommuns yrkande omekonomisk kompensation. Regeringenbeslutade all den del av kommun som motsvarar områdetför förutvarande kommun samt Hagebyhöga och Oriunda församlingar skallden brytas ut till en nybildad kommun, benämnd Vadslena. Motalakommun begärde ekonomisk kompensation för den neilokosinadsökning som kan kommaatl orsakas kommunen genom indelningsändringen. Kommunen tog inte ställningtill om kompensationen bör erläggas av nybildade kommun eller utgå iform av extra skatteutjämningsbidrag. I10 § lagen (1919:293) om ändring i och ecklesiastik indelning reglerasfrågan om särskilt bidrag från en kommun till en annan vid indelningsändring.Regeringen tog i sitt beslut endast ställning lill om sådant bidrag bör ulgå.Tillräcklig grund ansågs inte föreligga atl förplikta nybildade kommunall ulge bidrag lill minskade Moiala kommun. Omekonomisk ersättning till kommun vid ändrad kommunindelning extra skatteutjämningsbidragprövades däremot inle i samband med indel-ningsbesluiet. Om kommunensekonomiska ställning påtagligt skulle försämras, kan ansökan om sådani bidraggöras hos regeringen. TORSTENKARLSSON (s): Jag ber allfå lacka kommunminislern för svarel. Jaghar i min fråga tagit upp regeringens beslul au dela kommun genom atlläla tillsammans med församlingarna Hagebyhöga och Oriunda från den 1Januari 1980 bilda egen kommun. En debatt om etl fattat beslut, som är oåterkalleligt,kanske kan betraktas som inte särskilt meningsfull. Jag har ändå funnitanledning att ställa frågan och därmed fä tillfälle alt diskutera den. Sedanframställning gjordes av den aktionsgrupp som drivit frågan omkommunindelningen har utredningar gjorts av dels i Östergötlandslän, dels kammarkollegium. I båda utredningarna har ölägenheter med en delningkunnat konstateras. Utredningarna har slagit fast att en delning kommer altinnebära skattehöjningar i båda kommunerna. Vid remissbehandlingen av ärendethar en delning avstyrkts av alla instanser, vilka varit kommun,och i samt kammarkollegium. Trotsdetla har regeringen bifallit den gjorda framställningen och fattat beslut omdelning. Regeringen har stött sig enbart på opinionen i och intefrågat kommunen i övrigt vad den tycker och hur kommunen i sin helhet kommeralt drabbas. Detlahar skett i då genomlidit en sysselsättningskris som stämmer tillallvarlig eftertanke och begrundan. Det kommer att ta år innansysselsättningsläget i kommun blir återställt. Antalet anställda ikommunen är i runt tal 4 000, och i en rad förvaltningar kommer problem alluppslå med placering av personal. På den fackliga sidan råderstor oro över hurman skall lösa svårigheterna. Variekommun måste nu bygga upp en ny organisation. Utredningar och del kommunalabeslutsfattandet tar lid. Det är alldeles klart att delningen kommer att fåekonomiska konsekvenser. Av den anledningen har kommun gjort enframställning om ekonomisk ersättning, som väl i sä fall skulle gälla extraskatteutjämningsbidrag. Men regeringen har i varje fall inte visatnågot större intresse för konsekvenserna av sitt beslut med hänsyn lill delsläget i , dels ekonomiska besvärligheter. Manskulle gärna vilja drista sig lill att i detta sammanhang påpeka all ifolkpartiets fattas beslut som leder till skattehöjningar på orter somär drabbade av svära sysselsättningskriser. Frågan utgör inte anledning, och inle heller sakläget, att ta upp endiskussion om regeringsbeslutet i och för sig. Frågan gäller eventuellekonomisk ersättning lill kommun, där regeringen har fattat beslul i endel - den som gäller huruvida skulle förpliktas alt ulge något bidragtill . Den andra del som kan länkas komma i fråga är extra Därhar kommunen icke redovisat något underlag, som kan bilda utgångspunktoch bas för etl beslut i den riktningen. Den möjligheten står öppen, men det ärMotala kommun som har att ta initiativ. TORSTENKARLSSON (s): Jag skulle vilja fråga kommunminislern vad som menas med en påtagligförsämring. Är en skattehöjning tillräcklig anledning för alt läget skallbedömas vara påtagligt försämrat? Dethar gjorts utredningar, och i alla de fall där man undersökt förhållandena harman kommit fram lill skattehöjningar på ca . kommun har kanske meringående sysslat med denna fråga, och man befarar atl man måste höjautdebiteringen med . Om den nuvarande regeringen kommer atl handläggaärendet kan man väl förvänta sig att med hänsyn till omständigheternadär kommer atl fä en välvillig behandling efter en eventuell framställning. Omsäkerhetskraven för cirkus-och mötestält I ingen av de beräkningar som har gjorts och där eufullständigt underlag redovisats har man kommit lill någon annan bedömning änatt skattehöjningen för del kan bli 20 till per skattekrona.Motalas beräkning, som är en klar partsinlaga utan någol redovisat underiag,innebären mera pessimistisk bedömning. Huruvida den är riklig får komma lillsynes när eventuellt kommer in med en grundad beräkning och redovisarhela materialet, inte bara den slutsats man kommit fram lill. Överiäggningenvar härmed slutad. § 13 Omsäkerhetskraven för cirkus- och mötestält KommunministernBERTIL erhöll ordet för att besvara i () den 11maj anmälda fråga, 1978/79:549, till jordbruksministern, och anförde: har frågat jordbruksministern om han är beredd attmedverka till atl en rimlig avvägning mellan å ena sidan säkerhetskrav och äandra sidan möjlighet att bedriva verksamheter i stora tält tryggas. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Sloratält används främst vid cirkusföreställningar, vissa varumassor och religiösakampanjmöien. Cirkusföreställningar och vissa varumassor är offentligatillställningar, medan religiösa kampanjmöten är allmänna sammankomster. Enligt16 Jj allmänna ordningsstadgan (1956:617) och 7 § lagen (1956:618) om allmännasammankomster skall den som anordnar en Omsäkerhetskraven för cirkus-och mötestält offentlig tillställningeller allmän sammankomst följa de ordnings- och säkerhetsföreskrifter sompolisstyrelsen meddelar. Detla gäller även om tillstånd inte krävs för alltillställningen eller sammankomsten skall få hållas. Föreskrifterna får dockinte medföra onödig kostnad för anordnaren eller på annal sätt i onödanförsvåra att tillsiällningen eller sammankomsten hålls. Vidare harpolisstyrelsen rätt au upplösa och förbjuda förnyande av offentligtillställning bl. a. om den föranleder fara för de närvarande och detla intekan förebyggas genom andra åtgärder (19 och 20 §§). I fråga om allmännasammankomster har polisstyrelsen motsvarande befogenhet bara om det föreliggeravsevärd fara för de närvarande (10 och 11 S§). Vidprövning av säkerhetsfrågorna har polisen ofta anledning att anlita sakkunniga,t. ex. brandieknisk expertis. har utfärdat utförliga anvisningarom brandskydd för läll som används vid föreställningar m. m. Avvad Jag nu har sagl framgår att gällande regler förutsätter en sådan rimligavvägning som efterlyses i frågan. Jag kan självfallet inte uttala mig om vaden rimlig avvägning innebär i det konkreta ärende som nämns i frågan.Länsstyrelsen i harf ö. meddelat beslut i delta ärende den 17maj 1979. Beslutet har inte vunnit laga kraft. Jag anser alt någon åtgärd fränmin sida f n. inle är motiverad. i (): Den fråga Jag riktat till statsrådet gäller en förnuftig avvägningmellan två viktiga inlressen, nämligen å ena sidan elt fullt berättigatsäkerhetskrav för att förebygga brandolyckor och å andra sidan möjligheternaall arrangera verksamheter av skilda slag i stora tält. Det som närmastaktualiserat frågan aren cirkusföreställning, men den hade lika gärna kunnatgälla religiösa organisationers kampanjverksamhel. Jag skall i första hand hållamig lill cirkusverksamhet, eftersom det är den som givit anledning till frågan.Jag vill då påminna om del förhällandet att den cirkus det gäller är enarbetsplats, som sysselsätter ca 150 personer. Om verksamheten på en så passstor arbetsplats är hotad, bmkar vi här i kammaren verkligen ägna problemet ettganska omfattande intresse. Denverksamhet som det här gäller är satt i fråga just genom alt säkerhetskravenhar nått sådan omfattning att verksamheten , kanske , är ett avslutat kapitel. Del gäller inte en verksamhet som går attrekonstruera och som snabbi och enkelt kommer på föller. Del finns anledningtro atl verksamheten i den omfattning som den nu har helt enkelt är borta urdet svenska kulturlivet. Det borde vara ett gemensamt intresse för oss som överhuvud taget har med allmän verksamhet att göra atl förhindra att så sker. Avstatsrådels svar framgår all de föreskrifter som i olika avseenden gäller förverksamheien inie får "medföra onödig kosinad för anordnaren eller påannal sätt i onödan försvära all lillsiällningen eller sammankomstenhålls". Atl föreskrifterna i delta fall, eftersom verksamheien kanske överhuvud taget inte kan bestå, är en alldeles avgörande försvårande omständighet behöverväl knappast framhållas. All del medför ekonomisk skada, om människorna får denuppfattningen att del är utomordentligt farligt atl gå på cirkus, kan intenegligeras ulan måste observeras i detla sammanhang. Statsrådetanför i svaret att han förutsätter all en "rimlig avvägning" sker.Del lyder på - och del ärjag tacksam för- au han menar atl verksamhet av detlaslag skall kunna fortsätta. Jagvill fråga statsrådet: silualion åsyftas i slutet av svaret, närstatsrådet anser det f n. inte motiverat att ingripa? 1 det aktuella falletmåste Ju verksamheten upphöra. Vilken situation skall då vara för handen föralt statsrådet skall ingripa? Omsäkerhetskraven för cirkus-och mötestält Den enda situation som för dagen kan betraktas vara sådan att etlingripande från regeringen kan bli aktuellt är givetvis om det förhållandetuppstår att etl beslul av länsstyrelse överklagas av någon som har rätt au göraetl sådant överklagande. 1det längre perspektivet kan man naturligtvis överväga au se på de föreskriftersom över huvud taget reglerar verksamhet av detla slag. Allmänna ordningsstadganär i sista hand det instrument med vilket en sådan prövning sker. Den ärtillgänglig för politiska ställningstaganden liksom lagen om allmännasammankomster. Jag har precis samma uppfattning som den kulturtradition som cirkuskonsten lever pä, och jag anser del angelägetalt den får utvecklas. Men mot bakgrund av de allvarliga brandkataslrofer somhar inträffat får man vara inställd på all i den avvägning somskall göras mellan tvä olika krav säkerhetssynpunkterna kommer atl spela enmycket tung roll. i (): Avslutningen på statsrådets anförande beträffande brandkataslroferkräver ell ordentligt förtydligande. Känner slalsrädel över huvud laget lill enbrandkatastrof i läll där den här typen av verksamhet bedrivits? Jag harfaktiskt gjort ganska betydande efterforskningar. Ingen känner lill enbrandkalasirof av det slag som statsrådet lalar om. Del kan inte vara på dentypen av olycka, eller ens tillbud till sådan olycka, som statsrådet kan stödjasig. Ettpar ord om del kortare och det längre perspektivet. Statsrådet måste varamedveten om atl förmiddag, kanske före kl. 9, avgörs om Cirkus Scoliöver huvud laget kommer alt finnas med i den verksamhet det här är fråga om.Jag avser här beslutet i . , om Jag vet rätt, gällerdet ett annal västsvenskt län. Det är det kortare perspektivet. Det är delrådrum statsrådet har för att fundera över om det finns anledning atl varaaktiv eller passiv. Statsrådet har möjlighet alt gå lill historien som den sommedverkade till all vi avförde cirkus från kulturiivet i . Det finnsmånga sätt att meritera sig. Detta är etl av de mer negativa och definitivtolustiga. ömsäkerhetskraven för cirkus-och mötestält Beträffande del längre perspektivet delar mening att vi får se pä de här frågorna så all en förnuftigavvägning kommer lill stånd och så atl människorna på den här arbetsplatsen iförsta hand kan jobba ut - precis som deras kontrakt medcirkusen ger dem anledning att förmoda atl de skulle göra. Därigenom lyckerjagatl samhället har bjudit till så att cirkusen kanske därefter, inför en nysäsong, får anstränga sig för att komma lill rätta med problemet. Jagvill gärna ha statsrådets syn pä vad som är kort och långt perspektiv. MenJobbar vi med limmar skall vi nog vara väldigl akisamma med tidsangivelser. Någon brandkalasirof i lältmiljö känner inte heller jag lill. Men medmiu inlägg och min belöning av säkerhelsaspekierna vill Jag bara ge uttryckförden självklara opinion som finns och som är väckt till medvetande i vårtland genom brandkatastrofer som har inträffat. Om dem kan Jag nog säga att devar för sig är unika och inte precis kan återfinnas i den tidigare historien ivårt samhälle. En brandkatastrof i ett tält kan alltså bli den första i sittslag. 1en sådan situation villjag inte vara den som har gjort mig historisk genom attingripa i det korta perspektiv som här antyds. Etl ingripande av den art somrekommenderades i inlägg skulle innebära all ministerstyreutövades. ARNEANDERSSON i (): Ledamöterna i den här kammaren känner säkert myckel väl till debrandolyckor som har skakat under de senasle åren. De har skett istenhus med tjocka murar, möjligen med dåliga möjligheter atl komma ut. Men delokalerna har inte varit av den typen atl man pröval dem från föreställninglill föreställning genom att försöka elda i elt hörn eller genom att försöka fäbrand i gäng med en sveisläga. Det har man gjort beträffande den härverksamheien. Vimåsie ha klart för oss all den verksamhet som vi talar om har bedrivits i sammaläll, med samma brandsäkerheiskrav, med samma typgodkännande sedan fem årtillbaka - ulan att myndigheterna har intresserat sig förverksamheten. Därefter har hell plötsligt brandchefernas brinnandeintresse för den här verksamheten tagit sig de uttrycket all man på plats efterplats försökt elda. Det har inte blivit någon vidare fart på den verksamheienförrän statens provningsansiali i fick en bit tältduk att smälta ned. Jagtycker inte alt man skall förringa det - det är inte det jag gör - men Jag villså innerligt gärna atl en förnuftig balansering mellan ä ena sidan säkerhetskravenoch å andra sidan möjligheten att fortsätta verksamheten skulle ha sin chans. Överläggningenvar härmed slutad. § 14 Om användningen avförsvarets transportmedel Statsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga. 1978/79:557, och anförde: har mol bakgrund av enhelikopterresa som Jag gjorde frågat mig dels i vilka fall man kanåberopa statsministerns dellagande för alt få tillgäng lill försvaretstransportmedel, dels vem som betalar kostnaden för de aktuellahelikoplerresorna. Statsministernhar alltid haft och bör enligt min mening ocksä ha möjlighet att användaförsvarets och andra statliga myndigheters transportmedel för resor som ärägnade all ge honom information om verksamhet av intresse för hans ämbete.Detsamma gäller övriga medlemmar av regeringen. Underden åsyftade resan besöktes bl. a. glaciärforskningsstationen , någraav STF:s anläggningar, området kring och Padjelantanationalpark. Representanter för , , , den regionala vägmyndighelen och redogjorde föraktuella planer och problem. Kostnadenför utnytOandet av försvarets transportmedel bestrids över ordinarieövningsanslag. Omanvändningen av försvarets transportmedel Först villjag lacka statsministern föratt han har svarat på min fråga. Detär onekligen sä att mänga människor har lyft en aning pä ögonbrynen införuppgifterna om helikopterresan veckan före påsk. Och man kan förstå dem. Härvisar det sig nämligen att de flesta dörrar kan öppnas under åberopande avstatsministerns närvaro Delär främst ell par frågor som jag tycker är viktiga, även om också en rad andrakan ställas. Enfråga är om ordföranden i , under åberopande avstatsministerns närvaro, skall få kommendera fram militära transportmedel. Idetta fall tvingades folk t. o. m. all siälla in planerad ledighei - deila förall, förutsätter Jag, tillgodose helt nödvändiga transportbehov för stals- ochutrikesministern. Omdetta går bra, blir följdfrågorna: Vilka andra organisationer harsamma ratt?Och varför skall man begränsa militära insatser Jusl till transportområdet? Trotsatt Jag har letat, harjag inte funnit något reglemente för försvarsmakten därdet talas om militära transportmedel åt organisationer i sammanhang som detta.Jag ser därför fram emot klara bestämmelser på denna punkt. Ävenom jag har svårt atl finna del här, kan det naturiigtvis finnas speciella skälföratt ta fram dessa transportmedel. 1 så fall kvarstår ändå frågan: Ärdetrimligt att koppla in försvaret i delta sammanhang'' Resan hade inte det minstamed vårt försvar att göra. Ändå får försvarsmakten stå för kalaset. Migveteriigt finns del civila företag i , som gärna skulle ställa sina Omanvändningen av försvarets transportmedel tjänster till förfogande,naturligtvis mol ersättning. Min nästa fråga är: Varför utnyujades inte dennamöjlighet? Och uppriktigt sagt - var det över huvud tagel nödvändigt atl dra igäng en sådan stor apparat för att studera den svenska Oällvärlden? har en helt felaktig utgångspunkt för sin fråga, vilketJag försökte klarlägga i mitl svar. Det är inte så att ordföranden i kan beordra fram några helikoptrar. Det kan bara de militäramyndigheterna göra, och det var vad som skedde i detta fall. Detvar inte heller på Svenska turistföreningens vägnar som helikoptrar beordradesfram, utan det var på mina och utrikesministerns vägnar som man ställde vissatransportmedel till förfogande. Detta gjordes enligt gammal praxis, som hargällt för både den nuvarande och många tidigare statsministrar. Det är inle såalldeles orimligt att medlemmarna av regeringen som skall företa resorutnyttjar statens egna transportmedel i stället för att använda andra sådana. ÅKEGUSTAVSSON (s): Jag bara konstaterar att enligt statsministerns egen statssekreterarevar ordförande något slags, som han uttryckte det, primusmotor för del hela. Om min utgångspunkt är felaktig i det avseendet, så kanskestatsministern borde tala med sin statssekreterare. Det är riktigt alt ordföranden i varden som lade upp programmet för besöket. Sädana besök hade man f ö. arrangeratocksä tidigare för mina föregångare. Men del är självklart, som Jag redan harsagl, att varken han eller någon annan som inte har behörighet kan beordra framnågra militära transportmedel. EftersomJag nu har påpekat detta tvä gånger, hoppas Jag att låter signöja med del och inser att premissen för hans frågeställning var felaktig. Överiäggningenvar härmed slutad. §15 Tredje vice talmannen meddelade atl på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 39 uppföras främstbland tvä gånger bordlagda ärenden. §16 Kammaren åtskildes .