prot · G20953 · 1978-12-31 00:00:00 — (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 2-3 och 5-6)hemställts alt beslulade 2. att hos regeringen begära alt ettåtgärdsprogram för begränsning av luftföroreningar från motorfordon i enlighetmed vad som anförts i motionen skyndsaml utarbetades, 3. atl hos regeringenbegära elt sådant ställningstagande till produktkontrollnämndens förslag ombegränsning av blyhalten i bensin lill /liter alt delta kunde träda ikraft till , 5. att hos regeringen begära en kartläggning avde utsläpp som kunde påverka ozonskiktet och klimatet samt anhålla anregeringen i olika internationella sammanhang aktualiserade en begränsning avdessa utsläpp, 6. att hos regeringen begära dels atl förslag under 1978framlades om ett genomförande a v de sista etapperna a v den plan förbegränsning av svavelutsläppen som tidigare antagit, dels fortsattaåtgärder på det inlernalionella planet för begränsning av svavelutsläpp, 1977/78:1261av (), vari hemslällls att beslutade att som sinmening uttala alt bindande internationella överenskommelser i någon form ombegränsning av utsläppen av svaveldioxid och andra svavelföreningar varnödvändiga för alt komma till rätta med den fortgående försurningen i Sverigeoch hos regeringen anhålla om snara åtgärder i syfte atl åstadkomma sådanöverenskommelser, 1977/78:1265av (), vari hemställts all skulle anhålla allregeringen snarasi sökle fö lill slånd gemensamma europeiska överläggningar isyfte all begränsa svavelutsläppen, och 1977/78:1704av m, fl, (c), vari hemslällls all hos regeringenbegärde förslag om all motorfordon från vissl år, t. ex. 1980. skulle kunnakonstrueras med hänsyn till kommande avgasreningskrav, införande av blyfribensin och användning av alternativa drivmedel. Utskottet hemställde attriksdagen skulle 1. belräffandeluftföroreningar frän fordonstrafik m. m. som sin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört om överiämnande av molionerna 1977/78:783, 1977/78:791, yrkandena 2 och 3, och 1977/78:1704 till utred ningen om luftvårdsproblem på grund av bilavgaser, 2. belräffandebegränsning av svavelulsläpp anse motionerna 1977/ 78:791, yrkandet 6,1977/78:1261 och 1977/78:1265 besvarade med vad utskottet anfört, 3.belräffande ozonskiktet anse moiionen 1977/78:791, yrkandel 5, besvarad med vadutskottet anfört. Följande tvä reservationer hade avgivils av SvanieLundkvist, , , , , ErikJohansson i och (samtliga s); 1.belräffande luftföroreningar från molorfordonsirafik m. m., vari reservanternaansell alt utskottet under 1 bort hemställa altriksdagen skulle med bifall lill motionen 1977/78:791, yrkandel 2, och medanledning av motionerna 1977/78:783, 1977/78:791, yrkandet 3, och 1977/78:1704som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört om ett samlatåtgärdsprogram mot luftföroreningar från molorfordonsirafik m. m.. 2. belräffande begränsning av svavelulsläpp, varireservanierna ansett att utskottet under 2 bon hemställa atl skulle som sin mening ge regeringenlill känna vad reservanterna med anledning av molionerna 1977/78:791, yrkandet6,1977/ 78:1261 och 1977/78:1265 anfört om åtgärder för en begränsning avsvavelutsläpp. När del gäller luftföroreningar är utsläppen från motorfordon denstörsta föroreningskällan. Sålunda beräknar man atl uppgick utsläppen avkoloxid från motorfordon lill 1 , utsläppen av kolväten till 147 000ton och utsläppen av kväveoxider till . De nära 5 miljoner m bensinsom förbrukas i vårt land ger upphov till att ca blysprids längs gator och vägar. Medökad billälhet blir föroreningarna från motorfordon ett växande miljöproblem,särskill i tätorterna. Hälso- och miljöeffekterna av föroreningarna frånmotorfordonen är påtagliga. Del är känt att det i bilavgaserna finns elttrettiotal cancerframkallande ämnen. Det finns sålunda anledning misslänka attbiltrafikens utsläpp av dessa ämnen svarar för en stor del av de miljöbetingadecancerfallen. Kvävedioxidenförsämrar lungfunktionerna och ökar mottagligheten för bakterieinfektioner iluftvägarna. För personer med bjärt- och kärlbesvär är en ökad halt av koloxidi luften bekymmersam. Blyulsläppen är allvariiga från såväl hälso- sommiljösynpunkt. Blyet ger bl. a. skador på det centrala nervsystemet. Allra mestutsatta är små barn i våra tätorter. Detallvarliga är alt våra kunskaper om konsekvenserna av bilavgasuisläp-penshälsoeffekter är ofullständiga, därför att lätortsbilismen ännu ärav ganska ungt datum. Dagens tätonsbor är trots alll den första generationenmänniskor som utsätts för denna stora mängd av bilavgaser. Vi vetdärför inte exakt hur kroppen kommer atl reagera när den utsatts för bilavgaserunder . Här är naturligtvis en fortsatt forskning Nr 53 utomordentligt angelägen. Vad vi emellertid redanvet är att befolkningen i våra större tätorter , utsätts förhalter av bilavgasföroreningar som ligger på gränsen för eller över det som mednuvarande kunskapsnivå anses acceptabelt. Sålunda , ,,/i,,. har degränsvärden för utsläpp av koloxid och kväveoxid som väridshälso-organisalionenrekommenderat överskridits vid mätningar som gjorts i , ochMalmö. "Bly och sol förgiftar City" är en rubrik som vi kanläsa i en av morgontidningar. Densocialdemokraliska regeringen vidtog en rad åtgärder för atl stegvis begränsaavgasutsläppen från bilar. Detta ledde till vissa förbäuringar. Den borgeriigatrepartiregeringen tillsatte två utredningar. Vi vill nu att man taretlhelhetsgrepp i denna fråga och kräver därför ett samlat åtgärdsprogram motföroreningarna från motorfordon och att ansvaret för programmets genomförandeläggs på en myndighet för att främja samordning och effektivitet i agerandet. Eltsådant åtgärdsprogram bör bl. a. innefatta att gränsvärden för föroreningarfrån bilavgaser i utomhusluften fastställs, en ökad kontroll av att gällandeavgasbestämmelser efterievs och åtgärder för att underiätta trafikplaneringoch trafiksanering samt en bättre kollektiv trafik och utveckling av avgasrenamotorfordon. Imotionen 1704 av m. ft. framförs samma krav som vi har i vårmiljömolion, nämligen att det är av största vikt atl nya bilmodeller redan nuanpassas till avgasrening, blyfri bensin och metanol som drivmedel. Även imotionen 783 av krävs åtgärder för att främja användningen avmiljövänliga bränslen. Vireservanter anser att ett betydelsefullt led i ett samlat åtgärdsprogram skullevara atl fastställa tidpunkten för övergång till helt blyfri bensin för nyabilar, för att därigenom påskynda en teknisk utveckling som främjar de miljövårdskravsom rests i den socialdemokraliska motionen 791 och motionerna 783 och 1704. Jag yrkar därför bifalltill reservationen 1 vid utskottets betänkande. Svaveldioxidutsläppenär en annan luftförorening som leder till omfattande miljöförstörelse. Försurningenav mark och vatten är ett växande miljöproblem. Bara för några veckor sedanfick vi en rappori från län, i vilken man konstaterade att inle mindreän 90 96 av länets sjöar allvariigl hotades av försurningsdöden inom en näraframlid. Densocialdemokratiska regeringen förelade en ålgärdsplan förnedtrappning av svavelutsläppen. Målet borde vara att svaveldioxidutsläppen1985 skulle ha minskat till den nivå som gällde beslöt i enlighet med propositionen. Enförsta etapp i nedtrappningsprogrammet gäller från och innebär att den högsta tillåtna svavelhallen i eldningsoljan, , skall gälla i hela upp till och . Till följande etapper, som skulle omfatta resten av landet, skulle ställning tas i samband med det energipolitiska beslut som vi hade väntat oss alt skulle 85 7 proiokoll 1978/79:53 Nr 53 fatta . orkade ju den borgerliga trepartiregeringen avkända Onsdaeenden '' '" ' '' förelägga något förslag till energipolitikunder sin ''stid. Vi förutsätter emellertid att den nya regeringen kommer med en energipolitiskproposition , som också innehåller förslag till Luftvård m m fullföljandeav det program för nedtrappningen av svaveldioxiduisläppen som uttalade sigför beslut. del av svavelnedfallet, som förorsakar oss miljöbekymmer, kommeremellertid utifrån - från andra länder. Med anledning av en molion som visocialdemokrater hade väckt vid fjolårels riksdag uttalade utskottetangelägenheten av all agerade energiskt i internationella sammanhangför att få till slånd överenskommelser om begränsning av svavelutsläppen.Därvid underströk utskoitei vikten av att regeringen med kraft fullföljde de avden socialdemokratiska regeringen inledda strävandena att i sådana sammanhanglägga tyngdpunkten på fortsatta bilaterala avtal som den effektivaste vägen altsnabbare nå önskvärda resultat. betänkande framgår att trepartiregeringen tillsatte en kommitté meduppgift atl samordna förberedelsearbetet inför behandlingen av dessa frågor iolika internationella organisationer. Av betänkandet framgår också att denordiska länderna lagt fram ett gemensamt förslag till en internationellkonvention rörande luftföroreningar. Det är i och för sig också angeläget. Densocialdemokratiska regeringens erfarenheter var emellertid att den vägen är enbesvärlig och tidsödande väg när det gäller au få effekt av åtgärdema. Av dettaskäl hade den socialdemokraliska regeringen inlett överiäggningar land förland, lyckats träffa avtal med DDR och hade en plan för ell fortsatt agerandeenligt denna linje med, som vi bedömde det, goda utsikter att kunna träffamotsvarande avtal med i första hand länderna runt . Trotsuiskottets uttalade önskemål atl tyngdpunkten borde läggas på enfortsättning av dessa bilaterala kontakter har detta icke skett - i varje fallinte med något synligt resultat - varför vi socialdemokrater vill uppmana dennya regeringen alt fullfölja den socialdemokraliska regeringens intentioner idessa stycken. Vihar uppfattat det så att detta vårt krav sammanfaller med de yrkanden sömställs i motionerna 1977/78:1261 av och 1977/78:1265 av ErikHovhammar, och vi hemställer därför att med anledning av motionerna791, 1261 och 1265 vid föregående ger regeringen lill känna vad viuttalat i reservalionen 2 vid utskottets betänkande. Jag yrkar sålunda bifalltill denna reservation. KERSTINANÉR (fp): harlänge hävdat atl luftföroreningar och inte minst svavelföroreningar kantransporteras många genom luften och alltså förorena länderlångt borta från utsläppen. Det har andra länder är detklarlagt genom undersökningar inom att den 86 svenska åsikten var riktig. Om vi i skall slippa svavelnedfallfrån luften, måsle vi alltsåförsöka få de andra industriländerna alt minska sina Nr 53 "''äPP- den Vad debatten om deltaspeciella betänkande från jordbruksutskottet gäller , -, jecem ber 1978 är vilka medel som är bästför au nå en sådan minskning så fort som öJS'- Luftvård m. m. är det så att de andraländerna nere i inte har samma egeniniresse som vi av attminska på utsläppen. ligger som bekant i täten när del gäller attvidta åtgärder mot svavelutsläpp. Detär också så att det inte går att med någon exakthet bestämma från vilket landeller vilka länder som svavelnedsläppen i en viss del av kommer. Detvarierar och med väderieken. Det ena året kommer det en massa svavelfrån DDR lill , och kommerdel en massa svavel frånEngland - allt beroende på hur det har blåst. Deltabetyder att det faktiskt är svårt atl med bilaterala avtal förmå dessa länder iEuropa att vidta åtgärder, som verkligen belastar deras egna industrier ochkonkurrenskraft utan att de för några motsvarande miljöförbättringar hemma ochutan att kan direkt kvantifiera hur mycket varje enskilt land ärskyldigt till svavelnedfallet över . Detä' alldeles rikligt som sade att vi ingåtl en del bilateralamiljövårdsavtal, framför alll med länder inom . I dessa avtal harockså luftföroreningarna över gränserna nämnts. Däremot har länderna aldrigförbundit sig till någon viss minskning av sina utsläpp, utan det harhuvudsakligen varit fråga om utbyte av teknisk informaiion på myndighetsnivå.Sådant utbyte har även skett . Det är naturiigtvis ett viktigt arbete somskall fortsätta, precis som utskottet säger. Nuhar det visat sig en ny möjlighet att komma fram på en samlad europeisk nivå.Inom ramen för ECE planeras under en viss lid elt högnivåmöte i , därmiljöfrågorna skall vara en av de viktigaste punkterna. Där har Sverigetillsammans med lagt fram ett förslag till en ramkonvention omluftföroreningar, vilken f. ö. även stöds av DDR. Inom en sådan konventionskulle det vara möjligt att hitta en formel som verkligen kunde fördelakostnaderna för svavelreningen på ett rättvist och acceptabelt sätt mellanländerna. Det skulle alltså där kunna bli elt mera konkret resultat. Detlaarbete är inte i hamn ännu, men det har varit intensiva förhandlingar helahösten om det och vi har, som sade, en särskild kommitté härsom skall samordna det svenska arbelel i alla inlernalionella organ. Dettaär anledningen till att regeringen har satsat även på della multinationellaarbete, och det ser ut att ha särskilda möjligheter alt lyckas. Beträffandedet inhemska arbetet fömtsälter utskottet - vilket är alldeles riktigt - attenergipropositionen kommer alt ta upp även denna fråga i desssammanhang; detta är del egentligen ingen diskussion om. Jagyrkar därför bifall till utskottets hemställan när det gäller reservationen 2. Beträffandereservationen 1 -den gäller bilavgaserna-ärskillnaden mellan reservationen och utskottets skrivning den att reservanterna vill ha elt samlat 87 Nr 53 åtgärdsprogram mot luftföroreningar från motorfordon, medan utskottets Onsdaeen den majoritetpåpekar atl alla i samtliga motioner nämnda krav är föremål för "'''"g'särskilt i utredningen om luflvårdsproblem på grund avbilavgaser Luftvård m m motionertillutredningen,såattallakonkretaförslagochuppslagsändaridem kan komma ulredningen tillgodo. - Som synes är skillnaden i praktiken inte särskill stor, och det ärsvårt atl se hur ett samlat åtgärdsprogram över huvud taget skulle kunna sättasi gång innan de av utskottet nämnda utredningarna är klara med sina fakta. Därför,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets betänkande även närdet gällerreservationen I. SVANTELUNDKVIST (s): När det gäller reservationen 1 är skillnaden mellan oss, förulom alt vikräver ett samlat grepp och ett älgärdsprogram, också den atl vi säger - liksomflera motionärer har sagt - atl det vore klokt att försöka lägga fast entidpunkl för övergången till blyfri bensin för nya bilar för all därigenomdriva på motorfabrikanterna på den punkten. Dessutom tycker vi attåtgärdsprogrammet bör samordnas under ledning av en myndighel. Vi har en radutredningar, och insatserna blir därför splittrade. Avsikten med vårt krav äralt vi skall nå effektivitet. Närdet gäller den andra frågan - om vår samverkan med andra länder för altbegränsa de olägenheter som vi i har av svavel föroreningarna -skalljag be atl fö börja med att läsa upp del yrkande som folkpartimotionären KarlBengtsson har i sin motion, nämligen "attriksdagen beslutar alt som sin mening uttala att bindande internationellaöverenskommelser i någon form om begränsning av utsläppen av svaveldioxid ochandra svavelföreningar är nödvändiga för att komma lill rälta med denfortgående försurningen i och hos regeringen hemställer om snaraåtgärder i syfte alt åstadkomma sådana överenskommelser". Jagskall sedan skildra vad som står i artikel 2 i det avtal som densocialdemokratiska regeringen skrev med DDR. I artikel 2 står följande: "Bådasidor kommer i respektive stater att vidtaga åtgärder för att minskaluftföroreningar såsom svavelutsläpp från fossila bränslen och avgaser, genomtunga metaller, partiklar, aerosoler, kväveoxider och att verka internationelltför detsamma. Vi kommer att informera varandra om vidtagnaåtgärder" Förraåret när vi diskuterade frågan ansåg utskottet alt del var angeläget att man lade tyngdpunkten på att försöka driva frågorna den här vägen. Jag har talat om våra erfarenheter när vi hade det här ansvaret och sagt alt det är oerhört svårt och att det går långsamt att komma fram konvenlionsvägen. När nu redogör för det arbete som förbereds där, finner jag att just DDR enligt vad säger fullgör sin förpliktelse enligt avtalet genom all i det internationella sammanhanget stödja de framstötar som och 88 har gjort. Vi hade från den svenskasocialdemokratiska regeringens sida en plan för besök ide övriga . Vi hade en fastlagd plan för resor till vissaländer för att fullfölja och teckna den här typen av avtal för att den vägen fåmöjligheter att underbygga diskussioner på internationell nivå med klaraställningstaganden från de olika ländernas sida. Via ambassader hade vi gjortsonderingar, som gav uttryck för atl det skulle finnas möjligheter för oss attlyckas. Jagvill fråga : Hade det inte varit bra, om vi - när vi bedriverarbetet under de mera besväriiga förhållandena i internationella organisationer- hade haft stöd av den typen av avtal också med de övriga somdel vi träffade med DDR? Jag föreställer mig att det skulle ha varit väldigtbra, om vi hade kunnal fullfölja den linjen och på det sättet kunnat få deneffektivitet hos de övriga berörda länderna som vi ju alla eftersträvar. Närfru ifrågasätter dessa länders intresse därför att de kanske inte får såmycket i utbyte av atl underkasta sig den här lypen av miljöförbättringarvittnar det bara om att den nuvarande regeringen inte har haft de kontakter somvi hade'med de här regeringarna för alt jusl försöka driva fram denna typ avöverenskommelser. Jagbeklagar alt del har gått ulan alt man fullföljt planen, och jag tyckeratl det skulle vara angeläget alt utskottet - lika väl som utskottetgjorde det för den dåvarande regeringen - markerar för den nuvaranderegeringen atl det måste bli fart på den här lypen av överläggningar så att vinår ett resultat. KERSTINANÉR (fp): Utskottet harju ingalunda sagt ål regeringen atl den skall försummadessa bilaterala avtal. Regeringen kommer atl fortsätta det arbetet. Men poängen med de bredare inlernalionella avtalenärjusl atl i sådana avtal finns det en chans att komma fram till beslämdasiffror och verkligen komma överens om sänkningar land för land, vilket ickeförekommer i de bilaterala avtalen. Där står det bara i största allmänhet skall sänka utsläppen men inte med hur mycket, när de nya reglema skallträda i kraft e. d. Det står att man skall hålla varandra underrättade.Underrättande har förekommit, men det är också allt. Det har inte förekommiinågra konkreia sänkningar att underrätta om från DDR:s sida. Jag märker att fullständigt missar poängen med de bilateralaavtalen. Detta skall ju göra det lättare för oss atl få till stånd meningsfullakonventioner på det internationella planet. Den som i någon mån haft beröringmed arbetet atl förhandla fram inlernationella konventioner och vet hur svårtdel kan vara alt även sedan man fött till stånd en internationell konvention fånationerna alt handla i enlighet med den är Övertygad om fördelen av att på dethär sättet gå från land till land för alt nå fram till överenskommelser, somsnabbare kan leda till resultat. Jag kan inte begripa varför den då sittandetrepartiregeringen och, som jag efter fm Anérs Nr 53 inlägg fruktar, den nu sittande regeringen skulle försumma den här Den socialdemokratiska regeringen varju i full färd medall den 13december 1978 8" "PP" framgångsrika resullat. Det är ingen som försummar några bilaterala avtal. Vad som har hänl ärtvärtom att regeringen har gripit en möjlighet, som inte fanns förut, tillinternationella avtal på OECD-nivå, där det faktiskt skulle finnas en bättre möjlighetatt komma fram till verkliga siffror på hur mycket varje land skulle sänka sinaföroreningar. SVANTELUNDKVIST (s): Det är inte sant att den här regeringen skulle ha gripit någramöjligheter som inte funnits fömt, eftersom tidigare regeringar och jag självsom medlem av regeringen vid de tillföllen då det europeiska ministerrådet haftsammanträden också drivit denna konventionslinje men gjort erfarenheten attdelta är en utomordentligt långsam och besväriig väg. Det var motivet för också tog itu med möjligheten atl gå den andra vägen. Jagvet inle, herr talman, men kanske är del litel vågat att anklaga en äradledamot av denna kammare, som dessutom är biskopskandidat, för lättsinne, men idet här sammanhanget tycker jag nog alt argumenterar lättsinnigt. EINARLARSSON (c): Tillåt mig att i detta sammanhang ändå uttrycka min förvåning över deförväntningar som tillåter sig alt ställa utifrån sinbeskrivning av ett hypotetiskt handlande. Framför mig ser jag situationen attdet lilla kommer till och säger: skall ni slänga erautsläpp här, för vi har fått ytterligare ett land från med pådetta. Jag tror alt något övervärderar vår förhandlingspositioni det läget. SVANTELUNDKVIST (s): i tror att jag överskattar det värde som den överenskommelse som redan träffats skulle komma att ha i fortsätt ningen. Mot detta står mitt påstående att efter de sonderingar som vi hade med ambassaderna, efter det möte som vi redan hade satt ut med ett av '' östländerna och efter det avtal somträffats med DDR kände vi oss övertygade om att vihade beträtt en väg som skulle visa sig framgångsrik även för avtal med de övrigaöstländerna. Vi gjorde också sonderingar på västsidan. Jag tycker nog atl EinarLarsson i skall vara litet försiktig med alt övervärdera sin tro iförhållande till de erfarenheter vi ändå konkret har gjort i dessa sammanhang. 90 Överiäggningen var härmed slutad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr I avSvante m. fi., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill aU kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 14 mom. Iröstar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr I av Svanie Lundkvisi m,n. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då SvanieLundkvisi begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 158 Nej - 151 Proposilionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 2 avSvante m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 14 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av Svanie Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då SvanieLundkvisi begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 157 Nej - 152 Luftvård m. m. § 12 Omprivatpraktiserande läkares etableringsrätt Onsdagen den 13 december1978 Socialministern erhöll ordet förall besvara () anmälda fråga, 1978/79:223,lill statsrådet , och anförde: har frågat statsrådet dels vad somenligt hennes uppfattning är anledningen till alt ingen privatpraktiker etablerarsig på de villkor för ulvidgad individuell laxebindning som fastställdes hösten1977, dels vad hon ämnar göra för alt tillse att den önskade elableringenkommer till stånd. Eftersomfrågan berör reglerna inom sjukförsäkringen är det jag som skall besvara den. Fråganavser den särskilda möjlighet som finns förprivatpraktiserande läkare att vid etablering under vissa förutsättningar fötillämpa en arvodesnivå som ligger 20 96 högre än läkarvårdsiaxans grundnivå.Denna särskilda form av individuell taxebindning har avsetts omfatta sammanlagthögst 60 läkare och har tillkommit i syfte altunderiätta etablering av nya privatpraktiker utanför storstadsområdena och dåi första hand på orter med brist på läkare. Närden särskilda taxenivån infördes underslröks angelägenheten av atl dennanyetablering av privatpraktiker samordnas med de offentligasjukvårdshuvudmännens läkarvårdsresurser. Innan för medgesärskild taxenivå krävs därför tillstyrkan från , som i sin turförst skall höra berörd sjukvårdshuvudman.