prot · G20952 · 1978-12-31 00:00:00 — Nuharalllsä servituisägarna i stor utsträckning insett alt del är på liden atl detlaförhållande ändras, eftersom möjligheten atl la sin ved enligt ett sådant härservitut har fött större betydelse. Då tycker vi från utskottets sida alt delär på liden atl även lagsliftarna inser detla och genomför en ändring. När man 1970 antog den nuvarandefasiigheisbildningslagen gick man Upphävandeav s. k. skogsfångsservitut Upphävandeav s. k. skogsfångs-seiyitut med lystnad förbi den härdelen av lagstiftningsärendet, som var mycket omfatlande. Det kunde kanske varaförståeligt i dåvarande läge, när ingen energikris stod för dörren. Jag tyckeremellertid att det måste anses vara väl Slarki all, ulan några andra skäl änvad den sökande i målet önskar, upphäva rättigheter som ursprungligenharavselts bestå, som det heter, . sådanl här servitut ärju ett fastighetslillbehör, som genom marknadsprisbildning på fastigheteråsälts ett visst pris. Allaskäl talar alltså nu för en ändring. Både servitulshavarna och en opinionutanför servilutshavarnas krets, inkl. remissinstanserna och lagrådet, äreniga om atl denna ändring behövs. Bland opinionen utanför servitulshavarna kanman även urskilja olika organisationer, däribland socialdemokratiskaarbetarkommunens representantskap i . skall nämnas alt Sollefteåhör till de trakter som har den tätaste förekomsten av dessa servitut. Närreservanterna yrkar avslag på förslagel, kryper man bakom kravei på, som delheter, en mer generell belysning av hela frågeställningen. Då inkluderas ävenersättningsfrågan. Men vi bör veta att den generella belysning del gäller idenna fråga är en aviserad ulredning, som alltså inte ännu är tillsatt men somhar ansetts kunna lillsältas . När utredningen ännuinle är tillsatt och än mindre har lämnat något förslag, så säger vårerfarenhet alt det kan la avsevärd lid innan ell sådant förslag kommer och änmer innan del beretts och blivit föremål för beslut. Detär väl inte alldeles orealistiskt atl anta alt medan gräset växer dör kon -dvs.under liden kommer de tjänande fastigheterna atl utnyttja nuvarandelagstiftning, som ju ger fritt fram för en avveckling. Och när den generellabelysningen är klar och vi kanske har föll en ny lagstiftning, finns det ingaservitut atl tillämpa lagstiftningen på. Ersättningsfrågansätts i förgrunden av reservanter och motionärer. Vad man då syfter till måslevara en höjning av de numera utgående, relativt låga ersättningarna. Har manuttalat sig för del, har man väl också direkt eller indirekt sagt atl dessaservitut har ett större värde. Därmed bör vi kunna vara ense på den punkten. Motionärernaoch även anför att vad del här gäller enbart skulle inskränkasig till en partipolitisk markering. Jag menar au det är att misstänkliggöravårt syfte i denna fråga. Vårt syfte är hell seriöst, och del är, som jag sade,bekräftat av åtskilliga instanser som har haft anledning atl ge en opinion lillkänna i denna fråga. Därmed,herr lalman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag på alla punkier. () kortgenmäle: Jag har aldrig ifrågasatt när använder enpartipolitisk markering, om han gör del i seriöst syfte, fattas bara annat. Menför den skull kan jag inle pruta på uppfattningen all del är en riktigbedömning, atl det är en politisk markering i denna hantering av ärendet. Detär väl helt klart alt delta ärende innehåller många skiftande sidor, som detkan vara mycket svårt atl komma till rätta med. Men om vi fastlägger all dennuvarande lagstiftningen ändock syftar till atl långsiktigt avvecklaservitulen, tror jag atl vi har en gemensam grund som egentligen alla äröverens om. Alt det sedan av och till sker olika bedömningar, beroende på värderar servilulels innehåll med utgångspunkt i den dagsaktuellasituationen, borde inte leda till alt den grundläggande lagstiftningen åsidosätts.Om det som under 1960-lalel var en värdering av skogsfångsserviiulen inte ärdetsamma , sä ändrar det inte i sak vad lagstiftarna har åsyftat. Detviktigaste är att man fastställer vilka belastningar servitulen ulgör, ochkanske även vilka värden. Det är där vi har hävdat alt en samlad behandling avhela ärendet hade varil värdefull. Jagkan på nytt understryka vikten av den bedömning som skaiteutskottet har gjortnär man har fastlagt atl just föng av vedbrand skattemässigt inle längreärvärderat till någonling. Del borde ju från dem som representerar den seriösacenlergmppen i skatteutskottet ha smittal av sig på de seriösacenterpartisterna i civilutskottel att uppfatta servituiet som ungefär likamyckel värt i del sammanhanget. Upphävandeav s. k. skogsfångs-seiyitut () kort genmäle: Beträffande om en partipolitisk markering är seriös eller inle så bördel väl ses i sammanhanget, och i motionens sammanhang framstår den i varjefall för mig som inle fulll seriös jämfört med sakinnehållet i förslaget. Syftet,säger , skall vara atl långsiktigt avveckla servitulen. Ja, jagkan hälla med om det så långt som det gäller att avveckla de icke behövligaservitulen. Men här måsle vi göra en klar skillnad, och den skillnaden går inleall göra med den form lagstiftningen har . Det är därför vi vill ha ändringen.Och går vi lillbaka på 7 kap. 5 §, där vi har alla dessa restriktioner. Somjag sade finns det alla möjligheter alt med den paragrafen som instrument sållabort de servitut som inte behövs och som inte anses för någon part tjäna någotsyfte. Det skall inle bortses ifrån atl del är mycketviktigt att de servitut som i en sådan här bedömning anses vara behövliga förframliden innebär ett myckel stort mått av trygghet för faslighetsinnehavarna.Della är oftast sådana servitul som förekommer i de delar av landei där man avtradition har uppvärmning med just fast vedbränsle. De vet att delta innebär entrygghet för framtiden. Även om servituiet, när man skall åsätla det ett värdei pengar, i dagens situation måhända skulle ha ett begränsat värde, kommer manockså atl fö väga in den framlida tryggheten i bedömningen av värdet. () kortgenmäle: Jag vill notera all nog fjärmar sig från det somkunde ha varit en seriös bedömning. Han gör del uiifrån all det i hanteringenav servitulen borde ligga lika värde, aniingen man bedömer dem iskatteutskottet eller i civilutskottel. Men så långt har man inte nätt när man Upphävandeav s. k. skogsfångsservitut hardiskuteral denna fråga.Om man sedan övergår till den faktiska fråganom vad vedföngär , trorjagatl det ärett fötal fasligheter som ligger kvar på den tekniska nivån att vedär det enda bränsle de använder. () kort genmäle: Del skall erinras om att del inte är primärt värdet av servitulen ipengar räknal som vi lalarom . har lidigare också belonalatl värdedelen inte hör hil och all den bör komma in i ett annat sammanhang.Vad som är vikligl är att vi, oberoende av vilket värde i pengarservituiet har, ser till att vi räddar servituiet som sådanl, för om servituietför avvecklas med de regler vi har är det meningslöst all diskuleravärdet av det. ROLANDBRÄNNSTRÖM (s) kort genmäle: Jag konstaterar atl är beredd att bevara servitul för serviiulens egen skull. Del ärmycket förvånande. Lät mig först uttrycka min stora förvåning såväl över densocialdemokratiska moiionen och reservationen som över dagens debatt, varigenomdet på elt förunderligt sätt har visats hur dagens socialdemokraler sluter uppbakom storföretagens synpunkter på vad som är rationellt och fördelaktigt i delhär sammanhanget, nämligen alt bli fria från skogsserviiu-ten. Jag är förvånad,eftersom jag - inle minst mot bakgrund av vad som framkommit i de brev sompartiledarna skrivit till de berörda fastighetsägarna och som varit av ungefärsamma innehåll - irodde all man skulle kunna ena sig i den här frågan överpartigränserna. Det är anmärkningsvärt att man är sä litet lyhörd för hur deberörda människorna upplever alt de inte kan la ved ur skogen såsom de är vanavid , något som de anser sig ha rätt lill. Somjag ser del har den nuvarande lagstiftningen slagit hårdare mot defastighetsägare som har denna rätt än vad lagsliftarna hade tänkt sig. Tankenvarju att servitulen skulle kunna hävas "när behov ej förelåg". Närman besöker de bygder i som berörs av lagstiftningen märker man hurbesvärligt del har blivit för dem som mister vedserviiui i de fall dessa harstor belydelse för dem när det gäller au kunna elda med ved såsom de är vanaatt göra. Jagär väl medveten om atl skogsbolagen ser dessa servitut som hinder, även om jagtycker att deras uppfattning därvidlag är överdriven. Men vill man fortsällamed t. ex. kalhyggen i tron alt detta är det bästa för framliden, då kan servitulennaturligtvis uigöra ett hinder. Ser man dem i stället som en gallringsåtgärd,då är servitulen inle alls hindrande, utan dä ulgör rätten till vedfångnågonting som verkligen går atl förena med elt bra skogsbruk. HerrBrännström lalade om atl ersättning skulle kunna ulgå i form av pengar. Jagtror atl detla är något som är rätt ointressant för de här människorna. Detärju veden de vill ha, inle några kronor i samband med alt ell servitut skall hävas. Delär ju också bråttom med de nya bestämmelserna. Varför är del bråttom? Jo,därför all del händer sä myckel jusl nu på della område, och det gör delangeläget all lagändringen skall gälla även de ärenden som är föremål förprövning. ROLANDBRÄNNSTRÖM (s) kort genmäle: är förvånad, och det har hon kanske skäl att vara, eftersomhon tydligen hade förväntat sig att propositionen skulle gå igenom utandiskussion. Men jag lycker att det finns anledning för att sältasig in i elt par frågor som ingår i debatlen om servitulen och som kanske ocksåskulle kunna påverka hennes bedömning när del gäller frågan om ersättning ipengar för värdet av vedfång. Får man nämligen ersättning i pengar för värdetav servituiet, torde man fö skatta för det värdet. Med det här riksdagsbeslutetblir emellertid värdet av vedföng inle beskattningsbart. Detla är självfalletett skäl till att man inte är särskilt intresserad av att servitulen löses ul. Menjag tror atl alla som vill klara sin bränsleförsörining genom all hämtaved i skogen kan göra detla, eftersom det ligger röjningsvirke där i oanadekvantiteter. Virket är fällt och klart. Del ärju också klart vilka träd somskall bort, vilket inle är fallet vid ett servitul. Jag tror att om de flesiasom barett servitut i stället ville använda sig av möjligheten att samla inredan fällt röjningsvirke skulle de mer än väl få de volymer som servitulentillförsäkrar dem. Upphävandeav s. k. skogsfångs-setyitut ELVYOLSSON (c) kort genmäle; Jag tror all om talade med servitutsinne-havarna skullehan få svaret att de var lika litet inlresserade av atl få ersättning i pengar,innan fattade beslutet all veden inle skulle vara beskattningsbar närden används för husbehov. Här har det inte inträffat någon ändring. Del ärservituiet, rätten atl få la ved, som de här människorna vill ha kvar. Jagulgår ifrån atl också kommer atl besluta om att de får ha denna rätt. ROLANDBRÄNNSTRÖM (s) kort genmäle: Del är självklart alt vem man änfrågar om han är beredd atl avslå från en förmån blir svaret: Nej, det ärjaginte. Jag tänker inte yttra mig i sakfrågan. När del gäller den harjag ingenannan mening än departementschefen och utskoltsmajoriteten. Jag har begärtordet med anledning av övergångsbestämmelserna, eller rättare sagt avsaknadenav sådana, i detla fall. Enligtmin mening är del utomordentligt viktigt med konsekvens i lagstiftningsarbetet.I den fastigheisräitsliga lagstiftningen finns del nu en utbildad praxis, attnär man ändrar en lag, skall äldre bestämmelser tillämpas Upphävandeav s. k. skogsfångs-seiyitut av överinstanserna isådana mål som lägre instans har prövat enligl äldre rätt. Om man inte gör såblir det inget egentligt prövningsförfarande, eftersom överinstanserna i sådanamål som överklagats då prövar enligl helt andra förutsättningar. Imotionen 158 har jag lagt fram ett förslag om tillägg innebärandeövergångsbestämmelser. Förslaget överensstämmer också med vad lantmäteriverketsagt i sitt remissyttrande. Kvantitativtär del här naturligtvis ingen stor fråga. Del är sannolikt inle så många fallsom nu ligger hos överinstanserna över . Förmodligen är det detta somgjort alt de två domstolar som yttrat sig har accepterat avsaknaden av övergångsbestämmelser.Men klart är att svårigheter kan uppstå.ochjag tyckeralt delta skiner igenom iåtminstoneett remissyttrande, liksom också i lagrådets yttrande. Jagbetraktar inle alls, herr talman, den här frågan som partipolitisk utan som enrent juridisk-leknisk fråga. I reservationen 2 a biträds min motion, och därförkommer jag, herr talman, all rösta för denna reservaiion. Överläggningen var härmedslulad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av PerBergman m. fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begän votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i belänkandel nr 4 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Per Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då RolandBrännström begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 169 Nej - 133 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 2 a avPer m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammarenbifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 4 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 a av Per m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då RolandBrännström begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: §10 Energisparande i bostäder Föredrogs civilutskottets belänkande 1978/79:5 medanledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för budgelårel 1978/79 såvitt avser bostadsdepartementetsverksamhetsområde jämte molion. I proposilionen 1978/79:25 bilaga 10() hade föreslagits att pä driftbudgeten undertrettonde huvudtiteln lill Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetåret1978/79 anvisa ett reservationsanslag av . I delta sammanhang hade behandlats moiionen 1978/79:50av Per m. fl. (s), vari föreslagits att som sin mening gavregeringen till känna att regeringen borde fatta beslut som styrde deekonomiska stimulanserna för energisparande i bostäder mol rationella åtgärder. 1. att på driftbudgetenunder trettonde huvudtiteln lill Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgelårel1978/79 anvisade ett reservationsanslag av , 2. all skulle avslå motionen 1978/79:50. Reservaiion hade avgivits av Per , , , , , och Nr 52 (samtliga s) som ansett alt utskottet under 2 bort hemställa Tisdagenden '' med bifall lill moiionen 1978/79:50som sin mening gav 12december 1978 regeringen till känna vad reservanterna anfört. Det kan lyckas motsägelsefullt att vi socialdemokraler i vår molion medanledning av förslaget till ökade medel för energisparstöd på tilläggsbudget Ioch i reservation vid det utskottsbetänkande som behandlas uttryckeren annanmening än regeringen och riksdagsmajorileten. Vi är ju eniga om alt det behövsmycket ambitiösa insatser för atl spara energi. Det är en av förutsättningarnaför en bättre energipolitik för framtiden. De 1975 och 1978 uppsatta målen förenergihushållningen fömtsälter ju att förbrukningen i bostäderna måsle minskakraftigt, om vi skall kunna uppnå en nolltillväxt i energiförbmkningen totaltsett, trots atl vi samlidigt har målet att öka produktiviteten och välfärden,ävensom att öka bostadsbyggandet och höja bostadsstandarden. Om så härambitiösa mål skall kunna uppnås krävs del verkligen myckel omfatlande ochmålmedvetna insaiser. Viär också eniga om det anslagsbelopp som är aktuellt, 300 milj. kr. Eftersom dennya regeringen har lagit fasta på den tillrättavisning som vårriksdagen gav denförra regeringen när del gäller budgeltekniken, finns det heller ingenanledning all framföra kritik på den punkten. Enighet råder alltså om målen ochanslagsbeloppen. Vårkritik föranleds nu liksom tidigare av att den nya regeringen lydligen har likalåg ambition som den förra borgeriiga regeringen när det gäller atl se lill altdessa ambitiösa mål verkligen uppnås och alt de myckel betydande belopp somanslås används på elt ändamålsenligt säU, nämligen till aU spara så myckelenergi som möjligl till minsta möjliga kostnad. Miljardrullning ulan kontrolleller styrning är, herr talman, inle uuryck för hög ambilion. Det är tvärtomansvarslöst såväl ur samhällsekonomisk synpunkt, inle minst i dagens läge, sommed hänsyn till vikten av atl spara energi. Det borde vara en angelägenhet föralla atl de medel som med sådan beredvillighet ställs till förfogande användsväl. Viär mot den bakgrunden verkligen förvånade över atl den nya regeringen inle haranvänl sig av detla tillfälle och oss veteriigl inte heller tagit andrainitiativ för att förbättra hanteringen av energisparstödel. Viär lika förvånade över alt riksdagsmajoriteten även nu så lättsinnigt avvisarvåra krav på bältre planerade och mer medvetet styrda åtgärder - krav som f ö.är väl förankrade hos olika expertorgan' liksom hos den allmänhet som medstigande häpnad iakttar den miljardrullning på lösa boliner som pågår, utan attvi får någon som helst säkerhet för att de eftersträvade målen uppnås. Delverkar faktiskt bara vara i och inom de borgeriiga partiernai som det råder okunnighet om hur besväriig situationen är. Överalltannars möter man nämligen bekymrade och upprörda kommentarer. En sak är säker,och jag lycker också bra; man lurar inle människor med så enkla knep som delhär är fråga om. Överallt, på möten, på arbetsplatser ochi privata samtal, möts man faktiskt av frågorom ingenting kan göras föratt rälta till del planlösa slöseri som pågår, så att vi för elt effektivaresparande. Tar man själv upp de här frågorna möts man -det är min erfarenhei -av uppskauning. Till de hårdaste kritikerna hör - märk väl! - byggnadsarbetarnaoch de som själva utnyttjat energisparstödel för sin egen bostad. Allmänhetensoch våra egna kritiska och oroliga frågor har som sagt också fått stöd hosexperter och myndigheter som följt verksamheien, liksom av de fakta som nuföreligger. Planverketär nu som lidigare kritiskt mot bristen på kunskaper, utvärdering ochstyrmedel. Energisparkommitlén har uttryckt samma oro i skrivelser tilldelegaiionen för frågor om energihushållning i befintlig bebyggelse, ochkommittén har krävt åtgärder för all garaniera alt medlen används effektivare.Deras recept heter också kunskap, utvärdering och styrmedel. Enligl vad jag harerfarit kommer energisparkommiltén att redovisa material som visar altde av uppsatta sparmålen är i fara och alt vi riskerar att inte kunnauppnå dem, om inte ytteriigare styrmedel används. Byggforskningsinstitutelhar genom sin chef och sina experter på det här områdei riklat stark kritik motdet sätt varpå programmet har genomförts. Jag citerar några ord urArbetarbladet , där byggforskningsinstitutets chef på frågan,om det alllid är lönsamma investeringar och om man kan räkna med altspareffekter kan uppnås på uppåt de 25 96 som har sau upp som mål,svarar: "Delär ytterst tveksamt som verksamheien bedrivits, säger professor . Han är kritisk mol bristen på styrning i planeringen och att ingenordentlig utvärdering ännu gjorts av resultaten. - - -Sparåtgärderna måstesättas in i de hus där de ger största effekt lill lägsta kostnad. Det bordevara en självklar tumregel i planeringen och bidragsgivningen. harverksamheien i alltför hög grad präglats av slumpmässiga insatser. - - -Husundersökningen visar att del inte är de som har sämsta fastigheterna somligger längst framme med planerna på upprustning och isolering för att sparaenergi. Fastighetsägamaär i allmänhet mer intresserade av att fö lån och bidrag till fasadrenoveringar än att isolera för att spara energi!" Närutskotlet besökte fick vi också veta fördet första att den undersökning som fölt i uppdrag att göraännu inle är klar men väntas bli det , fördel andra atl dess resullat bara blir en teoretisk redovisning av till vilkaändamål pengarna gått, inle hur mycket energi som har sparats, fördet Iredje alt de preliminära resultaten, som vi fick del av, visar aU nästan80 % gått lill isolering och fasadskikt, aU ca 55 96 har gåU tillytterväggar och fasadskikt, att ca en Iredjedel enbart gått till fasadskikt ochatl alla dessa åtgärder har ringa eller t. o. m. ingen effekt i jämförelse meden rad andra mycket billigare åtgärder. Vifick vidare veta aU 75 96 går till småhus och att flerfamiljshusen och de hussom har störst behov av energisparande åtgärder är underrepresenterade. 6 protokoll 1978/79:51-52 Den ansvarige påbosladsstyrelsen, , har också uttalat sig i den Idecember: "Delhar varil oerhört svårt alt kontrollera lönsamheten av de åtgärder som görs,säger på . Det kan inte vara vettigt atlfortsätta ge pengar till åtgärder som inle ger spareffekt. Vad som krävs är enhårdare besiktning. Dentar att genomföra, menar . utbildas 30lärare som ska instruera som besiktningsmän." Alltdella, herr talman, skulle inte ha behövt hända om våra och många expertorganstidigare påpekanden och krav hade tagits på allvar. Vad som händer är baraen bekräftelse på tidigare varningar. Desto värre är del att man nu också tycksvägra att lära av erfarenheten. Bakgrundenär ju den, att när del förslå sparprogrammel beslöts av med anledningav oljekrisen var det elt beslut som fick las i stor hast på grund av den unikasituationen. Viuttalade då atl det var nödvändigt atl på basis av kommande kunskaper,erfarenheter och utvärderingar ompröva och förbättra det. Därför utsattes ocksåen sådan omprövning atl ske 1978, och därför ingick forskning omenergisparstödel i det program som vi beslöt om 1975 för forskning ochutveckling på energiområdet liksom i de uppgifter som togs upp avbyggforskningsinstitutel och byggforskningsrådet. Därför fick planverket iuppgift atl arbeta med del här, och därför har vi socialdemokraler också efterregeringsskiftet motionsvägen krävt olika ulvärderingsålgärder, t. ex. det s.k. Norrbottensprojektel. Allldetla lillsammans med material har givit värdefulltunderiag för en sådan omprövning som förutsattes och skulle ha kunnat ge ännumer värdefullt material, om inle en del av våra förslag hade avvisats avriksdagsmajoriteten. Men när regeringen lade fram sin kraftigtförsenade proposition om energisparstödel, fick den förödande krilik justdärför att den inte gjort den utvärdering som lidigare beslutats eller lagitvara på föreliggande kunskaper. tvingades då göra den beredning somborde ha skett i kanslihuset. Men så var också den här propositionen en av demånga dåliga kompromisser som och med skammens rodnad tvingadesatt accepiera i trepartiregeringen, om jag inle lar fel i utbyte mot fortsattapengar lill . Det borde vara angeläget för ochmoderaierna att nu bryla sig loss ur det här skamgreppet och hjälpa lill allskapa ordning och reda. Istället deltar man i den skrivning som föreligger från ulskoltsmajoriteien.Där hänvisas hela liden dels lill vad som aviserats i propositionen från ivåras, dels till den delegation för frågor om energihushållning i befintligbebyggelse som tillsatte - som det förefaller i all hastoch för att skyla över det mycket förödmjukande resultat som beredningen icivilutskottel och andra utskott här i huset kom lill för hennes ochregeringens del. Mende här hänvisningarna till arbele som sägs pågå eller initiativ som skall hatagits eller förslag som kommer att läggas fram förefaller ha gjorts ulan