prot · G209120 · 1978-12-31 00:00:00 — Dä uppstod frågan: Hur skall dessa fynd bevaras och görastillgängliga för allmänheten? Sielbeniheienhos de ansvariga kvarstod. De frilagda delarna av stadsmuren kan bevaras innei del tänkta riksdagsgaraget, var byggnadskommitténs uppfatining. Förslag frånvänsterpartiet kommunisterna alt byggnadskommittén skulle förelägga riksdagenförslag om etl slopande av garaget och i stället anlägga en park avvisades.Detta krävde vi i byggrtadskommittén , och vi förnyadekravet samma är. "Medhänvisning lill trafik- och miljömässiga skäl saml till historiska fynd somgjorts och kan förväntas göras på Riksplan föreslär jag 1. attbeslut om byggnation av parkeringsgarage på Riksplan upphävs saml alt områdei omplaneras, sä att de historiska fynden i möjligaste mån kan bevaras och göras lätt tillgängliga för allmänheten i en trivsam miljö. 2. alten arkitekttävling utlyses för förslag lill lösningar i enlighet härmed." Dessaförslag har alltså konkrel lagls fram i kommittén , menavvisats. Efterhand började dock skrivelser komma och kommittén till banda. 1 näsiansamtliga dessa krävdes etl slopande av garageplanerna till förmån föranläggandet av en nedsänkt park. En skrivelse har kommit från kommittén Rädda . Kommittén inrymmer enmängd organisationer, bl. a. innerstadsavdelningar.Alternativ stad, i Slockholm, Miljöförbundei,Cykelkedjan, , kommunisterna i ,kommunistisk ungdom i , byalag, byalag,miljöråd, siadsmiljögruppen och Slockholms cenierungdom. Därutöverhar det inkommit en mängd skrivelser. Fömtom från och hanspartikamrater i Stockholmsbänkarna har det kommit skrivelser frän huvudlärarnai hisloria vid gymnasier, från i Slockholm och fräncenterledamöler här i som bor i . Jag kan konstalera atlingen av dessa ledamöter är närvarande föratt frän denna talarstol hävda sinståndpunkt. Man frågar sig varför dessa centerledamöler inte ställer upp.Överlåter de talan lill ordförande, centerpartistenKarl ? I så fall har det uppställ elt motsatsförhållande. Vidarehar Slockholms kristna socialdemokrater slälll sig bakom kravel på etl slopandeav garageplanerna. Detsamma gäller arkilektsluderande vid Tekniska högskolan,den förre stadslrädgärdsmästaren i Slockholm , Slockholmskommunstyrelse, hela och borgarråden i Slockholmskommun, inkl. centerborgarrädet . Därutöver har många andra, här ickenämnda, inkommit med skrivelser. Jagmåste fråga hur vill ha det. Centeriedamöierna i ochcenterns borgarråd i är för tanken på en hisiorisk park ochett upprivande av garageplanerna. Men ledamot i byggnadskommittén de tvä lillfällen som frågan varit uppe till behandling i kommitténtillsammans med övriga ledamöter avstyrkt förslaget pä elt upprivande avgarageplanerna. Deursprungliga planerna, som sä envist hävdas från byggnadskommittén, harsedermera måst revideras. Nuföreslås atl skall besluta om att bygga etl garage ulangarageplatser. De ursprungliga planerna på 140 garageplalser har reduceratslill noll i konstiiutionsutskotieis betänkande. Jämfört med planerna iutgångsläget kvarstår endast etl par parkeringsplatser för handikappade,lastgator och skyddsrum. Det underliga är - trots denna omvärdering i fråga omgarageplalser - atl man står fast vid samma förslag till överbyggnad somlidigare. Fråganom parkeringsplatser för handikappade och frågan om erforderiiga lastutrymmenkan ges en helt annan lösning, där hänsyn tas lill kraven frän en samstämmigStockholmsopinion. Den lösrtingen består i atl anlägga en ledsänkt park. Ensådan lösning ligger rimligen också i stockholmarnas mtresse. Exakt hur dennalösning skall se ut kan lämpligen, som vi har 'oreslagit i vår motion, avgörasgenom en arkitekt- och idélävlan. På del sättet kan alla olika synpunkter,idéer och förslag tillvaratas och sammanföras. Detbeslut som skall fattas av kammaren kommer all grundas på ett betänkande,som har formulerats av ledamöter vilka kommer långt från horisont.Likadant har förhållandel varit med arbeiei i byggnads- Våra förslaghar avslagits av ledamöter som inte har sin hemvist här i staden. Behandlingenav Riksplan och beslutet om denna för stockholmarna angelägna fråga avgörs avandra än stockholmarna själva på samma sätt som ledamöter från andra delar avlandet tvingade stockholmarna att ha kvar . KariBoo sade i sitt anförande all byggnadskommittén och harförklarat all del förslag som föreligger från tidigare riksdagsbehandlingar ärdel som är mesl lättillgängligt. Då måste man ställa sig frågan:Lättillgängligt lill vad? Till en betongplatta med träd och buskar, som liggerhögt över vattnet i nivå med , eller lill de historiska fornlämningarnainsatta i etl sammanhang i en park strax ovanför vattnet i Strömmen? Detförslag som predikar för, nämligen alt man skall gömma de historiskafornlämningarna under en beiongplaiia, är ett förslag som Slockholmsopinioneninte kan ställa sig bakom. Vänsterpartietkommunisterna har i sin motion klart angivit vilka alternativ och riktlinjersom bör gälla. Jag yrkar därför bifall lill moiionen 236. I motionert 1678 harjag tillsammarts med tagit upp frågan om byggande av ettgarage under Riksplan. Denna fråga har tagitsupp även i andra motioner, och den har under dagens deball fält en genomgåendebelysning. Av den anledningen skall jag inte ytteriigare förlänga diskussionenbelräffande etl garage under Riksplan. 1vår motion har vi emellertid tagit upp några andra frågor, som ulskollel tyvärrinte med ett enda ord har kommenterat. a. har vi sagt all det, om detskulle visa sig nödvändigt all håller ett antal garageplalser, voredel lämpligt alt på etl tidigt stadium garderar sig genom all behållaparkeringsplatserna i del nuvarande . Delta förslag kan inleavvisas genom påståendet alt avståndet mellan det nuvarande garaget ochHelgeandsholmen skulle vara så långt att man av den anledningen inte kanbehälla de nuvarande parkeringsplatserna. Avståndet är ju endast , och del vore underligt om inte ledamöter och tjänstemän kunde gä dennakorta väg. 1vår motion har vi också framhållit atl man borde pröva om inte riksdagshoiellelvid även i fortsättningen kunde förhyras. Del motiverar vi bl. a.med alt ledamöter vid en ombyggnad på behöver fäordentliga arbetsrum. Vi tror att lokaliteterna pä bör användaslill andra ändamål än lill bostadsrum. Nukan det invändas att sä ärju förhällandet i de nuvarande provisoriskalokalerna. Det är sant att 150 ledamöter har sin bostadsfråga löst på detsättet att de förenar bostad och arbetsrum. Men detta aren kombination somlångt ifrån är tillfredsställande, och om den saken borde vi väl alla varaöverens. Jag tror uppriktigt sagt,herr talman, atl sedan vi slutade med all låta hembiträden bo i kökel haringen annan yrkeskär tvingats bo i sina arbetslokaler. Mert ledamöterna avSveriges riksdag erbjuds detta förhållande - lill råga på alll efler beslut somde själ va har fauat! Vi anser att det är atl vrida utvecklingen tillbaka. Delkan naturligtvis sägas att ingen tvingas all bo i sitt arbetsrum. Alternativetäratt själv anskaffa en bostad, men vi vel att utbudet av bostäder här iSlockholm inte är så stort. Många ledamöter nödgas därför välja att bo i sillarbelsruiTi. Moldenna bakgrund anser och jag att man allvariigt bör överväga atlbehälla hotellet för bostäder även i fortsättningen. Vi beklagar verkligen allutskottet inle har tagit någon notis om dessa i motionen framförda synpunkier. belänkande finns fogat ett särskilt yttrande av fem socialdemokrateroch en folkpartiledamot, och jag vill gärna understryka vad de säger, nämligenall framlida generationer kommer att finna beslutet om äterfiyttning mycket olyckligt.Jag är övertygad om atl därest en gång fiyttar tillbaka till eltombyggt riksdagshus pä så kommer detta all betecknas som vårtids största skandalbygge, inte bara därför alt kostnaderna kommer all ligga imiljardklassen utan även av den anledningen all kommer atl få ensämre arbetsmiljö än vad vi har f n. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 217 av . fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller konstitulionsulskottets hemslällan i belänkandel nr 25 mom. 1röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 217 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då NilsBerndlson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: ANDREVICE TALMANNEN: Proposiiioner ställs först beträffånde anslaget och därefter ifråga om mom. 2 i övrigi. Proposilionergavspå bifall till dels ulskoitets hemslällan,dels moiionen nr 1688 av . i moisvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller konstitutionsutskoliels hemslällan i belänkandel nr 25 mom. 2såviii avser anslagei rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 1688 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: Proposilionergavspä bifall tilldels utskottets hemslällan,dels moiionen nr 1688 av . i moisvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller konstilutionsulskotteis hemställan i betänkandet nr 25 mom. 2 iövrigi rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1688 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä röslräkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröslning gav följande resultat: Proposiiionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2;o) reservationen av TorkelLindahl samt 3;o) motionen nr 236 av m. fl., och förklarades denförslrtämnda proposiiio.ien vara med övervägandeja besvarad. Då votering upplogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2;o) angivnaförklarades ha nerialeis mening för sig. Sedan 120 begärt votering belräffande kontrapropositionen upplästes och Onsdaeen den godkändes följande voteringsproposition; 4 H J979 Densem vill all kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen Finansiellt itöd angåendekonstilutionsutskollels hemställan i betänkandet nr 25 mom. 3-5 .jjiLuossavaara- aniar reservationen avTorkel rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit moiionen nr 236 av LarsWerner m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä TommyFranzén begärde röslräkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoleringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill all kammaren bifaller konstitulionsulskottets hemslällan i belänkandet nr 25 mom. 3-5rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då TorkelLindahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat; §11 Finansiellt stöd till Föredrogsnäringsulskottets betänkande 1978/79:30 med anledning av vissa delar avproposilionen 1978/79:87 om finansiellt stöd lill Luossavaara-Kiirunavaara ABjämte motioner. 1propositionen 1978/79:87 (industridepartementet) hade såvitt här var i fråga(2) föreslagits atl till Tillskott av medel till påtilläggsbudget II lill statsbudgeten för /79 underOortonde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av . Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I proposilionen föreslås allStatsföretag får etl tillskott av 700 milj. kr. för atl genomföra enfinansiell rekonstruktion av (). Medlen äravsedda all läcka föriust i och möta finansiella påfrestningarsom kan uppslå . Vidare föresläs ett anslag av 135 milj. kr. förinvesteringar och andra sysselsällningsfrämjande ålgärder för atl upprätthållasysselsättningen vid . Genom dessa ålgärder avses ca 530 personer av denpersonal som bedöms bli övertalig vid bolaget att få sysselsättning under caett års lid." I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav proposilionert väckta motionerna 1978/79:2170av m. fl. (s), såvitt gällde hemställan att skulle 1.bevilja etl villkoriigl rekonslruklionslån på högst I 100 000 000 kr.under åren 1979-1981 pä de villkor som angetls i motionen, 3.begära all regeringen på grundval av förslag från förelade riksdagenförslag om finansiering av om- och tillbyggnad av kulsinterverket i , 1978/79:2172 av (apk) och RolfHagel(apk), såviii nu var i fråga (yrkandet I), 1978/79:2187av m. fl.-(m), 1978/79:2188 av m. fl. (vpk), såvitigällde hemställan au beviljade etl lån på 1 100 000 000 kr.under åren 1979-1981 i enlighet med vad som anförts i moiionen (yrkandel 1),och 1978/79:2193 av m. fl. (c),såvitt gällde hemställan atl skulle till lån med villkorlig älerbelalningsskyldighetlill anvisa ett belopp intill 1 100 milj. ange erforderiiga villkor förnämnda lån, (delvis) hos regeringen ge till känna att om- ochtillbyggnad av i skulle påbörjas möjligt. 1. belräffande finansiellrekonstruktion av alt skulle a) medbifall lill propositionen 1978/79:87 moment 2 och med avslag pä motionen 1978/79:2187 lill Tillskott av medel lill pä tilläggsbudget II till statsbudgeten för /79 underfjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , b) medanledning av moiionen 1978/79:2170, yrkandel 1, motionen 1978/79:2188, yrkandet I, och moiionen 1978/79:2193, yrkandena 1 och 2, samt med avslag pä moiionen 1978/79:2172, yrkandel l,som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört om län för rekonstruklionsändamäl tillLuossavaara-Kiirunavaara AB, 2.belräffande kulsinterverket i all med anledning av motionen1978/79:2170, yrkandet 3, och moiionen 1978/79:2193, yrkandet 3 i ifrågavarandedel, som sin mening gav regeringen till känna vad ulskollel anfört. Följande tvä reservationer hade avgivits av ErikHovhammar (m) och (): 1.belräffande finansiell rekonstruktion av , vari reservanterna ansetl altulskollel under 1 bort hemställa (= utskottet) avslå motionen 1978/79:2170,yrkandel 1, moiionen 1978/79:2172, yrkandel Emotionen 1978/79:2188,yrkandet1,och motionen 1978/79:2193, yrkandena 1 och 2, 2. beträffande kulsinterverket i , vari reservanterna ansett atl utskottets yttrande i viss del skulle ha av demangiven lydelse. Till betänkandet hade fogats följande två särskildayttranden av i (fp) och i (fp); beträffande finansiellrekonstruktion av , beträffande kulsinterverket iKiruna. 1 näringsulskottets belänkande 1978/79:30 behandlas dels förslag omstatliga insatser för all genomföra en finansiell rekonstruktion av , delsförslag rörande om- och tillbyggnad av kulsinterverket i Kimna. Lägetför , liksom för flera av våra basnäringsföretag, är oroväckande. är sådan all om en finansiell rekonstruktion inle skerföreligger risk för att vissa långfristiga län till sägs upp i anslutningtill bokslutet , och förelagel kan då tvingas i likvidation i slutet avär 1979. Den nuvarartde ekonomiska situationen för Statsföreiagsgruppen innebärenligl Statsföretag att det är uteslutet atl koncernen skall kunna bära någranya finansiella engagemang för . redovisas förlustenföre bokslutsdispositionen och skatten till 630 milj. kr. resp. preliminärt 870milj. kr., och tyvärr väntas ytteriigare förluster under de närmasie åren. ;ssituation är som nämnts ingalunda unik. Det är i stället naturligt atl vissa avvåra slora företag inte klarar en konjunktursvacka, och den främsla orsakentill detta är atl statsmakterna har berövat företagen möjligheten alt bygga upptillräckliga reserver. Självfallet spelar också konjunkturen en stor roll. Menpå grund av de stora uttagen av arbetsgivaravgifter har företagen bara mellan1973 och 1977 belastats med ca 16 96 i nya 6 protokoll 1978/79:120-121 arbetsgivaravgifter,vilket i runt tal betyder ca , pengar som väl skulle habehövts för all överbrygga konjunktursvängningarna. Förall i den uppkomna situationen hjälpa har regeringen föreslagit attStatsföretag skall fä ett medelsiillskou på 700 milj. kr. Av beloppet är 500milj. avsett för täckning av förlust , medan deresterande 200 milj. kr. är avsedda för att klara de finansiella påfrestningarsom kan uppstå för . Utskottsmajorilelennöjer sig emellertid inle med detta utan föreslär dessutom att fårmöjlighet all erhålla ett statligt lån förrekortsirukiionsändamål på högst 1 100 milj. kr. Lånet avses täcka den föriustsom kan uppslå under vart och etl av verksamhetsåren 1979, 1980 och 1981. Länetskall också vara räntefritl. Moderatasamlingspartiet anser det felaktigt att pä delta sätt ge medel förförlusttäckning , eftersom osäkerheten i resultatprognosernaär så stor som det har redovisats. Vi reserverar oss sålunda motUlskollsmajoritelens tillstyrkande lill att redan nu beslutar om 1100 milj. kr. i statliga lån till för rekonstruklionsändamäl. Vi villliksom industriministern vänta med ett beslut om ytterligare finansiellt stödtill lill , då resuliaiulfallel bätire kan bedömas. Utskottsmajoriietenföreslår också alt hos regeringen skall begära all Statsföretag ochLKAB ges i uppdrag alt utreda frågan om om- och tillbyggnad av det befintligakulsinterverket i samt atl regeringen därefter föreläggerriksdagen förslag om projektets finansiering. Moderatasamlingspartiet anser all ulskottsmajoriteten gör en alltför positiv bedömning,när den utan en närmare analys av de kommersiella möjlighelerna av en om- ochtillbyggnad av kulsinterverket i satsar på en utbyggnad. Del ärju dockpå sikt av avgörande betydelse, inle minsl för sysselsättningen, altanläggningen är kommersiellt gångbar, dvs. Vi reserverar oss därför motutskoltsmajoritelens förslag om ett beslut i frågan som i praktiken äveninnebären utbyggnad. Vi föreslär i stället atl det görs en närmare analys av dekommersiella möjligheterna till en om- och tillbyggnad av kulsinterverket. Ensådan analys är e/f exempel pä den lyp av ålgärder som behövs i en offensivstrategi, syftande lill atl återge lönsamhet. Vi säger där ocksåatt regeringen bör uppdra ät och atl närmare analysera delhär projektet och därvid undersöka hur det kan finansieras. Med anledning av vad jag nu har yttrat yrkar jag bifall till demoderata reservationerna, som har nr 1 och 2. i (fp): har redogjort för propositionen och bakgrunden till den,så även om jag har anmält mig för en mycket kort taletid kan jag fatta mig ännukortare än jag hade avsett. :Såsom framgår av propositiorten meddelade Statsföretag i december 1978regeringen att förväntade soliditetsulveckling var sådan all man behövdegenomföra en finansiell rekonstruktion. industriministern attStatsföretag får eu medelstillskott om 700 milj. kr., varav 500 miljoner äravsedda för täckning av föriust och de resterande 200miljonerna för atl möta de finansiella påfrestningar som kan uppkomma under1979. Statsföretaghade också begärt 1,1 miljarder som etl villkorligt rekonstruktionslän.Regeringen ansåg atl det var mycket svårt att i förväg bedöma vad detta skulleinnebära för vad gäller dollarkurser, försäljning, den totala leveransenetc. Jag har i mitt särskilda yttrande tagit upp några av de punkter som varitmycket svårbedömbara. Utskottet vill att regeringen in skriver ut eubelopp om maximalt , därest förlusten skulleuppgå till del beloppet. Utskottet säger däremot ingenting om vad som skulleske om förlusten skulle bli större - om man då skulle stanna där eller höjabeloppet. Jag förutsätter emellertid all den regering som sitter vid makten1981 får återkomma och hjälpa till med ytteriigare medel om så skulle behövas.Man knäsätter här en ny princip: Man vill skriva ut ett visst totalbelopp i förväg,och sedan får regeringen komma tillbaka och -med hjälp av de medlen -fylla upp det underskott som uppstår för just . Del hade varit rimligtall man följt förslagel i propositionen,enligt vilken regeringen avsäg attåterkomma , när läget klarnat vad gäller ;s förlust. Utskottetuppdrar nu ål regeringen att återkomma med de pengar som behövs, ochutskottet förutsätter att skall uttala sig för att skall fåmöjlighel au få ett statligt lån pä högst . Det verkar varanågonting liknande berättelsen om Kejsarens nya kläder. Utskottet vill aU manskriver ut 1,1 miljarder in , och sedan får regeringen pylsa ut pengarnaallteftersom förlusterna inträffar underde tre följande åren. Ett förelagkanske inte blir tillräckligt motiverat all hälla ned kostnaderna när man velatt man har 1,1 miljarder att ta av . Detär likadant när det gäller kulsinterverket. När del inte fannsberedningsunderiag hade man kunnat förvänta sig att utskottet inte skulleUltala sig för en om- och tillbyggnad. Utskottet hade inle etl uttalande närdel gäller finansiering av utbyggnad av kulsinterverket i särskilt välunderbyggt, ulan man hade självfallet kunnai invänta att regeringen uppdragität Statsföretag all utreda frågan - innan man uttalar sig för eller emot om-och tillbyggnad. Jag utgår frän all regeringen skulle ha uppdragit åtStatsföretag och att närmare analysera projektet och undersökamöjligheterna lill finansiering. Del är trots alll så att man tyvärr inte harnågort klar markrtadsbild när det gäller pellets eller kulsinler. Viförutsätter all den tilltänkta utredningen kommer att visa att man kan fålönsamhet för ett pelletsverk i . Jag har inget yrkande. Jag ville bara understryka de synpunkter som jaghar framfört i mitt särskilda yttrande. (vpk); Basnäringarna i och nödvändigheten av au utveckla dessa harpå senare lid ägnats speciell uppmärksamhei i den deball som pågår omsysselsättning och framlid i Norrbollen. Gruvnäringen aren av dessabasnäringar, och problemen inom den har på ett mycket tydligt sätt återverkatpå situationen i de kommuner där gruvbrytning utgör den främstasysselsättningsmöjligheten. Problemen har uppfordrat lill olika slags aktiviteter.De har alla - oavsett om kommunala instanser eller politiska eller fackligaorganisationer ställ bakom dem - haft det gemensamt att man formulerat krav fören långsiktig planering av verksamheten vid gruvorna och ställt konkretaförslag om hur de aktuella problemen kan lösas. Vpk;sriksdagsgrupp har motionsvägen fört fram åtskilliga av dessa krav. De kommer aUbehandlas senare i , vilket också näringsutskouet påpekar i del nuaktuella betänkandet. Imotionen 2188 har vi föreslagit att bevilja ett villkorslån pä1,föratt med det underiälta företagets möjligheter lill eneffektivare organisation. Vi har också i motionen angett riktlinjer för enplanmässig utveckling av företaget, något som givetvis kräver all ekonomiskaresurser ställs till företagets förfogande. Till en sådan utveckling som vpkföreslår hör en om- och tillbyggnad av kulsinterverket i . Värtmotionsyrkande i denna del tillgodoses i den skrivning som näringsutskotleismajoritet står bakom. Dä detta synes säkra ett riksdagsbeslut efter sammalinje, ser jag ingen anledning till någon längre argumentation förbehovet av satsningar för all säkra ;s framlid. Som boende i finnerjag det ändå angeläget au framhålla, att det beslut nu slår inför allfalla inte minskar behovet av längre syftande ålgärder. Till förslag om sädanaälgärder återkommer jag. Jag yrkarbifall till utskotiets hemställan. Ända har haft slällningen som den kanskeförnämsta kronjuvelen i del svenska näringslivel. Sedan statens övertagande harbolaget pumpat in många miljarder lill statskassan, och nettovinsten haruppgått lill 300 miljoner, ja, ibland även till 400 miljoner . Men i denstålkris och därmed malmkris som präglat de senasie åren har ocksåLKAB kommit att drabbas hårt.