prot · G209140 · 1978-12-31 00:00:00 — Men lät mig om ThagePetersons allmänna synsätt säga all del är klart all vi har olikabetraktelsesätt. Jag respekterar men delar det inte hell. Närvi kommer närmare en diskussion om de allmänna skogspolitiska problemen trorjagatt del kanske ändå kommeratt visa sig all meningsskiljaktighelerna inle är såslora som de ibland kan förefalla. Vi har som bekanl nu i dagarna lagt fram enmycket stor promemoria om skogsnäringen. Den kommeratt sändas ul på remiss, ochnär remissvaren kommil in är det tid att utarbeta en skogspolilisk proposilion,lill vilken vi fär ansluta fortsatta diskussioner. Detlorde väl komma all visa sig all del också från vårt håll finns iniresse förplaner - låt vara icke alllför detaljerade. Det kommer säkert också att visasig att man från socialdemokratiskt håll inser att en fortsatt stmkturomvandlingär ofrånkomlig om svensk skogsindustri skall överieva och frodas, lill gagn fördess mänga trakter. Jag är inleberedd all skriva under på industriministerns förhoppning om altmeningsskiljaktighelerna inte kommer au vara så stora när vi diskuterarskogsindustrin. Meningsskiljaktighelerna beslår i att vi önskaren samlad skogsplan och en övergripande planering för skogsinduslrin. Vihar aldrig sagt nej lill nödvändiga sirukiurrationaliseringar och kommer inteheller alt kunna göra det. Men vi har frän fackföreningsrörelsens och partielssida ställt del oavvisliga kravet att dessa omställningar skall ske planeratoch i socialt acceptabla former. Meningsskiljaktighelerna,industriministern, de finns också i au vi vill slå vakl om de 1 000 anställda idessa berörda fabriker. Vi har haft framgång, när vi krävt all dessa inteskall läggas ner förrän staten upprättat denna plan. Jaghoppas ocksä att industriministern i sitt svar var medveien om deöverläggningar som kanskejust i denna stund pågår inom . Jaghade elt samtal med en facklig representant, som då pekade påall företaget hade för avsikt all falla beslul om nedläggning avBöksholms fabriker. Jag är glad all industriministern kunnal meddelakammaren en motsatt uppgift. Omarbetssituationen vid SJ:s verkstad i Överläggningenvar härmed slulad. §4 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:174 omobligatorisk säkeilieisbesikining av frilidsbåtar KommunikationsministernANITHA : Herr lalman! Interpellation nr 174 av omobligatorisk säkerhelsbesiktning av fritidsbålar skulle besvaras av mig senaslden . Jag avsäg all besvara interpellationen . Däinterpellationsdebatten den dagen inställts harjag överenskommit medinterpellanlen att besvara interpellationen . § 5 Omarbetssituationen vid SJ:s verkstad i KommunikationsministernANITHA erhöll ordet for att besvara (c) den 17 aprilanmälda fråga, 1978/79:494, och anförde: har mot bakgrund av den akluella arbetssituationen vidSJ-verksladen i frågat mig om jag är beredd att vidta ålgärder så alt nyanställningarkan ske och en positiv utveckling av verkstaden säkras. SJmåste hela liden söka effektivare driftformer. Det är nödvändigi för attjärnvägen skall kunna behålla sin konkurrenskraft och erbjuda attraktivapriser. Vissa personalförändringar och förändringar i olika verksamhetersdimensionering måste då godtas. byggdes upp för de behov avreparationer som fanns för den tidens lok och vagnat Modern materiel Omarbetssituationen vid SJ:s verkstad i kräver betydligt mindrereparationer. SJ har inle anpassat sin verksiadsorganisation i den taktbehovet minskal. En betydande överkapacitet föreligger därför f. n. då detgäller verkstadslokaler. En bidragande orsak lill denna överkapacitet och tillsvårighelerna för verkstaden i är alt en modern ny huvudverkstad är1975 logs i bruk i efter beslut av . I jämförelse med Ösiersundsverkstadenär verkstaden i gammal och nedsliten. Huvudbyggnaden är frän 1889. Enfullständig ombyggnad av verkstaden skulle bli dyrbar och kan inte motiverasfrån järnvägens synpunkt. SJundersöker dock vilka möjligheler som finns alt lillföra verkstaden nyaunderhållsuppgifter. En sådan utredning kommer all ta rätt . För altförhindra alt kapaciteten, i väntan pä bälire beslutsunderlag, minskar alllförmyckel har SJ beslutat alt nyanställa ett mindre antal reparatörer under årel. Jag ber allfå tacka för svarel på min fråga. Jaghar gäng på gång, i motioner och i frågor, här i kammaren tagit upp frågan omSJ:s verkstad i . I är vi nämligen inle särskilt nöjda med denstagnation som har skett vid verkstaden. Det anställningsstopp som länge harrätt har skapat oro och ovisshet om verkstadens framlid, både bland deanslällda och i kommunen över huvud tagel. SJ har inte lagit tillräckligtansvar för denna verkstad - det ansvar som man har rätt att kräva av ettstatligt förelag. Svårigheternavid verkstaden har varit betydande. Anställningsstoppet har inneburil avsevärdareduktioner av personalstyrkan. Sysselsättningen är myckel ojämn medarbetstoppar och lider med lägre beläggning. Planeringen blir naluriiglvis svårnär man ingel vel om framtiden. Vissl yrkeskunnande riskerar ocksä att hellförsvinna på grund av pensioneringar och anställningsstopp. Dennye SJ-chefen har emellertid signalerat litet mer posiliva tongångar och t o,m. talat om en offensiv i samband med SJ-verksladen. Del finns också i AnilhaBondeslams svar några positiva tongångar, som Jag nolerar med glädje, mensvaret är inte helt entydigt. Sloraoch ny reparerade lokaler står till förfogande för verkstaden. Arbets-mässigtär prognoserna nu goda för verkstaden - man har mer arbete än man klarar av. Posilivii svarel är också all man nu har fält medgivande för anställning av ett anlalpersoner. Jag vill med anledning av della ställa följande frågor till AnithaBondestam: Kan jag räkna med att anställningsstoppet i och med della medgivandeär hävt, inte bara lemporärt? Kan verkstaden och de anställda räkna med att SJtar det ansvar för verkstaden och dess framlid som krävs? Kan vi räkna med attverkstaden får arbetsuppgifter som möjliggör en trygg sysselsättning för deanställda och ett tillvaratagande av den kunnighet och skicklighet som sedanlänge kännetecknat SJ-verksladen och dess anslällda? Delär posilivi med den uiredning, för all ge verkstaden nya underhålls-uppgifter,som aviseras i svaret. Men måste den ta så läng tid och i så fall varför? Ärkommunikationsministern beredd att påskynda den utredning- KommunikationsministernANITHA : Herr talman! Del är rikligt, som säger, allpersonalen kontinuerligt har minskat i . Som jagnämnde i svaret beror del på att SJ:s verksläder har en beiydande överkapacitetEnligl SJ:s bedömning skulle 47 000 m av nuvarande 255 000 m som är den totalaverkstadsyta som SJ har, behöva slopas för all verksamheten skulle vararationell. Däremot planeras inga beiydande personalminskningar totalt sett iSJ:s verkstadsrörelse. Anlalel verkstäder och verkstadsylan måste, för alt SJskall kunna behälla sin konkurrenskraft och hålla priserna nere, anpassas tillden väntade arbelsvolymen. SJ måste då i första hand välja att satsa på lokalersom är geografiskt lämpligt belägna och som ger en rimlig kostnad förerforderlig modernisering och anpassning till nutida miljökrav. Anledningentill attjag inte kan ge det posifiva besked som skulle vilja haär att jag förutsätteratt SJ, som gör den här utredningen, är bäst skickade attkunna avgöra vilka verksladsuppgifier som kan tillföras verkstaden i Bollnäs.Jag är övertygad om all SJ lar sill ansvar jusl på del sätt som . Jag är glad över att den här utredningen har kommil till stånd men kaninte exakt svara pä hur läng tid den kommer att la, men SJ fördröjer den säkertinle. Jag är också glad över att verksamheten under liden kan tryggas genomnyanställningar på del sätt somjag angivit i svaret. Omarbetsshuatio-nen vid SJ:s verkstad i GUNNELJONÄNG (c): Jag är naturligtvis medveten om att SJ ständigt måste söka anpassadriftsformerna och rationalisera, men det måste vara företagsekonomisktriktigt all använda denna verkstad, där man har lokaler och en skickligarbelarkär. Del finns många nya arbetsobjekt som man kan länka sig attulveckla. Det finns olika former av produktutveckling, och del finns översyns-och underhållsarbeten av olika slag. Jag är övertygad om all del från SJ:s sidaär klokt all salsa jusl pä den här verkstaden. Del har ju visal sig altledningen och de anställda har ridit ut alla de svårigheter och motigheter somhar förelegat . Det visar på ulhållighei och kraft. SJ-verksladeni är en lillgång för SJ. Det gäller bara au använda den tillgången. Jag vill säga attjag verkligen hoppas här uiredningen skall ske så snabbt som möjligt och jag vill också uppmanaAnitha att göra vad på henne ankommer för alt påskynda den. KommunikationsminisiernANITHA : Herr lalman! Som jag sade i mitt förra anförande utgår jagifrån att SJ har det ansvarel alt man gör den här utredningen själv så snartsom möjligl ulan Au få svarpå frågan om det är företagsekonomiskt lönsamt att ulnyllja verkstaden och i såfall i vilken utsträckning ärjust det som den här uiredningen syftar lill. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om bilarbetstidsutredningens betänkande Kommunikationsminisiern erhöllordet för au besvara HonsAIséns (s) anmälda fråga, 1978/79:497,och anförde: har frågat mig dels varför bilarbetstidsutredningensbelänkande (SOU 1977:2) Bilarbeistid ännu inte har blivit föremål förregeringens åtgärder, dels när regeringen kan förväntas förelägga riksdagenförslag med anledning av betänkandei. Remissopinionen är blandad, och stark kritik har riktatsmot vissa av förslagen. Det gäller såväl de materiella reglerna om arbetstidenoch vilotiden som kontrollen och påföljderna. Vidare har framhållits all ellgenomförande av förslagen skulle medföra stora koslnader. Jagvill i sammanhanget understryka vikten av att man gör noggrannasamhällsekonomiska bedömningar och prioriteringar när det gäller genomförandetav olika irafiksäkerhetshöjande åtgärder. Frågor som rör precisering avirafiksäkerhetsmålet liksom frågor om utveckling av former och system för valav irafiksäkerhetsfrämjande åtgärder övervägs f n. avtrafiksäkerhets-utredningen (K 1973:07). Med anledning av den allvariiga kritiken motbilarbetstidsutredningens förslag på vissa punkter krävs ingående överväganden,och det är därför inte möjligt att . ange någon tidpunkt för ettriksdagsförslag i ämnet. Det finns emellertid skäl au avvakta irafiksäkerhelsutredningensarbeie innan slullig ställning las i bilarbetstidsfrågan. HANS (): Jag vill lackakommunikationsministern för alt hon svaral på min fråga, även om jag tycker auinnehållet i svarel lämnar en hel del övrigl att önska. Utredningensom resulterade i betänkandei Bilarbeistid (SOU 1977:2) tillsattes i slutet av1972. Bakom utredningens tillkomst låg krav från olika intressenter. Som jagsade i min fråga skedde framställning i gaken bl. a. från Transportarbeiareförbundet.Del är värt alt nolera att dess skrivelse är daterad . Det äralltså nära den skrivelsen avsändes. Man kan utan överdrift påslåatt det har gått avsevärd tid sedan kravei pä uiredning restes, ett krav somförresten tillstyrktes av arbetarskyddsstyrelsen och irafiksäkerheisverket. De som närmast ärintressenter i frågan, de anställda i den här näringen. folk iTransporlarbetareförbundel, undrar nu - med rälla, självfallet: Vad blir det avalll delta? Och hur kommer det au bli pä kort och läng sikt? Dehar då kommunikationsministerns besked all hålla sig lill. Del är: Vidareuiredning. Del är anmärkningsvärt all nolera, eftersom del lämnats av enrepresentant för en folkpartiregering som - i varje fall i ord - vill röja uppi del ena och det andra; det skall vara snabba besked, kraftfullt handlande ochlitet byråkrati. Ingenling annal finns del au la på i svarel. Jagundrar då vilka kontakter förelrädare för departementet har med berörda parteri en sådan här fråga, människor som i trafiken upplever svårigheterna,som fär känna på de förhållanden som exislerar och som de ärdjupt otillfreds med. Vilka besked ger man under hand? Jag vel alt frågorna ärmånga hos de berörda arbetstagarna. År1972 uttalade dåvarande kommunikationsministern i sina utredningsdirektivföljande: "Sedan den nuvarande lagstiftningens tillkomsl har förhållandenaändrats bl. a. genom au trafiken blivit alll intensivare, vilket kan antagas hamedfört siörre krav på förarna och ökat riskerna för trafikolyckor på grund avuUröitning. Del är enligl min mening väsentligt att undersöka om dennautveckling påkallar en anpassning av lagstiftningen." Pådel svarade en enig utredning -jag vill slå fast att uiredningen var enig -ansåg all en rad ålgärder måste vidtas. De åtgärderna har på intet sättpåbörjats. Min fräga är nu: Hur sker kontakterna med berörda människor, somverkligen har all anledning att undra vad som kommer all göras? Jag antar att känner fill alt de kontakter som i allmänhettas efter det att ett utredningsförslag kommit till ett departement sker i formav en omfattande remissomgång, där intressenter har möjlighet all ultrycka vadde tycker om det utredningsförslag som kommil fram. Detär precis vad som har skett i det här fallet. Det har också lett till att detförslaget inte har lagts fram som en proposilion för , omjag rätt harförstått mina företrädare. ställde krav på uiredning och au den kom1977 innebärju inte au förslaget är bra! HansAlsén säger att det i mitt svar skulle slå all denna fråga hänskjuts tillvidare utredning. Men del står ingenslans, ulan i slällel att man börsammanväga de åtgärder som har föreslagits av bilarbelslidsutredningen plusremissopinionen med de förslag om det övergripande irafiksäkerhetsmålet och påvilket sätt det skall uppnås som trafiksäkerhetsutredningen kommer att föreslå,vilket sker i åt Föralt tillbakavisa Hans AIséns uppgifter om att det här förslaget borde ha lagtsfram i en proposilion och föranlett förändringar villjag bara nämna, attutredningsförslagen har kritiserats bl. a. därför all uiredningen inte hargjort en samhällsekonomisk bedömning av kostnaderna. , somJu är en intressent, framhöll i sitt yttrande att ell genomförande av förslagenskulle medföra kostnadsökningar på ca 490 milj. kr. menarall frånvaron av kostnads- och nyiiokalkyler på trafiksäkerhelsomrä-del gördelsvårt all direkt peka på ålgärder som ger siörre nytta. Enligl verket är delemellerlid sannolikt alt bl. a. de av uiredningen föreslagnakontroll-resurserna skulle ha bältre effekt frän irafiksäkerhelssynpunkt, om desattes in i syfte all minska antalet onyktra förare i trafiken. Vissaremissinstanser har framhållit att ett genomförande av förslagen skulle medföraatt transporlplaneringen försvårades som transport-köparna skulledrabbas av beiydande kosinadsökningat Utredningensförslag beträffande kontrollverksamheten har ansetts administraiivi betungandeför såväl enskilda som myndigheler och byråkratiska lill sin uiformning.Näringslivets irafikdelegalion har t. ex. ansett all del finns anledning allöverlämna utredningens förslag till byråkraliuiredningen innan förslagenövervägs av statsmakterna. HANS (): Påmin fråga om vilka kontakter departementet har tagit med dem som närmasi kananses vara inlressenler -jag tänker på och dessmedlemmar-svarar statsrådet ulan all blinka alt de ju hade möjligheterattremissyttra sig. har tydligen inga kontakter lagits, och del ärkanske symptomatiskt för den nuvarande regeringens säll alt handskas med frågorav den här typen, som i så mänga avseenden berör sä många människor. I svarel sade statsrådet: "Jagvill i sammanhanget understryka vikten av all man gör noggrannasamhällsekonomiska bedömningar och prioriteringar när det gäller genomförandetav olika irafiksäkerhetshöjande åtgärder." Självfalletdelar jag den uppfattningen, men Jag frågar mig dä, om inle della snarareskulle göras via initiativ frän departementet; jag föresläller mig alttrafiksäkerheisulredningen knappasl kommer att ge svar pä den lypen av frågor. Vadhar regeringen då vidtagit för åtgärder för att göra de här bedömningarna avsamhällsekonomisk karaktär? Jag vill ändå peka på vilka betydande olycksriskersom ligger i detla med trötthet i trafiken. Det finns en del vetenskapligabilagor lill beiänkandei Bilarbeistid där detta klargörs myckel bestämt Mansäger t. ex. all den dominerande orsaksfaktorn i omkring var tionde av desvårare trafikolyckorna hänför sig lill Irötthei i trafiken. Läggs därtill deolyckor där försämringen i prestationsförmåga inle har gäll så långt som lillinsomnande men trots alll var en bidragande faktor, flr vi räkna med attungefär var femte svårare trafikolycka har samband med trötthet i trafiken. Vadför det med sig för koslnader, vad för del med sig för lidanden i olikaavseenden? Har departementet gjort några överväganden från den utgångspunkten?Det är också viktigl när man gör samhällsekonomiska bedömning- Självfallet är del vikiigi som nu senasl sade, och jag delarhans uppfattning all delta är problem som man bör komma till rälla med. Fråganär bara hur man gör del pä lämpligaste sätt menar alt del kan inletrafiksäkerheisulredningen klara, men del ärjust en av dess huvudsakligauppgiftet Jagvill ocksä nämna i sammanhanget att trafiksäkerhelsverkel i sill remissyttrandeöver bilarbetstidsutredningens förslag säger att införande av denkonirollapparat som föreslagits skulle sakna motstycke inom Jämförbara ellerallvariigare områden av brottsligheten. Enligt verket skulle detla innebära enfrån irafiksäkerhelssynpunkt inle motiverad satsning på ell specialområde. Självfalletmåste regeringen la hänsyn lill sädana uttalanden frän den myndighel som juslär satt all bevaka trafiksäkerheten i allmänhet. Menjag vi|l också i sammanhanget nämna för all det inom pågårarbele med all la fram en internationell konvention rörande arbetstid ochvilotid vid vägtransporter. Vid skall denslutliga uiformningen av en sådan konvention slås fast. måste därefterta ställning till frågan om anslutning lill konventionen. Det finns också avden anledningen skäl alt avvakta med ell ställningstagande i fråga om ändringarav den svenska bilarbelstidslagstiftningen -en lagsliftning som alltså finns . Det är inle sä alt del saknas en bilarbelstidslagstiftning. HANS (): Del senaste som statsrådet påpekade ärjag väl införstådd med, och detvar också och andra intressenter som gjordeframställning om den utredning som tillsattes och som så småningomavlämnade betänkandei Bilarbetstid. Nukonstaterar jag, efter den här diskussionen och efter alt ha tagit del av delsvar som kommunikationsministern lämnat, alt frågan för de berörda -och detärju inle bara de anställda och andra inlressenler i näringen, utan det gällerhär i hög grad frågor som berör varje medborgare såsom trafikant -befinner sigi precis samma läge som 1972, när initiativ togs fill alt denna utredningskulle tillsättas. Det är beklagligt all del är på del sället, och Jag tror attdel finns anledning att noga pröva frågan frän skilda utgångspunkter. Del kännsdjupt olillfredsslällande all de problem som existerade 1972 icke är tacklade.Till della har kommit en kraftigt ökad trafikmängd och därmedbetydligt ökade olycksrisker i trafiken, som ocksä måste vägas in i dettasammanhang. Jagförslär all för dagen kommer vi inte längre med den här diskussionen. Mendiskussionen har ändå fört med sig all och andradirekt intresserade har flu någol besked. Även om det är djupt negativt, så finnsdet ändå elt besked - ell besked som kanske pä lämpligt sätt under hand skulleha kunnat lämnas från departementets sida. Omåtgärder för att förhindra nedläggning av poststället i KommunikationsministernANITHA : Herr talman! Jag anser all del var eu väl kraftigt tilltagetuttryck att svarel skulle ha varil djupt negativt, för det här är - som jagsade i mill lidigare anförande - frågor som vi anser vara viktiga inomdepartementet och regeringen och som på intet säu haravförls från dagordningendärförall man inle har kunnal anta del förslag, som bilarbelslidsutredningenlämnade, på grund av den allvariiga remisskritiken. För all vi skall fl den lämpligasteavvägningen bör dessa frågor sättas in i ell större sammanhang enligt delförslag som trafiksäkerheisulredningen kommeratt presentera , så attförhoppningsvis alla inlressenler blir nöjda med den förändrade lagsliftningsom dä redovisas. Överiäggningenvar härmed slulad. §7 Om åtgärder för att förhindra nedläggning av poststället i Kommunikationsminisiern erhöllordel för att besvara () anmälda fräga,1978/79:503, och anförde: har frägai vilka åtgärder jag är beredd vidla för altförhindra en nedläggning av poslstället i Kamngi. IKamngi finns ell poslsiälle som betjänar ca 300 hushåll, varav ca 80 inom densammanhängande bebyggelsen. Dessa 80 hushåll avhämiar sin post på postställetsom är öppet en och en halv limme på vardagar. Övriga ca 200 hushåll betjänasav lanlbrevbärare. Frågan om postanordningar i kommer medbörjan att utredas av postmästaren i , Om uiredningeninnehåller förslag till ändringar kommer postverket därefter all pä sedvanligtsätt samråda med kommunen och berörda kunder, finns det alltså inte ensinternt inom postverket någol förslag lill förändringar i Kamngi. Jag kan därförinte i detla läge kommentera frågan. Jag ber all fl lacka kommunikationsministern för svarel på min fråga.Det är emellerlid ell svar som inte tillfredsställer människor i glesbygd och isynnerhet inle människor i centralorten i tidigare kommun. Beskedetom postverkets planer pä en indragning av poslstället i har väcktindignation och starka protester. Mer än 500 personer har undertecknatpeiiiionslisior för etl bibehållande av servicen på nuvarande nivå. Förtvä år sedan reducerades den postala servicen lill poslsiälle med enneddragning av tiden för öppethållande lill hälften. En ytterligare neddragning,som innebären indragning av poslstället, kan fl förödande konsekven- ser för en känsliggränsbygd. Man kan fråga sig: Är statsrådet svar uttryck för enkallt grinande laissez faire-politik, eller är del enbart uttryck för bristandekännedom om sakförhållanden, avstånd och kommunikationer i det område del härgäller? Jagskall ge etl exempel pä vad en neddragning kan innebära: Det förelag -etl välinarbetat sådanl -, där de anslällda tog initiativ till namnlistorna, är hellberoende av posten. Med en lanlbrevbärariinje kan man inle klara företagel. Vimister våra jobb om posten i dras in, säger man. I så fall ivingas manau flytta för aU klara sin egen och familjens försörjning, eller också måstesamhället göra andra ekonomiska insalser, vilka skyhögt skulle översliga deneventuella rationaliseringsvinst som en postindragning skulle ge. En indragningav poslen skulle innebära avveckling av småförelagsamheten i en glesbygd. Tillåt mig att sä all säga vända på kikaren och skildra en annan utvecklingav posten i Kamngi: En speciell avdelning bildas, "utrikes".Postslationen i har övertagit roll som landets störstairansitopoststalion. Posten sysselsätter elt 20-tal man. Postmannen i Karungikämpar med etl berg av postsäckar. Där "vimlade det ibland lusen människor- storfurstar, krigskorrespondenter, finansiärer, skurkar, revolutionärer,diplomater, bankirer". Del är - Jolos -skildring av närKarungi, vilket många ortsbor ännu minns, är 1914 var den enda passagen mellanöst och väst, mellan och . Det är historia . Emellertidkan man fråga sig om den skildringen skall avslutas med att läggerned poslstället i . Realiaför dagen är, enligt statistiska uppgifter, att vinlertid har mer än130 hushåll, vilket enligl gängse normer borde kunna motivera några timmarsöppethållande för poslsiälle. Sommarlid betjänar posten etl fördubblat anlalhushåll. Förutom ortsborna har även invånarna i byarna runt omkring kraftigtprotesterat mot den försämring av servicen som en indragning av poststället iKarungi skulle innebära. Avslutningsvisvill jag fråga kommunikationsminisiern: Vilken beräkningsgrund harkommunikationsministern i sitt svar använl sig av när det gäller antalethushåll? ömåtgärder för att förhindra nedläggning av poslstället i KommunikationsministernANITHA : Herr talman!