prot · G209121 · 1978-12-31 00:00:00 — Viskall komma ihåg atl del nya systemet med samordning och långsiktig planeringhar prövats bara ett anlal månader, och del är ännu för tidigt atl få fram etlresultat. Föratt klara underhållet, för atl se lill alt vi inie förstör vårt vägkapital, förall kunna öka trafiksäkerheten och förbättra miOön behöver vi bygga om ochockså bygga nytt. Till detta behövs, ärade ledamöter i kammaren, pengar förvägväsendel. De sammanlagda utgifterna är något över 4 miOarder plus 261miOoner i extra medel för trafiksäkerheten plus 400 miOoner i AMS-anslag. Tilldetta skall ytteriigare läggas särskilda finansfullmakter, som kommer varjemånad för atl öka sysselsättningen. Som ett exempel kan jag nämnaNorrlandsstödet. Vi är alltså uppe i näsian 5 miOarder kronorpå vägsidan. Moderatasamlingspartiet har sagt alt vi i dagens ekonomiska situation inte harmöjligheter au ytterligare öka anslaget. Tvä av mina kamrater i denna kammarehar föreslagit en ökning med 264,5 miO. och 20 miO. kr.Moderata samlingspartiet måste väga sitt förslag mot alla de andra ting somdetta land behöver för att klara produ ktion och sysselsättning, och vi .sägerdärför nej till delta ökade anslag. Vihar fått utskottet med oss på ett förslag om all man skall öka vägverketsberedskap genom att uttala att 250 miO. förs över från AMS-medeltill ordinarie anslag. Vi tror att de pengarna härigenom bäilrekommer vägarna till nytta, och vi hälsar della uttalande av utskottet förvägarnas skull med mycket stor glädje. Reservationnr 4 innebär en begäran all på ett tidigt siadium vid planläggning av nya vägaroch broar en avgiftsfinansiering skall införas, dvs. atl pröva en sådanavgiftsfinansiering för atl se om man därigenom av ekonomiska skäl kanlidigarelägga nybyggnad eller brobyggnad. Vi lycker det är oansvarigt all inlepå delta sätt la vara på de vinster för vår trafik som en sådan åtgärd kan ge.Jag vet nämligen alt del finns många kamrater i denna kammare som skulle varaintresserade av all del exempelvis vid nybygge av broar, för etttidigareläggande av verksamheien med fem eller tio är, gavs möjligheler att taut vissa avgifter pä de broar där trafiken är stark. Detkan betyda mångfalt mer än den summa som vissa reservationer anger. Ochdel kan vara etl svar lill det särskilda yttrande som socialdemokraterna, medmin värderade vän ordföranden 'i spetsen, för fram. Även omregeringen svarar för sig, tyckerjag alt detta särskilda yttrande är litetanmärkningsvärt. Hederligheten kanske hade krävt ett förslag om ökat anslag ochatt det hade tagits fram i stället för atl man gör ettsådani allmänt yttrande. När det gällerstatsbidragssystemet förenskild väghållning förmodar jag all minvän redovisar reservation nr 1, i vilken vi moderater hardeltagit. Delfinns i övrigi inga meningsskiOakiigheter när det gäller trafiksäkerheten, detkan vännen vara fullt övertygad om. mer lill barnens irafikklubbar påtrafiksäkerhets-sidan. Vi har full förståelse för detta, men har niinte talat om var ni skall tade pengarna. Tala om var de skall tas! Kunde manflytta över en del av pengarna frän'trafiksäkerhelsverkeis ordinarie anslagskulle jag mera förslå detta än om man skall ta dem från någonting annat. Deltabetänkande behandlar också sjöfarten, lots- och fyrplaiserna. Där är det ocksåmyckel stor enighet i utskottet. Vi har uttalat oss för att man av olika skälmåste behälla en bemanning pä vissa lots- och fyrplaiser. Jag lar mig, herrtalman, friheten all läsa upp vad utskottet säger i betänkandet på s. 33; "Särskiltstarkt bör hänsyn las lill sysselsättnings- och regionalpoliliska aspekier.Vidare utgör havsövervakningen vad gäller fiskezoner och säkerheten urförsvarssynpunkt sådana fakiorer som bör vägas in vid bedömningen. Hänsynbörocksä las till den positiva effekt för sjöräddningsväsendei som bemanningenav fyrar utgör. Även frågor som rör anställningsförhållanden förden personalsoin är anställd vid fyrplatser bör få en från personalsynpunkt acceptabellösning. Ulskollel förutsätter atl det nu anförda även fortsättningsvisbeaktas vid behandlingen av frågor av del slag varom nu är fråga." Införde här problemen visar vi inom utskottet en ulomordentligl stor enighet. Tillsist: Någon kamrat i denna kammare har tagit upp en fråga som berör en farkostsom kan vara på väg att fördärva vår tillvaro pä sjöarna. Det gäller en tekniskapparat, med vilken man med hög fart skall kunna rusa fram pä vattnet.Ulskollel har uttalat stor skepsis över användandet av dessa nya tekniskaapparater. Det är inle sä all utskottet vill föreslå ett totalt förbud, men vivill att man inom regeringen skall vara mycket restriktiv när man tar in dessasjöskolrar i verksamheten. De kan nämligen, liksom snöskotrarna, i vissaavseenden innebära en fara för vår miOö. Jag vill med dessa ord yrka bifall lill reservationerna 1 och 4, avslagpä reservationerna 2, 3 och 5 och i övrigt bifall till utskottets hemställan. Anslagtill vägväsendel, m. m. Jag skall i mitt anförande beröra anslags- och bidragsfrågor. Jagkommer däremot inte att behandla reservationen I, såsom , men i kommer alt redovisa synpunkterna på denproblemaliken. Närdel gäller reservationen 4 belräffande fortlöpande prövning avavgiftsflnansiering av väg- och brobyggnadsprojeki, som bifall till, villjag inledningsvis också säga alt jag inte tror på etlsådant system för värt lands vidkommande. Jag gör inte del av flera skäl: Anslagtill vägväsendel, m. m. fprdel första är trafiken för låg, för det andra rör det sig om för korta avstånd,fördel tredje blir kostnaderna i samband med avgiftsfinansiering av väg- ochbrobyggnadsprojekt av sådan storlek all del inle kommer atl medföra någonnämnvärd inkomst i det här avseendel. Därtill kommer-och det är kanske detväsentligaste - atl det från demokratisk synpunkt inte lorde vara riktigt altinföra avgifter för all finansiera vägar, eftersom många människor måhändadärigenom inle skulle kunna använda en del av våra vägar på grund avkostnaderna. Jag tror inle pä della syslem, och därför vill jag redan frånbörjan yrka avslag på reservationen 4. Jagskulle som sagt tala något om anslags- och bidragsfrägorna. I petitahar angivits minimikrav för väghållningen, innebärande att den nuvarande väg-och väghällningsstandarden kan vidmakthållas. Detta är väsentligt inte minslmed tanke på de allmänna önskemålen om alt trafiksäkerheten bör ökas så atttrafikolyckorna kan nedbringas liksom att det s. k. vägkapitalet inle fårurholkas pä grund av otillräckliga medel för underhäll. Belräffandedriften av statsvägar sägs i väglagen bl. a.: "Väg skall hållas i ett församfärdseln tillfredsställande skick genom underhäll, reparationer och andraåtgärder." I den femårsplan som upprättat harföOande mål angivits: upprätthällande av erforderlig servicenivå,tillgodoseende av det periodiska årliga behovet av underhållsåtgärder,upprätthållande av årsbalanserad sysselsättning för driftpersonalen medförbättringsarbeten och utförande av trafiksäkerhetsfrämjande punktåtgärder iökad omfattning samt utökning av andelen belagd väg. Jagvågar säga att pä grund av regeringens prutning på anslagsäskandenkan della program inte genomföras. Vidmaklhällandenivän kan inle avbrist pä medel. a. all anslaget för beläggning och underhällminskas med 140 miO. kr., för dikning och torriäggning med 42 miO. osv.,eller lillsammans när del gäller de olika aktiviteterna - det gäller ocksåbuskröjning efter vägar och liknande - nära 200 miO- kr. Anslaget för denplanerade ytbehandlingen av grusvägar med YIG minskas frän 75 miO. kr., vilket innebär all grusväg inle kommer att förses medbeläggning. Fakiumär sålunda all medelstilldelningen för innevarande kalenderår är så nedbantadatt femårsplanens mål belräffande vidmaklhällandenivän inte kan uppfyllas. /80 är förhållandet likartat. Del anslag som föresläs ipropositionen är ca 220 miO. lägre än vad har äskat. FöOden blirsålunda alt en fortsatt nedslitning av vägarna kommer att äga mm. Pä sikt kaninte den nuvarande servicenivån upprätthällas, vilket innebär atl det måsle bliprovisoriska reparationer av beläggningar och grusvägar. Vidare kommer dettaatt medföra en ökning av säkerhetsriskerna och en försämring avframkomligheten. Del blir även indragning och omlokalisering av vägslationer.Det här kommer också att få regionalpoliliska konsekvenser. Vidare blir det en försämringoch en fördyring av servicen när det gäller snöröjning och övrigt underhåll.Visserligen, och del är vi överens om, är budgetläget ansträngt,varför stor återhållsamhet med statens utgifter måsie accepteras. Men att varaså återhållsam med anslagen au vägstandarden försämras till den grad alt riskenför trafikolyckor ökar pä grund av eftersatt underhåll av vägarna, försämringav servicen och indragning av vägslationer är en dålig hushållning med allmännamedel och dåligi besparingsnit. Nugäller det all se till att del i fortsättningen blir en annan och bältrevägpolitik. De pengar som inflyter i form av bilskatt, bensinskatt, extrabensinskatt m. m. anser vi skall användas lill ändamål som har all göra med vårvägtrafik. Det gäller alltså underhäll av vägar, byggande av vägar, utlägg förtrafikolyckor ute på vägarna, hälsovård, polisväsende m. m. går enligt dentrafikpolitiska utredningen mer än 2 miOarder kronor av dylika medel till andraändamål, vilket måste anses vara felaktigt. Icentermotioner har hävdats alt vid fördelning av väganslagen mellan länenhänsyn skall tas till länens speciella behov i olika delar av landet. Pä sintid var också trepartiregeringen inne på della. 1ulskotlsbetänkandel förutsätts också all så sker saml atl därvid kraven pä enlikformig bärighetsgrad för landels olika delar än mer än tidigare bör beaktas.Del är ett utskollsullalande som är värt atl notera. Jaghar tidigare omnämnt au anslagsäskande om 75 miO. förytbehandlingavgrusvägari budgetpropositionen prutats ned med 20 miO. Dettaskulle innebära att vägverkels ytbehandlingsprogram inte kan fullföOas och att,som jag också tidigare nämnt, planerad grusläggning av grusväginle kommer att kunna genomföras. Grusvägarnautgör av statsvägarna eller . Del betyder alltransporterna i stora delar av landet måste ske pä grusvägar, dvs. på vägar meden lägre vägstandard och därmed föOande högre transportkostnader, ökadeolycksfallsrisker etc. 1ceniermoiionen 966 har hemställts om elt i förhällande till budgetpropositionenmed 20 miO. förhöjt anslag för fullföOande av vägverkelsylbehandlingsprogram. Jag är verkligen förvånad över alt vi inle fält gehör ochmajoritet för detta krav i utskottet. Vi skulle i och för sig ha kunnat anslutaoss lill vägverkels anslagsäskande avseende drift och underhåll, men vi har medhänsyn till del ansträngda ekonomiska läget endast begärt att vägverkels programför ytbehandling av vägar skall fullföOas. Vi anser detta krav vara synneriigenberättigat, eftersom ett sådant fullföOande skulle betyda minskadeolycksfallsrisker, lägre kostnader för framlida underhåll etc. Det är alltsåutgifter som väl betalar sig. program på detta område är alltså välvärt alt stödja. Vihar i reservationen 2 hemslällt atl beslutar om eu i förhällande tillbudgetpropositionen förhöjt anslag lill drift av slalliga vägar. I reservationenshemslällan har genom en felskrivning yrkandet kommit att avse . istället för 2 . Vän yrkande skall alltså innebära en höjning iförhållande till budgetpropositionen med 20 miO. Jag ber alt fä hemställa om bifall till reservationen 2 med dennaändring. Jag ber också atl få yrka bifall till reservationen 1. I övrigt yrkarjag bifall till utskottets hemslällan. Anslagtill vägväsendel, m. m. Anslagtill vägväsendel, m. m. TOMMYFRANZÉN (vpk); Jag skall inte kommentera synpunkter på driflanslagen ochinle heller vad sade om väganslagen. Den diskussionen kommer altlas upp i en trafikpolilisk generaldeball senare i vår. Jag har däremol föravsikl att la upp det som sägs om trafiken lill sjöss i del betänkande fräntrafikutskottet som vi nu diskuterar. Jag skall bl. a. ta upp två motioner frånvpk som behandlas i betänkandet, den ena angående sjötrafikföreskrifterna ochden andra angående stopp för avbemanningen av de fyrar som fortfarande ärbemannade. Dessutom harjag för avsikt atl la upp motionen angående förbud motsjöskoler. Sjötrafikfrågoroch spörsmål om säkerhet till sjöss skiOer sig i väsentlig grad frän frågor omtrafiksäkerhet på land. I vad gäller trafik på land erfordras körkort för atlfä framföra bil, motorcykel, buss eller liknande fordon. För erhållande avdessa körkort erfordras förutom praktiska kunskaper också teoretiska sådana. 1sjötrafiken ställs inget krav pä exempelvis skepparexa-men,om fartyget ellerbåten i fråga understiger 12 m längd eller 4 m bredd och inte framförs ireguOär trafik. "Förarinlyg",som ibland används, kan utfärdas, men det är inle obligatoriskt. 1 kraven förförarinlyg finns inte heller kunskap i praktiskt framförande av båt. Som synesär föreskrifterna till sjöss avsevärt liberalare än vad motsvarande är pä land.Detta är en brist, som måste rättas . Men del får inle bli sä,alt del endast tas hänsyn till teoretiska kunskaper, utan man måste verkligenta fram kraven på praktiska kunskaper och erfarenhet av förande av båt. I dagär det i många fall under all kriiik när det gällerbåde kunskap och skicklighetoch framförallt närdetgäller hänsyn och omtanke. Utvecklingentill sjöss i vad gäller fritidsbåtar - mesl motorbåtar - har lett till atl detär alltför vanligt att båtar förs fram ulan hänsyn frän den som för båten.Mänga skaffar sig båt bara för att det är kul. Många av de nya båtägarnaskaffar sig inte heller de kunskaper och den skicklighet som erfordras. Attföra en bål är långl mer krävande än alt köra bil. För atl föra en bål fordrasinle endasl kunskapsträning utan också ett stort mätt av hänsynslagande, varsamhet,omsorg och omtanke. Lätthetenalt skaffa båt för dem som har pengar gör alt säkerheten sätts pä hårda prov.Del finns nu båtar med motorer som förs fram med höga hasligheter och skaparhöga svallvågor. Jag hörde för sedan en definition pä just dessa slora,maskinkraftiga och dyra båtar. Det våren som pä båtmässan kallade dessa båtarför Pinochetkryssare. Då jag frågade vad som menades med Pinochetkryssare blevsvaret: Del är stora, dyra båtar som någon har tillskansat sig med "svarta"pengar eller med skattepengar och som framförs lill sjöss som om det varterrorister som förde bålarna. Det är tvivelsutan pä det viset alt många av destora, dyra plastbåtarna är skailebetalarnas egentliga egendom men brukasendast av dem som har möjlighet alt smita från skatt. Dessa kan naturligtvis imänga fall förses med epitetet terrorister. I tidskriften debatt om sjövelt m. m. förevarit under Etl inlägg belyserganska bra vad det egentligen rör sig om. Där sägs föOande: "När man serhur vissa bätägarkalegorier far fram på vattnet undrar man, om helafritidsbålägargruppen arbelar för sin egen undergäng eller för sin egenvantrivsel! Det kan väl inte vara något nöje atl fara fram som om man villeförevisa, hur en marodör uppför sig." Avdella framgår alt del behövs åtskilligt med information och också kravpå examina för atl få föra båt lill sjöss. Det finns också givna sjöregler somi högre grad behöver spridas till allmänheten men framför allt lill båtfararna.Det är därför som vi motionärerhar föreslagit en kompletterad utgåva avskriften Sjöirafikföreskrifier. Förutom sjötrafikföreskrifterna behövs enkomplettering med hur olika båtar av nödvändiga skäl manövreras, exempelvishur en segelbåt fungerar och dess egenskaper. Detbör också poängteras alt man skall la hänsyn till badande och tänka pä vad sombör gälla vid förande av båt där det finns en badplats. Generellt bör inle båtfä framföras i närhet av badplats, framför alll inle motorbål. Mängaolyckor och olyckstillbud har tillkommit endasl därför alt okunniga ochomdömeslösa människor har farit fram vid badplatser precis som om de Irodde atlde var på öppet vatten. Propellerskador är ytterst allvarliga och resulterarinte sä sällan i dödsolyckor. Isjösammanhang används ofta speciella termer. Även de borde ingå i eninformationsskrift, sä alt de personer som kommer i kontakt med dem inte stårfrämmande för deras innebörd. Lanternors förande är en annan sak som det ihögre grad borde informeras om. MiOöaspekteri fråga om buller, farter och svallvågor borde också i hög grad las upp förinformation. Detta sker nu - men, som synes, helt otillräckligt. De skador pädjur och fågelliv som de här "marodörerna" i sina "Pinochetkryssare"och även andra orsakar måste del tas itu med ordentligt. Ett förslag omgenerella hastighetsbegränsningar och större krav från behörig myndighet påbålars utseende och utrustning vore nödvändigt och skulle hälsas välkommet avde sanna båtfararna. Utskottethar i sitt betänkande hänvisat lill att inte är skyldigt atlutge häftet . Det är riktigt, och det är också därför somvi motionerat om atl verket skall ges resurser för alt ge ut en kompletteradupplaga. hänvisar utskottet till atl kommer atl ge ul andrainformationsbroschyrer i frågor vi har aktualiserat, bl. a. också om nykterhettill sjöss. Det sägs även all planerar alt ge ul en informativtrycksak som förhoppningsvis får stor spridning. Jag menar alt det är viktigtatt en sådan utgivning sker genom en myndighet som kan vara fristående frånalla de slora kommersiella intressen som har kommit att regerafritidsbålmarknaden. Alt föra en debatt exempelvis av det slag somjag här harfört i kammaren är omöjligt i de vanliga bältidningarna,därden borde föras. Atlta tag i dessa frågor kommer likaså inte i fråga i de s. k. bältidningarna. Därgäller djungelns lag. Den som är starkast bestämmer, och de som bestämmer är desom prånglar ut bålar i kvartsmiOonklassen och uppåt. I en motion har ocksåfrågan om förbud för s. k. sjöskotrar väckts. Anslagtill vägväsendel, m. m. Nr 121 sjöskoter är en utveckling av snöskotern, och sådana kommer om de C\n'id ppn rlpn importerasatt verkligen bli valinels marodörer. Därför är del angeläget alt ett 4 a r'l 107Q förbudkommer lill stånd innan dessa leksaker kommer i händerna pä människori det här landet. Del är alllid lättare all införa ett förbud innan .. .. någon marknad haruppkommit. Utskottets skrivning innebären skärpning i Anslag ull vagva- , förhållande lill det yttrande som sjöfartsverkethar gjort. också naturskyddsintressenoch miOövårdssynpunkter som starka skäl vid en bedömning av etteventuellt förbud. Regeringen har fält atl la ställning, och det är kanske klokt atlavvakta detta ställningstagande. Bara det blir ett förbud spelar det ingenroll var beslutet las någonstans. Jag skall också något beröra avbemanningen av våra återståendebemannade fyrar. Det har behandlals flera motioner som tar upp frågan omavbemanningen, men de lar som synes endasl bypoliiiska hänsyn. Den motion frånvpk som jag själv är medmoiionär i lar däremot upp problemet i hela dess vidd.Vi har krävt att de 12 kvarvarande bemannade fyrplatserna även i fortsättningenskall vara bemannade. Del är framförallt en säkerhetsfråga. Derationaliseringar och automaliseringarsom ägt rum har inneburit all55 fyrar har mist sin bemanning. Totalt innebär della enpersonalminskning med 375 Oänster, inberäknat fyrskeppen. Omman studerar vad della har betytt i fråga om sjösäkerhet och sjöbevakning,kommer man fram till att det är betydande försämringar som kommit till stånd.Enligl planerna skall samtliga fyrar vara automatiserade . Detta harframkallat oro, och mol den bakgrunden sammankallade en konferens ifebruari 1978 angående den framtida bemanningen av fyrplatser. Vid dennakonferens beslöt deltagande parter all bilda en arbetsgrupp med företrädare förSMHI, och . Som en första åtgärd sändearbetsgruppen ut en förfrågan lill ett slorl antal berörda instanser om vilkenvikt de fäste vid atl fyrplatserna behölls. Med utgångspunkt i det material sominkommit som svar pä denna rundskrivelse har arbetsgruppen utvärderat behovet avfortsatt bemanning av vissa fyrplaiser. Resultatet av utvärderingen redovisas irapporten "Bemanning av utsjöplatser. En inventering av behov ochintressenter." I sammanfattningen redovisas atl arbetsgruppen genomenkäter lill av frågan berörda myndigheter och organisationer har kartlagtintresset och behovet av fortsall bemanning. Resultatet blev all 15 platservisades sä starkt intresse atl de blev föremål för detaOredovisning.Arbetsgruppen föreslår att 13 av dessa platser skall vara bemannade. Belräffandehuvudmannaskapet förordar arbetsgruppen alt den myndighet som har del störstaintresset av bemanning på platsen skall svara för drift och vara huvudman. Enförteckning över aktuella platser får dä ett utseende som innebär atl inle somf n. endasl utan även och kan stå somhuvudman. Detär inte enbart sjösäkerhelsfrågor som är aktuella utan, som arbets gruppen anför, "mänga av de aktuella platserna är dessutom av kulturhislo- 202 riski stort värde och böräven av den anledningenvärdas". anfört en rad synpunkiersom borde väga tungt. Medanledning av den snabba rationaliseringen och den utredning som Onsdaeenden skall bedrivas inom finns det, anser vi i motsats tillutskottet, a <19-79 en verklig anledning för att uttala atl de 12 kvarvarande bemannade fyrplatsernaockså i fortsättningen skall vara bemannade, tills de jo/ , //;/ vnvväbedömningarom kostnadsansvar m. m. som skall göras är klara. Vilket verk cp.ip, som i detta läge ansöker om kostnadstäckning är relativt ointressant.Del intressanta är att ett beslut snabbi fattas, så atl fyrarna även ifortsättningen kan fungera tillfredsställande och sä alt inle bostäder m. m. päfyrplatserna tillåls förfälla. Jag yrkar bifall lill motionen1949. ERICREJDNELL (fp): betänkande nr 11 behandlar etl 50-tal motioner.Ulskollel har nätt enighet i de allra flesla fall. Underpunkten 3, Vägväsendel, allmän översikt över utvecklingen, anslagen tillvägväsendel, har emellertid avlämnats fyra reservationer. Under punkten 4,: Förvaltningskostnader m. fl. anslag, har avgivitsen reservation. Lätmig, herr talman, först yrka bifall lill utskottets hemslällan pä samtligapunkier i belänkandet och avslag på de fem reservationerna. ReservationenI avser motion nr 1409, där motionärerna hemställer alt beslutar altdet statliga bidraget till byggarfde och drift av enskilda vägar skall uppgåtill av beräknad kostnad. Utskottsmajorilelen har biträtt proposilionen,som föreslär 198,5 miO. lill bidrag till drift av enskilda vägar och 30miO- kr. till bidrag lill byggande av enskilda vägar. Detta innebär enuppräkning av innevarande budgetårs anslag med totalt 22 miO. Eltbifall lill motionärernas yrkande skulle innebära en inteckning av ca 15 miO.kr. lill kommande budgetår. För atl en höjning av bidragsprocenten enliglÖSEV:s - översynen av statsbidragen för enskild väghållning - förslag skallvara möjlig inom givna anslagsramar krävs i princip alt en iredjedel av devägar som uppbär i statsbidrag får detta bidrag sänkt till . Härvidskulle framför allt glesbygdsvägarna drabbas, dvs. de vägar där del allmännaintresset är mindre klart uttalat. Sammantaget skulle därvid ÖSEV:s förslag,under förutsättning av givna anslagsramar, kunna medföra en omfördelning avanslagen från landsbygd lill tätort. En sådan omfördelning skulle enligt minmening strida mot den grundläggande tanken bakom den statliga bidragsgivningenlill enskilda vägar. Utskotlels majoritet har inte ansett sig kunna gä påmotionärernas linje. Ireservationerna 2 och 3 begärs höjda bidrag lill drift av statliga vägar. Imotionen 966 vill motionärerna anvisa ytterligare 20 miO. till beläggningav grusvägar - har tidigare framfört synpunkter på delta. Imotionen 1946 anser motionärerna all anslagen i årets budgetproposition till drifiverksamhet bör ökas med minsl 264,5 miO. för att nä upp lill verksamhetsalternaliv IIi vägverkels petita. Anslagtill vägväsendel, m. m. finnsframförda i apk-molionen 644 - men med ett belopp på 300 miO. Utskottsmajorilelenhar även i del här fallet ansett sig böra inta en restriktiv hållning och gå påregeringens förslag.