prot · G209131 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:131 §1 Fyllnadsval till utskott TALMANNEN: Socialdemokraliska riksdagsgruppen harsom suppleant i jusiilie- och socialförsäkringsuiskolten under KerstinAnderssons i Kumla ledighei anmält hennes ersättare . Talmannenförklarade därefter vald lill suppleanti jusiiiieulskoilei () suppleanti socialjörsäkringsutskoiiel () §2 Justerades prolokollel för den 17 innevarande månad. §3 Föredrogs och hänvisades Molioner 1978/79:2609-2611 lillkonslituiionsutskoiiel /79:2612 och 2613 lill trafikulskollel 1978/79:2614och 2615 lill arbelsmarknadsutskoitel /79:2616 och 2617 lillnäringsutskoiiet /79:2618 och 2619 till skatieulskoliel 1978/79:2620-2622lill arbeismarknadsutskollet /79:2623 till /79:2624och 2625 lill civilulskoitei 1978/79:2626-2630 till socialutskoUet1978/79:2631-2636 lill utbildningsutskottet /79:2637 och 2638 lilllagutskottet /79:2639 lill kulturutskottet /79:2640 och 2641 lillkonstitutionsutskottet /79:2642 yrkandena 1-3 lill skalleulskollet yrkandena4 och 5 lill jordbruksuiskollel 1978/79:2643 yrkandena 1 och 3 tillskatteutskottet §4 Föredrogs men bordlades åter Försvarsutskottetsbelänkande /79:22 37 Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Näringsulskottetsbetänkande 1978/79:36 Arbetsmarknadsulskolleis betänkanden /79:29 och 30 §5 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1978/79:179 §6 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. FöredrogskonslitulionsutskoUels belänkande 1978/79:30 med anledning av granskning avstatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Idelta belänkande hade utskottet beträffande omfattningen och inriktningen avarbeiei med granskning av de protokoll som förts i regeringen under år 1978anfört följande: "Ioktober förra årel avgick den borgerliga irepartiregeringen som bildades ianslutning lill riksdagsval och ersattes av en folkpartiregering medOla Ullslen som slaisminisier. Utskottet lämnar i belänkandet en redogörelseför proceduren i samband med regeringsskiftet. I anslutning härtill lämnasuppgifterom vissa personskiften inom . I likhet med lidigareår har granskningen även i är avseii olika frågor rörande regeringsärendenasberedning. Som aviserades i förra årels granskningsbeiänkande har ulskouetfullföljt en lidigare påbörjad undersökning av den förhandlingsverksamheiavseende vissa regeringsärenden som handhas av statens förhandlingsräd, vilketorgan inrättades fr. o. m. i anslutning lill den s. k.MBL-reformen. Påsedvanligt sätt har ulskoltel följt ulvecklingen beiräffande lagrådsgranskningenoch propositionsavlämnandet till . Ulskollets granskning har somtidigare år avsett författningarnas utgivning liksom behandlingen av riksdagensskrivelser lill regeringen. En undersökning av regeringens handläggning avbesvärsärenden har påbörjats och kommer att fullföljas . Liksom förraåret har utskottet ägnat uppmärksamhel ål bosladsdepartemenieis organisalionoch regeringens handläggning av vissa byggnadsärenden. har gällt främst dispenserfrän bebyggelseförbudei inom sirandskyddsomräde. Ilikhet med föregående är har granskningen även avsett regeringenshandläggning av energifrågor på kärnkraftsområdet. Vidare har granskatshandläggningen av del s. k. B3LA-proJeklel, vissa frågor i anslutning lill deavtal med som aktualiserades i samband med den s. k. Volvoaffären, frågorom slöd från statens sida lill AB Järnförädling i och i sambanddärmed vissa frågor om branschfrämjande åtgärder saml vissa frågor om arbetsfördelningenmellan industridepartementet och statens industriverk. Ellanlal ytterligare frågor har tagits upp lill granskning. Bland dessa skallnämnas frågor om diarieföring av viss av rikspolischefen lill statsministern 1976 ingiven hemligpromemoria, frågor om Jäv för statsråd på grund av aktieinnehav m. m.,regeringens kontroll av säkerhetspolisens verksamhei, frågor om regeringensålgärder beiräffande avtal mellan staten och de svenska bomullsförelagen samthandläggningen av framställning från i den s. k.radongasfrågan. Slutligenskall nämnas au utskottet avser att i ett senare sammanhang la upp tillgranskning handläggningen av frågor om export av krigsmateriel. Som känt harriksdagen behandlat frågan om översyn av gällande bestämmelser förkrigsmalerielexporl med anledning av motioner i ämnel (se UU 1978/79:25)." Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Utskottethade för anmält den granskning som utförts saml resultatet därav. Vidbetänkandei hade avgivits följande reservationer: 1. beiräffandeavsnittet 8. Regeringens prövning av vissa byggnadsärenden m. m.av , , , , , och (samtliga s) som ansett all ulskollets yttrande i viss del skulle ha av reservanierna angiven lydelse, 2. beiräffande avsnillet 9.Regeringens tillämpning av villkorslagen av , ,, , , och (samtliga s) som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle haav reservanierna angiven lydelse, 3. beträffande avsnittet 10.Regeringens handläggning av det s. k. B3LA-projeklel m. m. av HildingJohansson, , , , , och (samtliga s) som ansett att utskottets yttrande iviss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 4. beträffande avsnittet 11. k. Volvoavtalsärendel av () och () som ansellall ulskotlel dels bort göra visst avreservanierna angivet uttalande, dels bort avstå från att göra visst uttalande, 5. beiräffande avsniiiei 12. Handläggningen avsiödei lill AB Järnförädling i , m. m.av , , , , , och (samiliga s) som an utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanierna angiven lydelse. 6. beiräffande avsnittet 14. Jäv för statsråd avHilding , , , , ,och Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. (samtliga s) som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha avreservanterna angiven lydelse, 7. beiräffande avsnittet 15. Övriga frågor c)Regeringens handläggning av en skrivelse från statens sirålskyddsinslilul omstrålningsrisk i bostäder av , , ,, , och (samtliga s)som anseu all utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanierna angivenlydelse. 8. beträffande avsnittet 15. Övriga frågor d) Avtalmellan staten och svenska bomullsförelag av , ,, , , och (samtliga s) som ansett att ulskollets yttrande i viss del skulle ha avreservanterna angiven lydelse. Dechargedebailenuppdelas liksom lidigare år i flera avsnitt. Varje avsnitt behandlas som ellsjälvständigt ärende och talarlistan för de olika avsnitten kan alltså utökasmed ylleriigare lalare. Då alla under ell avsnitt anmälda talare haft ordetövergår kammaren till all debattera nästa avsnitt. Voteringarna ägeralltså rum i ett sammanhang sedan samtliga avsnitt slutdeballerais. Beiräffande avsnillet Granskningsarbelels omfatiningoch inriktning samt avsnitten 1-6 har ordet begärts av . Granskningsarbetetsomfattning och inriktning, m. m. HILDINGJOHANSSON (s): Delinlressanlasle dokumentet i hela granskningsbelänkan-del finns på s. 59. Det ärThorbjörn avskedsansökan som statsminister. Därmed sattes punkt förFälldinparlamentarismen. Den kunde inle leva ens en mandatperiod; efter två årsprängdes ministären . två föregående dechargedeballerna harjag talat om de inre spänningar somkännetecknade regeringen . Jag kunde notera au den inle trädde fram somen politisk enhet som en regering skall göra i ell pariamentariski syslem. Delfanns inslag av ministerstyre. Åretsgranskningsbetänkande belyser ytterligare dessa tendenser. Innan regeringenupplöstes hann statsråd ge sig ut på åtskilliga extraturer. som försvarsminister lill myckel ministerstyre när del gälldeB3LA-frågan. 1 samma fråga gjorde industriminister ell utspel utanförregeringen. Samme . Åsling minisierslyrde handläggningen avHälleforsnäsärendet. Bosiadsminisler korresponderade med enklagande innan besvärsskrivelsen ingavs lill departementet, och hon uttrycktesig pä eU säll som kunde uppfattas som eu löfte lill klaganden alt eneventuellt kommande besvärsskrivelse skulle bifallas. 1 förbigående sagt lycksdel som om samma anda höll sig kvar inom bosladsdepartemenlel. Närregeringen redovisade sill ställningstagande lillansökningarna enligt villkorslagen, utdelades det vid presskonferensen en promemoria frånenergiminister som innehöll hans personliga tolkningar av KBSsäkerhelskrav. Av samtliga uttalanden från andra statsråd framgår altregeringen inte slod bakom dessa lolkningar. ThorbjörnFälldins avskedsansökan är dock, som sagt, del inlressanlasle. Den visar attspänningarna inom regeringen var så slora alt den sprängdes. Lärdomen förframliden förden svenska parlamentarismen är all en regering inte kan beslå,när den inle kan uppträda som en enhet - del hjälper inle all den har majoriteti . Det står också klart all regeringen inle klarade .den inresammanhållningen ens genom de tre samordningskanslierna. Dessasamordningskanslier håller på alt gå lill hisloriens glömska, men pä sin lidframslälldes de som en av regeringskonslens allra ulsöklasle finesser. Dennya regeringen har vi inte haft samma lid alt sludera som den gamlaregeringen P"älldin. Redan nu är del emellerlid uppenbart all denkännetecknas av regeringsmaklens förfall. Del finns inle den överensstämmelsemellan regering och riksdagsmajoritel som man brukar ange som karakteristiskfören väl fungerande parlamentarism. Regeringen lever under villkoret att varatolererad t. v. I C. G. Ekmans efterföljd försökerOla Ullslen hoppa från tuvatill luva, men han hamnar ofta mitt emellan luvorna. Enstatistik översådana fall blir missvisande. Folkpartisterna försöker göra upp iutskotten. När näringsutskotlel behandlade regeringens varvsproposi-lion ihöslas, fick folkparlislerna släppa en hel del av kraven i proposilionen. Såhar del forlsali i utskott efter utskott. Trols detla harregeringen lidit en rad nederlag i kammaren. Det rör sig redan nuometl30-lalvoleringsnederiag. Ta exempelvis försäljningen till allmänheten avBeijerin-vesl AB tillhöriga aktier i , ulryckningsbidragen lill värnpliktiga,rällsavdelningarna vid , stödet till dagspress,organisalionslid-skrifler och invandrartidskrifter, stödet lill ungdoms- ochnyklerhelsorgani-salioner, bostadsbyggandets omfallning. länegränserna,miljövårdsforskningen. Ändå ålerslår de slora frågorna och de mångavoteringarna i kammaren. Regeringen har gåu bet på att lösa sina slorauppgifter. Folkparlislernai och utanför regeringen må ta dessa nederiag med ett glatt leende. Men del ärell ofrånkomligt faktum all maklen glider bort från regeringen. Kanske bör defolkpartistiska statsråd som jag har glädjen all se framför mig här liksomandra folkpartister i någon stilla stund påminna sig ell uttalande av en av1920-lalels slalsminislrar - inle C. G. , ulan . Vid elllillfäile förklarade han all del enligt honom var bättre "all dennaregering faller än an regeringsmakten förfaller". En sådan lanke lycksdock vara främmande fördagens folkpartisterav uttalanden att döma -inte minstgäller det statsministern själv enligt den TT-intervju som publicerades den 17april. Snarare verkar man vilja följa grundsatsen: Del är bälire allregeringsmakten får förfalla än alt skall behöva lämna kanslihuset. Idetla avsnitt behandlas också, herr lalman. tillbaka har talman, konsliiulionsuiskoll och andrakriliseral den stora anhopningen av propositioner vidproposilionsav-lämningstidens slut. När det satt socialdemokraliska regeringar,kritiserade Granskningav statsrådens tjäns-leulövning m. m. Granskningsarbetetsomfattning och inrikining, m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbe-tets omfattning och inrikining, m. m. enhälligakonstitulionsulskoil del sena propositionsavlämnandet. Under regeringenFälldins dagar framfördes en liknande kritik. Särskilt hård var under densocialdemokraliska regeringsliden kriliken från folkparlislerna i ulskoltel.Skulle man ha ulgåll från denna krilik, så skulle del under den folkpartistiskaregeringen aldrig förekomma presskonferenser innan propo-silionerna lades ivåra fack häri , aldrig finnas proposiiioner i stencil och aldrigförekomma alt propositionerna skulle hopa sig i slutet avproposiiionsavlämningstiden. vel vi hur det är under en folkpartiregering. Dennavår har propositionsavlämnandet fört med sig myckel allvarliga problem förriksdagen. Utskottets krilik är hård. Det är inle ofta konstilutionsutskottetanvänder uttrycket "synnerligen olillfredsslällande". 1själva verket är del här fråga om möjligheler alt fullgöra sinagrundlagsenliga skyldigheter och svara mot de krav beträffande ärendenasbehandling som väljarna har räll alt ställa på de valda representanterna. Detär nöd vändigt, herr tal man, all det inleds allvarliga samtal mellanförelrädare för och regeringen om propositionsavlämnandet. Denna vårssilualion får inle upprepas. Regeringen får inle la lätt pä en fråga som denna.Jag kan inle frigöra mig från att jag all den nuvarande regeringenssamordningsminister gjorde della vid en lidigare frågedebatl här i kammaren.Milt intryck blev all han ville avfärda hela frågan om propositionsavlämnandetmed en klackspark. En sådan klackspark kan vara elegant, men den slår inleproposilionsbollen i mål. Jagvill i della sammanhang också la upp frågan om utgivningen av Svenskförfattningssamling. Vid 1975/gav päkonslilu-lionsutskotlels förslag till känna all om möjligl minst fyra veckorborde förflyta mellan en författnings kungörande och dess ikraftträdande, attdel i varie fall borde vara en Iväveckorsperiod och all än en veckaborde fä komma i fråga endasl i undantagsfall. uifärdadeslalsrädsberedningen en promemoria om bl. a. ikraftträdandeliden, där del slogsfasl ali: Ivåveckorsfrislen skulle anses som en minimiiid. Om möjligl borde enlängre ikraftlrädandetid sällas. Ifiol kunde konslilulionsulskollel konsialera att ivåveckorsfrislen hadeiakttagils för merparten av författningarna. var dock för avförfallningama ikraftträdandeliden kortare än . föranleddeulskoltel alt ullala all det borde finnas erforderlig lid mellan utgivningenoch ikraftträdandet. nu på nytt har granskal utgivningen av ,måste det lyvärr konstatera att näsian en fiärdedel utkommer från trycket sjudagar eller kortare lid före ikraftträdandel. Jag vill gärna använda det härtillfället alt vädja lill au öka sina anslrängningar allfölja rekommendation. Del kan innebära svårigheter, del är jag hellmedveien om. men ansträngningarna bör öka på den punklen. Tilllagrådsgranskningen kommer vi tillbaka i en senare debatt här i kammaren. Fördagen vill jag nöja mig med att konstatera alt det är nödvändigt all uppehållagrundlagens bestämmelse all lagrådel skall vara ell i förhållande lillregeringen självsländigl granskningsorgan och all del självfallet inte fårutnyttjas som om del vore en avdelning inom ell departement. Slutligen berjag all få yrka bifall till samtliga de socialdemokraliskareservalioner som fogals vid utskottets belänkande. LARSSCHÖTT (m): I den första rond av årels dechargedebatl som konslitulions-ulskollelsvice ordförande inlett behandlas betänkandets punkter 1-6. För min delskall jag strängt hälla mig lill dem enligl den överenskommelse som träffatsmellan partierna. Övriga ärenden kommer upp under de avsnitt i vilka deåterfinns i beiänkandei och kommer att behandlas av kommande talare. Redogörelsenför proceduren i samband med regeringsskiftet har sitt givnainiresse. Den föranleder inget ullalande från ulskoiieis sida. Parenlelisklskulle man kunna göra den kommenlaren all del mesi sensationella i sammanhangetvar all elt regeringsskifte kom lill slånd under fiolåret och resulterade i dennuvarande regeringen med dess svaga mandatunderiag. Ejheller den lämnade redovisningen av den nya regeringens sammansättning samtvissa förändringar inom har gett utskottet anledning tillnågot uttalande. Fråganom regeringens remittering av lagförslag till lagrådet haren följd av årtilldragit sig utskottets intresse. Särskill från moderat häll har därvidundersirukits lagrådsgranskningens stora värde som skydd förrällssäkerhelsintresset och för enhellighel, konsekvens och klarhei irättssystemet. Del är därför som med stor tillfredsställelse konstateras attregeringen i en särskild proposilion, 1978/79:195, om förstärkt skydd förfri-och rälligheler m. m. föreslagil en förstärkning av lagrädsgranskningen.Denna proposilion kommer senare all behandlas av kammaren. Ulskoltelhar funnit skäl alt särskill uppehålla sig vid frågan om nuvarandeförfarande vid lagrådsgranskningen. De kritiska synpunkter som utskottet därvidanfört villjag kraftigt understryka. Del finnsall anledningatl i allasammanhang hävda lagrådets ställning enligl regeringsformen som elt iförhållande lill regeringen självsländigl granskningsorgan. Utskottetsvice ordförande har här också berört utskottets granskning av propositionsavlämnandet.Även den frågan har varit ständigt återkommande i konstitulionsutskollelsdechargebelänkande. är helt naturiigl. då den är av central betydelse förriksdagsarbelet och då under senare är konstaterats en anhopning av propositionertill sista dagarna av de olika propositionstiderna. Dessa brister har påtalatsen följd av år men tydligen förgäves. upplevs situationen som värre ännågonsin. Ett enigt konsliiulionsuiskoll belecknar den som synnerligenolillfredsslällande och kräver kraftfulla ålgärder från regeringens sida förall fåen bättring lill slånd. Från moderat håll har vi hårt kriliseralregeringens försummelser i fråga om propositionsavlämnandet, vilka omöjliggjorten ordentlig planering av riks- Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbelelsomfattning och inriktning, m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. ni. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. Regeringensmetod all informera massmedia före är också förtjänt av hård kritik.Jag vill starkt understryka detla. Dagenssilualion här i bör mana lill besinning, då den enligt minuppfattning på etl allvarligt sätt undergräver anseende. Sänågra ord om den också ärligen återkommande frågan om utgivningen av Svenskfbrfatlningssamling.därgranskningen som vanligt främst inriktats på vilken i.idsom förflutit mellan kungörandet, dvs. uvkomstdagen från trycket, ochikraftträdandet. Fjolåretsgranskning föranledde konsliuitionsutskoilel all än en gäng understryka viklenav all allmänhetens berättigade informalionskrav tillgodosågs genomtillräcklig sådan lid. Medbeklagande mäsle nu konstaleras all situationen inle blivit bälire. I åretsgranskningsbetänkande noteras nämligen bl. a. att i fiol näsian en fjärdedel avförfatlningarna utkommit eller från ikraftträdandel ochinle mindre än 17 författningar efter ikraftträdandel. Detta kunde med rällabetecknas som upprörande. Enenigi konstitutionsutskott är emellertid mildare i sin formulering. Enligtulskollets mening kan förhållandet ej anses tillfredsställande, varförutskottet "förutsätter, all man inom ökaransträngningarna att följa de rekommendationer som utfärdades avstatsrådsberedningen, alt en tidrymd av mellan uikomsidagen ochikraftträdandet i princip skall betraktas som en minimiiid". Delta lorde vara del minsia man kan begära. Av värde är emellertid attdet är ell enigt konstitutionsutskott som slår bakom de uttalanden som görs pådenna punkl liksom på övriga punkier i del avsnitt i granskningsbetänkandet somvi just nu behandlar här i kammaren. Vi harju ytterligare en gäng begåvats med en diger lunta frånkonstilutionsutskotlet innehållande en granskning av regeringens förehavanden.Man kan givelvis fråga sig vad granskningen har för betydelse i detlasammanhang med lanke pä att den skall genomföras ur konstitutionella synpunkteroch inle utifrån partipolitiska värderingar. Efteratt ha hört del som sagts i denna debatt och efter att ha följt och lästlidigare års debatter med anledning av detta granskningsarbete, som sker i enpartipolitisk demokrati, finner man att del i myckel på nyll blir upprepningarav sakfrågorna snarare än alt fingret sätts på de konstilulionella spörsmål somegentligen skall granskas. Manmåste moi denna bakgrund ifrågasälla. om den lyp av granskning som äger rumärden mesi värdefulla som kan länkas och om granskningen över huvud lagel skallgenomföras pä del säll som sker. Vi har dock inte hitial någol bälire syslemän del nuvarande all bedriva granskningen på. Därför har vi nu all la siällninglill ell granskningsbeiänkande med ell anlal reservalioner. som i sior-ulsiräckning snarare går in på sakfrågorna än den renl konsiilulionellaaspeklen av ärendenas behandling. Man kan i detta sammanhang fråga sig. omgranskningen skulle kunna genomföras på någol annal säll för undvikandeav alt den får en partipolitisk prägel och för att i slällel få lill stånd enmera objektiv juridisk bedömning. Men del är kanske så att man då inte lika länkan komma fram lill olika vinklingar av frågorna. reservalioner som fogats vid betänkandet har man inte gjort några siörrepåpekanden av konslitulionell natur. Man gör där i slällel olika former avvärderingar i sakfrågorna och anger möjligen på vilket annat sätt man skulle havelal få dem lösla. Härigenom får vi i efterhand någol av en allmänpolitiskdebatt med anledning av granskningsbetänkandet. Samtidigltror jag att del är viktigl alt slå fast en sak. Vi har lidigare varil vana vidatt den som företrätt reservanierna och andra socialdemokrater har brukalförelräda ell slags ofelbarhelsprincip i della sammanhang. När någon försoklehilta ell och annal fel på de socialdemokraliska regeringarna kunde man ickeerkänna att del fanns några skäl all anföra för en annan behandling än den somblivii fallel. Man har pä del hållel bytt sida och sagt sig, att det finnsell och annal alt peka pä. Jagtror det är viktigt att slå fast att ingen är ofelbar - visst kunde ett ochannal ärende ha handlagts något annorlunda. Men det inlressania är altledamöterna bakom de alla reservalioner jag här närmast tänker på inle harlyckats hitta några direkla konstitutionella felaktigheter. Vad de pekar på är,som Jag redan har sagt, sakfrågor och hade kunnat behandla dem päannoriunda säll. Del blir alltså någol av en allmänpolitisk deball i efterhand. log upp frågan om regeringsförfall, både i vad gäller den nuvaranderegeringen och tidigare regeringar. Han menade all regeringen i varje läge ärden instans som skall lägga fram förslagen och att sedan bara skallvara någol slags iransportkompani, som fastställer förslagen. Jag tror att detvar en ganska intressant tankegång som påbörjade men inlefullföljde när han hänvisade lill C. G. Ekmans regeringar och andraminoritetsregeringar, även den vi f n. har. nämligen all regeringen utarbetaroch lägger fram förslag för men sedan betraktar som etlfullvärdigt organ, som kan vara med och forma den politik som vi på della sällfastställer för det svenska samhället. All regeringen inte av missriktadprestige lill vae pris ser lill all enbart fä igenom egna förslag ulan är öppenfor diskussioner, för all med olika grupper kunna lösa olika samhällsproblem istörsla samförsiånd för alla människors bäsla, lyckerjag är något som man inteskall kritisera. Snarare skall pariamenlet vara tacksamt för all man iregeringskretsen har en så öppen attityd. Närdel sedan gäller eventuella nederiag visar den korta lisla som HildingJohansson här lyckades prestera all det är på myckel begränsade områden somsådana har förekommit och all regeringen lill har lyckats få igenomförslagen i de olika delarna av den stora budgetpropositionen. Jag Iror alt detär vikiigi alt även majoritetsregeringar i högre grad präglas av denna form avöppenhet för samförslåndslösningar. En av de finaste sakerna i en minoritetsregeringär att man lär sig la hänsyn lill olika grupper för all bedriva en politik somär bra för hela svenska folkel - i slällel för att ena halvan av svenska folketgång skall köra över den andra halvan. Granskningav stolsradens tjänsteutövning m. tn. Granskningsarbetets omfatining och inriktning, m. IV. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbe-tetsomfattning och inriktning, rn. Vi har ändå ell samhälledär vi måste samverka. De avsnitt som vi här har all direkt behandla, de sex första punkterna,har i viss mån redan behandlats, och det har anlagts synpunkter på dem. Dessaavsnitt avser bl.