prot · G209157 · 1978-12-31 00:00:00 — Vibjuds en mängd vinterkläder av syntetmaterial, som stoppats upp med konstvaddför atl dämpa den dåliga isoleringen - med påföljd att lufttätheten drivs upp,kroppsvärmen bildar kondens på plaggens insida, nedkylningsef-fekter uppståroch direkt hälsofarliga verkningar kan framkomma. För sädana kategorier somuiearbeiare, idrotts- och friluftsfolk samt barn i ras och lek är detla intebara en brist pä funktionalitet i produkten - i vissa situationer kan detfaktiskt vara en ren hälsofara. Närvi söker se ut över verklighetens falt, hur det konkret står till, då skall vifinna breda sektorer av mänskliga behov som aldrig har lillgodosetts och därman i stället i den heliga frihandelns - eller snarare de heliga frizonernas-namn bjudit skräp, som varit följden av en ensidig teknik. Häri landet finns utvecklingsmöjligheter för alt lillgodose dessa mänskliga behov.Här finns yrkeskunnandet. Här finns ännu mångsidigheten i lillgången påmaterial. Här finns ullproduktion av klassiskt, högklassigt slag. Här finnsrayonproduktion, dvs. elt levande naturmaterial, som med teknik och forskningkan stärka och utveckla sina gynnsamma egenskaper. Här finns förutsätlningarnaalt införa en annan teknik som inte nödvändigtvis förutsätter utglesning avmaterialet. Här finns också politiska kontaklkanaler lill de länder i tredjevärlden som inte underkastat sig de amerikanska bomullsplockningsmaskinernaskrav på korta fibrer utan alltjämt tillhanda- hållergoda kvaliteter på råvaran. Detlaskall vi slå vakt om. Det får inte förödas, därför att mycket av det hör medall säkerhet framtiden till. Viskall handla med ullandel. Vi skall inte minst stimulera svensk kvalitetsexporläv textil, ty den ger oss mer valuta än vad malmexporten gör. Vi skall givelviserkänna atl myckel kan utlandet göra bälire och billigare än vi. Vi skalldärför förbli elt frihandelsiand. Men vi skall bygga upp en ny sektor, därrättesnöret skall vara de mänskliga behoven. Vi bör garantera denna sektor enhygglig och någoriunda bred avsättning. Vi skall inle sluta våra hamnar ulaninse att minst halva marknaden kommer att höra importen till. Men vi skallskydda oss från skräp, och vi skall inte ställa upp på frizonernas slavarbete.Så räddar vi svensk teko från undergängen. Någraord lill sist, herr lalman, riktade till landets textilarbetare. Del är enödesdiger period för svensk textilindustri som inleds. För den som här iriksdagen ser politikernas hänsynslöshet eller- i bästa fall -deras fortlöpandepåtvingade reträtter förstår all skall svensk teko kunna slå fast vid 38000Jobb och kunna genomföra en stor och nödvändig kvalitativ förnyelse, dåhåller inte i längden det kapitalistiska ägandet. Då måsle vi ha samordning,lårigsiklighel och planering. Då måste vi framför allt ha en kår avtextilarbetare som säger klart ifrån: Stopp för nedläggningarna! Hit, men intelängre! måsle vi slå in på en ny linje! Delär på textilarbetarna själva det lill sist hänger. Ty den dag den sista bobinenslutat snurra och den siste färgaren går ut genom fabrikens dörr, ut till denstora AMS-armén, då är det . Då har ni inle längre styrkan ochkamratskapet all falla tillbaka på. Dä kan det som revs ner inle gärna byggasupp. Gamlatextilarbetare kommer säkert ihåg Kungsfors. Mol kortsynta och egoistiskalextilföretagare, mot vacklande och maktlösa politiker är andan och solidaritetenfrån Kungsfors den faktor som kan tvinga fram nya lösningar och en bättre tid.Kanske har ni textilarbetare varit alltför tysta . Del är dagsalt säga ifrån för en ny tekopolitik, för en förnyelse åt de bygder vilkasframlid på ett så ödesdigert säll ligger i den politiska vägskålen. Jag yrkarbifall till vpk:s motioner 1526, 1642 och 2258. i (fp): Näringsulskottet har under 1970-ialei behandlat eu stort antalpropositioner om åtgärder för tekoindustrin. Åtgärderna har under denna tidvarit i allt väsenlligl av industripolitisk natur. Det har varit stöd lillomstrukturering och utbildning, bidrag för konsultundersökningar ochexportstöd. De olika stödformerna lill trots minskade branschens produktionsförmågaundan för undan, och statsmakterna fick därför läggaförsörj-ningsberedskapspoliliska aspekter på stödformerna. Den statligatekopolitiken har därmed kommit att bli beroende av den svenskasäkerhetspolitikens utformning. Jag tycker alt det är väsentligt att vi harklart lör oss bakgrunden till de olika stödåtgärder som vi sätter in. har en betydande förändring inträffat iåtgärderna för alt trygga en godtagbar och tillräcklig lekoproduktion. Statensstödåtgärder dominerades, som Jag sade, tidigare av industripolitiken. Genomriktade åtgärder lill lekoindustrin i form av äldrestöd hararbetsmarknadspolitiken och försörj-ningsberedskapspoliiiken blivit deväsentliga inslagen i statens stödåtgärder. Det är på de oundgängligaförsörjningsområdena som vi måste ha kvar en minimikapacitei inomtekoindustrin. Vi kan Jämföra lekoområdet med läderskoomrädet, där elt årsproduktionsmål pä 2 miljoner par har fastställts av . Närvi behandlade proposiiionen i utskottet hade vi tillgäng till industriverketsutredningar och rapport om lägel. Lägel för den svenska konfektionen harblivit betydligt bättre, även om förbättringen är av kortsiktig natur.Devalveringen av den svenska kronan, äldreslödel och borttagandet av löneskallenhar varit de mest positiva åtgärderna för tekoindustrin. Iolika motioner som utskotiet behandlade i dessa sammanhang redovisades varslenpå den här arbetsmarknaden. Men under behandlingen inkom en rapport bl. a. frånindustriverket att varslen hade åleriagils. Läget för konfektionsinduslrin harunder denna vår i hög grad förändrats. Om del är en förändring pä läng sikteller inte vet vi ingenting om. Men f n. har konfektionsindustrin det hyggligt,och det behöver den sanneriigen ha. Denstatliga lekopolitiken har mot den bakgrund Jag här beskrivit blivit svår atlöverblicka vad gäller både mål och åtgärder. Därför har behovet av en samladoch övergripande plan för lekoindustrin växt sig allt starkare. Även om maninle kan lösa alla problem med planering, var-det villjag nog påstå-förväntningarna stora pä den plan som regeringen aviserade förtekoindustrin. Iproposiiionen fastläggs nu en plan för en treårsperiod, vilket bör ge stadga ålförelagens planering. I proposiiionen fastläggs också miniminivåer som inle fårunderskridas av försörjningsberedskapsskäl. Elt omfattande försörjningsberedskaps-,arbetsmarknads- och induslripolitiskl åtgärdsprogram föreslås. Propositionenskostnadsram ligger på 375 milj. kr. Del är alltså den största satsning som hargjorts pä lekoområdel. Och del finns skäl till del också, för tekoindustrin harhaft atl kämpa med slörre svårigheter än nästan någon annan bransch. Den plansom nu föreslagits innebär ä andra sidan en större satsning frän statens sidaän vad flertalet andra branscher kommit i åtnjutande av. Medanledning av proposiiionen har det väckts elt antal motioner som behandlas idelta betänkande från näringsutskotlet. Även om det i motionerna i ord rättslora skillnader i uppfattningen om kvaliteten på propositionen, så har det isak varil mycket måttliga skillnader. Nåväl-del har förekommit mycket kritik av proposiiionen, inte minst från kammarenstalarstol . Vad beror nu del på? Kritiken i näringsutskoltets betänkandeoch i debatten har sin bakgrund i och näringsutskoltets uttalande idecember . Riksdagenuttalade alltså alt regeringens aviserade proposition omtekoindustrin borde innehålla en övergripande plan för samhälletsinsatser på lekoområdel såväl pä kort som på lång sikt. Planen borde syfta lillalt nuvarande produktionsvolym i allt väsentligt bibehålls samt grundas päförsörjningspoliliska och arbeismarknadspoliiiska bedömningar. I planen bordeanges den produktionsnivå resp. produktionskapacitet som krävs för aUförsörjningsberedskapsmålen skall kunna uppfyllas. Riksdagensuttalande bör ses som en allmän inriktning av propositionsar-belel i fråga omde mål i stort som bör gälla för den övergripande planen på lekoområdel. Detkan självfallet inte vara fråga om atl regeringens mer preciserade övervägandenrörande avvägning mellan olika mål och mellan mål och medel skulle bestämmas iförväg. Del utskottsbetänkande som decemberutialande grundade sigpä, näringsutskotieis betänkande 1978/79:16, innehöll ju inle heller någon somhelst analys i detta avseende. Utskottethävdar i betänkandet atl regeringen i princip underkänner riksdagensställningstagande i fråga om arbetsmarknads- och regionalpoliliska hänsyn.Rune påstod detsamma. Till denna slutsats kommer utskottet medanledning av diskussionen i propositionen om vilka faktorer som kan motiveraalt en nivå fastställs för den produktion som en hel industribransch inte börfl underskrida. Enligt propositionen är det endastförsörjningsberedskapsaspekterna som kan utgöra ell skäl för all läsa fast enbransch vid en viss storiek. Såsom framhålls i proposiiionen strider det motgrundläggande principer för vår samhällsekonomi atl upprätthålla sysselsättningeni en hel bransch pä en viss nivå. Del som är av regionalpoliliskt intresse ärden totala tillgängen på arbetstillfällen, inle i första hand arbetstillfällenai en viss industrigren. Motbakgrund av de olika preciserade mål för försörjningsberedskapen som riksdagenhösten 1977 tog ställning till anger regeringen i propositionen för olikadelbranscher den nivå som inle bör fä underskridas av försörjningsberedskapsskäl,dvs. helt i enlighet med önskemål om alt "i planen bör angesden produktionsnivå resp. produktionskapacitet som krävs för attförsörjningsberedskapsmålen skall kunna uppfyllas". Enligt riksdagenskulle således hänsyn inle tas till arbetsmarknads- och regionalpoliliskaaspekter vid fastställande av dessa nivåer. Vad som sägs i propositionen idelta avseende slår således i överensstämmelse med riksdagensdecemberutialande. Det bör också framhållas att del endast torde vara detförsörjningsberedskapspolitiska motivet som kan försvaras från handelspolitiskautgångspunkter. Enligt samma uttalande borde den övergripande planen gmndas päförutom försörjningspoliliska även arbeismarknadspoliiiska bedömningar. Regeringenföreslår att äldrestödet skall bibehållas under hela planeringsperioden ochatl det skall ulgå på oförändrad nivå under hela /80. Vidareföreslås atl försörjningsberedskapslän, då del finns särskilda arbetsmarknads-och regionalpolitiska motiv, skall kunna utgå lill företag inom delbranscher,där en försörjningsberedskapsmässigi kritisk nivå ännu inle har underskridils. Sammanlagetinnebär detta den mest omfattande arbetsmarknads- och regionalpoliliskasatsning som gjorts för tekoindustrin. 6 protokoll 1978/79:157-158 harsåledes även i dessa avseenden lillgodosetts. Jag har svårt alt förstå den kritiksom har riktals mol proposiiionen. All kritik har i sak endast inneburit auutöver de 375 milj. kr. som regeringen har föreslagit i olika stödformerutskottet har plussal pä med ytteriigare 4 milj. kr. för olika åtgärder. Det äralltså mer än vad som föreslagits i propositionen. Enligtriksdagsuttalandet bör den övergripande planen syfta till att nuvarandeproduktionsvolym i allt väsenlligl skall bibehållas. Med hänsyn främst till depositiva rapporter som kommit fram om tekoindustrins utsikter , om den psykologiska betydelsen av alt miniminivåer fastställs förbranschen och atl de åtgärder som föreslås skall vidtas resp. finnas iberedskap finns del all anledning alt tro atl nuvarande produktionsvolym iallt väsentligt skall kunna bibehållas. Om utvecklingen efler en lid trots alltskulle bli negaliv, finns självklart möjlighet för regeringen alt återkomma medytteriigare medel. Allai utskottet är, trots den ganska hetsiga debatt som har varil, ändå i alltväsentligt eniga om vad som skall gälla för samhällets tekopolitik i framtiden.Del är viktigt att vi får en modell som står sig . Päden statliga sidan får lekodelegalionen och myndigheter la över vardagsarbetet.Den stadga som tekopolitiken får bör ge tekoindustrin del som den mest behöver,nämligen arbetsro och framtidstro. Jag yrkar bifall till reservationerna 3,4,6 och 8 samt i övrigt lillutskottets hemställan. (vpk) kortgenmäle: Goda strateger pä folkpartisidan, som inser alt de lidit nederiag närdel gäller propositionen och utskotlels förkastande av denna, företarnaturiigtvis skickliga reträtter på del sättet atl de nu vill låla påskina attdel egentligen inle finns någon oenighet i sak. . Anderssonkarakteriserar den kritik som framkommit mol propositionen som verbal. FårJag först fråga: Hur skall en kritik se ut som inle är verbal? Det tillhör såatl säga kritikens normala form alt uppträda i ord. Det är självklart atl manmed ord då måste utöva kritik. Den kan inte vara annat än verbal-dvs. om viinte böriar kasta sten på varandra. Sedanuppfattar Jag också . yttrande att här bara finns småskillnader i sak som ett klart försök alt komma bort från den skarpa kritik somframförts frän den fackliga rörelsens sida, från regionala intressens ochmyndigheters sida mol proposiiionen, frän en nedgörande kritik och naturligtvisäven frän den kritik som framfördes frän milt partis sida. i får svara för sig själv i den här replikomgången, men omjag säger alt vpk krävde upprättandet av ell stort statligt lekokombinat, ennationalisering av de privata tekoindustrierna, sä ligger det väl inte näraSven G. åskådning i sak. När vi kräver arbetarmajoritet i alla denstatliga tekoindustrins ledningsorgan, är väl inle detla i saklig överensstämmelsemed vad . och står för. Någon sådanarbetarmajoritet vill de inle vela av, för de harju avstyrkt vår motion - ulansakbehandling lill råga pä allt. Vårt krav pä en oberoende texlilforskning har maninte kommenterat. Ni vill uppenbariigen inle ha någon 60-procenlig import. Niär beredda alt acceptera betydligt högre siffror. Dä kan man inte tala om alldel är en nära saklig överensstämmelse. Ni är också mol kravet på ellkvaliielsminimum på importerade produkter. Man kan inle heller säga alt ni därvidlagsakligt står propositionens kritiker nära. När del t. ex. gäller prissättningenfinns en socialdemokratisk reservation, som vi från vpk givetvis kommer allrösta för. I denna redovisar man en i grunden annoriunda syn på vilka metodersom skall användas. Nikan väl inte påstå all ni genom atl avslå den skulle ge uttryck för all ni slårnära socialdemokraternas och vpk:s ståndpunkt? Kritiken har väl, , varil mer än verbal. Den har rört ganska grundläggande förhållanden,i synnerhet när del gäller textilindustrins utveckling på litet . i (s) kort genmäle: Först en fråga till i . Jag uppmärksammade althan nämnde lekodelegalionen. I näringsutskoltets betänkande från i fjoltillmättes denna lekodelegalionen mycket stor betydelse - det är riktigt. Viförväntade att den, med hänsyn också lill parisammansätiningen, skulle kunnauträtta åtskilligt. har jag fåll uppgifter om att tekodelegationen sedanfebruari månad saknar ordförande, under alla omständigheter ordinarieordförande. Som ordförande fungerar tillfälligt -Jag räknar med del - en avtjänstemännen i industriverket, och del har sagts alt arbetet ligger praktisktlaget nere. Det borde väl ändå vara del minsta man kan begära av regeringen skyndsamt tillser atl lekodelegalionen fungerar under en, som vi hoppas,kraftfull ordförande. De tre borgeriiga partiernas företrädare i näringsutskotlet har varitganska samstämda i fråga om sin bedömning av de åtgärder som vi föreslagit frånden socialdemokratiska sidan. Min huvudinvändning både mot regeringen och motde borgeriiga partierna - framför allt mot dem som vill vara med om denallmänna målsättningen alt bevara den tekoindustri som vi har - riktade sigmol alt man inte var beredd alt försöka ställa de medel till förfogande som ärnödvändiga för alt åstadkomma atl denna målsättning kan uppfyllas. Del är förmig utomordentligt bekymmersamt å alla de anställdas och denna industrisvägnar. säger alt det vidtas Ju kraftfulla arbeismarknadspoliiiska ålgärder,och talar man i regeringens proposition och i de delar avnäringsutskottets betänkande som de borgerliga partierna står för om altäldreslödel skall bibehållas och är föriängt lill . Ja visst, menindustriverket redovisar alt trots de mycket långtgående stödåtgärder somvidtas kommer mellan 5 000 och 6000 jobb attförsvinna. Om detta är elt mätt på vad . menar är entillfredsställande utveckling och etl tillfredsställande stöd för all bevaratekoindustrin, då måsle vi belacka oss. Vi iriåsie vidta längre gåendeålgärder. SVENANDERSSON i (fp) kort genmäle: Tyvärr kan Jag inle ge i besked om varförlekodelegalionen inte har fått en ny ordförande, och jag känner inle hellertill någol om den ordförande som han här nämnde. Del är också litet svårt förmig att ta reda på del under ell replikskifte, men jag hoppas alt del kan gesig senare under debatten. belackar sig för den tillfredsställelse känner. harju lång erfarenhet av industripolitik och har följt lekoindustrinunder alla dessa är. Själv harjag milt hemvist i en skostad. Jag har förtåtskilliga debatter ända från den tid då problemen började inom skoindustrin;utvecklingen har varil mycket ogynnsam även där. 1 mitt anförande sade Jag atltekoindustrin verkligen behöver få det här stödet. Nuhänvisar lill industriverkets prognoser - vi skall hålla osslill prognoser också - men ändå är socialdemokraterna villiga att godta en vissavgång genom en produktivitetsförbättring inom branschen. Vi förutsätter allde åtgärder som har vidtagits skall ge både framtidstro inom branschen ochlugn så atl man kan jobba på litet , när man nu har fått åtminstoneett treårsiniervall. Det är självklart, , all vi icke har samma uppfattning.Vpk:s motion har inle heller rönt någon som helst förståelse i utskottet. Vadjag anförde var Ju att i utskottet var vi i stort sett överens, utom i fråga omde förslag med protektionistisk inriktning som socialdemokraterna fört fram.Vpk vill, som här har framhållit, ha etl stort jätteföretag påtekoområdet, och på den punkten har vi självklart ingenting gemensamt. Vikänner ju alla till alt de tekoförelag som har gått hyggligt är de som harkunnat hitta "nischer" och utveckla sin produktion med tanke pådessa. De förelagen går fortfarande bra. (vpk) kortgenmäle: Jag lackar . för att han erkände det riktiga i vad jagsade. Jag sade atl del finns etl svalg befäst mellan ä ena sidan folkpartietsoch regeringens syn på tekofrågan och å andra sidan vpk:s syn. Han villelidigare göra gällande att skillnaden mellan oss bara var verbal - det var vadhan sade i sill första anförande. Nuhar vi alltså konstaterat all del finns en mycket klar saklig skillnad -står främmande för nästan alla de åtgärder vi har föreslagit. Låtmig utvidga mitt näsvisa frågande litet grand med alt säga: Var det dennaskillnad som var orsaken till all vpk-motionen 1526 och del liopunktsprogramför ålgärder pä del lextilpoliliska området som där finns ulföriigt beskrivetinle blev föremål för någon som helsi sakbehandling i utskottet? Ingenting avdet som framförs i detta program i sak är med en enda rad kommenterat iutskottets betänkande. Utskottet säger bara atl man avstyrker motionen. Kanske var orsaken den altskillnaden var så påtaglig. sloratl man inte ville gå in i en debatt om dessa känsliga ling. Sedanskulle Jag vilja fråga . , och det aren fråga som lika gärnahade kunnat komma från och socialdemokraterna: pä allvar all en någoriunda rimlig framtid för svenskt tekoindustriöver huvud tagel kan garanteras, ifall man inte som en av åtgärderna har ökadespärrar mot vissa typer av import från de s. k. lågprisländerna? VadJag förslår, är del illusioner atl tro att man skall kunna behälla frihandeln iden fullständigt oinskränkta och onyanserade mening som gällt , ifallman vill åsladkomma en någorlunda positiv utveckling inom teko i . Omsvarel på detta är ja, dvs. atl det måsle införas restriktioner, är det inte enväsentlig saklig skillnad mellan er ä ena sidan och de båda arbetarpartierna iriksdagen å den andra? Inte är det väl då bara en verbal skillnad? Lätmig kommentera talet om arbetsro och all man skall fl tid på sig. Dettreärsperspekliv som det nu är fråga om ärju elt ovanligt kort perspektiv, ochdet ger sannerligen inle myckel arbetsro. Det är ungefär som medvarvsindustrin. Del blir en respiltid, som egentligen är alldeles för kort föratt åstadkomma den förnyelse som skulle vara behövlig för atl verkligen kunnaavgöra de reella chanserna för branschen. i (s) kort genmäle: . vidhåller självfallet sin ståndpunkt belräffanderegeringens handläggning av den här frågan. Men det kan väl ändå inte haundgått . att tre utskott har skrivit utomordentligt kritisktom regeringens sätt alt hantera den föreliggande propositionen. Detär möjligt atl handelsministern kommer aU gå upp i debatten för atl ge enförklaring, något som jag avvaktar med etl visst intresse. T. v. skall jagalltså avstå frän all debattera med . om detta. Jagskulle bara vilja säga till . att han har sannerligen inte lärtmycket av erfarenheten. Han åberopar atl han deltagit mänga år i debatten kringtekoproblemen och alt han har varil med om de stödformer som vi har utvecklat.Men han har inte lärt sig av den erfarenhet vi har vunnit, att de åtgärder somvidtagits inte är tillräckliga. Det är ju den avgörande punkten: De är inte tillräckliga. Vihar sagt tidigare att vi går in för atl bibehålla äldrestödet. Ändockförutsätter industriverket atl tekoindustrin kommer atl minska med 5 000 eller6 000 personer ytterligare under låt mig säga . Detla ärinte elt bibehållande av industrin vid den produktionskapacitet ochsysselsättning som vi har förutsatt dä vi lagt de sysselsättnings- ochregionalpolitiska motiven som bakgrund till den planering som vi skallgenomföra. Jagsade i mitt inledande anförande atl del har hänt en hel del somligger bakom oss. På 1950-talel, 1960-lalet och det inledande 1970-lalet kundevi i stor utsträckning erbjuda andra jobb inom andra branscher. befinnervi oss i en ny situation. Vi kan inte bara säga: Industrin må läggas ned, vihar nya jobb som står till förfogande. Tyvärr är det ju så all det ärarbeislöshelskön som förefaller att oavbrutet växa i det nuvarande läget.Därför måste vi också vårda oss om den industri och den kapacitet vi har . SVENANDERSSON i (fp) kort genmäle: i säger alt . varit med längemen ingenting lärt. Men det harju visat sig att det vi lidigare gjort när delgäller bl. a. tekoindustrin inte varil tillräckligt. Därför föreslår vi nuvisserligen ingenting utöver vad propositionen innehåller men en hel delproiektionism i stället. Dåmenar , som den gamle industriminister han är, atl riksdagenskall fatta beslut som kan leda till att det blir besväriigt att sälja papper -vi har viss erfarenhet av det - och en hel del andra varor.Detla kan slå tillbaka på de orter som haft det besvärligt. I likhet med demsom slår för reservationerna till utskottsbetänkandel anserjag atl man bör varautomordentligt försiktig med ensidiga importbegränsningar. Sedannågra ord till . Jag stod på Centralen i går tillsammans med enkammarkamrat och tittade på människorna där. Jag sade: Se dig omkring här -ungefär 70 96 av människorna på Centralen har jeans och kofta. Detlafaktum ärju en av de väsentliga förklaringarna till de problem den svenskakonfektionen har. Kan man styra över klädedräkten lill annat än jeans ochkofta? Jagförmodar all inte vill påstå att del är storfinansen som drivitigenom detla mode. Fastmera är det kanske olika popgrupper. När man har litetkontakt med branschen, så vet man att ungdomar vill ha just en viss sorts byxoräven om de måsle lägga sig på golvet för atl ta på sig dem. Detta är delfaktiska förhållandet. Vikan självklart propagera för svenska varor, men här fordras en annan syn påklädsel och konfektion i över huvud laget. häller välgärna med om atl den svenska klädedräkten inte är så perfekt som denkanske varit tidigare, även om den nu är mera ledig? Andrevice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättandekl. Tekoindustrin var under 1950-lalet en blomstrande industri med 115 (X)0anställda.