prot · G20915 · 1978-12-31 00:00:00 — Låt mig barakonstatera att socialdemokraterna själva i sin motion föreslagit allbislåndsmedel skall användas när del gäller indusirielli samarbete medu-länderna inom ramen för samarbelsavialen. Den gränsen är alltså tydligenredan uppluckrad. Och del ärju faktiskt så att det redan nu i biståndet finnsformer för svenska förelag atl medverka och faktiskt även göra vinster på dennamedverkan. Det gäller både det siora Bai Bang-projeklet och myckel enklare konsullstudier.Genom bislåndel upparbeias också kontakter som leder lill kommersiellarelationer mellan dessa företag och våra mottagarländer. Vadman får akta sig för är alt en sådan samverkan leder till en bindning som blirtill förfång för mottagarlandet. är ingalunda ren på den härpunkten. Under hennes lid som biståndsminister genomfördes den myckel slora höjningen avandelen bundet bisiånd från . Del finns alltså redan beröringspunktermellan affärer och bisiånd. Fonden innebär alltså inte någon ny och annoriundahandlingslinje - del är väl helt klart. Låt mig också säga att det viktiga inteär om de medel vi använder lill fonden kan rapporteras som bistånd i någotorgan i . Del viktiga är vilka effekler insatserna får i u-landet: Får vifram bra och nyttiga företag, får vi fram förelag som svarar mol basbehov, fårvi fram effektiva förelag, som driver på en ekonomisk utveckling för folkel ilandet? Det är detta som är del vikliga. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. GERTRUDSIGURDSEN (s) kort genmäle: Först till : De här diskussionerna om ökandeprotektionism som vi möter ute pä arbetsplatser och annorstädes kommersamlidigt med alt man diskuterar hur del fungerar pä arbetsplatser ute i de härländerna; man läser ju om situationen i lågprisländerna osv. Detär klart alt vi skall arbeta för starkare fackföreningsrörelser, för elt ökatbisiånd och över huvud tagel för atl hjälpa pä olika sätt så atl det blir enaktivitet när del gäller facklig verksamhet i de här länderna. Men i denna kampför alt få merajämlika villkor på världsmarknaden menar vi all kravet på ensocialklausul borde vara elt av medlen. Såtill : Hur än beskriver saken finns det enideologisk skillnad i de här sammanhangen. I biståndet medverkar förelag påolika sätt, menar han. Ja, visst gör de det, inte bara i del bundna biståndetulan också genom alt vi köper varor och tjänster från olika förelag.Naturligtvis måsle del finnas en samverkan med del svenska näringslivet för allvi skall kunna hjälpa lill med industrialisering i . Vi har siffrorhär som pekar på den stora ökning som har skett när det gällerindustribislåndet; jag tror all del är från 2 lill 33 96 under en sjuårsperiod.Men della har skett med de former vi nu har för biståndsverksamheten. Ochgivelvis behöver SIDA ökade resurser för all klara det ökade behovet. Bindningentill varor och tjänster visar sig inle bara i del att vi har ett bundetvarubislånd i budgeten. Kammaren kanske också erinrar sig vilka del var somdrev velekampanjen - vi skulle köpa upp en mängd överskoltsvele åt u-länderna.Del varju också alt binda biståndet lill varor. Omjag inte minns fel - och delgör jag inle - var myckel aktivt i de sammanhangen, vissl bundet bistånd kan vi vara med om avsysselsäliningsskäl, men inle för att hjälpa del svenska näringslivet. Förste vice talmannenTORSTEN (): Den svenska u-landshjälpens huvuduppgifter har varit dels alt ge hjälpi nödsituationer, dels att i olika avseenden främja moltagariän-dernasutveckling. Så kommer u-landsarbetel säkerligen också i fortsättningen allbedrivas. Nöden i väriden är tyvärr sä stor alt en stor del av vår u-landshjälpi olika former måsle gå lill kaiastroföistånd eller någonting som närmastliknar del. På längre sikl bör emellertid vår sirävan vara all våra 5 proiokoll 1978/79:15-16 Internationelltutvecklingssamarbete m. m. mottagarländer skall nåupp till en nivå där biståndet är nödvändigl. Sä har skett medvissa länder, t. ex. och . Ävenom biståndet kan upphöra, återstår dock del betydligt vidare begreppetu-landspolilik. Dagens deball har myckel koncenlrerals pä själva bislåndsdelen,men jag vill framhålla all u-landspolitiken också sträcker sig in på områdensom utrikespolitik, sjöfartspolitik och valutapolitik liksom jordbruks-,induslri- och arbetsmarknadspolitik, allt i den män våra åtgärder pä sädanaområden påverkar och deras utvecklingsmöjligheter. Här bör väl ocksåde kulturella förbindelserna med dessa länder nämnas. Del framstår sålunda som självklart all industriländernas relalioner lill inle enbartär en fråga om bistånd, även om bislåndsdelen när del gäller flertalet av deländer med vilka vi har kontakter är dominerande. Enförsta förutsättning för vår u-hjälp är hur myckel vi vill offra av våra egnaresurser för all hjälpa andra. När - för au använda socialdemokralisk vokabulär- vi cenlerparlisler i början av 1950-ialel första gången motionerade iriksdagen om enprocenlsmålet vann del inle stort gehör. Såsmåningom anslöt sig dock alll fler lill tanken pä enprocenlsmålet. Del är, somAnna sade, beklagligt att vissa slora industriländer somUSA och inte har nån så långt på vägen mot enprocenlsmålet. Hon kunde hatillagt atl del är lika beklagligt an det slora blocket av socialistiska länderhar en ännu längre väg att gä innan enprocenlsmålet är uppfyllt. Del kan inle baravara deras syslems ineffektivitet som gör all de har givit sä litet, ulan detberor också på atl de inte vill ge mera. Biståndet räknas ju i procent av BNP, Delsocialdemokratiska partiet har nästan hela liden intagit en i viss månåterhållande attityd lill u-hjälpen. Jag erinrar mig många debatter i riksdagendär man fåll kämpa mol socialdemokraterna för all få lill stånd en ökadu-hjälp, Elt tidigare socialdemokratiskt statsråd motiverade t, o. m. sinavgång med partiets alltför negativa attityd lill u-hjälpen. Undersenare år har emellertid enigheten om den svenska u-hjälpen varil större. Vidårets behandling av riktlinjerna för värt lands internationellautvecklingssamarbete finner man inte mer än sex reservationer, av vilka en delskiljer sig så obetydligt frän utskottets inställning att man undrar varför deegentligen har tillkommit. En av motionerna -den som rör IDB - hör inle hit,fast den av formella skäl har kommit atl behandlas. Anslutningen lill IDB kominte till med motiveringen att det var fråga om u-hjälp. Närdet gäller de mål som har mer direkt belydelse för biståndets utformning ochval av samarbetsländer urskiljer bislåndspoliliska ulredningen fyra mål:resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomiski och politisktoberoende samt demokratisk samhällsutveckling. BPUanser atl det första av de angivna målen har en avgörande belydelse, därför altökade resurser gör del lättare atl nå andra mål. Ju större produktionen ärdesto mer finns det att fördela genom olika åtgärder som syftar till socialrättvisa. Alla satsar i någon mening på all öka produktionen. Deskillnader som finns gäller metoderna all nå ökad tillväxt. BPU anser att i denutsträckning della mål bör vara styrande för inriktningen av bistånd,förefaller det rimligt att ge förtur åt länder som satsar på en varu- ochtjänsteproduktion direkt för de breda folklagrens behov och beaktarsysselsättningsproblemen. Del instämmer också utskottet i. BPU tillfogar också,atl om en konflikt uppkommer mellan utjämnings- och tillväxtmål sä måste delförstnämnda målet få väga över. VidFN:s sjätte extra generalförsamling fördes fram förslag om en nyinternationell ekonomisk ordning. Kraven var i flertalet fall mycket allmänthållna. Elt par av dem vill jag särskilt understryka, nämligen för det förstamakt över inhemska naturresurser. Detta finns uttryckligen stadgat i FN:skonventionerom de mänskliga rättigheterna, artikel 1 § 2, där det heter:"Alla folk må för sina egna syften fritt förfoga över sina naturrikedomaroch naturtillgångar, dock atl detta ej må ske till förfång för förpliktelser,som härrör från det på principen om det gemensamma intresset grundadeinternationella samarbeiei på del ekonomiska området och den internationellarätten. I intet fall skall ett folk kunna berövas sina egna utkomstmöjligheter." Detandra kravei är stöd till industrialisering. Sådant stöd kan givetvis ges iolika former, men del är förvånande alt socialdemokraterna så hårt går emotindustrifonden. Del är ju, som har framhållits i utskotlet, en relativt settmyckel blygsam del av biståndsanslagen som förutsätts bli tillförd fonden somgmndkapital, nämligen 35 milj. kr. under /79 som en förstainbetalning och därefter högst 65 milj. kr. 35 milj. kr. är, somutskottet har påpekat, mindre än en procent av biståndsanslagen för budgetåret1978/79. Självfallet är del resp. egen sak atl avgöra huruvida s. k.joinl veniures, dvs. samägda företag, är den form för industrisamarbete sompassar dem bäst. Det är vidare all märka alt joinl inte är det endatänkbara sättet för fondmedverkan. Det förvånar mig att sägeratt tvingas till någonting. är suveräna och behöver inteanta någonting av det som föresläs från svensk sida. Jag förstår inle hennesuttryck all de skulle tvingas till någonling. Fondenskall också kunna finansiera förinvesteringsstudier. De samarbetsformer somfondförslaget erbjuder svarar mot de önskemål som inte bara framförts, somnämnts här lidigare , i generella termer såsom i FN-deklaraiionen om en nyekonomisk väridsordning och i Limadeklarationen, utan också, som påpekat, mer konkret och direkt riktats lill från en rad av våraprogramländer. Del har därvid klart kommii till uttryck alt de eftersträvarnågonling vidare än vad som ryms inom det traditionella biståndet, nämligen ettsamarbete på mer jämlika villkor än det givare-moltagareförhållande somutmärker biståndsverksamheten. De har sålunda visat ell klart inlresse för attsvenska företag engagerar sig i deras industriella uppbyggnad både med kunnandeoch kapital. Samiidigi har de-i likhet med de företag som i detta syfte harblivit kontaktade - efterlyst en medverkan från statens sida som en garanti fördet industriella direktsam-arbeie mellan förelag som varil under diskussion.Den föreslagna fonden bör Internationelltutvecklingssamarbete m. tn. Iniernalionelltutvecklingssamarbete m. m. kunna motsvara jusl dessaönskemål. Socialdemokraternaför fram samarbetsavtalen såsom alternaliv, men erfarenheterna av dehittillsvarande avtalen är inte särskilt positiva. Man kan inte påvisa altexporten har ökat genom dem. De har dock krävt betydande arbelsinsalserochadministrativa resurser. Utskottet har också påvisat en del andra ölägenhetermed samarbetsavtalen. I stort sett kan man säga all de inle har lett tillsädana resultat att de utgör något alternaliv. påpekade atl ävenom beloppet är ganska ringa tillkommer upplåningen och det egna kapitalet, ochdå kan del få större effekt än det ringa belopp på en procent som ärföreslaget. I den mängd av frågor som behandlas i propositionen om riktlinjer fördet internationella utvecklingssamarbetet vill jag särskilt la upp tvä områden.BPU har i de fyra mål som bör gälla för biståndets utformning framhållil altdel bör ske en ekonomisk och social utjämning och att del bör bli endemokratisk samhällsutveckling, några punkier som har strävat efterunder många års arbete med u-landshjälpen. Även om högst ogärnauppställer några villkor för sin u-hjälp, bör det dock klargöras alt vi önskaren sådan utveckling. Om stora ekonomiska och sociala klyftor kvarstår i ellland, där vissa grupper kanske lever i överflöd och andra i svår nöd, bör virimligen framhålla all inle accepterar sädana anordningar och alt viönskar alt en social och ekonomisk utjämning sker. Det bör heller inleuteslutas all den svenska u-hjälpen kan påverkas för länder som inga strävandenhar lill större jämlikhet, i synnerhet om hjälpen kan befaras inle komma lillde mest behövande. Idagens diskussion har del talals mycket om hur vi skall kunna få fram hjälpenpå ell effektivt sätt. Inte från socialdemokratiskt håll men frän kommunistiskthar man rent av ifrågasatt ell avbrytande av hjälpen. Det kan vara iniressaniall anföra några uppgifter om per capita-inkomsten i vissa länder, som harvaril under diskussion . Per capita-inkomsten 1976 var i 100, iPakistan 130, i Sri Länka 130, i 150 och i . ITunisien var per capita-inkomsten 600 och i del nu av de socialistiskapartierna så varmt omhuldade . Detandra område som jag vill ta upp är alt långvariga och allvarliga kränkningarav grundläggande mänskliga rättigheter bör kunna påverka vår beredvillighet atlfortsäiia samarbetet. Det är, som utskottet har påpekat, svårt atl förutse desituaiioner som kan föranleda ell avbrott i samarbeiei-detharhiiiillsskeit ieii fall som följd av en statskupp. Man kan emellertid inteutesluta all del kan ske så grundläggande förändringar i ell mottagarlandspolitik alt del blir aktuellt att avbryta bislåndel. Ikonventionen om de mänskliga rättigheterna finns, fast i något annorlundaformulering, inskrivet ett demokratiskt styrelseskick. Varje land är enligtFN-sladgan suveränt, och har väl inte tänkt atl ingripa i ett landsinre angelägenheter. Men har vi ett avsevärt samarbeie med ett land, så bör viinte underlåta att påpeka vårt inlresse för en demokratisk samhällsutveckling.Tyvärr är del mänga av våra moltagariänder som är diktaturer. Så längeenpartisystem råder och alla andra partier är förbjudna kan man inle tala Jagförvånar mig över atl ulskollels vice ordförande så myckel lid ät bislåndspoliliska utredningens uttalande omenpartisystem. Men observera: det står icke något om detta i utskottetsbelänkande, ulan det är bislåndspoliliska utredningens uttalande. Jag villverkligen fråga om hon anser att det är demokrati ombara ett parti får lov atl existera och alla andra partier är förbjudna, om delär en demokrati när det finns ett myckel stort antal politiska fångar och närpressfriheten och mötesfriheten är beskuren. Kan man säga att del är endemokrati? Dessadiklaluriänder har val - det bör observeras, och del låter så vackert. Men gåvidare och se: Hur nomineras de kandidater som skall väljas? Då finner vi alldel redan är klart vem som skall väljas,och sedan förrättas del val där 99 96av folket röstar, och röstar på samma kandidater. I mänga av de här fallen ärdet endast den härskande juntans folk som får nomineras. Och dä blir ju valenbara skenval som inte alls återspeglar folkets vilja. Jaganser del myckel betydelsefullt alt det i utskottets betänkande, som jagförmodar kommer alt godkännas av , finns inskrivet all"långvariga och allvarliga kränkningar av grundläggande mänskliga rättigheterbör kunna påverka vår beredvillighet att fortsätta samarbetet". Jag skall inte gå in på och andra sådana länder. Men jag villanföra att cenierns uppfattning där har varit alt kommii upp till så passgod levnadsstandard, med i inkomst per capita, atl landet inte längrehör till de länder som behöver ifrågakomma för bistånd. Och när landet dessutomhar trupper i 17 andra länder ulan rimlig anledning, sä finns det ingenanledning au fortsätta med biståndet. Jag yrkarbifall lill utskottets hemställan på alla punkter. Iniernalionelltut vecklingssam arbete m. tn. () kort genmäle: ställde en direkt fråga lill mig om de demokratiskaförhållandena. Jag vill säga: Jag tycker del är ganska viktigt att i den härdebatten också få ta med uttalanden från den bislåndspoliliska ulredningendärför att den var sammansatt av representanter för de fem partierna iriksdagen. Och just i det här avseendet, hur man skall karakterisera ettfolkligt inflytande i länder som dem vi talar om här , gjorde ulredningenelt enigt uttalande som jag anser vara ganska intressant och viktigt. Utredningensade: "Ett folkligt deltagande i beslutsprocessen är självfallet viktigtäven om det inle sker inom i västerländsk mening demokratiska former. I en delav de s. k. enpartistaterna kan del enda tillåtna partiet ha karaktären av ennationell folkrörelse med det främsta syftet all mobilisera mänskliga ochmateriella resurser för utvecklingen. Inom denna ram finns ofta möjlighetertill ett brett dellagande i beslutsprocessen." Delär jusl delta som jag vill uppmärksamma här som ett viktigt led idemokratiseringen. Vi får alltså betrakta demokratin och hur den fungerar ochutvecklas mer vidsträckt än om vi ser den ur rent svensk synpunkt. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Jagskulle också vilja ta upp frågan om nomineringar. Om man följer länder som Cubaoch litet närmare och inle tar på sig skygglappar för atl bara sehur fruktansvärda dessa länder är, så skall man finna att det jusl inom dessaenpariisialer faktiskt utvecklats elt system där del sker en nominering sominle är så väldigt olik den som vi har i vårt eget land när det gäller attspåra upp människor som är intresserade och aktiva och som kan tillgodoserepresentationen för människorna i sina bygder och i sina grupper. Detta ärnaturligtvis inte någonting som liknar svensk demokrati, men del är i alla fallvärt att observera och ta lill vara. Jagtror alltså alt man inte skall vara så fruktansvärt ängslig ulan all man fårtillgodogöra sig de strävanden lill och de uttryck för ett folkinflytande somfinns i olika länder. Det är det jag velat föra fram. Förstevice talmannen () kort genmäle: Jag tror alt man skall akta sig för alt tumma på demokratin -och delanser jag alt man gör om man accepterar ell system där bara ett enda partitillåls. Det kan aldrig enligt min uppfattning bli någon demokrati. Jag frågarom igen om hon anser all en demokrati verkligen är möjlignär man förbjuder andra partier. Hur skulle socialdemokratin och hakunnat komma fram i svensk politik om endast ell enpartisystem hade existerat? Hurskall man få reda på atl del är en folkrörelse som slår bakom någonting när detär förbud mot att ha några andra partier? Är det en folkrörelse i så fall -närman har förbjudit andra riktningar att göra sig gällande? Sedananvänder uttrycket "ursvensk synpunktdemokrati". Det är inte bara ur svensk synpunkt. Se på konventionen om demänskliga rättigheterna som anlogs av FN:s alla länder! Jag minns inle atlnågon röstade emot den då i varje fall. Där står också inskrivet om demokrati,så det är inte någon svensk uppfinning i fråga om demokrati somjag hävdar, utandet är en i högsta grad internationelll erkänd form. Iett land som jag känner lill och som har enpartisystem säger man atl tvåkandidater får nomineras i varje krets - naturligtvis frän del enda erkändapartiet. Dessa kandidater skall emellertid godkännas av centralkommittén. Hurmycket har dä folkel att säga till om? Dä har vi just den där toppstyrningensom förekommer i diktaturerna. Folket har alltså inle någonting atl säga lillom. Först är det enpartisystem, sedan skall man från toppen godkänna dekandidater som skall förekomma. Vad återstår då egentligen av val genom folket? Nej, jag lar avstånd från sådant. Skall det vara endemokrati så skall folkets verkliga vilja komma fram. Del skall inte vararesonemang som kan leda lill att man tummar på demokratin. () kort genmäle: Jag tror att en diskussion mellan och mig är ganskaofruktbar, eftersom vi aldrig kommer att kunna se lika pä de här sakerna. Mittsätt att betrakta problemen i dessa länder kan jag inte formalisera pä del sättsom gör. Men jag vill motivera min ståndpunkt. Jagvill åberopa , en inte alldeles okänd person, som arbetat i Tanzaniai . Hon berättade för oss-en grupp svenskar som rest ut tillTanzania-mycket vältaligt om varför hon stödde enpaniväsendet i . Honmenade atl det skulle vara förödande för detta nya land med sin nyasjälvständighet alt inlåta sig på något slags partiväsende som skulle skapasvårigheter i stället för den endräkt och sammanhållning som hon ansåg atlfolkel där måsle prestera. Jag tror att man skall lyssna på sådana skäl. Förmin egen del anser jag att det viktigaste av allt i dessa länder är att manmobiliserar ell inlresse, en vilja att vara med, hos den stora gruppen avmänniskor. Delta måsle man få utveckla med de möjligheter som dessa länder har.Om man ur denna folkmobilisering och detta enpartivälde kan få fram enverksamhet som tar sig uttryck t. ex. i grupper som svarar för nomineringarlill olika styrande grupper och sä småningom lill landels pariameni,somdet nuär utformat, och lill dess regering, sä är det ju ett första steg i enutveckling som sä småningom - del hoppas vi alla - skall leda till demokrati avsvenska mått. Men vi skall väl ändå inte begära att en sådan skall finnas . Förstevice talmannen () kort genmäle: Jag tror också alt det blir en fullständigt ofruktbar diskussion mellanoss om vill tumma på demokratin, för det kommer jaginte alls alt gå med på alt man gör. Jag kommer icke atl acceptera någraenpartisystem och säga att de är en form av demokrati. , och det var jusl det land jag log som exempel på hurnomineringar går till. Upplysning om detta fick vi under utrikesuiskoiieis resadit, när vi båda var med. Vi fick då vela alt nomineringarna sker pä delsättet. Närdet gäller atl få enighet och sammanhållning på elt annat sätt sä är del myckellätt om man har en diktatur, åtminstone ytligt sett, för då får inga andrameningar göra sig gällande. Uttrycket"mobilisera intresset" används också i sammanhanget. Det kan man göraom man har en verklig demokrati med fria val där man får nominera vilkakandidater man önskar, men inte i system där man inte har rättighet atlnominera. Om inle folkviljan får komma lill uttryck i ett land blir resultatetall en junta bestämmer. Och del blir en junta i varje land där man inte hardemokratiska och fria val. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): "Del finns en biståndsretorik som klingar skönt under kristallkronorna",skriver en artikelförfattare i en av dagens morgontidningar. Här inne finns juinga kristallkronor, men vi har hört en hel del bisiåndsrelorik underneonljusen, eller vad del nu finns bakom glaskuporna. Jag tycker därför atl delär angeläget all erinra om några grundläggande fakta i Internationelltutvecklingssamarbete m. tn. Dettalas här i debatlen om och . Vad är och vad ärSverige? Termen "" slår ibland för utvecklingsländer, iblandför underutvecklade länder. I bägge fallen finns anmärkningar all göra. I enrad s. k. går del dåligt med utvecklingen. Termen "underutveckling"förutsätter en jämförelse som ställer fram t. ex. de västeuropeiska ländernasom något slags ideal del gäller au nå upp lill. Del är ett vad man brukarkalla euroceniriski betraktelsesätt, som utgår från västeuropeiska förhållandenoch som folken i andra väridsdelar inte accepterar. Termen "periferi"- som brukar ställas i motsats lill centrum och användas på - reserfrågan hur de länder som hyser en övervägande majoritet av väridens befolkningkan betraktas som perifera. Termen "iredje väriden" kan också kritiseras. Denriktiga beteckningen på de länder vi här avser är exploaterade länder -länderexploaterade av imperialismen, av imperialistiska stater och transna-lionellabolag. 1sin jakt efter växande profiter har monopolkapitalet sökl sig ut över del egnalandels gränser. Det har slagit under sig råvarukällor och marknader världenöver. Med politiskt och militärt våld har stater banal väg för storbolagensinternationella expansion. Länder har erövrats. Hela väridsdelar har hållitsnere i olika former av koloniall beroende. Deras naturtillgångar ocharbetskraft har plundrats. Folken har lemlästats och förtryckts. Enrad folk har efter del andra väridskriget med dess maktförskjutning genom kampkunnat erövra nationellt oberoende. Men i stora områden fortsätter detimperialistiska förtrycket och utsugningen i neokolonialistiska former. Kapitalfrån olika monopolkapiialisliska länder fiäias samman i internationellajätiebolag och iruster. Överstatliga organ bildas föratt bryta ner folkensnationella självbestämmanderätt och stärka storfinansens maktställning. Dekapitalistiska monopolen delar sinsemellan upp vad de kan komma över avväridens rikedomar, Samlidigt för de en förbittrad kamp inbördes om råvaror ochmarknader, är imperialism. Enligtvarje vetenskaplig definition av imperialismen är en del av dettasystem.