prot · G20959 · 1978-12-31 00:00:00 — För fiera av varven i denna grupp kan utvecklingen bedömassom relativt ljus, men detta under förutsättning att de för konkurrera på-ochjag betonar detta-lika villkor med storvarven. Tyvärrhar det redan visat sig att krisen vid storvarven och den statligasubvenlioneringen lett till all slorvarven övertagit en del av den produktionsom tidigare utförts vid de mindre och medelstora varven. Såsom en företrädareför de smärre förelagen inom svenskt näringsliv finner jag det djuptotillfredsställande att konstatera hur liten del av kakan som går till demindre och medelstora varven. Vidareföreslås i propositionen att de mindre varven skall skära ned sin kapacitet med30 96 mot 20 96 för storvarven, trots att de mindre och medelstora varven undersenare år har haft en lönsamhet som varit betydligt bättre. Detta reagerar visjälvfallet mot. Motdenna bakgrund finnerjag det tillfredsställande att utskottet sökt finnakonstruktiva lösningar för de mindre och medelstora varven samt alt utskottetföreslår tillsättande av en särskild kommission för att se överstruklurutvecklingen inom denna sektor och all i avvaktan på delta inget vidtassom kan vara av avgörande betydelse för de olika varvens framtid. Från moderatsida hade vi också helst sett att gjort ett uttalande om att demindre och medelstora varven skall garanteras ett likvärdigt stöd i förhållandetill det som ges till de statliga storvarven samt att måtte uttalaatt företagsekonomiskt sunda konkurrensmetoder skall tillämpas -den princip viarbetar för. Ipropositionen föreslås vissa förändringar av nu gällande riktlinjer för delstatliga stödet till varvens produktion. Moderata samlingspartiet stöderförslaget om en avveckling av statens garantiengagemang samt förslaget om en avvecklingav garantier för varvens egen lagerproduklion. Närdel däremot gäller det s. k.beställarstödet reserverar vi oss till förmån för en skärpning i förhållandetill propositionen. Vi anser att fartygsbeställaren själv skall svara för 10 %av finansieringen - i propositionen föreslås 5 96 - och all kreditgarantierskall uppgå till 70 96 och avskrivningslån till 20 96 av koniraklssumman. Jag vill slutligen helt kort kommentera några punkter där detföreligger moderata reservationer. Imotionen 1978/79:141 föreslås en tidigareläggning av arméns beställning avfiytande bromateriel. På grund av likviditetsproblem inom armén finns det ingenmöjlighet att tidigarelägga beställningen. Produktionen av denna bromaterielhar stora likheter med skeppsbyggnad och kan därför vara till nytta för attbelägga varven med order. Utskottsmajoriteten har varit av annan uppfattning,varför vi reserverat oss till förmån för förslaget om tidigareläggning avarméns beställning av fiytande bromateriel. I reservationen 12avstyrker moderata samlingspartiet bidrag lill fartygs- Vi i frågasätter om det i ett läge med överskott på tonnageoch då svenska rederier möter en hårdnande konkurrens på världsmarknaden ärförnuftigt att ytterligare skärpa konkurrensen genom tillförsel av fartyg som isina fraktsatser inte behöver täcka vanliga produktionskostnader. 1reservationen 13 vänder vi oss mot den roll som delegationen för etableringsfrågorhar fött när det gäller att lösa de problem som följer av varvenskapaciletsminskning. Vi anser alt del kan ifrågasättas om de långtgåendeuppgifter delegationen tilldelas ryms inom ramen för vårt departemenlala systemoch slår i överensstämmelse med principerna för svensk statsförvaltning. Ireservationen 16 slutligen behandlar vi frågan om den väsentliga rolltillverkning och ombyggnad av marinfartyg kan fö för framför allt de mindre ochmedelstora varven. Meddelta, herr talman, ber jag att fö yrka bifall lill reservationerna 2,4,5,8,11, 12, 13 och 16. (vpk): Vad är uppgiften för varje parti som hör samman med arbetarrörelsen?Det måste vara alt rakt och konsekvent stå på de arbelandes sida. Vad är då våruppgift i varvsfrågan? Självklart att stå på varvsarbetarnas sida. Ochvad innebär det? Det innebär att gå emot dem som vill skära ned arbetet vidvarven, all bekämpa förstörelsen av värdefull kapacitet därför att denförstörelsen är ett hot mot landets industriella framtid,att i stället slåssför att ge varven nya uppgifter och mer arbete i en ny typ av industriellutveckling. För det målet slåss kommunisterna. Vi slår, nu somförut, på varvsarbetarnas sida. Dethade varit en stor vinst för svensk politik, om vi här i landet haft enarbetarrörelse, vars alla delar stått eniga mot folkpartiregeringens politik.Det är tragiskt att det nu inte är på det sättet, och det måste rättas tillinför valet-annars kanske de borgerliga segrar . Vi i vpk harmycket svårt att förstå den socialdemokratiska ledningens och riksdagsgruppenshandlande. Delvar de socialdemokratiska rösterna i som möjliggjorde attfolkpartiregeringen bildades -en regering med induslribaroner,ämbetsmän ochfriherrar, en regering som ser ut ungefär som de gamla högerregeringarna fråntiden före allmänna rösträtten. Delär de socialdemokratiska rösterna i näringsulskotl och kammare som i daggaranterar alt folkpartiregeringen för igenom sin syn på svensk varvsnäring. Vad innebär då den synen? Denär en följd av och en fortsättning på besluten från regeringarna Palmes ochFälldins tid 1971,1974,1976 och 1977. Nya nedskärningar, förstörelse avkapacitet, tusentals arbeten föriorade. Ca 5 500 jobb skall bort1979-1980. Men regeringen och majoriteten av 3 protokoll 1978/79:59-60 har bara visatsvenska folkel en liten bit av vad de vill driva igenom. De talar bara om detvå närmaste åren, försiktigtvis. Men vi vet att dagens beslut har enförlängning. Del får bestämda följder. Nedskärningarvidvarven skadar dem . Man kan inteskära ned i del oändliga, ulan attförelag och organisation börjar falla sönder. Lägre kapacitet betyder minskadeslorleksfördelar. Minskade siorieksfördelar betyder ökade kostnader. Det ärinte bara en kvantitativ förstörelse. Det är en förstörelse av kvalitativafördelar. Sådant tål inte en modern industriproduktion. Regeringenoch majoritet räknar kallt med att den slutliga förstörelsen avvarvsnäringen skall komma efter 1980, och man vill slippa tala om del i dag.Men vi kan läsa de bilagor som finns till regeringens förslag . Där finnsde följder klart angivna som själva förslaget inte talar om. Där står klart attbara två storvarv bör finnas kvar, troligen och Arendal.Cityvarvel skall bort. Öresundsvarvel skall bort. Kockumsoch skall skäras ned ytteriigare 30 96. De små och medelstora varvenskall minskas med , vissa enheter förmodligen läggas ner helt. Sådanär utblicken efier 1980. Frånvpk frågar vi: Hur kan ni socialdemokrater sitta och godkänna delta -bara föratt ni vill göra en kompromiss med ? Hur kan socialdemokrater frånLandskrona godkänna en sy n, som innebär alt Öresundsvarvel skall läggas nernågon gång efier 1980? Hur kan representanter passivt lägga helaUddevallavarvets öde i vågskålen? Hur kan de som valls från den gamla finaarbetarstaden sitta och snällt gå med på alla följder avredarkapiialels gamla synder och misshushållning och varvsledningensoföretagsamhet - och rösta bort jobben för 3 000 göteborgsarbetare? Men,säger utskottet, vi skall ju ha anställningsgaranti . Ja, manskall skapa en särskild organisation vid varje varv. Dit skall de föras översom inte behövs i produktionen. särskilt pekas ut som obehövliga ochfö gå på någon form av understöd. När går ut, då är delslut. Då går yxan, då stängs porten. Vad skall man kalla en sådan politik? Ärden irrationell, oförnuftig - eller är den bara likgiltig och grym? 28 i sitt belänkande ställer sig utskottet bakom ett uttalande avindustriministern. Däri heter det, att varvsföretagen - dvs. ledningarna; om mantalar om företag menar man ledningar enligt det borgerliga språkbruket -ochfackföreningarna måste komma överens om sådana former för personalminskningarsom leder till att man får effektivaste möjliga sammansättning på de människorsom är kvar. Fackföreningarnaskall alltså sitta och peka ut de arbetskamrater som skall föras över i densärskilda organisationen och som sedan för gå. De skall säga: Du är effektivenligt varvsledningens sätt alt se, du för sitta kvar. Du däremot passar inte,du för gå. Det är vad folkpartiregeringen vill att personalklubbarna skallsänka sig lill. Och det röstar socialdemokraterna för. Vänsterpartietkommunisterna motsätter sig detta slags politik. därför att den politikenhelt saknar perspektiv. har aldrig haft någon egentlig varvspolitik.Vad man hafi är bara en serie illa planerade reträtter, företagna ipanik. Vi motsätter oss nedskärningar, avskedanden och nedläggningar. Vi därför att nedskärningarna skadar landets industriella framlid och vriderutvecklingen tillbaka. Betyderdet här nu bara all kommunisterna sätter sig på tvären? Eller finns realistiskten framtid för varven? Ja, del finns en sådan verklig framlid, en viktigframlid som landet icke har råd att låta gå sig förbi. Världshandelnkommer inte all minska. Transportarbetet kommer alt öka. Del blir enförskjutning av flottornas sammansättning. Den kommande uppgången för sjöfartenblir säkerligen svagare än den tidigare, och den las till större del om hand avnya varvsnalioner. Del är nog ett obestridligt faktum, som man måste erkänna.Men del finns ändå ett väsentligt utrymme under 1980-t3let för avanceradefartyg med höga säkerhetskrav och stor effektivitet. Med den dåliga säkerhetsom råder lill sjöss finns det all anledning alt befordraförnyelse av flottorna i den riktningen. Alltdetta är ju naturliga objekt för svenska varv. Men då krävs alt man stopparnedskärningarna, för med minskad kapacitet förloras förmågan att bringa nedkostnaderna och konkurrera. Frånslutet av 1980-talel måste av allt alt döma varvens produktion lill sinhuvuddel läggas på annat än högsjöfarlyg. Och inträder varvens nyaframtidsroll - deras roll som en viktig motor i en möjlig industriellutveckling. Allindustrialisering sker i stadier. Man går mer och mer mot det högre stadiet.Där spelas den ledande rollen av en allt högre driven specialkunskap i föreningmed bredd och mångsidighet. Avancerade former av sammansättning ochsystembyggande blir avgörande. Varvenär typiska systembyggare. De har just mångsidighet och högt driven kunskap iförening. Varven är också energisnåla industrier, som allasammansällningsindustrier. De har alla väsentliga framtidsfördelar, om manutnyttjar dem rätt. Personalklubbarnavid har sett dessa varvens möjligheter. De har gjort upp ettomfattande program för ny produktion, både på kortare och på . Dehar presenterat detaljerade, genomtänkta granskningar av konkreta projekt. Detär bra märkligt, tycker vi, att detta inte ens diskuteras i regeringensproposition eller i utskoltsbelänkandet. Del visar att vpk har rätt när vikräver att den initialivlösa ledningen för Svenska Varv bör avgå. Den måsteersättas med en organisation där de arbetande har majoritet på alla nivåer-enorganisation där entusiasmen och initiativet nedifrån kan las lill vara, därman för tekniker och administratörer med perspektiv och djärvhet. Men,säger nu någon, det är nog bra att varven kan göra en mängd intressantaprodukter och system och att det finns idéer, men var finns marknaden? Man kanju inte producera rakt ut i luften - saker och ting måste kunna avsättas. Ja,det är riktigt. Varven måste infogas i ett långsiktigt program för attmodernisera landet, dess industri och transportväsen. En sådan moderniseringär starkt behövlig. Det finns ett skriande behov av industriell och tekniskförnyelse. Det saknas med andra ord inte marknad för varven. Vihar skogsindustrier här i landet, som är energislösare och miljöfaror. En delav dem, t. ex. verken, är rena dödsfällor för arbetarna och borde haslängts för länge sedan. Det behövs nya, effektivare enheter, slutna system.Sådana kan varven göra. Detfinns ett stort behov av utrustning för energiförsörjningen. Varven kanserietillverka t. ex. vindaggregal. Varven kan göra nära nog alla komponenterför naturgassystem. Landetstransportväsen är slösaktigt, ineffektivt och miljöfienlligt. Av det växandetransportarbetet i framliden kan en stor del tas över t. ex. av den inrikessjöfarten. Då behövs pråmar, dragfartyg, broar och lastningsutrustning ochlagerlokaler. Allt det kan varven göra. Järnvägsväsendeti landet är försummat , vilket höjer landets transportkostnaderoch försämrar miljön. Dess inneboende kapacitet behöver stärkas. Där behövsrullande materiel, fasta anläggningar, effektivare styrsystem. I delar avdenna upprustning kan varven delta. Förädlingsgradenmåste höjas i den metallurgiska industrin. Det behövs därför ett antal nya,mindre och medelstora integrerade metallverk. Det krävs bättreenergihushållning i processleden. I denna uppbyggnad kan varven delta. Landetsoljeskydd är eftersatt. Ett kombinerat förvarings- och transport-projekt harpresenterats för varv. En ny typ av cistern tak -ettkanadensiskt patent - har väckt stor uppmärksamhet och kan ge varven arbete.Det internationella godsutbytet kräver nya siandardpallar av stål. Delta kanvarven göra. Härfinns både näraliggande och långsiktiga uppgifter. Det fattas inte arbete. Del fattas en långsiktig plan. Industriell förnyelse skaparframtid för varven. Och för denna förnyelse måste man ha kvar och bygga utvarvsindustrin och dess speciella kapacitet. Därför är de ständiganedskärningarna någonting som drabbar hela landet. Regeringens politik kan fönationen att tappa av industriell utveckling. Den politiken måstevändas i sin motsats. Låtmig, herr talman, på mitt partis vägnar fö vända mig direkt till landetsvarvsanställda. Och lät mig säga följande. Meddagens beslut inleds slutslriden om de svenska varven. Vänta er inget stöd avpolitikerna! Det är nu uppenbart bara vpk som står på er sida, och vi är ännuför svaga för att framtvinga en vändning i varvspolitiken. Nimåste inse att ni har blivit svikna av dem ni valt. Ni har bara att litatill er själva och den solidaritet ni kan fö från andra grupper av arbetare ilandet. Låtinte lura er ! Politikerna är sluga. De kommer alt sprida pessimism blander för alt fö er passiva och undergivna. De kommer alt utså splittring för attni skall tvista inbördes mellan olika varv och olika orter. kommeratl säga en sak ochmena en annan. De kommer att försöka skära er i Nr 59 tunnaskivor, för alt dämpa ert motstånd mot förstörelsen och avskedan- Tisdagenden Det är ni själva som kan förhindra detta. Del är ni som har nyckeln till enny (//ssfl vaiysfrågor Vägradärför att verkställa regeringspolitiken! Sätt er inte i några förhandlingar,där ni skall vara med och peka ut vilka kamrater som skall avskedas! Gör alltni kan för att hindra nedmonteringar och stängningar! Släpp inte in dem somvill verkställa sådant! Bered er på alt eventuellt själva ta över! Tvinga fram sådana förhandlingssituationer som gör allregeringen måste retirera på punkt eaer punkt! Och för ut era förslag ochprogram för varvsindustrins förnyelse i så vida kretsar bland folkel sommöjligt! Glömaldrig att det är ni som har framtiden och utvecklingen på er sida! Om kommer ingen att minnas namnen på dem som talat i dagensdebatt. Men varje seger ni varvsanställda vinner ute på arbetsplatserna kommeratt av nästa generation varvsanställda hyllas som avgörande och oförglömlig. Med detta, herr talman,yrkar jag bifall lill vpk-molionen 142. SVENANDERSSON i (fp): har inneburit etl smärtsamt uppvaknande ur drömmenom som industrinationen utan några verkligt stora problem. Vi har underde tvingats åse hur bransch efier bransch brottats med betydandeproblem - i några fall så allvariiga att branschernas existens stått på spel.En stor del av de verkligt djupa kriserna har skett inom områden som utgiortryggraden i vårt näringsliv. Flera av "paradvaror" harblivit speciellt utsatta för hård konkurrens på världsmarknaden, t. ex. massa,papper,järn, stål, och även varvsnäringen hardrabbals av detta.Exportvärdetfördessa varor exkl. varven har sjunkit från 40 96 till26 96 1975. Desenaste årens utveckling kontrasterar starkt mot föregående perioder i svensktnäringslivs utveckling. ökade produktionsvolymengenomsnittligt med 4,8 96 , och exportvolymen ökade årligen.Produktiviteten ökade med 6,6 96 . minskadebåde produktion och exporlvolym med 2,6 96 . Produktiviteten ökade intealls, vilket är helt unikt för hela efterkrigstiden. Förklarmgarnatill den uppkomna situationen för svenskt näringsliv är många. De allra flestabedömare är överens om att svårigheterna inte enbart beror på den ovanligtlånga och djupa internationella lågkonjunkturen. För vissa branscher har kanskede traditionella konjunktursvängningarna t. o. m. spelat en underordnad roll.Viktigare har för dessa varit strukturella förändringar, helt oberoende avkonjunkturen. Tvåfaktorer bidrog dock till att verkningarna blev så plötsliga och starka. Den ena, lågkonjunkturen, har jag redan nämnt. Den andra är den mycket 37 snabba kostnadsökningenunder i mitten av 1970-lalet. Under loppet av etl par år ökadelönekostnaderna med ungefär 40 96. Del var en utveckling som var betydligtsnabbare än i andra länder, med vilka vi bedriver omfattande handel. Regeringensagerande för att möta dessa svårigheter för landethar varit kraftfullt. Den osäkerhet som möjligen rådde före regeringenstillträde och som tog sig uttryck i att man befarade att en icke-socialistiskregering inte skulle ha krafi nog alt med lämpliga medel bekämpa arbetslöshetenoch förbättra det ekonomiska läget kom helt på skam. Ingen tidigare svenskregering har vidtagit så omfattande åtgärder för alt trygga sysselsättningen ochför alt på anpassa den svenska ekonomin till omvärlden. Genomdevalvering av kronan återställdes svensk industris konkurrenskraft i relationtill andra länders. Det garanterar möjligheter till återtagande av föriorademarknadsandelar. Genom omfattande omstruktureringar - med statligt direktengagemang eller genom att staten med lån och bidrag initierat en utveckling -har omställningen av svenskt näringsliv underiäitats. Genomomfattande arbetsmarknadspoliliska insatser har tiotusentals människor somannars skulle ha varit arbetslösa kunnat sysselsättas. Trots de omfattandeproblemen har arbetslösheten hållils på en internationellt sett lågnivå. De människor som trots ansträngningarna drabbats av arbetslöshet har fötthjälp och stöd. Jag har velat göra denna tillbakablick för att påminna minariksdagskolleger om i vilken situation vi har att besluta om åtgärderinom varvsnäringen. Genom dagens beslut om varven kommer vi att fatta avgörandebeslut, som skall ligga lill grund för utvecklingen inom den svenska ekonominunder en myckel . Jaghar tidigare nämnt alt både strukturella förändringar och den djupalågkonjunkturen utgör viktiga orsaker till svårigheter inom olika branscher.När del gäller varven torde strukturella orsaker ha en större betydelse änlågkonjunkturen i sig. Vi kan inte komma förbi del faktum att produktionskostnadeni svensk varvsindustri för slandardleveranser ligger mycket över vad som gällerför t. ex. och . Även inom specialleveranser är kostnadsjämförelsentill nackdel. Detta i kombination med en betydande överkapacitettotalt sett i världen gör situationen särskilt besvärlig försvenskvarvsindustri. Även i etl läge utan överkapacitet i världen skulle vi ha svårtall hävda oss. Med den nuvarande överkapaciteten är del omöjligt. Utifråndenna grundsyn -alt en betydande överkapacitet föreligger och alt vårtkostnadsläge är kraftigt ogynnsamt - är det ofrånkomligt att accepteranedskärningar. Den överväldigande majoriteten både i och blandallmänheten torde dela den uppfattningen. Alternativet är att säga nej tillfördelarna med en internationell arbetsfördelning och verka för en protektionistiskinriktning av världshandeln. Det behöver väl knappast påpekas att de som ilängden skulle missgynnas av en sådan politik är de små staterna med enslagkraftig exportindustri, däribland . 1976överenskoms inom om en minskning av världens samlade varvskapacitet års utgång. hör till de länder som lyckats uppfylla detmålet bäst. Från tredje kvartalet 1975 till tredje kvartalet 1978 har antaletsysselsatta inom svensk varvsindustri minskal med 26 96. ochNederiänderna ligger också nära målet 30 96, efiersom minskningen uppgår till27 96. Andra länder har nått blygsammare resultat. har tagit på oss en större minskning än de flesta andra innebärinte att vi för bära en tyngre börda än de. Det innebär alt vinu har kortareväg kvar att gå. och har de smärtsamma omställningarna framförsig. Förutomden kapacitetsminskning som genomförts, främst genom nedläggningen avEriksberg, vidtogs en rad åtgärder i samband med varvspoliiiskabeslut. Avskrivningslån upp till 30 96 av kontraktspriset infördes, likasåkreditgarantier upp lill 70 96. Vidare bildades koncernen föratt bättre samordning skulle kunna uppnås mellan de tre statsägda storvarven.Detta har kompletterats genom att övertagits av staten.På så vis kan en total samplanering ske inom svenska storvarv. Trotsde omfattande åtgärder som vidtagits finns behov av en ytteriigareminskning av storvarvens produktionskapacitet. Förutom nedläggningen avEriksberg behövs en reduktion av storleksordningen 20 96 i förhållande tillkapaciteten . Det innebär att produktionskapacitetenminskar från lill . Dennanedskärning bör vara genomförd . Del innebär att ungefär 2 800personer kommeratl lämna . Dessutom minskarunder en treårsperiod antalet anställda vid med ungefär 1 200anställda. Detfinns personer som har velat skjuta upp detta beslut om nedskärning avstorvarvens kapacitet. En del vill skjuta det myckel långt fram i tiden, andravill vänta . har i sin debatt med berörtdessa frågor, och det finns därför ingen anledning för mig att ytterligareklariägga varför och socialdemokraterna har enats om att ställa sigbakom propositionens förslag när det gäller volymnedskärningen vid varven. Jagtror att det är nödvändigt att vi nu samlar oss till ett beslut. Samtliga depersoner från varvsledningen som vi hört i utskottet har nämligen sagt: Vad somhelst utom en ny kommission! Låt oss fö börja arbeta i stället för alt sitta isammanträden och diskutera framliden! Ge oss arbetsro! Jag tror inte attproblemen blir mindre därför alt vi skjuter dem framför oss. Tvärtom - julängre vi väntar, desto svårare blir konsekvenserna, och därmed fordras merkapital för att lösa problemen. Genom den 20-procentiga nedskärningen under tvåår ges möjligheter alt 1980 la ställning till den fortsalla utvecklingen.Sjöfartsnäringen och därigenom varvens sysselsättningsmöjligheter är svåra attexakt förutsäga. Förutsättningarna kan förändras så all ytteriigarenedskärningar kan bli överflödiga. Det kan dock inte uteslutas alt nya beslut Nr 59 om kapaciletsminskning måste fattas . , , Kapacitelsminskningeni varvsindustrin måste alltså till för att iq , , .,, skapa trygghet för de varvsanställda, I längden kan inget företag ochingen bransch haen storlek utöver det marknadsutrymme som finns. w, o emellertid inte innebära alt verkningarna avproduklionsneddragningarna för slå igenom helt, direktmot de enskilda, de berörda. måste ske i socialtacceptabla former. Sysselsättningsläget är redan myckel allvarligt på de orter somdrabbas av ytteriigare nedskärningar. möjligheter alt snabbtordna jobb till dem som friställs. ErikHovhammar har ställt en direkt fråga till mig om hur kunde gå medpå denna sysselsätlningsgaranli. Del är ganska enkelt att besvara denna fråga.Det finns inom varvsområdet lokaler för teoretisk utbildning och för verksamhetsom arrangeras av AMS. En annan fördel är, som vi såg del och enligt deupplysningar som vi fick från varvsledningen, att det ofta är problemförknippade med alt friställa folk efter ancienniielsregeln. Man arbetar påvarven i grupper, i vilka ingår specialister. Ancienniielsregeln gäller emellertidoavsett om den anställde är specialist eller icke har något yrkeskunnande.Därför är del en fördel att ur en grupp av friställda, som finns inomvarvsområdet, vid tillfälliga loppar kunna sätta in personer som har specielltkunnande i produktionen.