prot · G209152 · 1978-12-31 00:00:00 — Den tro på kollekiivisiiska, centralalösningars välsignelser som burit upp den socialdemokratiskapolitiken har krävt en ansvällning av byråkratin av en storleksordning som påsomliga områden kommit atl bli ett direkt hot mot enskilda människorsmöjligheter alt efter sina egna intressen forma framtiden. Jag behöver i dettasammanhang bara peka på bostads- och planfrågorna för atl belysa hur enskildakommit atl utlämnas till en byråkrati som säkert gör så goll den kan, men somgenom stiftade lagar är piskad att motsätta sig enskilda önskemål, hur rimligadessa än må vara. Sådanaföreteelser avskaffas inte genom enklare blanketter och ett vänligare språkulan kräver insatser som undanröjer hela den idé som byråkratiseringen ytterstutgår från. Den proposition nu har alt ta ställning till innehållermycket litet av sådana djärvare förslag. Byråkratiseringenär och förblir det socialdemokratiska samhällets ofrånkomliga avigsida.Byråkratin har kommit alt bli ett med socialdemokratin. Det visar sig också ide motioner som väckts med anledning av folkpartiregeringensantikrångelförslag. Vi moderater, och t. o. m. vänsterpartietkommunisterna lägger fram förslag till hur man skall kunna gå längre än vadfolkpartiet går i proposiiionen. Men inle så socialdemokraterna.Socialdemokratin framträder alltmer som byråkratins eget advokatkontor.Man företräder byråkratins intressen även när dessa slår i strid med deenskilda människornas berättigade krav på enkelhet och rättssäkerhet. Propositionenär tyvärr ideologiskt rätt oförarglig. Förslag syftande lill en begränsning avstatliga myndigheters alltmera vittomfattande regleringsverksamhet lyserpraktiskt laget helt med sin frånvaro. Elt sådant krav finns emellertid imoderata samlingspartiets motion 2458.1 denna motion krävs atl initiativ tastill undersökningar av myndigheternas regleringsverksamhet i syfte altnedbringa denna så långt det över huvud taget är möjligt. Undersökningarna bör,framhålls det i motionen, till en början vara av piloikarakiär för atl geunderlag för fortsatta undersökningar på elt större antal myndigheter. Dettakrav går utöver del krav av likartad karaktär som framförs i den centermotionsom här har talat om. Utskotiethar inle ansett sig kunna tillmötesgå kravet i moderatmoiionen. Varför äremellertid inte lätt alt veta. Det är svårt atl frigöra sig från tanken atlutskoltsmajoriteten bakom de smått undanglidande formuleringar, i vilka mandiskuterar motionens krav, faktiskt menar atl den nuvaranderegleringsverksamheten i stort är en nödvändig form av umgänge statsmakter ochenskilda medborgare emellan. Bostads- och planfrågorna -återigen - borde varaell tillräckligt åskådningsmaterial för alt visa atl regleringsverksamheten ivart fall ur enskilda människors synvinkel inte alllid ter sig så angelägen ochrätifördig. Ellkrav som är nära besläktat med det som jag nu har diskuterat återfinns i sammamoderatmolion och gälleren översyn av den uppsjö av lagar som vårt samhällenumera håller sig med. Också delta krav har avstyrkts av utskottet, kuriöst noggenom en hänvisning lill den byråkratiutredning som i sill i dagarnaöveriämnade slutbetänkande endast redovisar allmänna, men inga konkreta förslagpå delta område. inle alltför omföngsrika betänkande görs emellertid enhänvisning till domarregler som kan vara värda alt återges även här: "Allalagar skola vara sådana, att de tjäna till det meniga bästa, och därföre dålagen bliver skadlig, så är det icke mera lag, utan olag, och böravläggas." Delsom var självklart blir för dagens utskotlsmajoritet en orimlighet. Skall vårt samhälle kunna fungera krävs förvisso ett aktivtlagstiftningsarbete. Nya omständigheter kräver nya ställningstaganden. Mendessa nya ställningstaganden måste inte läggas ovanpå gamla stadganden ochpåbud. Det som är gammalt och umbäriigt skall rensas ut. Gör vi inte det kommerdel svenska samhällets regelsystem att bli så omfattandeall del krävs mångåriga juridiska studier för alt kunna leva som en laglydigmedborgare. 1 ett sådant samhälle har stat och kommun tagit den definitivamakten över människorna. Etttredje moderalkrav har dess värre rönt samma öde i utskottet som de tvåföregående. Förslaget rören översyn av förvaltningslagen i syfte att skapa reglersom bättre tillgodoser den enskilde i hans kontakter med förvaltningsmyndigheter.Kravet är, som tidigare nämnde, inte nytt, ulan det aktualiseradesförsta gången i besvärssakkunnigas förslag till lag omförvaltningsförfarande. Vårt i motionen refererade förslag syftar enkeltuttryckt lill all skapa sådana regler att den enskilde skall kunna ställa sammakrav på förvaltningen som förvaltningen ställer på den enskilde. Inteheller detla vill alltså utskotiet tillstyrka. För utskottsmajoritelen får delräcka med några uppmuntrande ord lill alla dem som ur underiäge tvingas slåsmol en tredskande offentlig maktapparat. Utskottsmajoritetens påpekande attmoderalkravel rör sig om en genomgripande förändring i förhållande till nulägetär det i och för sig inte svårt alt instämma i. Varför detla skulle vara ettargument mot alt den av oss föreslagna lösningen prövas är emellertid svårareatt begripa. För att medborgarna skall ha möjlighet att mäta sig medmyndigheterna krävs inte bara välvillighet och uppmuntran utan också bättrerättigheter. För att stärka den enskildes ställning kan inga åtgärder ansesvara alltför genomgripande. Vi står i inledningen lill etl arbete för att skapa ett enklareSverige. lades grunden lill en reformverksamhetsom, om den ges de rätta kontinueriiga injektionerna, kan innebära inte baraskrapande på ytan utan varaktiga förändringar i den offentliga verksamhetensförhållande till hela vårt folk. Som Jag tidigareframhållit är byråkralifrågorna i grund och botten Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati Altsocialdemokraterna och är ense säger tyvärr en del om djupeti de förslag folkpartipropositionen innehåller. Meddet anförda ber Jag, herr lalman, atl få yrka bifall till reservationerna 2, 3och 4 och i övrigt bifall till ulskollets hemslällan. NILSBERNDTSON (vpk): Den folkpartistiska regeringen påminner osökt om den lilteräre figursom påstods kunna åstadkomma stort buller även när han ål potatismos. Med stortbuller framlägger regeringen propositioner och förslag, vars innehåll dock ärganska mosigl och okonkret. Elt typiskt exempel på delta är propositionen omåtgärder mot krångel och onödig byråkrati m. m. Del bullrades åtskilligt omdenna fråga. Rubriken är ganska löftesrik. Innehållet är dock magert. Av de 172åtgärder som redovisas i propositionen är del endast 28 förslag som nuunderställs prövning. Del är verkligen inle de avgörande frågornanär del gäller alt bekämpa krångel och onödig byråkrati som behandlas ipropositionen. Konstitutionsutskottetbeskriver i sitt betänkande propositionen så här: "Huvuddelen avproposiiionen upptas av en redovisning av åtgärder som regeringen ellermyndigheterna genomfört, f n. genomför eller avser au genomföra samtåtgärder som förbereds av offentliga utredningar m. Utskottet anserpropositionen till en del vara "en lägesrapport omavbyrå-kratiseringsarbele inom statsförvaltningen". Detla är väl denvänligaste beskrivning utskotiet kunde välja för alt beskriva hur innehållslöspropositionen i själva verket är. Utskottet dristar sig att antyda all delhade varit önskvärt med ell mera konkret ålgärdsprogram mot krångel och onödigbyråkrati. Det är det minsta man kan säga efter allt larm om kampen motbyråkratin som åstadkommits från regeringen och den närstående kretsar. Denavgörande bristen i propositionen är att det saknas varje analys av orsakernatill samhällets byråkralisering. Regeringen förefaller tro alt krångel ochbyråkrati är något oundvikligt som följer av den offentliga sektornsutveckling. Regeringen vill inle eller förmår inle se byråkratiseringen ochkrånglet som en del av den kapitalistiska statsapparatens funktioner. Därförkan heller inle denna regering på allvar ta itu med dessa företeelser. Ivpk-motionen 2467 har vi företagit en genomgång av propositionen och deålgärder som vi finner angelägna för atl i verklig mening bekämpa krångel ochbyråkrati. Vi har pekat på behovet av demokratiska rättigheter påarbetsplatserna, förutsättningarna alt utveckla den kommunala demokratin,möjligheterna att förenkla bestämmelser och en rad andra ålgärder. Vissa avvåra förslag behandlas i andra utskott. Några av dem behandlas i KU:sbelänkande. Ettav våra motionsyrkanden kommer inte upp till behandling under denna riksdag.Det gäller kravet på monarkins avskaffande och övergång lill republik.Konslitutionsutskotlel har föreslagit att en rad grundlagsfrågor, däriblanddenna, uppskjuts till höstriksdagen. Detta är med tanke på gången när delgäller beslut i gmndlagsfrågor mycket diskutabelt. Vi har i annat sammanhangmotsatt oss uppskov med grundlagsfrågor. Vadhar då statsskicket med frågan om krångel och byråkrati att göra? Del ärfaktiskt ganska mycket. I proposiiionen talas om atl "vi måste kunnaavveckla offentliga funktioner som inte längre bedöms angelägna". Monarkinbör i högsta grad kunna anses tillhöra offentliga funktioner som inle ärangelägna. Den står i strid med demokratiska strävanden och bör avskaffas. Låtmig, herr talman, i belysning av de senaste dagarnas deball säga att monarkinsavskaffande också skulle kunna befria landshövdingar från bestyr medinsamlingar till kungliga gåvor. De skulle kanske få mera tid att syssla medangelägnare problem, såsom alt bekämpa arbetslöshet och bolagsvälde, i ställetför att vara ombud för rojalistiska kretsar inom storfinansen ochborgeriigheten. Deyrkanden i vpk-motionen som behandlas i betänkande handlarom några konkreta och betydelsefulla frågor när det gäller kampen mot krångeloch byråkrati. Detgäller kravet på införande av slandardblanketter för alla vanliga typer avansökningar, anmälningar, överklaganden m. m. Utskotiet anser dock inle altnågot behöver göras utöver vad som gjorts. Allmänheten, som ständigt brottasmed dessa problem, torde ha en annan uppfattning. Delgäller kravet på väsentligt större insatser för all kraftigi öka lillgången pålolkservice och att därvid särskilt beakta behovet av tolkar med speciellkompelens. Utskottet anser atl det saknas skäl att begära uttalande avriksdagen i denna fråga. Invandrarna, som drabbas av bristen på lolkservice,torde ha en annan uppfattning. Delgäller kravet pä att inrättar ett pariamenlariskl organ medrepresentanter för alla riksdagspartier och med uppgift all fortlöpande granskastatsapparaten och förelägga förslag till förenklingar. Dettaavstyrker utskottet med hänvisning lill de organ som redan finns. Dessa organhar uppenbarligen inte kunnat angripa krångel och byråkrati på etl eftekiivtsätt. Detgäller kravet på att bör inrätta ett pariamenlariskl organ medrepresentanter för alla riksdagspartier, dit medborgarna kan vända sig förupplysningar och med klagomål. Utskottet finner inte anledning till någraåtgärder. Det får räcka med vad som finns i fråga om information, tyckerutskottet. Det tycker säkert inte den stora allmänhet som upplever avståndettill besluisrattarna som myckel stort och besvärande. Detär förbluffande att ledamöter av konstitutionsutskottel, vilka kanske mer änmånga andra möter allmänhetens klagomål, kan avvisa delta krav med hänvisninglill vad som sägs i proposiiionen om allmänhetens tillgång lillsamhällsinformation och dess möjligheieratt tillvarata sin rätt i samhället.Det är verkligen magra argument utskottet anför. Konsiilutionsutskotlethar haft alt behandla delar av en tämligen innehållslös proposition. Man kannaturiigtvis då inte begära att utskottet skall åstadkomma någon gedigenprodukt av detla material. Däremot måste man reagera mot att utskottetkonsekvent avvisar varje förslag som innebär åtgärder mol krångel och onödigbyråkrati. Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati skottet säger alt detvarit önskvärt med mera konkreta ålgärder mot krångel och byråkrati avvisar manmotionskrav som skulle innebära konkreta ålgärder. Jag yrkar, herr lalman,bifall lill vpk-motionen 2467 yrkandena 9 c och 10. altriksdagen med anledning av motionen 1978/79:2467 yrkandena 11 och 12 uppdrar åttalmanskonferensen 1. att inrätta ett pariamenlariskl organ medrepresentanter för alla riksdagspartier, dit medborgarna kan vända sig förupplysningar och med klagomål, 2. aU inrätta ett pariamenlariskl organ medrepresentanter för alla riksdagspartier med uppgift att fortlöpande granskastatsapparaten och förelägga förslag lill förenklingar. KARLBOO (c) kort genmäle: Bara etl par ord till med anledning av en del av defrågor han log upp! NilsBerndtson framförde klagomål över all behandlingen av det avsnitt ivpk-moticnen som handlar om införande av republik blivit uppskjuten tillhösten. Detta tarvar en förklaring. Försl och främst torde del kunnaifrågsättas om detta yrkande sammanhänger med denna proposition. Därutöver hardenna fråga varit föremål för prövning kontinuerligt under desenaste åren, och markeringarna från partiernas sida är här klara. Del ärdärför som Jag ser det inle särskilt märkligt att delta yrkande - även om delär ett grundlagsändringsyrkande - blivit skjulet . Vidredovisningen av avsnittet rörande blankettfrågorna ville göragällande atl vi från utskottets sida ansåg atl allting var bra som det var. säger vi ingalunda. Vi säger att mycket är på gång, och vi förutsättersjälvfallet att myckel kommer att hända i vad det gäller all åstadkommaförenklade och mera begripliga blanketter för allmänheten. Närdet sedan gäller frågan om lolkservice framhöll - del kommer attframgå av protokollet - alt del förelåg ointresse från utskottets sida. Jagvill dock peka på alt vi understryker att del är viktigt att man nu verkligensatsar på utbildningsfrågorna när det gäller tolkar, så alt man därmed såsnabbt som möjligt kan åstadkomma en bättre service på det området. vill Jag säga all del ändå slås fast enviktig sak i proposiiionen liksom också i utskottsbetänkandel, nämligen hurdenprincipiella inriktningen i framliden av decenlraliseringsverksamheien ochanlikrångelverksamhe-len främjas. (vpk) kortgenmäle: Jag noterade redan under första anförande att han på flerapunkter lalade om att det var angelägna och mycket viktiga frågor. Han användeofta dessa uttryck, men det stannade vid detta. Då måste jag dra den slutsatsenalt och konsiiiutionsulskotiel tydligen tycker alt mesta är gott nog. Jagvill än en gång erinra om alt ulskotlei självt skriver att det hade varitönskvärt med mera konkreta förslag till ålgärder. När del då motionsvägenframförs konkreta förslag, gömmer man sig bakom uttalanden om att det nog finnsnågon utredning eller alt någonting pågår. Men så magert borde väl resultatetinle bli av utskottets behandling, även om proposiiionen är mager på dennapunkt. Närdel sedan gäller del grundlagsärende som vi har aktualiserat är del ändårimligt atl tar ställning till förslaget , eftersom det igrundlagsärenden förutsätts mellanliggande val före nästa behandling. Detförhållandet atl liknande motioner har avslagils tidigare lyckerjag inle ärnågot särskilt starkt argument, eftersom fiera frågor kommer tillbaka varje århär i . ifrågasatte om ärendet egentligen hör hemma i detlasammanhang. Enligt min mening faktiskt del i allra högsta grad. Krångeloch byråkrati har med statsapparatens funktion att göra, men det har ocksåmonarkin. Båda fyller uppgiften atl bevara ell orättfärdigt samhällssystem,och därför menar vi att frågan om statsskicket i högsta grad hör samman medkampen mol byråkrati och krångel. Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati Del har varit både lätt och svårt för konsliiutionsutskottel atthantera detla ärende, lätt framför allt därför atl tankegångarna ipropositionen i betydande utsträckning befinner sig inom den politiskaallmänningen. När tankegångarna inle konkretiseras möter de i allmänhet ingasom helst invändningar. Men även när de leder till konkreta åtgärder vinner delätt allmän anslutning. Även de befinner sig inom den politiska allmänningen.Vem motsätter sig i princip decentralisering, minskat krångel, enklare språkosv. Frågorav den typ som vi nu behandlar har vi också vant oss vid inomkonstitulionsutskottei. Flera av de utredningar som har arbetat ellerfortfarande befinner sig i verksamhet har utgått från konsiitutionsutskoltet.Utskottet har i slor enighet tagit initiativet. Del har också sedan lång tidtillbaka vidtagits åtgärder för atl decentralisera, minska byråkratiskt krångelosv. har utskotiet i sina granskningsbelänkanden redovisatde vidtagna åtgärderna, och detta har det gjort med slor tillfredsställelse.Framför allt har vi redovisat företagna decentraliseringsålgärder. Låt mig idetla sammanhang få erinra om atl det sedan mitten a v har flyttatsul elt mycket stort antal ärenden från regeringen. En sammanställning visar attfrån mitten av 1960-lalel lill mitten av beslutanderättenmotsvarande i runt tal 20 000 ärenden decentraliserats till underlydandemyndigheler. Sedan har del tillkommit en rad ärenden som är nya inom regeringen- ca 12 000 , varav 5 000 är besvärsärenden. Trots detta har dock antaletärenden minskat högst väsentligt. Antalet regeringsärenden var 35 000,27 000. Del har också underiältat behandlingen inom utskottet attpropositionen i sina huvuddelar redovisar "åtgärder som regeringen ellermyndigheterna genomfört, f n. genomför eller avser atl genomföra samtåtgärder som förbereds av offentliga utredningar". 7 protokoll 1978/79:152 Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati dessa utredningar harutskottet inte kunnat skriva annat än alt vi har tagit del av dem. Svårigheternaligger i att det har funnits så få konkreta saker i propositionen. Det harvarit besväriigt alt.vaska fram dessa ur del omfattande ordmaterialet. Jagbeklagar atl regeringen inle har haft tålamod att vänta med propositionen ochkunnat ta med fler konkreta åtgärder mot krångel och onödig byråkrati. Denkunde inle ens invänta byråkratiutredningen. Den överiämnades lill regeringensamma dag som konstitutionsutskottel Justerade sitt betänkande. Vi har fåttanvända den litet vaga formuleringen atl den säkert kommer au kasta ljus överde problem ulskotlei behandlat. Påsamma sätt finns det andra utredningar som man kan vänta skall vara färdigainom en snar framlid. Man skulle också kunna bearbeta decentraliseringsutredningenmer. Det är beklagligt att regeringen inte log på sig. Jag beklagarockså all ulskotlei inle har haft mer lid lill sill förfogande. Det hade säkertvarit möjligt för ulskotlei alt föreslå fler konkreta ålgärder om utskottethade haft tid att arbeta med de utredningar och remissutfall som finns och ävenmer bearbetat propositionen och de motioner som har remitterats lill utskotiet.Men proposiiionen kom sent, och det fördes fram starka krav på att den skullebehandlas i vår. Del fanns enligt de upplysningar vi i utskottet fick inte tidför kammarbehandling senare än . Jag är egentligen förvånad överaltutskottet med utgångspunkt i propositionen och motionerna på så harkunnat få fram så många konkreta förslag som ändå redovisas iulskotlsbetänkandet. Närdetsedan gäller enskildheterna i betänkandet har redan fästuppmärksamheten på atl utskottet enhälligt beslutat föreslå all, iöverensstämmelse med vad som förordas i decenlraliseringsulredningen och iflera remissinstanser som behandlat denna, etl decentraliseringsmål anges iolika författningar som styr förvaltningen. Jag betraktar det som mycketvärdefullt att vi kunnat bli eniga om delta. På den punkten var ocksådecenlraliseringsulredningen enig, och den socialdemokrat som har motioneratvar ledamot av decentraliseringsutredningen. Närdel gäller decentraliseringen i övrigt irorjag att vi alla är besjälade av envilja all decentralisera, men i varje särskilt fall måste vi väga detta mot dekrav på service som måste ställas från medborgarnas sida. Det kan hända att vikommer till litet olika resultat. Jag tänkte på det när jag hörde aU utskottetsvärderade ordförande som ett exempel på deceniraliseringssträvanden anfördekommunsammanläggningarna. Det är möjligt alt inte alla dessa har varit lyckade,men i själva verket har det varit så alt denna kommunreform skapadeförutsättningar för en mer långtgående decentralisering. Det blev möjligt auflytta över beslulanderäu till kommunerna. De var tillräckligt starka, kunde haen tillräckligt utvecklad administrativ apparat för att klara en rad uppgifter. Låtmig erinra om alt i del sammanhanget fanns förslag om alt uppgifter skulleflyttas från primärkommunerna till landstingskommunerna. Det gällde bl. Jag har litet svårt alt uppfatta detta som ett utslag av decentralisering. Såkan man alltså bedöma detta. Men säkeriigen är helt överens med mig omall vi skall kunna flytta ut uppgifter från centrala ämbetsverk till regionalastatliga organ, till kommuner och lill landsting. Men vi måste pröva varjesärskilt förslag med sådan inriktning. Detlagäller också de tankegångar som har förts fram i olika reservationer. Man kanom alla de krav som ställs i reservationerna säga atl de är föremål förutredning. Syftet med reservationerna är väl att göra markeringar beträffandeinriktningen av dessa utredningar. Närdel gäller den reservation som pläderade för anserjag, all desshuvudkrav blir tillgodosett genom den skrivning som enligt vad vi enats om skallingå i verksinstruktioner och motsvarande dokument, innebärande ett krav på attmyndigheten i fråga skall verka för decentralisering. I reservationenutvecklas tanken au man som eU led i delta arbete skulle verka för alt dencentralt anställda personalen åriigen skall minskas med ett visst procenttal. Detär verkligen svårt att åstadkomma något sådant. Det är möjligt atl vissacentrala verk kan minska personalen vid utflyttning, men det är inle säkert atldel är möjligt vid andra. Det är elt typiskt exempel på att det ibland ärnödvändigt atl gå fram från fall till fall och pröva verk för verk och nämndför nämnd. Det finns t. o. m. nämnder med en enda sekreterare, och om en sådannämnd skall vara kvar lär del bli svårt att åstadkomma någon mer omfattandepersonal reduktion. Ivad gäller övriga reservationer vill Jag endast uppehålla mig ell ögonblick vidreservationen 4 av och . Den verkar kanske ganskaoskyldig, och det pågår, som har påpekat, en utredning på delta område.Men den skall arbeta på grundval av reform. Så långt jag har kunnatinläsa någon mening i motionen och reservationen i den aktuella frågan innebärdel att nuvarande förfaringssätt på förvaltningsrättens område skall ersättasav en processordning, där de som vill fö till stånd en ändring skall väckaprocess. Kanhända skall man hänskjuia sådana ärenden lill domstol av vanligkaraktär - jag vet inte vad man tänker sig i detta avseende. En sådan ordningmåste ändå vara felaktig. Vihar byggt upp ell system, som kanhända har sina brister men som i det slorahela Ju fungerar väl. Atl nu slå sönder detta för att bygga upp enprocessordning måste innebära alt det blir fråga om ett domstolsförfarande, därkäranden är beroende av advokathjälp, av den ekonomiska förmåga vederböranderepresenterar osv. Kan det vara en rimlig och riklig ordning? Närdet gäller framliden vill Jag stryka under atl det självfallet är mycketviktigt atl vi fortsätter att minska krånglet, decentraliserarbeslutanderätten, begränsar den centrala tillsynen och kontrollen, vidgarservicen gentemot allmänheten, förbättrar informationen, förenklar språket osv.Efter de diskussioner vi nu fört bör vi dock, herr talman, ha hamnati etl skede där vi i betydande utsträckning kan släppa den principielladiskussionen och gå ned till de konkreta åtgärderna. Den principielladiskussionen har självfallet sitt värde genom att den riktar uppmärksamhet påviktiga Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati områden, men detväsentliga är ändå de konkreta åtgärderna.