prot · G20978 · 1978-12-31 00:00:00 — Dä måsle den första åtgärden vara, om dettabygger på en överenskommelse mellan Ivå parter, all man lar kontakt med denandra parten och pekar på att staten har fyllt sin del av överenskommelsen, sominnebär det statsbidragssystem vinu har med myckel stora ökningar avinsatserna. Vi måsle fräga: Vad har ni för avsikt att göra för att kommunernaskall hälla sin del av överenskommelsen? Vi har ocksä lagil upp frågan om vikan göra förenklingar av olika slag för atl på del sättet underlätta en snabbareutbyggnad. Men atl i della läge klippa lill med ökade slatsbidrag skulle varalilet märkligt, mol bakgrunden av att så sent som var kommunernasföreträdare med pä atl del ekonomiska utrymme för expansion i kommunerna somman var överens om, skulle möjliggöra fullföljandet av detta program. Jaglycker del är värdefulll att har utfäst sig att ta reda på hoskommunerna av vilken anledning de inte planerar alt följa programmet. Det skallkanske tilläggas alt del har varit så, all planerna har justeratsuppåt när man har kommit närmare i tiden. Härhar talats om att rätten till ledighe! med ivä timmar , som innebär kan få en kortare arbetstid om man har småbarn, skulle speciellt gynna dehögavlönade. Jag undrar vad del finns för bevis för della. Vi har ju enväldigl slor grupp människor som är deltidsarbetande. Många av dem är juslföräldrar, framför alll kvinnor, som anser alt del är för jobbigt atl arbeta påhellid och som vill ha mer tid för sina barn. De är inga höginkomsttagare. Mende anser att del är så vikligl alt få en förkortad arbetstid att de lycker altdetta är värt en inkomstsänkning. Nalurliglvisskulle vi helsl vilja ge dem en sådan kompensation för inkomstbortfallet som defårenligi föräldraförsäkringen -enligt regeringens förslag skulle de få den förett är - men om vi i nte har råd med del , så är del väl bra all de får ivarie fall denna rättighet till arbetstidsförkortning. Vissa föräldrar harjuredan visat all de är beredda att utnyttja en sådan rällighei. dag har de inle elt sådanlskydd all de fär behålla sill vanliga jobb. De är ofta hänvisade tilldeltidsarbete, som vanligtvis är lägre avlönat och innebär sämreförulsätlningar. Den som säger nej lill ledigheislagen hänvisar människor tilldellidsmarknaden, om de inle är beredda alt arbeta pä . Nalurliglviskan man laborera med tankegångar om all det skulle gå all sänka arbetstiden föralla människor frän älta till sju limmar . Det gör vpk, men ingen annananser att detta är realistiskt. Del skulle nämligen innebära enreallönesänkning för alla löntagare, och det är de inle beredda atl acceptera.Självfallet kan man föra en sådan debatt, men den är så frikopplad fränverkligheten alt den nästan blir ointressant. som är intressant är frågan hur del kan strida mol löntagarnas intressenalt fä den här rättigheten, och all vi sedan steg försteg bygger upp ettekonomiskl stöd för dem när de utnyttjar den. Vi har ju gjorl så päsludieledighetsområdet Där har vi infört en vidsträckt räll lill ledighet förstudier som vi harelt sludiestödssystern som är betydligt mindreomfattande. Men ingen har kommil på tanken att vi skulle la bort rätten lillledighet för studier utöver den ledighet som det utgår ekonomiskl stöd för.Ingen har sagt, alt det är någonting som bara gynnar överklassen och all deldärför skulle tas bort Jag har i varie fall inle setl nägra yrkanden om delhittills, men del kan ju hända all del kommer sädana. Attjag inte har tagit upp frågan om bilismen och miljöproblemen beror på all denhar diskuterats tidigare i dagens debatt. ()kort genmäle: Socialministern sade att det var uppfriskande med politiker som tänkersjälva. Jag är tacksam för det erkännandet, men lät mig säga all det skullevara ännu mera uppfriskande för politiker som länker själva, om regeringen varberedd atl förutsättningslöst pröva de förslag som vi lägger fram i våramoiioner. Jagtror att om socialministern läste igenom det som vi skriver om bostadsbidragenoch som i högsta grad beläggs av riksrevisionsverkels genomgång avbostadsbidragen, sä skulle han inte säga atl vi i försia hand skall gä vidarepå beprövade vägar. Om man fortsätter atl bygga ul bosladsbidragssyslemet idess nuvarande form, får del alll slörre skadliga effekler som del blir alltsvårare alt reparera. I bostadsbidragsmotionen har vi därför lagt fram konkretaförslag tilj hur man provisoriskt skall kunna rätla lill detla i avvaklan på enallsidig familjepolitisk utredning. Vi säger där när det gäller bostadsbidragenför flerbarnsfamiljerna all en del av dessa måsle utformas som en stående delsom ej avtrappas. Vi har redan nu direkia Pomperipossaeffekter pä del härområdet som är utomordentligt skrämmande. 1dagens situation är det så för väldigl många flerbarnsfamiljer all de, hur deän bär sig ål, inte får behålla någonting av sin inkomst. Det gällernalurliglvis också bidrag som beskallas, men det är detta som vi måsle göranågonting åt. Därför behövs det en allsidig familjepolitisk ulredning. Del kaninte vara rimligt atl det i familjer med många barn skall vara totalt omöjligtall på det enaeller det andra sällel förbättra sin standard, atl del skall vara omöjligt allens kravla sig över existensminiminivån. Båda dessa saker måste därför prövas.Vi måste ha en allsidig, övergripande utredning, och del hoppas jag allsocialministern kommer alt ställa sig myckel positiv till. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: förklarade ånyo alt man inle ligger efter planenoch att man bara beiräffande den närmaste perioden ligger efter med 10 000platser. Jag tycker, herr talman, att eU ögonblick bör bortsefrån den otillräckliga planen som alla hakat upp sig på och i stället gå ut ochse pä behoven, se vilka och hur många det är som köar. Då kanske GabrielRomanus inser alt de 100 000 daghemsplatserna inle räcker till. Päfritidssidan är del, som sagt, ännu värre. Hur många sju-, tolv- ochfjortonåringar är det inle som gär utan någon som helst tillsyn efterskolans slut? Här behövs alltså med det snaraste en ny plan, en plan som gär utpå alt fortast möjligl bygga i kapp efterfrågan. Beiräffandesexlimmarsdagen förklarade atl del inle finns några bevis påatl de högavlönade utnyttjat lagen mest. Men kan ju se eftervilka som har utnyttjat lagen. Sedankom det eU fantastiskt uttalande: sade att del främst ärkvinnor som arbetar deltid, därför all de skall få mer lid alt ägna sig ål sinabarn. Jag tycker alt detla uttalande är mycket avslöjande. Del visar allGabriel uppenbariigen fortfarande anser atl barnen är i försia handkvinnornas egendom. Männen borde emellertid ha lika slort intresse av att umgåsmed sina barn. Och alla far-, morföräldrar och andra vuxna kan ju ocksä ha ellintresse. Detta är ett av skälen till att vi kräver en allmänarbetstidsförkortning med oavkortad lön. Vi betraktar inte barnen som någolslags privategendom utan anser atl de tillhör samhällel. Sedanär del väl en skönmålning alt påstå att kvinnorna väljer att arbeta deltid föralt de vill umgås mer med sina barn. Dels är kvinnorna i många fall tvingadetill delta, dels är orsaken alt hemarbetet fortfarande faller på kvinnorna. Delär inle vi som med vårt krav på en allmän arbetstidsförkortning är frikoppladefrån verkligheten. Del är de som inle diskuterar kravet som är frikopplade fränmänniskornas vardag. Dagens situation med ungefår en miljon deltidsarbetande, varav de allraflesla är kvinnor, är en frukt av del hittillsvarande systemet har delvarit så, alt den som vill ha kortare arbetstid därför all han har småbarn,ofta har varit tvungen att lämna sill ordinarie arbele för atl ta ettdeltidsarbete. Männen har inte velat göra della. Men om man är angelägen om allockså män skall förkorta sin arbetstid för atl få mera lid atl vara tillsammansmed sina barn, är det här lagförslaget etl sätl all underlälla en sådanutveckling. Vi ger dem två vikliga rättigheter: dels rätten attha k var sitt vanliga arbele, alt kunna gä till arbetsgivaren och kräva kortarearbetstid - man behöver alllsä inle la elt annat arbele -, dels rätten all pänytt öka arbetstiden upp lill , om så önskas. Ärman alltså angelägen om att ändra på det förhållandet atl del bara ärkvinnorsom tardellidsarbeie föratt vara tillsammans med sina barn, bör man varaanhängare av denna lag. Tycker man däremot alt det är bra som det är, skall mangivelvis säga nej lill lagen. Men just därför atl vi anser del viktigt atlmännen också uppmuntras alt förkorta sin arbetstid, har vi varit med om attgenomföra denna lagsliftning, och vi har varit med om att införa ett stöd förde föräldrar som kortar ned sin arbetstid. Om regeringens förslag bifalls kande underen hell års lid få full kompensation vid en minskning från åtta tillsex limmar - eller 90 96 av lönen upp lill 7,5 basbelopp, vilkel vi i regelanser vara i stort sett likvärdigt med full kompensation. är alltså vpkemot. 1 stället bygger man luftslott och lalar om allmän arbetstidsförkortningmed , någol som ingen människa kan tro pä. Visa mig en endalöneförhandlare som anser alt del är realistiskt all över huvud tagel lala omdetta! Andrevice talmannen anmälde alt anhållit atl till protokollet fåantecknat atl hon inte ägde rätt till ytterligare replik. På förslag av andre vice lalmannen beslöts härefteratl kammarens förhandlingar skulle fortsättas . §15 Anmäldes och bordlades Redogörelse 1978/79:10 Fullmäktiges i riksgäldskontorelförvaltningsberättelse för är 1978 §16 Anmäldes och bordlades Motioner 1978/79:2155 avIngegärd m.fl. 1978/79:2156 av i Helsingborg1978/79:2157 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:57 ominriktning av den regionala konsumenlpoliliska verksamhelen 1978/79:2158av £-/7cCfif//550/; med anledning av proposilionen 1978/79:85 med förslaglill jordförvärvslag, m. m. med anledning av proposilionen 1978/79:90 med förslag till ändring i räushjälpslagen (1972:429) m. m. § 17 Anmälan avinterpellation den Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits lill kammar- fpuypj 1979 1978/79:137av {c) lill jordbruksministern om en samordning inom detrekreaiionspoliliska området m. m.: För att kunna driva en effektiv turist-,rekreations- och fritidspolitik är del nödvändigl med en samlad statligmyndighet med preciserade uppgifter och långtgående befogenheter. är enbrist , vilket måsle förändras. I stället för all försöka samordnaoch rationalisera myndighetsutövningen på del här området lycks utvecklingengä mot en ännu större splittring. Således övervägs nya organ medmyndighetsfunktioner, t. ex. en ny bätmyndighet, fjällsäkerhetsråd elc.Centralt handläggs frågorna på mänga departement och myndigheier. Med fog kanhävdas alt rekrealions-och ungdomsfrågornas hantering i den slalligaadminislralionen präglas av en splittring ulan motstycke inom andra områden.Detla leder lill belydande praktiska problem samt en svag position förfriiidsfrägorna genlemol andra samhällssektioner Föralt något beskriva den nuvarande situationen belyses delta här med någraexempel. Anläggningsslödethandläggs av (). Del gäller såvälriksanläggningar som mindre idrotts- och friluftsanlägg-ningar.Frilidsbälsfrågorna omhänderhas av , i vissa avseenden även avsjöfartsverket () och sjösäkerhetsrådet(). Det finns förslag om atl en särskildbätmyndighet skall inrättas. Det statliga stödet lill anläggningar för turismoch rekreation behandlas av beredningen för samordning av statens insalser förturism och rekreation (). Kommersiellt inriktade frågorrörande turism behandlas av turistråd (). Frågorrörande vandringsleder handläggs av . Etl nyttfjällsäkerhelsråd med myndighetsfunktion övervägs inom regeringskansliet.Utvecklingsarbetet beträffande anläggningar för idrott och rekreationhandläggs av . Men mycket av arbetet har utförts avKommunförbundels frilidsseklion. Markförvärvs- och ersättningsfrågor förre.servalbildningar ansvarar för. ()svarar för frågor rörande organisationsstöd till idrotten. Riksidroltsslyrelsenfördelar medel även lill de organisationer som står utanförRiksidrotlsförbundet Förjaktfrågorna ansvarar En viktig roll med inslag avmyndighetsutövning har dock Svenska jiigarförbundel ().För fritidsfisket svarar (). För fysiskplanering inom dessa områden utgår också medel från planverket ().Arbetsmarknadsstyrelsen () ger stora anslag lillanläggningar för idrott, friluftsliv och turism. Via olika typer av regional-och sysselsällningspoliliskt stöd görs belydande insalser för idrotts- ochfriluftslivsseklorn. UHÄ har ett visst ansvar för sluderandeidrotlen. Därulöverkan nämnas alt () har ansvar för denfysiska fostran i skolväsendel och () svarar för den ungdomspolitiska bevakningen ochutrednings- och informationsansvar på della område. är ocksåansvarig myndighet för del lokala aklivi-lelsstödel och det centrala stödettill ungdomsorganisationerna. () bedriveromfattande upplysningsverksamhet om kost- och molionsfrågor. (ulbildningsdepartemeniet) svarar för en omfattande bidragsgivning till olikaformer av fritidsaktiviteter pä del kulturella området Formellthar ansvarel för idrotts- och rekrealionspolitiken menhar mycket begränsade medel för all ulveckla områden för rekreation. Dessadisponeras främsi av industridepartementet och ,som ger stöd med hänsyn lill behovet av regionalpoliliska ochsysselsällningspoliliska insalser. Iremissvaren över rapporten från rekrealionsberedningen Statliga insatser förturism och rekreation (Ds JO 1978:2) har framkommit bl. a, från statskontoretall del är nödvändigt med en bättre samordning inom detla vida område. Ibilaga 13 till budgetproposilionen föreslår jordbruksministern atl en utredningtillsätts för atl verkställa del beslut som i enlighet medkulturutskottets betänkande 1978/79:15 inom del frilidspoliliska områdetfattat. Delär angeläget att frågan om en administrativ samordning inom rekrealionssektornsnarast kommer lill stånd för att underlätta för kommuner och förelag som villha besked vid planering och projektering av olika turistanläggningar. Debegränsade ekonomiska resurser som slår till förfogande bör med enändamålsenligare central administration kunna utnyttjas bättre. Mot bakgrund av detanförda vill jag fråga jordbruksministern: Vilkainitiativ avser regeringen att la för alt dels på departementsnivå, dels päolika verksnivåer fä en samordning inom främst del rekreaiionspoliliskaomrädel? § 18 Meddelande omfrågor Nr 78 den Meddelades atl följande frågor framställts fekpynri 1979 de"' f''b'uari Meddelande om frågor 1978/79:325 av () lillförsvarsministern om ersättning för föriuslpä grund av all fiskeredskap skadas av utländsk krigsmateriel: Någon gäng emellanåt händer del alt svenska fiskarei sina redskap får utländska minor eller annan krigsmateriel, som vållar storaskador på redskapen och dessutom orsakar avsevärda inkomstbortfall. Då del rörtsig om svensk krigsmateriel hardel i allmänhet gäll all åstadkomma någon formav ersättning, men dä del gäller utländsk materiel har fiskarna själva hittillsfält stå för de stora föriusterna. Medanledning härav anhåller jag om kammarens tillstånd all lill försvarsministernfå slälla följande fråga: Kande militära myndighelerna medverka lill atl yrkesfiskarna, som vällas föriusterpå grund av atl de får utländsk krigsmateriel i sina redskap, fär dessaföriuster ersatta av resp. land varifrån malerielen kan häriedas? 1978/79:326av {s) lill statsrådet om ålgärder mol kikhosta: Kikhosta är en smitlosam och förhållandevislångvarig sjukdom. Den är dessutom oerhört påfrestande både för den sjuke ochför omgivningen. Statistikenöver kikhostans utbredning är ofullständig men visar ändå all sjukdomen haft entendens att öka i omfattning under senare är. Verksamt vaccin saknas. Med anledning av detlavill jag fråga slalsrådel : Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för atl fä en tillförlitlig slalislik över kikhostans utbredning? Vilka forskningsinsatser görsför atl la fram ell verksamt kikhostevac-cin? 1978/79:327av i (s) till handelsministern om import ellerinhemsk produktion av gummistövlar: Enligl uppgift i pressen har civilförsvaret ansöktom importlicens för 60 000 par gummislövlar. utgår statsstöd lillTretorn AB i för produktion av gummistövlar av beredskapsskäl. Anser handelsministern atten sådan licens skall beviljas? I918/19',328avÅke (sjtiU industriministern om åtgärder föratl trygga sysselsättningen iHorndal: Det är inle ovanligt atl helasamhällgn utarmas och den samhälleliga servicen raseras som en följd av företagsnedläggelse. södraDalarna, är bara etl samhälle bland många där förelagens brist päsamhällsansvar kommer atl fä ödesdigra följder om inte regeringen myckel snabbividtar kraftfulla åtgärder. Deproblem som drabbat , beläget inom kommun, finns väldokumenterade på industridepartementet, varför någon upprepning inte behövergöras. Man har från såväl fackligl som politiskt håll vid elt flertaltillfällen uppvaktat den förre industriministern om allvarligabelägenhet. Kravet har varit alt beslutade nedläggningar skulle uppskjutas förall erforderliga ersättningsjobb skulle kunna skapas. Men tyvärr utan resullal. Ioktober 1977 beslöt styrelsen för AB bruk alt Horndalsverken, somarrenderas av , skulle läggas ned. friställdes25 anslällda dä mediumvalsverkel slängdes, och vid utgången av läggsstålverket ned, varvid de återstående 125 anställda fär uppsökaarbelsförmedlingen. I en kommun där del inte går atl uppbringa etl endajobb. Med hänsyn härtill villjag fråga industriministern: Vilkainsalser är regeringen beredd vidla för all trygga sysselsätlningen i ? § 19 Kammaren åtskildeskl.