prot · G20927 · 1978-12-31 00:00:00 — Detta arbete pågår sombekant inom , Utskoitei har därför avstyrkt bifall lillsamtliga molionsförslag utom till två, där utskottet hemställer alt riksdagenmed anledning av motioner från socialdemokraler ger regeringen lill känna delsall en geologisk kartering bör genomföras i vissa delar av västra , delsatl en ulredning bör tillsättas för atl ta ställning till frågan om hur enplanmässig sanering efter industrinedläggningar bör ske. Fråganom geologisk kartering har aktualiserats i motionen 1379. Bakgrunden lill denär raskaiastrofen i , Motionärerna begär en geologisk kartering som enförsta ålgärd och som underlag för geotekniska undersökningar i syfte atlundvika framlida raskataslrofer, Enligl utskottets mening bör den avmotionärerna föreslagna karteringen komma lill stånd, och äigärder i sådanriklning övervägs också inom regeringens kansli, Ulskotlet förordar alltså attsädana åtgärder vidlas och alt detta ges regeringen till känna. Därmed menar vialt motionens yrkande har tillgodoseiis. Denandra motionen som vi har tillstyrkt är motionen 270 som behandlar frågan omplanmässig sanering efter industriers nedläggning. Motionärerna begärenutredningav frågan. Utskottet harenhälligl ställt sig bakom förslagel imotionen och all en utredning bör komma lill stånd, bl, a, eftersom juslden i motionen upptagna frågan lidigare inle synes ha varit uppmärk- Motionärerna har-med utgångspunkt i förhållandena i - givii exempel pånegativa konsekvenser av övergivna indusirier, som bl, a, inneburit attinduslrimark med gott kommunikations-tekniskt läge fölt förfalla, Ulskotletanser att en utredning bör göras av den i motionen upptagna frågan men har inteansett all ett sådant arbete bör inordnas i del pågående bygglagarbelel - dettaför att inte ytterligare försena det arbetet. Det finns inte heller någotdirekt yrkande från motionärerna om atl så skall ske. Dessutom menar vi frånutskottets sida atl frågan rymmer aspekter ulöver de rent byggnadslekniska. Jagtänker då närmast på den ekonomiska sidan av problemet. Sammanfattningsvis harvi ansett all det ändå finns skäl för atl utredningen kommer till stånd.Moderaternas represenianter i utskoitei har till denna del av betänkandet fogatelt särskilt yttrande. De står bakom förslaget all utredningen bör komma lillslånd, men anser att den borde ha genomförts under den lid däsocialdemokraterna regerade. Det kan man ju instämma i, men den trätan förmoderaler och socialdemokraler klara av själva. Sälill de tre s-reservationerna. Den första behandlar hur bostadssociala hänsynvid planläggning skall komma till ullryck, I den socialdemokratiskapariimotionen 1688, som yrkade bifall till, föreslås atlriksdagen begär förslag till ändring i byggnadsstadgan med syfte att främjaplanläggning från social bostadsförsörjningssynpunkt, Ulskotlet hade även förraåret att behandla elt liknande motionsförslag och hänvisade då lill attförslaget beslutslekniskl borde prövas i del fortsatta bygglagarbelel och altmolionsförslaget därför inte i nuvarande läge borde sakbehandlas. Vi har inomulskottsmajoritelen inte funnit någon anledning att nu frångå denna synpunkt,ulan vi vill avvakta resultatet av bygglagarbelel. Jagvill i en kommentar lill säga all det är rikligt aU bygglagarbelelhar pågätt . Man har kunnat fira tioårsjubileum avbygglagulredningens tillsättande. Det var emellertid inte alls på det sättetatl det fanns ett färdigt förslag att lägga fram för vidregeringsskiftet . Tvärtom fick man efter alt ha gått igenom det materialsom förelåg konstatera atl det inle var användbart som proposiiionsunderlag.Arbetet fick alltså starta på nytt. Därför för vi tåla oss någon lid till dessalt detta arbele blir färdigt. Jaghar sagt tidigare i en kammardebatt alt det är verkligt angeläget atlbygglagrevisionen blir genomförd, och jag hoppas att den nuvarande regeringenockså härden uppfattningen och kör för fullt med atl färdigställa denpromemoria om bygglagrevisionen som är utlovad, så atl det blir möjligt allföra en allmän och inträngande diskussion om hur bygglagen skall bli utformad.Jag tror, som sagt, att vi helt enkelt måste tåla oss ett lag när del gällerkrav på ändringar än här och än där i bygglagarbelel, så aU arbetet idepartementel kan koncentreras på alt fö fram hela revisionen i elt endasammanhang. Dessutom är det inle förbjudet att planera väl. Delta ligger pä denkommunala nivån. Det är framför allt kommunerna som har möjligheter atl göradet. Det är friti fram för del lokala initiativet och för den lokala debattenatt försöka finna formerna för planeringen så alt den uppfyller alla de Byggnadslagstift-ningen m. m. angelägnaönskemål som räknade upp. Ireservalionen 2 behandlas frågan om samordning av de lagregler med vilka denfysiska riksplaneringens intentioner skall hävdas. Bakgrunden tillreservationen är motionen 620. Även beträffande detta molionsförslag hänvisarutskoltsmajoriteten till det pågående bygglagarbelel. Utskottet framhåller för förutsätta atl i en ny plan- och byggnadslagstiftning kommer systemetmed den fysiska riksplaneringen atl fogas in i ett allmänt plansystem. Del fördärför anses naluriigl au diskulera eveniuella samordningsbehov när kännedomom elt nytt plansystem föreligger, Utskotismajoriieten finner därför ingenanledning atl nu skulle begära ett separat förslag i ämnet. Dentredje reservationen handlar om planberedskapen. Reservanierna hävdar allplanberedskapen i mänga kommuner är dålig, I betänkandet finns pås, 10-13uppgifterom hur planberedskapen försämrats ,en tendens som nuemellertid lycks ha avstannat. Motionärerna uttalar vidare att handläggningeninom regeringens kansli av planfrågorna bör förbättras och effektiviseras. Låtmig dä upplysa om atl del inom har vidtagits åtgärder i syfteatt minska handläggningstiderna av planärenden. Delta är angeläget eftersomman fåll en kraftig ökning av anlalel sädana ärenden. Jag vill dessulom nämnaall del inom den bostadspolitiska administrationen pågår överläggningar ombostadsbyggandets planering i syfte atl klarlägga planeringssituationen ochinitiera lösningar av klariagda brister, Utskolismajoriieten menar därför altmotionärernas syfte för anses vara tillgodosett utan någon speciell åtgärd fränriksdagens sida, första av de vpk-motioner som berörde hemställs om ensnabbutredning för atl tillgodose behovet av personalutrymmen vidservicearbeten, Ulskotlet anser atl frågan löpande får beaktas avarbelar-skyddsslyrelsen och atl det därvid för ske en avvägning mot andra projekt.Inom arbelarskyddsslyrelsen las ju i samråd med arbetsmarknadens parterställning till det författningsarbete som bör bli föremål för övervägandeninom styrelsen. Bl, a, i detta sammanhang finns det möjligheter atl aktualiseraden i motionen upptagna frågan, Imotionen 279 föreslås en komplettering av byggnadsstadgan i syfte att uppnåbarnsäkerhel även i lägenheter byggda före . Iuiskoilsbeiänkandel hänvisar vi till barnolycksfallsulredningen, som kommer aubehandla den här frågan. Såvitt jag vet ingår numera huvudmo-lionären IngaLantz i utredningen, och hon bör därvid ha möjlighel all noga följa frågan ombarnsäkerhel även i bosläder byggda före . 1fråga om motionen 1678 ställde inget yrkande. Motionen gällerlagstiftning beträffande grundvaltennivån. 1 likhet med motionärerna finnerutskottet att det är en vikiig fråga som bör ytterligare övervägas. Emellertidbör pågående arbele med en revision av byggnadslagstiftningen avvaktas. Fråganharockså anknytning lill de uppgifter som getts åt den särskilda utredningen avfrågor om skadestånd för miljöskador. Meddetta, herr talman, ber jag alt fö yrka bifall lill utskoltels hemställan. () kortgenmäle: Läl mig först kommentera vad sade om läget vidregeringsskiftet och om möjligheterna atl fö fram en bygglag snabbare änvad som har blivit fallet. Jaghar konlrollerai de uppgifterna. Med de intentioner som socialdemokratin hade,hade del varil möjligl atl ha den promemoria som skulle remissbehandlas färdigsenast vid årsskiftei 1976-1977; förarbetena fanns redan. Avsikten var all enproposition skulle kunna framläggas för vid årsskiftet1977-1978, så alt riksdagsbehandling hade kunnat ske senast . Mennär en borgerlig regering tillträdde, vars medlemmar var inbördes osams i mångaav dessa frågor-både inom departementet, där man hade två minislrar, och inomregeringen, där hade en annan mening än millenparlierna - uppstoddet avsevärda förseningar i arbetet, som hade att göra med svårigheter atlslita de interna tvisterna. Tidpunkten för presentation av promemorian och föravlämnande av en proposition har gäng på gång fött skjutas framåt. o. m, löften som högtidligt avgivits av det då ansvariga statsrådet, - Såvar del med den saken. Delär mot denna bakgrund konstigt au och uiskotisma-joriietenhänvisar lill det gamla uttalandel att det här borde vänlatills vi för en ny bygglag. Det uttalandet gjordes vid en lidpunkt då deldåvarande statsrådets planering låg elt och elt halvt, kanske två, år före denplanering som gäller för presenterandet av en ny bygglag. Skälen för attåberopa just del för all inle nu förelade ändringar som kan göras blir svagareoch svagare. Riksdagenhar tidigare inte tvekat att göra vissa delreformer i avvaktan på en hell nylagstiftning. Jag vill bara hänvisa lill införandet av kravei päenergihushållning bland de krav som bör beaktas av kommunerna vid planeringen.Det gör med forlov sagt ett väldigi dåligt intryck att de tre borgerligapartierna så ängsligt försöker förhindra alt kraven på en social planeringjämställs med de krav som ställs på kommunernas planering när det gällerförsvaret, trafiken eller energihushållningen. Erfarenheterna är att ett sådantkrav behövs. Sedanär del inle bara handläggningstiderna som är avgörande för om regeringenshandläggning medverkar till en förstärkt planberedskap i kommunerna, även omdet är allvariigl nog alt handläggningen är långsam. Del är också de oklarhetersom råder och som gör all kommunerna inle vet efter vilka principer de skallplanera, därför alt bygglagen inle kommer, på grund av oenigheten om åkermarkenoch en rad andra frågor. Klarhet på dessa områden skulle göra atl kommunernakunde börja planera. (vpk) kortgenmäle: Först vill jag säga lill all jag inle med ett enda ordberörde motionen 279 om barnsäkerheten. Den kommer Inga Lanlz själv att ta uppsenare i debatten. sade somsvar på den från servicearbetarnas synpunkt viktigamotionen 273 all kraven i den kommer all beaktas vid det löpande arbetet inomarbetarskyddsstyrelsen. Men arbelarskyddsslyrelsen har varken inlresse, förmågaeller möjlighet all ålägga fastighetsägarna alt tillhandahålla lokalerfärdigställda som personalutrymmen för servicearbetarna. Såvitt jag kan förslårör del sig här om en ren ovilja all lösa de här frågorna. Om nuarbelarskyddsslyrelsen inle har satt dem högst på någon prioriteringslista,menar jag att det beror på all man inle har möjlighet all åläggafaslighets-ägarna en sådan lösning. OmKjell hade varit i ett pannrum, elt hissmaskinrum ellerett skyddsrum i en fastighet och sett hur smutsigt och dammigt del är där ochsedan tänkt sig att använda det som omklädningsrum och också sitta där och äta,då trorjag atl han skulle ha samma uppfattning som jag. Jag har nämligen varitutsatt for del i milt jobb under många är. Jagkan förslå alt och inte är intresserade av atl lösa dehär arbetsmiljöfrågorna för servicearbelarna och verkligen förbättra derassituation. Däremot tyckerjag all del är beklagligt alt de socialdemokraliskaledamöterna av civilutskottel också ställer sig kallsinniga till den härmotionen och dess syfte. De borde känna frågan bättre eller i varie fall ha denunder bättre uppsikt. Denhär frågan behandlades på 1976, och där var man överens om attden måste lösas. Man sade i. o. m. att man från LO:s och förbundens sida skulleverka för frågans lösning. Då bör del rimligen också kunna begäras alt desocialdemokraliska ledamöterna ställer sig bakom motionen när den kommer upptill behandling. () kortgenmäle; Belräffande och min debatt om genomförandet avbygglagsrevisionen är del bara alt konstatera, all även om det, som hon påstår,fanns ett färdigt förslag lill proposilion var del ju en proposition utformadså som socialdemokraterna ville ha den. Det är ganska självklart atl om manbyter regering skall den nya regeringen ha möjlighel att gå igenom förslag somföreliggeroch göra de förändringar den lycker är nödvändiga. Jag barakonstaterar att man inle har ansett sig kunna använda bygglagutredningens avväldigi många instanser kritiserade förslag som undertag för en bygglagsrevision. Samtidigtvilljag på nytt understryka alt jag finner det mycket angeläget alt viverkligen för en revision av bygglagen gjord, eftersom det har förutsatts iarbetet med den fysiska riksplanen. Det är också en fråga som man frånkommunall håll är väldigi angelägen om att fö klarhet i. Självfallelkan man göra delreformer, och del har gjorts elt antal sådana. Men trots alllmåste vi, som jag sade i mitl första inlägg, nu koncentrera oss på altförslaget lill reform kommer fram så all vi för möjlighet atl i olikaremissammanhang osv, lägga våra synpunkter på del och fö elt så samlatriksdagsbeslut som möjligt. Mananvänder uttrycket social planering, men egentligen skall ju all planering haett socialt syfte. Jag sade all det inle finns något som helst hinder för alt vi försöker allefter fattig förmåga pä resp, område planera så, atl del blir bra och uppfyllerde sociala krav som vi vill ställa på samhället. Mankritiserar också den försenade handläggningen och antyder alt något slagspersonliga problem mellan två statsråd skulle vara anledning lill den.Förlängda handläggningslider är elt utslag av den ökande debatten om planfrågorute i landei, där fler och fler människor menar alt den planering som har utförts,och som är ungefär av 1960-ialets socialdemokraliska modell, är felaktig. Alltfler ärenden blir alltså överklagade, och det har naturligtvis medfört attregeringens arbele med besvärsärenden i planfrågor har ökal. Även av del skäletär det angeläget atl få bygglagsrevisionen gjord så alt vi om möjligl kan födessa synpunkter tillgodosedda redan på ett tidigt stadium. Jagtror, alla ambitioner om delreformer lill trots, all det är bra om vi nu istället koncentrerar oss på att pressa fram ell förslag till helhelsreform. Fårjag sedan säga lill all vi pä s. 27 i utskollsbetänkandel harredogjort för de förhållanden som gäller och pekat på de möjligheter medföreläggande osv. som finns för all åstadkomma bättre arbeismiljö vidservicearbeten. BIRGITTADAHL (s) kort genmäle: Jag sade inte alt del var en proposition som fanns färdig vid valet1976, utan jag talade om förarbetena lill en proposition som vid det här lagetredan skulle ha kunnat vara behandlad av . F. ö. vill jag-och det ärmycket betydelsefullt - notera att den här debatten har klargjort atl det ärpoliliska meningsskiljaktigheler, främst naturligtvis mellan socialdemokratinoch borgerligheten men dessulom inom borgerligheten, som har medfört att delhär arbetet har blivit allvariigl försenat. Förseningen beror alltså inte iförsta hand på remissinstanserna, utan på atl man vill ha en annan inriktningpå den framtida bygglagen. Mot den bakgmnden skall vi trots allt kanske varaglada för att propositionen inte hinner läggas fram före valet . Därmed harvi fortfarande chans atl ge den det innehåll som vi från vår sida vill ha. Av presentationen av det förberedelsearbete som harförekommit i under regeringen tid framgår detnämligen att innehållet har en klart borgeriig prägel, vilket framför alltleder till att den sociala helhetssyn som vi vill ha inte finns med på elt sättsom svarar mot våra krav. (vpk) kortgenmäle: Arbelsmiljölagen medförde i sig inte någon förbättring i fråga om dessapersonalutrymmen. Det hänvisade till återfanns ju även i dengamla arbetarskyddslagen. Verklighetenär emellertid en annan. Det finns inga personalutrymmen för denna kategoriarbetare. Det är för att fö fram sådana som vi har väckt vår molion. På s. 27 iutskottsbetänkandei, som hänvisar till, sägs allyrkesinspektionen skulle kunna utfärda förelägganden eller förbud. kanman komma med förelägganden, men såvitt jag förstår kan man inte i dessa åläggafastighetsägarna att iordningställa personalulrymmen som är färdiga atl tas ibruk när man anlitar servicefolk för arbeten på fastigheterna. Föreläggandenkan vad jag förstår endast komma i fråga när det gäller byggnadslagstiftningen. NärPer i förarbetena till arbetsmiljölagen tog upp dessa problem, så sadehan all man skall ägna stor uppmärksamhet ät tillämpningen avbyggnadslagstiftningen. Det ärdarjag vill ha in en passus i vilken man åläggerfastighetsägarna atl iordningställa sädana här utrymmen. Det är, somjag serdet, inle möjligl . Om står fast vid sitt löfte, skall detbli en glädje för mig atl använda det som slöd när vi i den fackförening somjag lillhör går ul i vårt arbetarskyddsarbete. KJELLMATTSSON (c) kort genmäle: Del var är 1968 som bygglagulredningen tillsaiies och fick direktiv.Genom riksdagsbeslut startades en fysisk riksplanerings-omgäng. Tackvare den har man fött fram mycken kunskap om hur ett plansyslem bör se ut. Jagtror del är ett riktigt konstaterande att bygglagulredningens arbele inte varavpassat för den siluation vi därefter har fått uppleva. Därför behövs arbetetgöras om. Självklart måsle en annan regering se pä en del frågor på ell annatsätt än vad den tidigare socialdemokratiska regeringen har giort. Delär en hel del frågor som visar sig vara inte så enkla. Det gäller ju hela lidenen avvägning mellan att reglerna skall vara enkla och klara, så all denenskilde medborgaren i del här landet vet vad han har att rätta sig efter, ochalt reglerna skall styra eller i alla fall påverka de planerande organen altgöra arbetet på det sätt som man förordar från riksdagsnivå. Och samlidigtdeklarerar vi ju rätt ofta atl vi inte får deialjreglera och komma in på detkommunala självsiyrelseområdet. Därför är det elt ganska grannlaga arbete altkomma fram till ett system som både tillgodoser de intressen vi kan ha fränrikssynpunkt av hur planeringen skall genomföras och tar hänsyn lill den lokalanivån och de enskilda människornas krav på inflytande och regler som är klaraoch enkla. Jaghoppas därför att det arbele som pågår verkligen slutförs och att man dä hargäll in på de besvärliga frågor som finns så all vi för möjligheter atl föraden här diskussionen och fatta beslut under nästkommande riksmöle. Talmannenanmälde all anhållit alt till protokollet fä antecknat an honinte ägde rätt till yueriigare replik. Vi har i civiluiskoitei myckel välvilligt behandlat ensocialdemokralisk molion där det pläderas för något som motionärerna kallarplanmässig sanering efter industrinedläggningar. Motionärerna är frånVästernorriands län, och de åberopar en företeelse som synes vara ganska speciell för jusl detlänel. Motionärerna anser att en och annan utrymd industribyggnad bör rivas ochatl sanering av den befintliga indusirimarken bör ske. har den industriella processen på skogsindustrins omrade resulterat i en del nedlagda indusirier.Företeelsen är alltså av gammalt datum, och det är naturligt all del underårens lopp diskuterats hur man skall förfara med siora, tommaindustribyggnader, som står där med sönderslagna, gapande fönsterrutor och kanse ganska anskrämliga ul. Menden socialdemokraliska regeringen har uppenbarligen inle intresserat sig förfrågan, och del kan då naturligtvis vara glädjande för de socialdemokraliskamotionärerna all de nu möter förståelse från den borgerligaulskotlsmajoritetens sida. Ulskotlet hemställer, som framgår av belänkandet,all ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Jaghar, herr talman, som en av undertecknarna av del särskilda yttrandet anslutitmig lill utskoltsmajoriteten och anser alltså all en utredning i frågan börkomma lill stånd. Vianser emellertid på moderat håll i utskottet atl det finns betydligt angelägnarefrågor atl diskulera och uireda på näringslivets område. Det är ökadeindustrisalsningar och ökad sysselsältning som måste slå i förgrunden. Förregering och riksdag måsle åtgärder som underiällar industriell expansionkomma i främsta rummet. Vi måste i värt land skapa långt bältre föruisänningarför nyföreiagande. Densocialdemokraliska motionen lar i stället upp en fråga som haren klartdestruktiv bakgrund. Och i den angelägna framåtsyftande debatten är den frågasom motionärerna lar upp så till vida sekundär. Men eftersom densocialdemokratiska regeringen inte brydde sig om de synpunkter och förslag somderas egna partivänner redovisar kan del kanske vara på sin plats all nu göravissa överväganden, vilket vi alltså tillstyrker. Vimoderater vill emellertid förutsätta att dessa överväganden får en vidareomfallning än vad motionärerna anger. Om jag har tolkat deras motion rätt, såinskränker sig deras idéer lill i huvudsak två möjligheter. Den ena är attföretagen i landei skall få ännu en kostnadsbörda, och detta i begynnelsen aven indusirieiablering. Motionärerna talar om "någon form avgaraniifond". Vidare kan de länka sig någon form av exploateringsavtal isamband med etableringen, vilket skulle innebära all företagen förbinder sigalt svara för saneringen i händelse av alt verksamheten läggs ner. Vilkasummor del kan röra sig om nämner inle motionärerna, och det finns anledningalt sälla stora frågetecken för delta. Är tanken den -jag frågar- alt eltförelag skall fondera investeringsmedel och göra eget friskt kapital till eltdött kapital, pengar som kanske skall ligga oräntabla i många årtionden ochkanske aldrig över huvud taget komma produklionen och det betalande förelagetlill godo? Ärdel något som vi skall vara rädda för på näringslivets och sysselsättningensområde så är del, menar jag, att ytterligare fördyra investeringar ochåstadkomma dött kapital. Det måste vi akta oss för. Byggnadslagstiftningen m. m. Jag frågade vilka storheter i läl oss kalladel saneringspremier som motionärerna har tänkt sig. Har motionärerna funderatpå hur del kan ställa sig med kärnkraftverken? Skall del funderas på enskroiningsavgift för industribyggnader så bör del väl också funderas påmotsvarande avgifter för kärnkraftverken, och såvitt jag vet ärsocialdemokraterna positiva lill all bygga sådana. Harhuvudmolionären någon summa alt föreslå, åtminstone approximativt? Rör det sigom en miljon eller där omkring för att sanera efter en normal massaindustri, sålär del röra sig om mångdubbelt större summor för elt kärnkraftverk. Villmotionärerna ha med detta i bilden? Del kan bli enorma skrolningspremier somskulle anslås i förväg, om man följer motionärernas intentioner - dött kapital. Vimoderater konstaterar alt den ulredning som kan komma lill slånd bör utgå fränen mera förutsättningslös diskussion om möjligheterna alt lösa de aktuellasaneringsfrågor som kan finnas. Det första man tänker pä när en industri läggsner är naturligtvis möjlighelerna att i dess lokaler bedriva en annan ellerliknande industriell verksamhet. Den här frågan är betydligt mera komplicerad och omfattande än vad somanges i motionen, och vi föruisälier alltså all man i kommande övervägandenockså lar upp frågor som inte berörts av motionärerna men som bör tas upp isammanhanget. Vi moderater som skrivit del särskilda yttrandet finner vidareall förhållandena i - hemmavid motionärerna alltså - ärspeciella och alt det i andra delar av landet är ganska annorlunda, åtminstonemestadels. Det boren kommande utredning också ta i beaktande. Del finns alltsåskilda aspekter. Jag ber alt fö yrka bifall lill utskottets hemställan på samtligapunkter. I della anförandeinstämde (). BO (): Med anledning av molion nr 270, som behandlas i della belänkande, villjag anföra följande. Vimotionärer kommer-som också harsagts tidigare från lalarslolen-från ett län däromstruktureringar av näringslivet varil ofta förekommande. Del är främstskogsindustrin som har genomgått siora förändringar, och detta medindustrinedläggningar som en följd.