prot · G20982 · 1978-12-31 00:00:00 — Men jag vill fräga omstatsrådet anser att underlaget är komplett inför etl ställningslagande. Likasåvill jag ha ett snabbt besked om huruvida det blir substans i den utredning avmiljön som kan bli aktuell. BENGTKINDBOM (c): Jag tackarför svaret på frågan. Alltsedanmunkarnas tid i Värnhem har i pågått arbete med att, i huvudsaklill människors fromma, ta ul olika bergarter till byggnadsmaterial. När detgäller alunskiffer har vi kravet på ökad exploatering på grund avuraninnehållet Skifferrester frän lidigare hantering, s. k. rödfyr från gamlakalkbrott i , har använts som fyllnads- ochvägmaterial. Ingen har känt lill riskerna med delta. Nuhar vi emellertid fått vissa redovisningar. I har man undersökt eltplanerat bostadsområde och i Ekedalen elt bostadsområde som ligger päskifferresier. Dessa frågor har särskilt diskuterats här i kammaren, och delhar tagits fram rapporter. Vi behöver inte uppehålla oss mer vid detta. Jagvill bara i sam manhangei konstatera att när det gäller skifferresierna är detinte enbart radon utan också annan strålning som man har all ta hänsyn till. Isvaret säger industriministern att de frågeställningar som jag har angeltdelvis ingår i ASA.s forskningsprogram. Jag har det framför mig, och jag menarau det minimikrav man måste ställa är att det finns lakresier under de rekuliiverademarkområden som man kommer all redovisa resultat ifrån. Jagtycker det är positivt när industriministern säger alt det inte är uteslutetatt man kan behöva genomföra ytterligare ulredningar pä miljöområdet Det hadeemellertid varit ändå bätire om industriministern sagl alt man hade för avsiktatl göra ytterligare undersökningar. SSIsäger att vid planering av bebyggelse bör markens beskaffenhet med avseende påradioaktivitet beaktas. Problemet gäller avfall från hantering av alunskiffer,men också mark med ovanligt stora mängder radium. Ytterligare undersökningarfordras för en bedömning av problemets omfattning. Detär alltså en myndighet som redovisar della, och del tyckerjag man bör ta fastapä. Min huvudfråga är: Vilka ylleriigare konsekvenser kan skifferbrylningfå-konsekvenser som inle är kända men som i en framlid kan ställa ossinför etl nytt och chockartat uppvaknande och ge upphov till en debatt liknandeden som förts ? Sedanvill jag med anledning av svarets sista del, där det redovisas hur prövningenskall gå till, fråga industriministern, om detta innebär en glidning på vägbort från prövningen enligt byggnadslagen 136 a §? Jag vore lacksam för etlbesked av industriministern på den punkten. 0/77Utredning ivrande risken JÖr radonstrålning vid skifferbiytning 0/77Utredning rörande risken for radonstrålning vid skifferbiytning Jag skall hålla mig till de frågor som ställts med anledning av detärende vi skall behandla . Jag skall alltså inle gä in pä bostadsfrågorna,även om frågeställarna något snuddade vid dessa. Bostadsfrågorna har ju redantidigare debatterats. Låtmig säga lill båda frågeställarna att de - och del gäller kanske särskiltBritta Hammarbacken - åtminstone delvis resonerar som om det var fråga ombrytning. Men del är del ju inte - det finns över huvud tagel inte någonansökan om brytning. När frågar om vi har underlag för etlställningstagande, blir svaret alt något ställningstagande lill brytning intealls är aktuellt. Vad det här handlar om är undersökningar. Mankan fråga sig om det är någon nackdel att vi undersöker en fyndighet ochskaffar oss bättre information. En helt annan och senare fråga blir om manskall uinyttja den informalion vi får fram och gä vidare till prövning. Fråganom radongasen och riskerna för strålning kommer att ingå som ett led i deundersökningar det här gäller. I själva verket bör man fräga sig om inte deundersökningar som avser alt göra kan vara till nytta ocksä i andrasammanhang, där det gäller att bedöma dessa risker. Jag anser således atl detinte finns något skäl för oro. Vadbeträffar Bengl Kindboms fräga om lillämpningen av 136 a § byggnadslagen idessa sammanhang, vill jag påpeka att den paragrafen inte obligatoriskt behöverkomma till användning när del gäller gruvor. BENGTKINDBOM (c): Vårt krav ärju att man genom ulredningar skall få fram ett bättreunderlag. Den som följt dessa frågor har minsann märkt att det harskett glidningar. Det har varie gång sagts att problemen är avklarade, mensedan har vi kunnat konstatera att det finns fler problem. Vi kräver alltså attdet görs utredningar ocksä beträffande slrålningsriskerna. Industriministerns svar på min fråga angåendeprövning enligt 136 a § byggnadslagen var inte särskilt konkret. Jag kan medanledning av svarel inte göra något annat konstaterande än aufolkpartiregeringen är beredd att tillåta en sådan här exploatering utanprövning enligt denna paragraf Jag är mycket väl medvelen om att det är fräga om enundersökningskoncession. Jag trodde att det framgick av min fråga, och därförbrydde jag mig inte om alt upplysa om det i mitt tack för svaret. Jagundrar om man verkligen kan lita på att en sådan här undersökning har sä liteninverkan på miljön. Isitt förberedande material när det gäller koncessionsärendet skriver statensindustriverk att bolaget bör studera gruvbrytning, återfyllning ochrekuliivering samt utföra främst idé- och metodstudier beträffandebryt-ningsieknik osv. Del innebär alltså inle bara provborrning utan ävenpilotprojekt. Att det inte är fråga om något projekt i omfattande skala känner Vadjag vill poängtera är alltså att det finns lakerester och slagghögar,vars farlighet vi diskuterar. Här borde det göras ytterligare undersökningar avfariigheten av de lakerester och slagghögar som kommer att uppstå till följd aven brytning. Brytningen är ett resultat av en undersökningskoncession, och detär alltså underiaget för den undersökningskoncessionen som jag tycker det ärangeläget blir så brett som möjligt. Omfortsatt drift av Solslickegården Får jag bara i korthet svara att det finns i enpilotanläggning. Någon ny pilotanläggning är inte avsedd att startas, utan delär denna som kommer att användas. Somallmän komplettering till mina svar kan jag hänvisa till att det om någraveckor läggs fram en energiproposition, där bl. a. dessa problem, miljöeffekterm. m. ingående kommer att behandlas. BRITTAHAMMARBACKEN (c): Jag vill tacka statsrådet för den kompletterande upplysningen atl detinte är aktuellt med en industriell pilotanläggning i . Sedanber jag att få avvakta den kommande propositionen, och jag skall med intressestudera den. BENGTKINDBOM (c): Eftersom industriministern nu hänvisar lill en kommandeenergiproposition vill jag fråga: Kan man tolka det så, att det treårigaforskningsprogrammet inte skall fullföljas? Varför dras energipropositionen ini sammanhanget när det gäller ? Jag slutar med atl konstatera atl mintolkning beträffande 136 a § tydligen är giltig. Del är naturiigt att hänvisa till energipropositionen av del skälet attdär kommer en mycket fyllig redovisning av de miljöproblem som anmäls i deltasammanhang. Överläggningenvar härmed slutad. §10 Om fortsatt drift av Solslickegården Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fräga, 1978/79:322, ochanförde: har frågat om jag avser alt vidta åtgärder som tryggarfortsatt drift av Solslickegården eller därmed jämförbar institution. Enligt3 § sjukvårdslagen (1962:242) är landstingskommunerna och de kommuner som intetillhör någon landstingskommun huvudmän för sjukvärden. 6 protokoll 1978/79:80-82 Omfortsatt drift av Solslickegården Konvalescenlhemmet Solslickegården för aslmasjukadrivs av landstingskommun och har officiellt 20 värdplatser. Pägrund av patientmaterialets karaktär kan f n. endast 15 vårdplatser ulnylljas.Under hösien 1978 har 8-10 värdplatser varit belagda. Nägra vårdplatser harutnyttjats för ulomlänspatienier. Medanledning av en skrivelse från den ansvarige läkaren övervägs f n. inomlandstinget olika alternativ beträffande Solsiickegårdens framtid. Något besluti ärendet har sålunda ännu inle fattats. Socialstyrelsenavser atl göra en omfattande enkät till samtliga sjukvårdshuvudmän omallergisjukvårdens omfattning och inriktning vad gäller både vuxna och barn.Syftei är att få etl underlag för ett åtgärdsprogram inom omrädel. Jagvill i della sammanhang också nämna att dåvarande statsrådet i juni1978 beslutade att låta genomföra en kartläggning av samhällels nuvarande ochplanerade insatser för barn med allergiska anlag och besvär. Därvid skall ävenredovisas vilka åtgärder som med nuvarande resursinsats kan förbällrasamhällels omsorg om allergiska barn, t ex. genom bättre samordning avinsalserna från landstingskommuner och kommuner. Utgångspunkten för arbetel äratt barnens totala behov av insalser frän samhällets olika organ skalltillgodoses, däribland även ålgärder som syftar lill alt förebygga atl vårdbehovuppslår. Arbeiet bedrivs inom i samråd med bl. a.socialstyrelsen, , . Delär min förhoppning att detla utredningsarbete skall ge underlag för åtgärder förattförbättra levnadsvillkoren och vårdmöjligheterna för personer med allergiskaanlag och besvär. Jag ber att fålacka statsrådet för svaret pä min fräga. Jag hoppas att jag inte tarmiste när jag lycker mig kunna läsa en positiv inslällning till den här fråganfrän statsrådets och därmed ocksä frän departementets sida. Jagär självfallet medveten om au det är som är huvudmani della fall, men planerna pä atl inte bara överväga olika allernalivbeträffande Solsiickegårdens framtid utan ocksä att låta en nedläggning avgården omfattas av dessa alternativ var så alarmerande, att jag inte fann någonannan möjlighet att rikta uppmärksamheten på det kinkiga läget för den berördapatientgruppen än alt här i vända mig till statsrådet meddenna fråga. och kartläggningar som statsrådet nämner hoppas jag skall fullföljas,innan beslutet om Solsiickegårdens framlid fattas. Jag vill rikla statsrådetsuppmärksamhet pä det utsatta läge som denna patientgrupp befinner sig i och påden värdefulla tillgång som Solslickegården utgör för denna grupp. Atl såsomövervägs lägga ned verksamhelen vid Solslickegården och föra över patienternatill akutsjukvården vore en olycklig lösning med lanke på att det här handlarom ett vårdbehov som knappast kan i sammatillfredsslällande utsträckning tillgodoses av akutsjukvården som av en sådaninstitution som Solslickegården. Idetla sammanhang vill jag också peka på del ekonomiskt penibla läge som mängagånger uppstår, när föräldrar till barn som lider av den här sortens sjukdomskall ersättas för föriorad arbetsförtjänst i samband med att barnen vårdas påakutsjukhus - del finns ingen sådan ersättning för barnpatienters föräldrar. Delstörsta hindret för all fortsätta verksamheten vid Solslickegården tycks varaatl man lycker atl det inte finns eu tillräckligt slort palientunderiag ilandel. Men jag är, statsrådet , övertygad om att sä är fallet. Jaghoppas atl detta skall komma fram vid den kartläggning som görs och den somkommer atl göras. Det är alldeles uppenbart att uppgifterna i det här fallet ärfelakliga på grund av bristfällig informalion. Här behövs mer information.Kanske kan en sådan åtgärd som att ställa denna fråga i riksdag fä ensådan publicitet att föräldrar till barn som lider av dessa åkommor bliruppmärksammade på att det finns en institution som denna där de kan få hjälp -jag hoppas att så blir fallet Enannan tillgång i sammanhanget är ocksä personalen vid Solslickegården, som harlång och god erfarenhel av den värd som där ges. Jag hoppas att man inte utanvidare kastar bort den lillgång som personalen i delta fall utgör. Jagvill upprepa min förhoppning om att statsrådet ser positivt pä denna fråga ochatt Solslickegården under inga förhållanden får läggas ned, utan att man förstbeaktat resultatet av dessa karlläggningar och enkäter. Omfortsatt drift av Solslickegården Jag lar för givet alt landstingetkommer att ta fram ett sådant beslutsunderlag att man vet vad man gör när mantar ställning lill denna verksamhets vara eller inte vara. Den nuvarandeutvecklingen inom allergisjukvärden är enligl min mening ganska positiv på detsättet att man kan miljösanera oerhört myckel bättre än man kunde för bara 5-10år sedan. Dessulom har del ju gäll framåt på det medicinska området när detgäller behandlingen av allergisjukdomar. Vår strävan har varit alt barnen sålänge det är möjligt skall få vara kvar i sin normala miljö och att försöka altförebygga svårare sjukdomar pä det här omrädel. All bibehålla barnen i dennormala miljön är alllsä dagens trend. Jag hade justvänlat mig au statsrådet skulle komma med denna kompletterande upplysning omsin inställning. Jag förstår den. Men här har vi faktiskt en patientgrupp förvilken det är nästan nödvändigt att man institutionaliserar vården. Även omtrenden nu går mol att i ökad utsträckning låta patienterna vara kvar i sinnaluriiga miljö, har vi här ett område där detta inte hundraprocentigt kan förverkligas.Framför alll hoppas jag - och del är därför jag har begärt ordet en andra gång- att statsrådets inställning och ingripande förhindrar etl beslut om att lägganed Solslickegården redan efter 0/71åtgärder mot kikhosta Jag tycker det skulle vara katastrofalt om ett sådant beslutfattades. har det lagliga ansvaret för att tillhandahälla devärdresurser som behövs för de allergiskt sjuka barnen, och jag litar på attlandstinget också tar det ansvaret. Överläggningenvar härmed slulad. § 11 Om åtgärdermot kikhosta StatsrådetHEDDA LINDAHLerhöll ordet för atl besvara Z.e/7jÖ/;/swta(s) den fråga, 1978/79:326, och anförde: har frågat vilka ålgärder regeringen ämnar vidla för allfå en tillförlitlig statistik över kikhostans utbredning och vilkaforskningsinsatser som görs för atl ta fram ett verksamt kikhostevaccin. Denepidemiologiska övervakningen av förekomsten av kikhosta i landet sker sedan år1969 genom alt distriktsläkare och stadsläkare skall anmäla till länsläkarenantalet fall av kikhosta som han har behandlat under föregående månad. Härefteröversänds anmälningarna till statens bakteriologiska laboratorium (SBL), somredovisar statistiken . Även om denna statistik har vissa bristerspeglar den ändå trender i utvecklingen och ger klara utslag under epidemiår. m. har SBL i samråd med inlett försök medskärpt övervakning av förekomsten av kikhosta. Alla bakteriologiskalaboratorier i landet rapporterar fall av kikhosta till SBL. Vidare pågår sedanvåren 1978 en försöksverksamhet, som innebär en närmare inventering avinträffade fall av kikhosta i vissa regioner. Inventeringen sker i samarbetemed bl. a. infektionskliniker, barnkliniker, barnavårdscentraler och bakteriologiskalaboratorier. Det är ännu för tidigt att uttala sig om resultaten av dennainventering. Förtillverkning av kikhostevaccin gäller bestämmelser och rekommendationer som ärfastställda av WHO. Del är dock väl känl atl de olika vaccintillverkarnasprodukter varierar myckel i fråga om både effekt och biverkningar. Detta berortill stor del på atl det, trots decenniers intensiva ansträngningar, ännu inleär känt vilken eller vilka fakiorer som är avgörande för alt vaccinet skall geskydd. Kunskapernaom kikhostebakierien är sålunda myckel bristfälliga. SBL bedriver sedan fleraår tillbaka forskning inom området. Försöken går ut på atl sönderdelabakterierna, extrahera de beståndsdelar som är viktiga för framkallandet avskydd och avlägsna bariastsubsianser som sannolikt ger biverkningar. F. n.pågår försök att renframställa de immuniserande komponenterna. Detta arbete,som bedrivs i samarbete med japanska forskare och som sker med stöd av WHO,anses ha kommit längst i väriden. SBL bedömer utsikterna vara goda alt inom denärmaste 3-5 åren få fram etl förbättrat vaccin mol kikhosta med mindrebiverkningar. Jag vill dock framhålla att alll arbele med atl framställa nyavacciner är mycket tidsödande, bl. a. därför att preparaten måste prövas utmyckel noga i fråga om både effekt, biverkningar och stabilitet. LENAÖHRSVIK (s): Herrlalman!Först ett tack försvaret på frågan. Jag uppskattaratt svaret var utföriigt ochatt man har tagit problemet på allvar. Kikhostanär naturiiglvis inte det allvariigasle som man kan råka ut för, men jag harvelat uppmärksamma statsrådet påökningen av antalet fall under senare år.Anledningen till frågan är bl. a. färsk personlig erfarenhet-två barn sjuka . Jag harockså fått rapporter från andra barnfamiljer. Vidare hardet vid etl studiebesök pä ett sjukhus kommit fram uppgifter om att mängaspädbarn varit inlagda för vård på grund av kikhosta. Dåjag tittade på statistiken över kikhostans utbredning fann jag att det intefanns någon heltäckande statistik utan endast just rapporteringen fråntjänsteläkarna. Dennarapportering visar dock att en markant ökning skelt. Från att ha legat pä igenomsnitt 2 000 fall var siffran 6 494 för 1977och 8 611 . var antalet sä lågt som 800. harantalet inte varit över 8 000 någon gäng. Dellager naturiiglvis inle någon komplett redovisning av kikhostans utbredning.Många gånger sker ingen läkarundersökning, varför heller inte uppgifterna kankomma med i statistiken. Det vore intressant om t. ex. skolsköterskornas ochbarnavårdscentralernas erfarenheter kunde utnyttjas i del här sammanhanget. Jaghar också försökt ta reda på om det finns nägra uppgifter på hur mänga barn sombehövt sjukhusvärd, men sådan statistik förs inte. Dessa barn behöver juständig övervakning samt isolering, och de binder därför stora vårdresurser. Menhar vi dä inget vaccin mot en så här långvarig, smittosam och jobbig sjukdom?Som framgår av svaret har vi inte det, i varie fall inte något som är heltverksamt. Man har varit tvungen att förändra sammansättningen på grund av olikabiverkningar. rekommenderar en del läkare t. o. m. att man hell skautesluta kikhostekomponenten vid trippelvaccineringen. Denmedicin som kan sättas in när sjukdomen redan börial dämpar smittorisken någolmen har ingen större effekt i övrigt. Man får helt kallt räkna med 6-8 veckorsnattvak med vad det innebär när det gäller den allmänna konditionen. Förskolbarnen innebär det ganska stora problem. Detär ytterst angeläget att den här frågan följs med uppmärksamhet och att man sertill att SBL har de resurser som behövs för forskningsinsatser. Jagvill bara ställa följdfrågan: Kan man räkna med alt regeringen noga följerutvecklingen och tar de initiativ som behövs när det gäller eventuellt utvidgadrapportskyldighet och eventuella behov av ökade insatser för forskningen? 0/77åtgärder mot kikhosta 0/7?byggstari JÖr del planerade kraftvärmeverket i Fitlja Den månatliga rapporteringen av fall av kikhosta har, som jag nämnde imitt frågesvar, vissa brister. Det beror på att alla rapporterade fall inte ärlaboralorieverifierade. Vidare söker inte alla som får kikhosta läkare.Patienter som söker privatläkare eller går till sjukhusmottagningar blir inteheller rapporterade. Socialstyrelsenöverväger därför nu i samråd med SBL om rapporteringen -utan atl läkarnabelastas med alltför mycket byråkrati - kan förbättras. 1likhet med anser jag det angeläget att vi kanfå fram ett effektivare kikhostevaccin med mindre biverkningar. Som harframgått av mitt frågesvar pågår ett lovande forskningsarbete inom deua områdevid SBL. Men vi måste vara medvetna om att ell sådantutvecklingsarbete är tidskrävande. Vi har därför ingenting annat att göra änatt avvakta resultaten av det arbetet. LENAÖHRSVIK (s): Jag ber att få tacka för de kompletterande upplysningarna. Jag hoppasatt initiativ tas om det skulle visa sig att man behöver ökade resurser för denhär forskningen. Överiäggningenvar härmed slutad. § 12 Om byggstartför det planerade kraftvärmeverket i StatsrådetCARL erhöll ordet för atl besvara Bengl SJönells (c) den 29 januarianmälda fräga, 1978/79:308, och anförde: har frågat mig om regeringen kommer att medverka till altFittjaverket kan böria byggas som planerat för idrifttagning är 1983 vilket,enligt hans mening, är nödvändigl. Ca90 96 av bostäderna i är för sin uppvärmning beroende av olja. En av demest angelägna uppgifterna inom energipolitiken är att vidta konkrelaåtgärder för att minska vårt stora oljeberoende. Inte minst gäller delta detvitala område som uppvärmningen av våra bostäder utgör. Detär därför angeläget att tillkommande större anläggningar för produktion av eloch/eller hetvatten utförs för andra bränslen än olja. Delta har betydelse förvar anläggningarna bör placeras. Föratt effektivt utnyttja energin i bränslet bör vidare tillkommande anläggningarutgöras av kraftvärmeverk där det är motiverat med hänsyn till värmeunderiagetsstorlek. äretl område som lämpar sig väl föruibyggnad av kraftvärmeverk. Regeringenspositiva syn på en fortsatt utbyggnad av kraftvärmeverk liksom åtgärder för atlstimulera en sådan utbyggnad kommer alt redovisas i den kommandeenergipropositionen. Denlokalisering som är aktuell för det planerade kraft värmeverket i Fiuja har avbl. a. de berörda kommunerna bedömts vara olämplig för eldning med annat bränsle än olja. byggs vid Fitlja, bortfaller därför möjlighelerna all inomöverskådlig framlid försöria regionen med värme från annal än oljeeldadeanläggningar. Starka skäl lalar därför emot att kraftvärmeverket byggs pä jusldenna plats. Föratt så snabbt som möjligt få lill slånd en kraftvärmeuibyggnad i södraStorstockholmsregionen som inte är oljebaserad, avser regeringen atl ge statensindustriverk i uppdrag atl skyndsamt ulreda regionens fjärrvärme-försörining isamråd med , de berörda kommunerna och länslandsting. 0/7/byggstart för del planerade kraftvärmeverkel i Fitlja Jag får lacka energiministern för hans svar pä min fråga. Jag har lästdel i morgontidningarna, och jag förmodar att denna publicering är eltbidrag från folkpartiregeringen lill all rationalisera och reformerafrågeinstiiulet i och därmed öka respekten för och dessledamöter. Jagkan inle karakterisera svarel pä annat sätt än som beklämmande. Del ärbeklämmande inte bara därföratt beslutet alt stoppa kraft värmeverket i Fiujainnebär en närmasl brutal behandling av de båda kommunerna Boikyrka ochHuddinge, som jämte vaitenfallsverket står bakom Fitljaprojeklel. Beslutet omdetla stopp avslöjar ocksä i del stora nationella energiperspeklivel en ensidigheti folkpartiregeringens recept för en gradvis minskning av vårt lands farligaoljeberoende, en ensidighet som man lidigt kan skönja. Minskningen avoljeberoendet skall lydligen ske genom en satsning pä kärnkraftsulbyggnad ochen bortåt 100 är gammal kolleknik. Regeringensnej till Törnkraftprojektel, som det tillämnade kallas, har ocksåen konstitutionell aspekt, som konstiiutionsutskotiet möjligen får anledningalt titta på. Det konsortialavial som upprättats som grund för uppförandet ochdriften av kraftvärmeverket i och som träffats mellan statensvattenfallsverk å ena sidan samt och kommuner å andra sidanhar nämligen godkänts av såväl riksdag som regering genom beslut den 26 maj1978 resp. . Avtalskonlrahenternahar självfallet utgått från dessa beslut vid sitt fortsalla handlande ochföljaktligen investerat omfattande både personella och finansiella resurser iprojektet har varit inställt på all vederbörlig upphandling skall kunnaske . Alt såväl enskilda medborgare som kommuner och offentliga organ skallkunna lita pä beslut av statsmakterna är ett konstaterande av närmastundersialement-naiur. Detfinns ytterligare en utomordentligt viktig aspekt pä detta ärende. Det storaenergipoliliska beslut som fattades av riksdag innehöll bl. a. en radviktiga delbeslut på energiområdet. Ett av dessa var beslutet om uibyggnad avmotlryckskraften inom tio är, motsvarande en effekt av 1 500 MW. Delta beslutfattades av en enhällig riksdag. kan konstateras atl beslut ommotlryckskraften har blivit en flopp. Del finns beslut om mottrycksulbyggnadendast på tre håll i landel, varav Boikyrka- 0/77byggstart för det planerade kraftvärm e verket i ,somkan utnyttja landels största värmefall, skulle kunna bli en effektfullmanifestation av mottryckskraftens belydelse som billig och outnyttjadenergikälla och som betydelsefullt redskap i kampen för atl minskaoljeberoendet.