prot · G209114 · 1978-12-31 00:00:00 — allriksdagen skulle med bifall till motionen 1978/79:1108, yrkandet 7, som sinmening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört. KNUTWACHTMEISTER (m): Herrialman!Alla i denna kammare-del är inle sä få just nu-och f ö. alla människor i helavärt land lorde vara överens om behovet av yttersta sparsamhel i all synnerhetunder trycket av etl budgetunderskott på 44-45 miljarder. Självfallet bör detallmänna gå i täten och försöka begränsa den offentliga utgiftsexpansionen. Detärendast genom höjd produktivitet parad med ökad sparsamhel som vi kan kommalill rälla med våra ekonomiska problem. Moderatasamlingspartiet har till årets riksdag framlagt en rad förslag för all begränsautgiftsexpansionen inom den offentliga sektorn. Elt av dessa förslag går ul påall riksrevisionsverkels myndighetsgranskning i ökad utsträckning inriktas pämöjlighelerna till besparingar. Dessutom anser vi all de förslag lillrationaliseringar och besparingar som lägger fram i högregrad bör bli föremål för konkreta ålgärder. Utskoltsmajoritelensmotivering för avslag pä motionen lycker jag är ganska tunn. Man nöjer sig medatt ganska allmänt framhålla atl huvuddelen av verksamhetredan är ägnad all bidra lill ökade möjligheler till besparingar istatsverksamheten. Dessutom säger man all det är angeläget atlriksrevisionsverket tilldelas erforderiiga resurser. Om detta sista krav råderförvisso inga delade meningar. Det hade däremot inte skadat om utskottet gjorten viljeyttring och understrukit det krav som kommit lill uttryck i denmoderata reservationen. Meddetta, herr lalman, yrkar jag bifall till den reservation som fogals lillfinansutskottets betänkande nr 24. BJÖRNMOLIN (fp): Jag kan instämma i vad inledningsvis sade omnödvändigheten av alt vi häller igen pä den offentliga utgiftsexpansionen ochförsöker att hitta punkter där man kan företa besparingar inom den offentligaförvaltningen. Men jag tror inle alt etl bifall till den moderata reservationenskulle leda lill det. Del arbete som riksrevisionsverkel gör -effektiviserings-och rationaliseringsundersökningar av olika slag - är en nödvändig grundval föralt kunna föra fram förslag lill besparingar i statsverksamheten. Med deninriktning som riksrevisionsverkels verksamhel har, har man anledningall vänta sig all en del av resultaten av denna verksamhet kan bilda underlagför besparingsförslag. Jaglycker också all den avslutande formuleringen i den moderata reservationen ärnågot förvirrande. Man säger all vi skall ge regeringen lill känna atlriksrevisionsverkels förslag till rationaliseringar och besparingar i högregrad skall bli föremål för åtgärder än som sker. Men del är ju beroende avvad vi gör här i ! Del är genom de beslut i konkreta frågor som vifattar i som vi avgör om det underiag som RRV tillhandahållerfaktiskt leder till besparingar. Jagtror atl reservanterna har tänkt fel när de föreslär alt skall göraetl tillkännagivande som skall styra verksamhet.Riksrevisionsverkel skall göra ralionaliseringsundersökningar av olika slag somvi politiker sedan kan använda som underiag för besparingsåtgärder, om vi villdet. Meddella ber jag, herr lalman, atl få yrka bifall lill utskottets hemställan. KNUTWACHTMEISTER (m): säger och utskottsmajorilelen skriver i sitt betänkande allRRV bedriver förvaltningsrevision med inriktning på alt om möjligt åsiadkommadirekta besparingar. Del kan naturiigtvis sägas. Men faktum är alt ordetbesparingar över huvud laget inte finns med i instraktionen förriksrevisionsverket. Det talas där om att tillse att den slalliga verksamhetenbedrivs effektivt. Man skall granska taxorna och hur upphandlingen bedrivs.Vidare skall man öva tillsyn över revisionsverksamheten inom andra enhelerinom statsförvaltningen och tillse atl redovisningssystemet är ändamålsenligt. Därmedhar jag i så fall också svarat på den fråga som avslutningsvisställde: Vad riksrevisionsverkel kommer fram lill borde kunna ge underlag förbesparingar från andra myndigheters sida. Men, som sagt, inte ett ord om besparingar,även om man med litet välvilja kan lägga in en sådan tolkning i instruktionen. Emellertid finns det då extraanledning att genom elt påpekande fästa uppmärksamhei pä behovet avbesparingar. BJÖRNMOLIN (fp); Del citerade ur instruktionen förriksrevisionsverkel, all riksrevisionsverkel skall arbeta för effektivitet inomandra myndigheter, är naturiigtvis just del jag tänkte pä. Del ärjust genom attse till atl de offentliga förvaltningsmyndigheterna arbetar effektivt som vifår underlag för reella besparingar. Om man är intresserad av atl begränsa denoffentliga byråkratin - och jag har fått uppfattningen att man är det påmoderat häll - borde man på olika sätt understödja arbeteför all åstadkomma effektivisering inom statsförvaltningen i dess helhet. KNUTWACHTMEISTER (m); För precis sedan stod BjörnMolin här i kammaren och talade varmt för en dämpning av statsutgifterna. Delgällde dä presstödet. Den gången var våra båda partier på samma sparsammalinje. Det hade varit på sin plats om vi också nu hade varit eniga om den viljatill besparingar som har manifesterats i den moderata reservationen. Nej, rör till det för sig. Vi är fortfarande eniga omnödvändigheten av att vidta besparingar inom den offentliga förvaltningen. Dethar jag talat om väldigt mänga gånger. Men, , del åstadkommerman inte genom atl vrida riksrevisionsverkels arbete åt det håll som ni vill.Om riksrevisionsverkel ägnar sig ät att se till Beskattningenav förmögenhet i Jämlljeförelag m. m. att de slalligaförvaltningsmyndigheterna arbetareffeklivt -och de kan arbeta mer effektivt äni dag - då har hjälpt oss att åstadkomma besparingar i denoffentliga förvaltningen. Överiäggningenvar härmed slutad. Proposilionergavspå bifall lill dels utskotlels hemställan, dels reservationen av KnulWachimeisler och Gölhe Knulson. och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan Knul begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansulskollets hemställan i belänkandet nr 24punkten 6 mom. 2 röstar ja. den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä KnutWachtmeister begärde rösträkning verkställdes votering med.omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja- 246 Nej - 48 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. §10 Beskattningen av förmögenhet i familjeföretag m. m. Föredrogs skaUeutskotlets belänkande 1978/79:39 medanledning av moiioner angående beskattning av förmögenhet i familjeföretag m.m. 1detta betänkande behandlades motionerna 1978/79:310 av m. fl. (vpk), varisåvitt nu var i fråga (yrkandel I) hemställts all riksdagenuttalade sig för en genomgripande skaltereform enligl i motionen anfördahuvudlinjer, innefattande bl. a. en skärpt beskattning av förmögenheter, arvoch gåvor. 1978/79:683av m. fl. (vpk), vari hemställts all skulle uttala sinanslutning lill de i motionen framlagda förslagen om en skärpning avkapitalbeskattningen och hos regeringen begära alt förslag härom föreladesriksdagen, innebärande höjning av förmögenhetsskattenmed för förmögenheier upp till 2 milj. kr. och med 1,5procentenheter för förmögenheter lill den del som översteg 2 milj. slopande av80/85-procenlsregeln, höjning av skallen påarv och gåvor med i genomsnitt , skärpning avrealisationsvinstbeskattningen genom all den grundades på följande principer hela realisationsvinsten bordevara skattepliktig, även realisationsvinst fränavyttring av lös egendom avsedd för personligt bruk borde vara skattepliktig, beskattningen avrealisationsvinsten borde vara av minsl samma skärpa som beskattningen avarbetsinkomster, 5. beskattning avstiftelser. Beskattningenav förmögenhet i familjeföretag m. m. 1978/79:1162av m. fl. (m), 1978/79:1731 av m.fl. (s). varihemställts all beslutade alt en av skattesaiserna förhöjdförmögenhetsskatt skulle utgå fr. o. m. , 1978/79:1734 av m. fl. (s), vari såvitinu vari fråga (yrkandet 2) hemställtsalt värderingsreglerna vid beräkning avkapitalskatt fr. o. m.den 1 juli 1979 fick den lydelse de hade före riksdagensbeslut , innebärande alt tillgångarna i dessa fall skullelas upp lill del lägsta värde som kunde godtas vid inkomstbeskattningen, docklägst av substansvärdet, saml 1978/79:1744av () och (). 1. beträffandeallmänna skärpningar av kapitalbeskattningen m. m. alt skulle avslå moiionen 1978/79:310, yrkandet1, i vad avsåg kapitalbeskattningen, motionen 1978/79:683. motionen 1978/79:1731, 2. beträffandeförmögenhet i förelag m. m. att skulle avslå motionen 1978/79:1162, motionen 1978/79:1734, yrkandet2, motionen 1978/79:1744. Följandetvå reservationer hade avgivits av , , , i , och (samtligas): 1.belräffande allmänna skärpningar av kapitalbeskattningen, vari reservanternaansett alt ulskollel under I c bort hemställa Beskattningenav förmögenhet i famjljeföretag m. m. allriksdagen med bifall till motionen 1978/79:1731 skulle anta av reservanternaframlagt förslag till lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt, 2. beträffande förmögenhet i företag m.m., varireservanterna ansett all ulskollel under 2 b bort hemställa altriksdagen med bifall lill moiionen 1978/79; 1734, yrkandel 2, skulle anta avreservanterna framlagda förslag lill lagom upphävandeav lagen (1977:1173)om ändring i lagen (1947:577) om staflig förmögenhetsskatt, förslag till lag om ändring ilagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskall. Kapitalbeskattningen vad gäller dels en höjning av skattesatserna vidberäkning av förmögenhetsskatt, dels värderingsreglerna för vissaföretagargrupper vid beräkning av kapitalskatt behandlades av idecember 1977 men även så sent som . Vi häri partimotioner upprepatden ståndpunkt vi då intog i dessa frågor. Den redovisas i de två reservationersom har fogals lill del utskottsbetänkande vi nu behandlar. Ireservationen 1 föresläs således en höjning av förmögenhetsskatten innebärandeen uppräkning av skattesatserna i samtliga skatteskikt med ca 15 96 för 1980års taxering och med och senare års taxeringar. Den häråtgärden är enligt vårt förmenande i första hand betingad av rättviseskäl meninnebär givelvis också en förstärkning av statens inkomster. Mängalöntagare har fått vidkännas en slandardför-sämring. Dethar varit fråga om betydande uppoffringar från slora grupper, och det tycksvara ofrånkomligt alt vi även måste räkna med begränsadestandardförbättringar. Av rättviseskäl är del då rimligt att ocksåkapitalägarna får la sin del av de ökade bördorna. Alt döma av regeringensfinansplan tycks del ju dessutom vara så, atl kapitalägarna i näringslivel kanräkna med betydande vinstökningar såväl 1978 som 1979. Ireservationert 2 yrkar vi pä en återgång till de bestämmelser som gällde föredecember 1977 beträffande värderingsreglerna för såväl förmögenhets-som arvs-och gävobeskallningen för vissa företagargrupper. De regler som den borgeriigariksdagsmajoriieien dä genomförde innebär all skallen för vissa grupperhalveras. Densom har sin förmögenhet placerad i t. ex. varalager, inventarier, maskiner ochfastigheter och driver någon form av rörelse eller jordbrak behöver bara betalakapitalskatt på 30 96 av värdet mot lidigare 60 96. Eftersom förmögenhetsskattinte utgår på de första 200 000 krortorna, kan företagaren således gä fri frånförmögenhetsskatt för en förmögenhet på , medan den som t. ex.har en bosiadsfasiighei ulan samband med rörelse får betala förmögenhetsskattpå det värde som överstiger . Denhär åtgärden motiverades med all man skulle skapa lättnader för småföretagen.Sanningen är väl ändock den att förmögenhetsskatten fördel slora flertaletsmåföretagare inte utgör något problem. Vidare måste det till mycket starkaskäl föratt göra undanlag frän principen om likhet mellan olika skattskyldiga.1977 års riksdagsbeslut innebar dessutom sådana ytteriigare lättnader för allpå ett rimligt sätt möjliggöra generationsväxlingarna i familjeföretagen, bl.a. genom ökade länemöjligheleroch uppskovsregler,att vi inte anser delerforderligt med dessa generösa värderingsregler. Vidriksdagsbehandlingen för drygt ett är sedan sades all de nya reglerna hade enprovisorisk karaktär och att departementschefen skulle föranstalta omytterligare utredning av kapitalbeskattningen. I del utskotts-belänkande vi nubehandlar upprepar utskotlsmajoriteten atl beslut inle skall ses somen slutlig lösning på familjeföretagens kapi-talskatieproblem. Ochfortfarande sägs del - drygl etl år efter förra behandlingen - all en utredningskall tillsättas . Jag skulle gärna vilja vela vad utskottets talesmananser all det rör sig om för tidsperspektiv när man lalar om "inomkort". Jag ber atl få yrka bifall till reservationerna 1 och 2 med ErikWärnberg som första namn. Beskattningenav förmögenhet i familjeföretag m. m. (vpk); Inkomster av kapital utgör arbetsfri inkomst. De som har dessainkomster skapar dem inle själva. De skapas av andra människor, av dem som intekan tillgodogöra sig frakterna av del som de skapat. Frakterna, de verkligtrara ärtorna, skördas av ett alltmer krympande antal kapitalister. De sombeklagar sig över skatterna är de som har inkomster som de själva inle arbetarihop. Del är etl cyniskt skådespel. Del är detta klientel, dessa utsugare avarbeisfria inkomster, som dessutom är privilegierade i skattelagstiftningen. Delborde vara naturiigt atl kapitalinkomsterna beskattades åtminstone lika starktsom arbetsinkomster. F. n. utgår inga egenavgifter pä kapitalinkomster. "Betydande reala vinster undgår beskattning" vid beräkning avrealisationsvinst, medger budgelministern i proposilionen "om ändraderegler för uppskov med beskattning av realisationsvinst m. ".Långtgående skattelättnader har införts vid aktiefondsparande. Aktiebolag ärbefriade från förmögenhetsbeskattning. Avsevärda skattelättnader förförmögenhet, nedlagd i rörelse eller i jordbruk, har införts av regeringen.Stiftelserna är i stor utsträckning befriade från förmögenhetsskatt. Merän 80 resp. 85 96 av sammanräknade inkomster beskallas inle. Avdrag förunderskott i en förvärvskälla medges för inkomster från en annan förvärvskälla.Obegränsad rätt för avdrag frän inkomst av gäldränior föreligger. Konst ochandra liknande spekulativa objekt för att värdesäkra kapital är befriade frånskatt. Inflationsskyddadeskatteskalor har införts. Minskning av statsskatten och höjningar av dekommunala skauerna är etl genomgående tema. Beskattningenav förmögenhet i familjeföretag m. m. deskatien har höjls, delsgenom höjning av skattesatsen, dels i kronor genom ökad inflation.Arbetsgivaravgifterna har slopats. Ytterligare lättnader för höginkomsttagareföreslås i den liggande proposilionen om fortsatt "reformering" avinkomstskatten m. m. Såhär ser del utom man lar och gör en liten översikt av hur skattesystemetverkar. Här framgår tydligt och klart vad lagstiftningen syftar till. Den ärsammantaget en klasslagstiftning som gynnar en speciell grupp, en redanprivilegierad grupp i del här samhället. Det är dessa som gapar över högaskatter men som i realiteten pä etl lagligt sätt smiter från beskattning. Detär också inom denna grupp som del olagliga skatlesmitandet är påtagligt, vilketskadar den s. k. skattemoralen. Det är denna grapp som undandras beskattninglill förfång för alla som arbetar för sina inkomster och inte har möjlighetlill stora avdrag för all sänka skatten pä sin inkomst. Detär mol dessa orättvisor, mol del här privilegierandel som vänsterpartietkommunisterna ställer förslag om förändringar. Till skillnad frän utskottet ochde partier som står bakom avstyrkandet av våra förslag om skärpning avbeskattningen av kapital anser vi att denna förmenta reformering avskattesystemet måsle upphöra och verkligen i stället inriktas på all angripa dehöga inkomsterna och stora förmögenhelerna och minska skatten för de vanligamänniskorna med arbetsinkomster. Jagfinner det föga meningsfullt att nu gä irt i ert deball om procentenheter ochdetaljer i utformningen av förslagen till skärpningar. Utskottet har intebemödat sig om atl i belänkandet la upp en saklig debatt om de förslag som vilagt fram, och del klargör att frågeställningen mer är av ideologisk än avteknisk art. Frågan slår helt enkelt så att del gäller att välja sida. Detgäller vilka man vill ta ställning för; De besuttna - de med arbeisfriainkomster -eller det slora fiertalet människor, de som arbetar för sittlevebröd, de vanliga människorna. För vår del har vi klart angeit vilken sidavi står pä. Jagyrkar bifall till motionerna 310 och 683. Dessa motioner är en del av etlskallepakel vars genomförande föratsätter en genomgripande skattereform -enskaltereform som omfördelar skatterna till förmän för arbetare och tjänstemän ivanliga inkomstlagen och till förfång för redan privilegierade och arbeisfriainkomstgrupper. Den fråga som behandlas i skatieulskoliels belänkande nr 39 har blivitnågol av en följetong i riksdagsarbelel. Socialdemokraterna, som själva iregeringsställning framlagt nuvarande regler om förmögenhetsbeskattning, ansernu atl dessa regler är för generösa, trots all infiationert skärperskatteuttaget. ena socialdemokraliska reservationen framhålls bl. a. att kapitalägarna inäringslivel erhållit och kommer au erhålla betydande vinstökningar under 1978och 1979. Påståendet är verkligen diskutabelt. Allt är visseriigen relativt -det skulle givetvis vara beklagligt om den siluaiion som rådde under krisåren1976 och 1977 skulle bli bestående, och det är också sant att del finns förelagsom kan uppvisa ett bältre resultat än men är det ingensvårighet atl visa pä många företag där den enskildes tillgångar åtskilligtreducerats genom de kriser som förekommit. lid då alla partier, även socialdemokraterna, lalar om nödvändigheten av ettsparande och åtgärder för alt skapa kapitalresurser för näringslivetsutveckling föreslår socialdemokraterna en skärpning av förmögenhetsskatten.Jag måsle fråga; Accepterar man inle ett frivilligt sparande ellerelt enskiltägande, eller vad är egentligen motiveringen lill detta krav? År1970 ansåg socialdemokraterna au det utrymme som då bedömdes föreligga förbeskattning av förmögenhet borde utnyttjas till fullo. Vad som sedan skett äratt inflationen avsevärt skärpt beskattningen. Mot denna bakgrund anser jaginle all del finns någon saklig motivering för den föreslagna ändringen. Beträffandebeskattningen av del i företagen bundna kapitalet var vi ganska eniga iriksdagen före regeringsskiftet . Vissa åtgärder idenna riktning hade vidtagits, och flera framträdande riksdagsmän och ävenstatsråd på socialdemokratiskt häll uttalade som sin åsikt, atl ytteriigareåtgärder var nödvändiga för atl lindra beskattningen av del bundna kapitalel sålänge som del står kvar i förelaget. Sedan fattadeett beslut i denna riktning har emellertid socialdemokraterna försökl atl fådeua beslut upphävt. Man har motionerat om delta i ,som ju också sade. Jagtycker att det är beklagligt att vi har hamnat i denna situation. Det ärframför allt ägarna till de mindre och medelstora förelagen som berörs av dehär aktuella reglerna. Inte minst under den besvärliga lågkonjunkturen hardenna förelagsgrupp visat sin styrka att stå emot påfrestningar och all ulaningripanden från samhället anpassa sig till den aktuella situationen. Denlättnad i kapitalbeskattningen som nuvarande regler innebär är egentligen enganska ringa insats av samhället, alldeles speciellt om man jämför medstorföretagen. Ettgenomförande av förslagen från socialdemokraterna och vpk innebär altskatieskärpningen drabbar just ägarna lill de mindre och medelstora företagen.Som framhålls i moiionen 1162 ställs de slörre familjeföretagen i stort settulanför de här diskuterade reglerna för skattelättnader, bl. a. på grund av80/85-procentsregeln. Varför skall man då från socialdemokraterna just angripade mindre och medelstora företagens ägare, när man ändå vet att del Sloraflertalet av dessa arbetar under ganska stor press? Ännumer förvånande är socialdemokraternas uttalande i reservationen 2, atl detskulle vara principiellt felaktigt all ha olika nivåer på kapitalbeskattningen,beroende av i vilka objekt förmögenhelerna är placerade. Jag måsle ställafrågan: Var det ingen mening i det uttalande som har gjorts tidigare omnödvändigheten av att åstadkpmma lättnader i beskattningen av del bundnakapitalet, eller är det pä det sättet att man helt har ändrat uppfattning? 1det exempel som här nämnde, nämligen företagaren med . iförmögenhet som skulle kunna gå fri frän beskattning, gjorde med en villaägare. Jag vill till det bara säga att när Beskattningenav förmögenhet i familjeföretag m. m. Beskattningenav förmögenhet I familjeföretag m. m. detgällerdendelavförmögenheten, för vilken man kan komma i åtnjutande av reduceringsregeln, såinräknas varken bosiadsfastigheten eller marken. Här skall beskattningsbarabelopp las upp lill minst det värde som bostadsfastigheten och marken har. Detgör att det exempel som anförde inte är riktigt. Påden andra frågan, om vad uiskoiismajoriteten menar med uttalandet alt delkommer all tillsättas en utredning, vill jag svara au det har sagts frändepartementet all kravel pä en utredning nu kommer alt förverkligas, och viförväntar i utskottet att del kommer att ske inom den allra närmasie liden. Vadbeträffar vpk harjag en helt annan uppfattning om ägande och enskildföretagsamhet, men jag skall inte föriänga debatten med att gä i polemik molherr . Med det anförda ber jag atl fä yrka bifall till vad skaiieulskottelhar hemställt. Visst måste del väl ändå anses vara generösa regler. , närman halverar den skatt som det är fråga om för företagare vad gällerförmögenhetsskatten. Närvi har talat om all man bör titta på huruvida man skall vidta ytteriigareålgärder när del gäller kapitalbeskattningen, vill jag nog gärna erinra StigJosefson om att vi sart:iidigi har sagt att det riktiga är att man tittar pähela företagsbeskaltningen. Man måste sälla in den här frågan i dess sammanhang. Företagsskalleberedningenhar-och det hardel väl räll enighet om, även om vi har haft olika meningar omvilka nivåer vi skulle gå på - bl. a. sagt all när del gällerkonsolideringsdelen, del som i och för sig är en del av substansvärdet, såkommer den atl förändras i hög grad. Det måsle innebära all man bör gä in ochpröva frågan totalt sett. Vi har ändock i vän land elt oerhört generöst nettovinstbeskattningssystemsom tillämpas på företagen. Vad vi menar är alt del här måste man titta på iett sammanhang. Vitycker vidare atl det är orimligt all i en lid då löntagarna får ställa uppsolidariskt och se lill alt vi i varje fall någorlunda klarar upp del hela,kapitalägarna skulle ställas ulanför. De skulle sålunda inte behöva vara medoch ta ansvaret i delta sammanhang. Exemplelsom jag anförde är riktigt. När del gäller jord, växande skogoch bosiadsfasiighei är det taxeringsvärden det är fråga om. Men del här skallju tas upp inom ramen för 30 '\i. Låtoss ta en jordbrukare som har en stamdjursbesätining som ur värderingssynpurtktär au jämföra med etl varulager. Skulle det vara så att de tre kategorierna-jord, växande skog och bosiadsfasiighei - når upp lill taket pä sä skullehan ändå inte behöva betala någon förmögenhetsskatt pä den del som avserexempelvis stamdjursbesättningen. Samma gäller inventarier och maskiner. Visstfinns del en spärr, men den är inte speciellt effektiv i det här sammanhanget. TOMMYFRANZÉN (vpk); vill inie gä i polemik, och jag kan förstå honom. Han kanha svårt att förklara sina utlåtanden i det lidigare anförandet. Hanpratade om att de här frågorna är en följetong eller i vart fall börjar bli enföljetong. Ja, , de kommer att fortsätta all vara en följetong sålänge de inle är lösta pä ett tillfredsställande sätt. StigJosefson tog inte upp de frågor som vi tagit upp i moiioner, och det har inteheller, somjag lidigare sade, utskottet gjort i sitt betänkande. Men jag kanändå haka på vad sade i sitt inlägg.