prot · G20950 · 1978-12-31 00:00:00 — Del rimmar illa när man talarväl om stöd till det chilenska folket och med svenskt statligtkapital bidrar lill all förtrycket fortsätter. Jag menar au efter den senasleomrösiningen i IDB om lån lill borde även regeringens argument för ettfortsatt medlemskap ha fallit. Därför frågar jag utrikesministern om inteSverige bör lämn? Undersenare tid har framför allt trycket mot de fackliga organisationerna skärpts.Elt dokument av den 6 sepiember, utarbetat av de fackliga organisationerna, hartillställts Pinochel. Svaret från regimen lät inte vänta på sig. Svaret blevatt tre nya dekret utfärdades. Deinnebär extraordinära befogenheter för inrikesministeriet alt avlägsna vilkenfacklig funktionär som helst, oavsett befallning. Detta är innehållet i lagdekret2345. Deinnebär upplösandel av sju fackförbund liksom deras lokalavdelningar, eftersomde nu ansågs olagliga. 500 fackliga organisationer upplöstes och derastillgångar överfördes till den chilenska slalen. Omkring 300 000 chilenskaarbetare blir på så sätt ulan rätt till facklig representation. Delta ärinnehållet i och följden av dekret 2346. Deinnebär upp till fängelse för person som representerar arbetarna,eftersom delta anses som elt hot mol den allmänna ordningen och statens säkerhet.Detta är innehållel i dekret 2347. Heltnyligen antog 23 fackliga ledare ett uttalande om dessa dekret, där de bl. a,sade: Dettanya övergrepp är ytteriigare ell steg i upplrappningen av förtrycket avfackföreningsrörelsen från en regering som definitivt ställt sig i motsatsställningtill arbelarna, lill förmån för de privilegierade ekonomiskt siarkaminoriteterna och mol landets folkmajoritet. De säger vidare: Detaren klar motsättning mellan juntans representants förklaring i FN om attmilitärregeringen hell respekterar de mänskliga rättigheterna och del faktumalt del i landei förekommer övergrepp på de individuella garantierna,som innebär ett våldförande av samma räuigheter som juntan påstår sigrespektera. Detta är dock inget som förvånar oss. Vi har lärt ossatl förstå att det är en sak vad regeringen säger och en hell annan vad dengör. Jagskulle kunna försätta atl citera andra uttalanden från fackliga ledare. Arbetarna ställs ulan facklig representation, och att varafacklig ledare i dagens anses som en kriminell handling som ger hårdastraff Motdenna bakgrund kvarstår min fråga till utrikesministern om vad regeringenkonkret tänker göra för atl siödja de fackliga organisationernas kamp för sinasjälvklara rättigheter. Jag menar alltså aii silualionen i är sådanall del krävs extraordinära åtgärder. I fallet har vi 0/77 regeringsinitiativ rörande förhållandena i , 0/7?regeringsinitiativ rörande förhållandena I , ansett det rimligt - medhänsyn till vår biståndspolitik och utrikespolitik i övrigt -att ge direkl stödtill slora delarav den motslåndskamp som pågår där. Överväger regeringen altinföra ett moisvarande stöd till chilenska fackliga organisalioner? Sålill frågan om elt bibehållande av FN:s särskilda arbetsgrupp för mänskligarälligheter i . Tyvärr har utrikesministern inle lämnat någotsvar pä den punkten. I stället säger han atl formerna här inte är sä viktigautan alt man kan tänka sig en rapportör. Bakgrunden lill förslagel om ensärskild rapportör om vad som händer i är bl. a. all man härigenom som enkompromiss skulle kunna bibehålla samma grupp av länder som log initiativetlill den förra resolutionen om i FN. De förutsättningarna existerar intelängre . Och i del lägel finns det ingen anledning för att ge sigin på några slags kompromisser för att blidka exempelvis . Det finns alltsåinga sakliga skäl för atl frångå kravet på elt bibehållande av arbetsgruppen. Därförmåste inför resolutionsarbelet trycka på atl denna arbetsgrupp förfortsätta sin verksamhel. Ingen kan uppfatta del som annat än en nedtrappningom driver linjen atl vi nöjer oss med en rapportör. Här menar jag altdet finns en väg att nä ett tryck på för atl, som utrikesministern säger,åtempprälta respekten för de mänskliga rättigheterna. Moldenna bakgrund och mol bakgrund av atl man i sannolikt kommer att behandla Chilefrågan vill jag fråga utrikesministernvilket sakligt innehåll har i resolutionen om , Isitt svar säger ulrikesminislern vidare om de försvunna föngarna atl det ärsärskilt viktigt alt klargöra deras öden. Och det är väl del minsta som man kanbegära. framsiällan från kardinalämbelet för den chilenska katolska kyrkan tillChiles högsta domstol avkrävdes sä sent som regimen besked. skrivelse som inlämnades lar man upp 651 fall där bevisningen är särskillklar. Man anger också de personer inom säkerhetspolisen, polisen, militären ochfängelsemyndigheterna som bevisligen haft något att göra med den föngsladeseller försvunnes arrestering eller haft ansvar för dennes vistelse i fängelse,konceniralrationsläger eller tortyrcentral. Detär myckel viktigt, och unikt, all katolska kyrkan i gör dettaställningstagande. är del av oerhört stor vikt att den svenska regeringeninlensifierarsiltarbeiejust pä denna punkl,eftersom också detta är ett teckenpå att trycket inifrån gentemot juntan skärpts. Så sent som kundevi läsa hur Fria fackföreningsiniernaiionalen ORIT;s latinamerikanska regionalaorganisation uppmanar till en allmän medlemsbojkoll . Sverigesinitiativ till en fond för juridiskt och finansiellt bisiånd till juntans offerär värdefullt. Jag vill bara underslryka del angelägna i att fonden får en bredinternationell anslutning och atl för sin del skall vara berett alt gebelydligl mer än de , som utrikesministern nämner. Justnu koncentreras det inlernalionella arbetet för det chilenska folkel i storulslräckning till FN;s generalförsamling. I det arbetet måsle Sverigemålmedvetet arbeta i linje med en total solidaritet för del chilenska folket.Det är speciellt vikligt nu när juntan försöker visa upp en mer pulsad fasadmot omvärlden, i förhoppningen atl en del länder skall la delta som enförevändning för en mjukare attityd till juntan. Delta måste på alllsätt motarbeta och i stället intensifiera sitt politiska och ekonomiska slödtill de demokratiska krafterna inkl. de fackliga organisationerna i . och riktade några frågor till migi sina kommentarer lill interpellationssvaret. En av dem gällde huruvida FN;s särskildaarbetsgrupp skulle behållas eller om man stödde tanken på att en rapportörskulle tillsättas av FN:s kommission för mänskliga rättigheter för atlfortsätta arbetet. Vihar från svensk sida gäll pä den linje som majoriteten i arbetsgruppen följde,vilket innebär att vi stöder tanken på alt en särskild rapportör fullföljerarbetet. Jag har svårt att följa tankegången att detta skulle innebära någonsorts nedtrappning av den förtjänstfulla rapportering som har skett genomarbetsgruppen. Vi har helt enkelt varil inriktade på att lägga fram ett förslagsom har största möjliga utsikt atl vinna brett stöd i generalförsamlingen. Vihar också föreslagit att FN:s kommission för mänskliga rättigheter skallutforma mandatet för den särskilda rapportören på grundval av det mandal somtidigare gällde för arbetsgruppen. och har frågat mig om lån lill avIDB och vilka de svenska positionerna har varit. refererade altSverige har ställt sig negativt lill sådana lån, vilket är självklart. Hanpåpekade att hade röstat emot lån medan den exekutivdirekiör somrepresenterar hade lagt ned sin röst. Det kräver kanske en tekniskförklaring varför del förhåller sig på delta sätt. USAär en tillräckligt stor bidragsgivare i IDB för att ha en egen exekutivdirekiöroch därmed också kunna rösta ensamt ulan att behöva väga ihop sin position medandra länders. Vårt bidrag till IDB är så pass litel atl vi lillsammans med enrad andra stater representeras av en gemensam exekutivdirekiör. När de andrastaterna inte är villiga att inta en lika negativ hållning som vi, kommerrösten alt läggas för den hållning som den övervägande delen av gruppen intar.Vi har därvid möjlighet, och begagnar oss också av den, atl inför beslutendeklarera genom vår exekutivdirektör atl går emot exempelvis tanken påelt lån till . Så har också skett. Man kan därför säga alt vi teknisktsett från svensk sida har röstat emot de lån det varit fråga om. Vi har f ö.sedan kom med i IDB röstat emot alla lån som varit till förmän förChile. Jagkanske också skall lillägga all de lån del här gäller inle är lån på särskiltförmånliga villkor. Det är hela liden fråga om lån på kommersiella villkor. Deluppslår ibland missuppfattningar; man tror atl det är fråga om någon sorls renbiståndsverksamhet liknande den inom , som ingår i Väridsbanksgrup- 0/7?regeringsinitiativ rörande förhållandena i , m. m. Omregeringsinitiativ rörande förhållandena i , m. m. En fond för sådanamycket förmånliga lån finns visserligen också i IDB, men kommer inte i frågaför dem. Jagblev tillfrågad om huruvida avser alt lämna IDB. Svar på den frågan harlämnats tidigare. Del ligger inom handelsministerns fögderi atl redogöra förregeringens uppfattning om detla, och svaret har varit atl vi f n.inte har avsikten all lämna IDB. Beslutet om atl ansluta sig till IDBinnefattade ell krav på atl man skulle se över deltagandet ochdärefter på nytt la ställning lill frågan. Jag tror inte det är rimligt attefter dellagande återigen ta upp frågan om huruvida vi skall varamed i eller lämna den inleramerikanska . Inlernationella organisationeri andra länder är inte vana vid att ena dagen går in i en organisationoch utträder ur den, ulan man förväntar sig ett slörre mått avslabililet i svenskt uppträdande. Jagtycker alt lämpligen kunde fråga sina partisympatisörer ochvänner i länder som , och , huruvidade skulle önska se att lämnar IDB. Jag har inle stött päsärskilt många representanter för latinamerikanska stater som intagit denhållningen, utan tvärtom har vi från latinamerikanskt håll -jag lalar här omländer med demokratiska system och om representanter för demokratiska partier -ofta fått höra all man önskar alt skall stå kvar som medlem. Svaretpå frågan är alltså atl något regeringsbeslut om atl lämna IDB inie föreligger.Den frågan får övervägas i ljuset av våra erfarenheter av medlemskapet. frågade om vi är beredda atl sälta stopp för olika former av lån,bistånd och krediter. Till detla vill jag svara atl det är fullständigtsjälvklart alt något bistånd inte utgår lill . Också vad gällerkommersiella förbindelser är positionerna väl kända. Såväl fömivarandesocialdemokraliska utrikesministrar som utrikesminister har på denfrågan svarat alt vi inte är beredda atl gå in med ensidiga ekonomiskasanktioneroch alt konsekventa hållning därvidlag äralt man skall ha enstabil uppslutning från FN och helst säkerhetsrådet. Endast en sådanuppslutning bakom sanktioner kan ge garaniier för alt de skall få verkan.Utsikter lill något sådant beslut av säkerhetsrådet är inte för handen. frågade mig också vad regeringen konkret gör beträffande slöd lillden fackliga verksamheien i . Jag redovisade i mitl svar de övergrepp molden fackliga verksamheien som har förekommit, och jag har här samma synsätt somÅke Gusiavsson företräder. Enligt min mening bedrivs regeringens arbele tillförmån för de fackliga fri- och rättigheterna i bäst i FN och dessfackorgan . Somjag framhöll i svaret ville vi se en stark skrivning om defackliga fri- och rättigheterna i årets Chileresolution i FN, och det har viockså föll. Medanledning av de senaste chilenska regeringsdekreten på det fackliga områdetundersöker regeringen f n. förutsättningarna för elt svenskl initiativ i isyfte att ytteriigare öka det inlernationella trycket på juntan, så atl denrespekterar grundläggande fackliga fri- och rättigheter. Dechilenska arbelarna har inle bara fått belala en oproportioneriigl stor andelav del sociala priset för juntans ekonomiska politik i form av en ökning avarbetslösheten och en sänkning av lönerna. De har också berövats en stor del avde landvinningar som de uppnått under många års facklig kamp. Allt della ärmedvelna effekler av den politik som bedrivits av militärjunia,vilken ju i sin första programförklaring på själva kuppdagen den 11 sepiember1973 förklarade atl arbetarrörelsens landvinningar i alll väsentligt skullebevaras. Vadbeträffar svenskl ekonomiski slöd till de chilenska fackliga organisationernager ju svensk fackföreningsrörelse redan bistånd lill sina chilenska kamrater.En del av dessa medel kommer från SIDA, som enligt elt ramavtal med LO och TCOi år ställer 10 milj. kr. till organisationernas förfogande för fackligutbildning i . Både pengar och kanaler för offentligt svenskt stödfinns alltså, och jag tror knappast att några goda projekt på detta område gåri stöpet på grund av finansieringssvårigheter. frågade mig om det sakliga innehållet i årets FN-resolution. Detaren lång resolulion, och jag är ledsen att texten ännu inte är tillgänglig.Själv fick jag den i går på telex från . De flesta av de frågor som jaghar diskuterat här finns täckta i det här resoluiionsui-kaslel. Där, iden andra operativa paragrafen, behandlas exempelvis frågan om de försvunna somÅke Gusiavsson log upp. Generalförsamlingen föreslås uttrycka sin speciella orooch avsky för de chilenska myndigheternas vägran atl accepiera ansvaret för detstora antal personer som har rapporterats försvunna. sade alt det var glädjande atl det finns ell brett svenskl slöd föropinionstrycket mol . försöker också åstadkomma att brettinternationellt stöd i . Tillsammans med en rad andra staterförsökte atl lägga fram en gemensam text, men del visade sig varaomöjligt. I det lägel har ensamt gått fram med ett utkast som liggerpå generalförsamlingens bord, och vi hoppas att det skall visa sig vara enframkomlig väg när del gäller alt få ett så brett stöd som möjligl. Vi ärknappast betjänta av att fö genom en resolulion som har elt begränsat slöd igeneralförsamlingen. 0/77regeringsiniiialiv rörande förhållandena i , m. m. (vpk): Det är självfallel bra att Förenta nalionerna antar resolutioner, variChilejuntans brott fördöms. Det är inte bara bra, det är nödvändigt. Del ärockså bra om därvid spelar en aktiv roll. Men det är också nödvändigtatl det inle bara stannar vid ord, utan alt orden åtföljs av handlingar. Ochhandlingarna får inte strida mot orden och inte mol varandra. Både i ord ochhandling måste linjen vara solidaritet med folk i kampen mot denreaktionära och brottsliga juntan. Jagvill än en gång citera ur manifestet från ; "Kampen föråterupprättande av demokratin, på ena sidan, och ekonomiskt stöd lilldiktaturen, på den andra, är oförenliga och motsatta." ökade import frånChile är stöd lill juntan och 0/77 regeringsiniiialiv rörande förhållandena i , 777. m. Svenskaföretags invesleringar i är ett stöd lill juntan och Pinochel. Inleramerikanskautvecklingsbankens nya lån på 145 milj. kr. lill är ett stöd till juntanoch Pinochel. Sverigesmedlemskap i är därför ett stöd till juntanoch Pinochel. Minståndpunkt är alt praktiska politik måste anpassas lill orden omsolidaritet. Det kräver alt man stoppar handeln med , alt man stopparinvesteringar i svenskägda förelag i och all lämnar Inleramerikanskautvecklingsbanken. Denavgörande frågan är naturiigtvis om regeringen är villig all vidla denödvändiga åtgärderna för atl genomföra en sådan politik. Tyvärr måste vi lolkavad ulrikesminislern sagt här i debatten som ell nej lill dessa krav.Del innebär atl del också i Chilefrågan precis som i en rad andra frågor finnsen klyfta mellan ord och handling. Fackligaorganisationer har dragit de rätta slutsatserna av den uttalade solidaritetenmed folk. Jag lycker all del i protokoll bör skrivas in eltvarmt erkännande till Svenska hamnarbelarförbundel, som genomfört blockaderunder flera perioder mot båtar och gods frän Chilejuntan. Hela den svenskafackföreningsrörelsen borde sluta upp kring denna bojkottlinje. Jagvill så kommentera utrikesministerns svar när del gällde de frågor i konkretaämnen somjag riktade till honom. Den första gällde arbetsgruppen för inomkommissionen för mänskliga rättigheter i FN. Från de demokratiskaorganisationerna i har den meningen uttryckts alt ell avskaffande avdenna speciella arbetsgrupp skulle vara en seger för Pinochel och alt detskulle försvåra möjligheterna att hålla den press på regimen i som ävenutrikesministern anser önskvärd. Man uttalar sig myckel positivt omarbetsgruppens arbete och menar atl den har varil nyttig. Jagtror inle all en ensam rapportör, även om han skulle få elt uppdrag liknandedet som arbetsgruppen har fött, kan utöva samma press på juntan somarbetsgruppen har kunnal göra under de gångna fyra åren. Utrikesministernsäger all del inte är någon nedtrappning atl ersätta arbetsgruppen med enrapportör och atl arbetsgruppen själv hade föreslagit en sådan åtgärd. Men omarbetsgruppen av någon orsak är trött på sitt uppdrag, borde väl den möjlighetenha funnils alt ersätta den med en ny arbetsgrupp, som hade en riktiginställning lill det uppdrag som den får från kommissionen och FN. Jag beklagaralltså alt har fört fram den linje som vi lydligen har hävdat iresolutionsförslaget, och jag menar all del är risk för att della faktisktinnebär en nedtrappning av den internationella opinionens möjligheter allpåverka militärjuntan. Närdet så gällde frågan om IDB-lånei har ulrikesminislern redogjort för gången ibeslutsprocessen. Jag tycker all den enda konsekventa slutsals man kan drahärav är all bör lämna IDB. Del var med en mycket knapp majoritet somSverige bestämde sig för anslutning lill IDB, och jag tycker atl de som tvekade redan dåoch övertalades atl rösta för elt medlemskap nu borde dra de riktigaslutsatserna av vad som hänt under del gångna halvåret. Jagnoierar med tillfredsställelse alt utrikesministern säger all han icke kanlänka sig någon som helst form av bistånd till juntan. Närdet gäller frågan om den föreslagna fonden - ett initiativ som också jaguppskattar- vill jag bara anföra den synpunkten alt förefalleratt vara en liten summa. Lätmig också, herr talman, anföra den kritiska synpunkten att i samband med alt vinu har en deball om i kammaren - och det är tyvärr inte så ofta vi harsådana debatter- borde texten till den föreslagna FN-resolutionen ha funnitstillgänglig för debattörerna. Jag vet inle om det är nyck som hargjort alt debatten kommer samlidigt med att resolutionen läggs fram eller omdet är välplanerat av utrikesministern, men hur som helst borde dennaresolution ha funnils tillgänglig som stoff för vår debatt. Omregeringsinitiativ rörande förhållandena i , m. m. Utrikesministern sägeratl man har följt linjen all nöja sig med enrapportör i stället för att låla en kommission fortsätta med sitt arbete. Jaghar svårt alt se någon saklig grund för att på del sättet trappa nedverksamheten - för del är vad del är fråga om. Ulrikesminislernhar helt klart för sig -eller borde i varje fall ha det, och jag utgår ifrånatl han har det - att hela resonemanget om att inrälla en rapporlörsfunktionhar sin bakgrund i ett tidigare kompromissresonemang på denna punkt för atlbibehålla enigheten, som jag nämnde i mitl första anförande. När den punktenhar fallit och man kan uppnå en kompromiss, finns det ingenanledning för atl släppa sitt krav på att en kommission skall varakvar, där fiera nationer är representerade med goda kunskaper och som kanbedriva elt gott arbete. En ensam människa kan, oavsett hur duktig han än är,inte göra det arbete som en gmpp med brett underiag kan göra på denna punkt. Omden svenska FN-delegationen har fött instmklioner från utrikesdepartementetalt i det här avseendet nöja sig med en rapportör kan jag inte annat än beklagafolkpartiregeringens agerande. Beträffandelånet lill så är det ett faktum alt genom sitt medlemskap iutvecklingsbanken bidrar lill att stödja juntan. Del är svenskt kapital somkastas in i knektarnas munnar i . Det är ett medlemskap som den borgerligaregeringen har genomdrivit. Minförhoppning var att sammanhanget skulle ha gått upp för regeringen vid dennatidpunkt, när vi nu haren debatt i kammaren efter del attbeslutet fattats. bedrev man vänta-och-se-poliliken. har man väntatoch har man kunnat konstatera att den exekutivdirektör som skall företrädaSverige lägger ned sin röst. röstar emol, men lånet beviljas. Oavsett hurSverige försöker göra går det svenska pengar till . Del är viktigt allkomma ihåg. Därutöver röstade bl. a. emol lånet. Där finns elt ossnärstående parti i regeringsställning. 10 protokoll 1978/79:49-50 0/77regeringsinitiativ rörande förhållandena i , Sedanförsöker ulrikesminislern utveckla vad regeringen vill göra konkret för defackliga organisationerna och säger alt det framför allt kan göras iinternationella sammanhang, i och andra organisalioner. Utrikesministernsäger också alt han knappasl tror att några goda projekt för de fackligaorganisationerna i skall gå i stöpet på grund av kapilalbrist. Därför ärmin direkta fråga: Innebär detla en garanti från utrikesministern omytterligare åtgärd? För brist på projekt torde knappast föreligga när detgäller stöd i del här fallet. Jagmenar alltså att del nu är viktigt alt regeringen prövar möjligheten att gemotsvarande stöd på det sätt som man kan göra när det gäller . Detfinns många paralleller i silualionen, och där har i många avseenden påett föredömligt sätt agerat, inte minst på initiativ av den socialdemokratiskaregeringen. Jag tycker att det finns starka skäl att också föra motsvarandepolitik i det här avseendet gentemot de chilenska fackliga organisationerna. Jagär väl medveten om att såväl i som har mycket gott samarbete och myckel täta kontakter medsina chilenska kamrater. Detta hårde visat i samband med konferenser, de harvisal det vid skriftväxling och de har visat det genom ekonomiskt och moralisktslöd. Men jag är också övertygad om atl även de svenska fackligaorganisationerna skulle med största tillfredsställelse hälsa en aktivering frånregeringens sida på den här punkten just därför all de fackligaorganisationerna i känner en djup solidaritet med sina kamrater iChile. Jag lycker del är litet trist atl vi i denna debatt, i vilken det finnsett mycket stort mått av gemensamma ståndpunkter mot juntan i , skallförlora oss i en diskussion om någonling som verkligen bara är en detalj. Jagtänker då på frågan, humvida FN:s undersökningsförfarande beträffande denmänskliga rättighetssituationen i bäst sker genom föriängning av ettmandat för en arbetsgrupp eller genom tillsättning av en rapportör, möjligenden nuvarande ordföranden i arbetsgruppen. Dettaär i mitt lycke bara en mycket obetydlig fråga i sammanhanget. Det som harvarit vägledande för FN-delegationen och för regeringen har varit alt försökafå elt så brett stöd som möjligt för den resolution som ligger framförförsamlingen. Bakgrundenvar att majoriteten i den arbetsgrupp som fanns ställde sig bakom den härlösningen. Vi har, trorjag att jag kan säga, hundratals exempel - både från FNoch från Nationernas förbunds tid - på alt rapportörer som har utsetts för speciellaändamål har kunnat lägga fram myckel värdefulla, ingående och lunga rapporter.Jag kan inle se all denna fråga är så principiellt viktig alt vi bör förirraoss i den när vi för en diskussion som gäller betydligt större frågor. Jagkan också nämna atl den position som vi har föreslagit är en position som vihar haft diskussioner med chilenska exilgrupper om i och som också föreföll altvara acceptabel för dem. Enannan punkt är att med tillfredsställelse noterade allvi inle längre ger något bistånd till . Jag kan säga till Cari-HenrikHermansson: Det skulle bara fattas annat! avbröi den biståndsverksamhetsom vi hade med , och självfallet kan det inte nubli fråga om något bistånd; tvärtom stöder vi ju de chilenare som flyr därifrån- det finns massor av chilenare i Argenlina och på andra håll i -med medel ur det svenska katastrofanslaget på biståndssidan. Vi för dessulom enaktiv politik som syftar lill alt ganska stora skaror av politiskt förföljdachilenare är välkomna till . - Jag hade f ö. lillfälle att svara på enfråga om delta . Huruvida50 är elt för stort eller eU för litel belopp, som del påstods här,får vi väl se.