prot · G20956 · 1978-12-31 00:00:00 — Del blir med andra ord inte någonförbättringens till 1980-med mindre naturligtvis än all vi får ensocialdemokratisk regering efter näsla val. Så som del här ärendet har utvecklats ivingas jag med besvikelsekonstatera alt de borgerliga partierna återigen sviker barnfamiljerna. De harhaft en enastående möjlighet att medverka till ett enigt beslut i ,som skulle ha tillfört en myckel utsatt grupp betydande resurser genomhöjningar av bostadsbidrag och barnbidrag. Många enskilda familjer skulle hafått ell rejält bidrag till sin ekonomi, ett bidrag som de verkligen behöver.Än en gång vill jag rikta uppmaningen till mina borgerliga kolleger,framförallt i civilutskottel, all rösta på vårt förslag när del gällerhöjningar av bostadsbidragen. Jag yrkar bifall till den socialdemokraliska reservalionen vidflnansuiskoltels belänkande nr 10. Denekonomiska politiken m. m. Efter gårdagens debatt om den ekonomiska politiken och ramarna fördensamma kommervi , underdiskussionens senare del, in på vissa frågor av merspecifik natur avsedda att ingå som delar i del slörre samhällsekonomiskasammanhanget. Den fråga vi jusl nu diskuierar är den som berörts iciviluiskoitets yttrande till finansutskottet med anledning av vissa yrkanden isocialdemokraternas motion nr 2. Motionenväcktes vid riksmölels början med slöd av 3 kap. 15 § i riksdagsordningen om"händelse av större vikt". Moiionen hänvisades lill finansuiskoitelsom beslöt all bereda civilutskottel tillfälle alt avge ett yttrande övermotionen. Låtmig försl erinra om vad civilulskotiet i yttrandet har anfört om altmotionsförslagei i väsentliga delar är av så speciell karaklär alt de bostadspolitiskavärderingarna hamnar i förgrunden men atl motionens allmänna huvudsyfte, ävenav motionärerna, angelts vara atl påverka den ekonomiska politiken. bedömning innebär en vägning av förslag även inom andra sektorerhar civilutskottet haft alt begränsa sitt yttrande till en bedömning avförslagens allmänna lämplighet från bostadspolitiska utgångspunkter. Detinnebär all en prioritering av åtgärder i relation lill andra - både i motionenoch senare i proposilionen om den ekonomiska politiken - föreslagna elleraviserade åtgärder inom den ekonomiska politikens område i me gjoris avcivilutskottel. Jag lycker del är av allra största vikl atl slå fast deutgångspunkter som vägledde oss i civilulskotiet när vi avgav vårt yttrande -de bostadspolitiska motiven var de som kom i förgrunden för vårt arbele. Jag länker i det härsammanhanget inle gå in på de övriga yrkanden som Denekonomiska politiken m. m. fannsi den socialdemokraliska motion jag nämnt och i motioner från vpk som väcktsmed samma motivering. Däremot skall jag beröra motionen om reglerna förbostadsbidrag. socialdemokratiska motionen fanns yrkanden om alt höja den övrehyresgränsen med . utöver vad som kommer alt gälla från den 1januari 1979, vidare att inkomslgränsen för oreduceral bidrag skulle höjas från38 . saml alt inkomstgränsen för skärpl reducering avbidrag skulle höjas från . till , allt räknat från den 1januari 1979. Vi visar i vårt betänkande atl del ur bostadspolitisk synpunktoch som ell inslag i diskussionerna om utformningen av hyresbeloppen under dekommande åren skulle vara motiverat all höja de övre hyresgränserna. Däremotgjorde vi, som redan redovisai, i värt yttrande en väsenlligförändring, initierad från cenierns sida, då vi gav förslaget en annan profilän det hade i motionen. Förändringen av inkomstgränserna visar att de störstabidragshöjningarna skulle komma all ligga vid bruttoinkomster på ca . För all, som jag redan nämnt, del skulle bli elt bättrefördelningspoliliskl innehåll och för atl betalningsförmågan hos dem som harlåga inkomsier eller många bam skulle öka föreslog vi en höjning av delstatliga bostadsbidraget med . En genomgång visade alt del förslag somutskottet då kom fram lill faktiskt på alla punkter är bältre än det somsocialdemokraternas molion från början innehöll. Därför harjag litel svårl altförstå , när hon i olika sammanhang alllid pläderar för alt det ärde höjda inkomstgränserna som är det viktigaste. Jagvill i detta sammanhang erinra om, eftersom i sill anförande sadeatt bostadsbidragen kraftigt hade urholkats, atl anfört attden höjning av inkomsigränserna som beslöt relativi settganska nära stämmer överens med inkomslutvecklingen . Jagskall inte förtiga del faktum all anlalel bidragsberälligade hushåll med bamstarkt har minskat , men det beror på de olillräckligahöjningar av inkomsigränserna som gjordes under den socialdemokraliskaregeringens lid. Idebailen i går klagade man från socialdemokraternas sida över behandlingen avde motionsyrkanden som socialdemokraterna framställt. Den kritiken haremellertid inte riktals mol civilutskottel, för vi valde atl omgående behandladen socialdemokratiska motionen och kom, som har vitsordat, framtill ett i förhållande till moiionen bättre utformat förslag. Somjag redan sagt var del så alt vi ytterst inte hade att ta delsamhällsekonomiska ansvaret. Ansvaret har vi naturligtvis i och för sig somriksdagsledamöter, men vi hade inte alt göra den tolala avvägningen mellanvilka åtgärder som skulle genomföras. Om vi hade haft all lägga fram ettbetänkande för beslut här i kammaren skulle vi ha arbetat något annorlunda. Dåhade det gällt atl partipolitiskt i första hand också gardera del utrymme somville lill och att sedan förhandla om del sätt på vilket vi skulle ha använtdetla utrymme. Jag ulgår från all vi även då skulle ha kunnal komma överens omulformningen. Civilulskotiet har haft en något märkvärdig siluation jämförtmed de andra utskotten, eftersom de har haft propositioner all behandla och pådel sätiei har fått vissa bitar av de socialdemokraliska molionerna tillbakaför en självständig behandling. Så har inie varit förhållandet för civilutskottel- det kan finnas anledning atl observera detta. Viharalllsä inie vid detta lillfälle kunnal göra en loial sammanvägning avinsatserna på hyresområdet. harju alt fatta beslut omunderhållslånen, men när vi yttrade oss till finansutskotiet hade vi ingetannat atl tillgå om detla än ell pressmeddelande. Jag tycker atl det hade varilrikligt atl se även underhållslånen som ell inslag i stimulansåtgärderna. Denuttalade meningen med dem ärju atl försöka minska hyresultagen under denärmaste åren. Tyvärr hade de också intecknals av de hyresförhandlandeorganisationerna, innan propositionen ens hade lagts på bord ochlångt mindre hade hunnit behandlas av . Närvi inom studerat de tolala förslagen från regeringen och dem som väcktsi molioner på olika områden inom den ekonomiska politiken har vi kommit framtill atl del på grund av det siora budgetunderskott som vi nu arbeiar med iniefinns utrymme för så omfallande stimulansåtgärder som totalt föreslagits.Centern har därför i den ekonomiska avvägningen kommit fram till alt när detgäller förslagen i regeringens proposition skulle kunna godta deföreslagna stimulanserna med undanlag av förslagel ommarginalskatieförändringarna, som vi yrkat avslag på. Tyvärrkanjag konstatera all det i finansutskotiet inle har funnils samma möjligheterför att resonera och komma överens med socialdemokraterna som vi hadei civilutskottet. Därigenom har inte heller värt förslag i yttrandet överdensocialdemokratiska moiionen om bostadstilläggen kunnal genomföras.Socialdemokraterna krävde, som jag sade lidigare, enligl vår uppfattning totaltselt för stora stimulanser och ville inte gå med på någonting annat än allteller inget i sitt förslag. Därför har i denna ekonomiskaavvägning - det är vad det til syvende og sidst är fråga om ~ lyckats pressaregeringen all göra eftergifter i sina förslag när det gällermarginalskatteförändringarna. Socialdemokraternahar aklivi medverkat lill att vi har en folkpartistiskminoritetsregering. Det aren regering med en myckel svag parlamentariskställning. Man kan inle begära atl den ensam skall kunna driva en ansvarsfullekonomisk politik. Därför borde socialdemokraterna dra konsekvenserna av sittregeringsstöd och i det praktiska riksdagsarbetel se lill alt de beslut somskall fattas får en riklig profil - när del gäller bostadstilläggen den profilsom civilutskottel var överens om all eventuella förändringar skulle ha.Socialdemokraternas taklik/- alll eller inget i deras ekonomiska förslag - harhindrat dessa uppgörelser mellan socialdemokraterna och på i del härfallet viktiga punkter. Detär möjligt att soéialdemokraterna över huvud taget inte har velat komma överensmed någon ulan föredragit att driva en ren oppositionspolitik. Det tyckerjag iså fall är beklagligt. Även del socialdemokraliska partiet måste inse atl det ivår pariameniariska situation är ett minoriletsparli och att Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. manendasl genom samarbete med andra partier har möjligheter all genomföra något avsina egna förslag. Vi anvLsade en väg genom den uppgörelse som vi träffade icivilutskottel, och jag räknar med att det även forlsällningsvis skall finnasmöjligheier alt hanlera ärenden på det sättet. BirgittaDahl säger nu all en del av det resonemang som vi förde i civilutskottetsyttrande återfinns i budgetpropositionen och all del skulle vara elt moliv förde borgerliga partierna all hoppa av. Det argumentet är verkligen intetillämpbarl på cenlerpartiet. Vi medverkar ju inle i arbetet med denbudgetproposition som skall läggas fram. Men vi vet all del i den kommerförslag om dessa ändringar. Det är möjligl att delta kan ha styrt folkpartietsfortsatta agerande - det skulle vara märkvärdigt om del inte hade gjort det.Däremoi har det absolut inle funnits någon anledning för cenierparlieisledamöier i civiluiskoitei och finansuiskoitel att la hänsyn lill vadregeringen länker föreslå i budgetpropositionen. Tvärtom har vi inlresse av altredan vid del här lillfällei få fram en del av de synpunkler som vi alltså varöverens om i civilulskotiet i stället för au avvakta en senare tidpunkt. Jaghar med delta velal redovisa hur behandlingen av frågan har gått till iciviluiskoitei och de bedömningar som vi där har gjort. Jag ivingas alltsåkonstatera att förhandlingsarbetet i nuvarande parlamentariska situation inieforilöpie på det säll som vi från vår synpunkt ansåg vara rikligl. BIRGITTADAHL (s) kort genmäle: Jag konstaterar alt valde den debatlekniska metoden atlinveckla sig i tekniska resonemang i stället föratt ordentligl svara på minafrågor om vad som verkligen har styrt handlande. Jag skall intehär inveckla mig i samma resonemang om detaljerna i konstruktionen av detbostadspolitiska stödet. Låt mig bara slå fast en sak. Stödelharolika inslag: hyresgränserna, inkomsigränserna och det statligabostadsbidraget. Del är i dagens siluation av olika skäl angelägel all fåhöjningar på alla dessa områden. Vi har under de senasle årenföreslagit höjningarav det statliga bostadsbidraget, framförallt för atl delfrån familjepolitisk synpunkt är angelägel. Inkomsigränsernabehöver höjas för att inle människor i vanliga inkomstlagen med eninkomsttagare i familjen skall slås ul ur systemet. Del är många som har gjortdet. Bosladsstyrelsens redovisning visar alt den gmppen är mycket stor - denomfattar av alla barnfamiljer. Jag lägger ingen prestige i när dehöjningarna egentligen skulle ha skett, men jag vill konstatera en sak; Så snartdel framgick av bosladsstyrelsens redovisningar alt denna utveckling var pågång - på gmnd av att vi hade haft osedvanligt kraftiga inkomsthöjningar vissaår - slog vi larm genom molioner här i huset, och vi harhittills inte fått något gehör för dem. Menden grundläggande frågan rör cenierns dubbelspel när det gäller hanteringen avdel här ärendet och den totala fördelningen av de resurser som skall satsasi stimulanssyfte. I reservaiiontill finansutskottels belänkande nr 10 heter del; "Utskouet delarmotionärernas uppfattning alt förslagen i proposilionen i vissadelar stämmer dåligt överens med strävandena till en rättvisareinkomstfördelning. De föreslagna justeringarna av skatteskalan ger sålunda inte någon förbättring förlåginkomsnagarna. Del är vidare önskvärt an en sådan skallereformkombineras med en uibyggnad av del familjepolitiska stödet." Delsom vi kom överens om i civilutskottel skulle på elt myckel effektivt säll hakunnal bidra lill all förverkliga detta centerkrav, om del varit allvarligtmenat. Del skulle ha kostat 150 milj. kr. på statsbudgeten för innevarandebudgeiår. Ingen kan få mig alt tro att det inle hade gått att pressa de andraborgerliga partierna till en överenskommelse om detla, om ni verkligen hademenat allvar med er deklarerade önskan alt åstadkomma en förbättring här. Nihar alltså spelal dubbelt. Ni låtsas vara intresserade av att förbättra desämst ställda gruppernas situation i samhällel, men när del kom mer lill kritanställer ni i alla fall upp på den orättfärdiga fördelningspolitik som delborgerliga blocket gemensamt företräder. Det är den slutsats man kan dra. Denekonomiska politiken rn. KJELLMATTSSON (c) kort genmäle: kritik mol för dubbelspel får jag naturligtvisleva med. Men jag protesterar mol beskrivning. När vi harbehandlat frågan i civilutskottet har vi verkligen haft som målsättning atl fålill stånd en riklig utformning av stimulansåtgärderna. säger attdel säkeriigen skulle ha gått atl pressa de andra borgerliga partiernasledamöter, dvs. moderater och folkpartister, att godta förslagel om en höjningmed 150 milj. kr. Mendet har inle varil möjligt-del framgår av de handlingarsom de andra utskotten har redovisat. För all genomföra civilutskottets förslaghade del erfordrats en vilja från socialdemokraterna atl diskulera medcenterpartisterna i finansutskotiet i syfte atl se till all den här höjningenhade kommit med inom den lolala ramen. Jaghoppas atl av mitt inlägg förstod alt vi från sidaskulle ha föredragit alt pressa ned marginalskalteändringarna ytteriigare-kanske lill ingenting av det som föreslogs i regeringens proposition - ochväxla in en del av besparingarna genom elt sådanl beslut mot genomförandel aven del av de förslag som vi arbetade fram i civilulskotiet eller andra förslagsom hade varit till nylla för barnfamiljerna. Kritikenför dubbelspel tar jag därför mycket lätt på. Något dubbelspel har vi intebedrivit. Vi har jobbat uppriktigt med att försöka få till stånd en brautformning av förslagel, och vi har arbetat på all försöka få igenom del. Menvi har en ny och annoriunda pariamenlarisk situation, som socialdemokraternainte har velat ta hänsyn till i det praktiska arbetet. Somjagsade i mitl första inlägg utgår jag ifrån an det - trols atl vi hamrar påvarandra litet grand - skall bli möjligl att åstadkomma förnuftigalösningar av de problem som vi har att lösa här i . Denekonomiska politiken m. m. BIRGITTADAHL (s) kort genmäle: Vi socialdemokrater har inle lidigare haft anledning att ifrågasättacenterns uppriktiga vilja vid behandlingen av denna fråga i civilutskottel. Vihar naturiigtvis förutsatt att cenierns ledamöier i civilutskottel har haftsill parti bakom sig även i detla arbele. Men del som är bekymret och det somupprör oss är att ni har sagt en sak i civilutskottel men sedan sprungit ifråndet vid del verkliga avgörandet. Del är där dubbelspelet ligger. I stället föratt vi skulle kunna få elt skatte- och stimulanspaket med låglöneprofil ochsärskild inriktning på att stödja barnfamiljerna har ni i själva verkeimedverkat lill atl folkpartiregeringen får igenom siu orättfärdiga förslag. Vihar visal uppriktig vilja att få fram förslag, som överensstämmer med mångakrav som länge har framfört, t. ex. när del gäller kommunalskallensutformning och vilka den bördan skall drabba. Men ni har föredragit alt hållafast vid indexregleringen och göra upp om en marginalskatteskala, somvisserligen inle helt överensstämmer med den som folkpartiregeringen har laglfram men som ändå är orättfärdig jämförd med det förslag lill skallereform somvi har lagt fram i detta hus. Därmed har ni ryckt undan grunden för att kunnahöja barnbidrag och bostadsbidrag på del sätt som vi har föreslagit. Det ärdäri ert dubbelspel beslår. Niborde, , erkänna delta och förklara varför ni har handlal så. Varni medvetna om att ert parti skulle springa ifrån denna uppgörelse senare,redan när ni gjorde upp i civilutskottel eller trodde ni att centerpartietskulle hålla fast vid den? Den frågan ställde jag till i etttidigare inlägg, och jag vill ha svar på den. Trodde ni atl ni skulle fåframgång och blev ni sedan överkörda eller lurade ni oss från början? Jagvill också ha en myckel klar deklaration från om huruvidacentern och andra borgeriiga ledamöter i utskottet håller fast vid sinuppfattning atl dessa höjningar är motiverade och alltså lar avstånd frånbostadsministerns uttalande i en tidningsintervju . () kortgenmäle; Belräffande frågan om bostadstilläggsändringarnas berättigande kanjagsvara atl vi efter aU ha gått igenom problemet i civilutskottel har förklaratatt de är berälligade. Jag kan därför inle instämma i vad harsagt i detta fall. Bostadsministern har givetvis en annan tanke med della,eftersom hon precis som har sagt avser att lägga framförslag i budgetproposilionen. Det är möjligt atl detta har styrt folkpartietsagerande. Föross har det inle varil fråga om något dubbelspel. Man måste komma ihåg alt vidiskuterar de samhällsekonomiska frågorna i första hand och alt de olikastimulansåtgärderna - bostadstillägg, barnbidrag, förbättringar förfolkpensionärerna och skattesänkningar - är delar av den samhällsekonomiskabedömningen. Socialdemokraterna vill gasa och bromsa på samma gång, vilket inteär möjligt. Vid sin genomgång av detotala förslagen har kommit fram ull atlvår samhällsekonomi inte tål den mängd av påspädningar som man i propositionenoch i motionerna vill ha. Vi har sökt efter möjlighet alt begränsa dessa. Den möjlighetsom då till slut har stått till buds har varit alt pressa nedmarginalskatieförändringarna. Men som jag sade hade vi gärnasett att man hade sparat de pengarna och använt en del av dem tillbostadsbidragsändringar. Men det har inte haft möjlighet att göraensamma, ulan det hade förutsatt att även socialdemokraterna hade haft dennainställning vid finansutskottets behandling av frågan. Jag skall dock intetvista med er andra om på vilket sätt förhandlingarna har skötts ellermisskötts. Jag kan bara konstatera att de slutade med att ochsocialdemokraterna inte kunde enas. Resultatet har alltså blivit att det i daginte finns möjligheter att fö förslagel om höjningar av bostadstilläggengenomfört: Denekonomiska politiken m. m. Talmannenanmälde att anhållit att til antecknat alt hon inte ägde rätttill ytteriigare replik. Efter mer än 12 timmars debatt kän man naturiigtvis lycka att allatänkbara argument redan förts fram. Jag skall därför begränsa mig lill någrasynpunkter på skattepolitiken och då särskilt kommunernas problem, eftersomdessa som vanligt kommit i skymundan, även om själva kommunalskattens höjdlivligt har diskuterats. Detär en del punkter i det socialdemokratiska skalteförslaget som ger anledninglill förvåning. För del första alt man vill riva upp det förslag tillindexreglering av skatteskalorna som beslöt om sedan.Kommer man tillbaka i regeringsställning efter nästa val, säger man sig ocksåomedelbart ämna avskaffa indexregleringen. Jag tror alt del i så fall blirmycket svårt för socialdemokraterna att övertyga människorna om att det ärinflationen och inte som skall bestämma hur hög vår skatt skall vara.Det är samma statiska tänkande som att man sade sig skola bygga 80 långtefter det att det stod klart för alla andra alt detla var en ekonomiskomöjlighet. Fördet andra innebär det socialdemokraliska förslaget till skatteskalor atl densom ijänar . får en sänkning med , medan 100 000-kronorsmannenfår en reducering med . Hur har inte socialdemokraternakritiserat borgeriiga förslag med liknande innebörd? Fördet tredje: När socialdemokraterna nu föreslår atl man bara skall behöva betala90 % av den debiterade kommunalskatten, så villjag erinra om alt det var densocialdemokraliska regeringen som fören del år sedan slopade bestämmelsen althela kommunalskatten skulle vara avdragsgill från statsskatten. Ävenom det i denna finansdebatt pratals ovanligt mycket om kommunalskatten, hardet inte sagts så mycket om kommunernas omfatlande ekonomiska problem. Förnästa budgetår har kommunerna och landslingen, trots omfattande statligt stöd iform av ett direkl statligt bidrag med en miljard 2 protokoll 1978/79:56 Denekonomiska politiken m. m. samtnästan lika mycket i form av slopandet av återstående avarbetsgivaravgiften, tvingats höja skatten med vardera ca . Påföljande årkommer alt bli betydligt besvärligare, då skatteunderlaget inte kommer att ökasärskilt myckel mot bakgrunden av relativt svaga löneutveckling. Somalla vet, är kommunernas ekonomi till allra största delen -del talas om ca 8096 - avhängig av beslut som fattas här i och som kommunerna i mycketringa omfattning kan påverka. Underdenna debatt har vi diskuterat åtgärder och kommer också alt fatta beslut somökar belastningen på kommunerna utan all del, på ett undanlag när, anges hurmyckel kommunernas utgifter därigenom kommer att öka. Undanlagetär att vi i finansutskottet har yrkat avslag på den socialdemokraliskamotionen 116 om en förstärkning av bostadsbidragen, bl. a. därföralt dellaskulle medföra ökade kommunala utgifter på ca 100 milj. kr. Bakgrunden lill altbeloppet är angivet är all i en skrivelse tillutskottet påtalat alt jusl så mycket, 100 miljoner, skullebostadsbidragsreformen kosla kommunerna. Auman inte närmare går in på vad hela stimulanspaketet kommer atl kostakommunalt, beror naturiigtvis dels på svårigheten all ange mera exakta belopp,dels - vilket jag tycker är mera betänkligt - gammal slentrian. Så mycket kandock sägas att det föreslagna skatteavdraget för pensionärer, som skullemedföra minskade statliga skatteinkomster på ca 35 miljoner, belastarkommunerna med uppskattningsvis denna siffra. Då räknar jag också inhöjningen av avdragen för underhållsbidrag till barn. Jaghar lidigare motionerat om alt alla förslag som läggs på bord ochsom berör kommunernas ekonomi också skulle medföljas av en utredning om hurmycket det i verkligheten gäller. Del är nu högt atl regering ochriksdag tar detta problem på allvar. Hurskall vi då kunna hålla nere de ständigt ökande kommunala utgifterna? Ja, detfinns många åtgärder som kommunalmännen - och givetvis också kommunalkvinnorna- och landstingsledamöterna kan vidlaga, och jag vill gärna till kammarensprotokoll läsa in en del av de viktigaste: Besparingar och omprövningar avlidigare beslutade verksamheter. Avgiftsfinansiering somalternativ till skaltehöjning, vilket ofta kan leda till ökad rättvisa ochminskat krav på det allmänna. Friare konkurrens kontraexempelvis egenregibyggande. Leasing och köp av tjänster somalternaliv. Försäljning av mark ochfastigheter som ej behövs för den kommunala verksamheten. Del varinle länge sedan man rekommenderade kommunerna att ha mark i reserv för lioårs byggande. Mer utpräglat anbudsförfarande.Man kan exempelvis även lämna ut konsulttjänster på entreprenad. Samköming med grannkommuner t.ex. när det gäller atl bygga en . Bättre kostnadskontroll.Jämförelser med andra kommuner och lands- lingav någorlunda samma karaklär och storlek som den egna när del gäller olikautgifter och verksamheler. Överlåtelse till föreningslivetalt uppföra och driva fritidsanläggningar. Vi har enastående idrotts- ochfritidsledare i vån land som utför elt utomordentligt förnämligt ideellt arbetesom på alla sätt bör stödjas. Ofta får man då på köpet en bättre och billigareverksamhet. Ingen tomträtt och slopande avden där den förekommer. Återanvändande av visstmalerial exempelvis inom skolans område, alltså läroböcker och sådanl. Införande av rambudgetsystemetdär detla ännu inte är gjort. Belräffandedet sistnämnda kan jag livligt föreställa mig atl mängder av kommunalmänreagerar negativt.