prot · G20929 · 1978-12-31 00:00:00 — Jagvill avsluta med alt ställa följande frågor: Är induslriminislern beredd allmedverka lill atl berörda fällorgan får de ytteriigare anvisningar som tydligenär nödvändiga för elt fullföljande av del vikliga räddningsarbetet? Kommerkommunerna att fä den information som behövs för atl de skall kunna göra deerforderliga undantag som åberopas i svaret? Jag är beredd alt i första hand fästalänsstyrelsernas uppmärksamhel på den möjlighet som de har alt anvisa lämpligavägar för transport av farligt gods på det sätt som i Slockholmredan har gjort. Länsstyrelserna har också möjlighet all i sin lur fästakommunernas uppmärksamhel pä hithörande problem. Problemet ärbara atl delta inle är tillräckligt. Det finns brisler ianvisningarna, t, ex, när det gäller märkning av godstransporter. Vid denaktuella transporten saknade fordonet märkning, lydligen beroende på avsaknadenav de centrala anvisningar som är nödvändiga. För att räddningsmanskapet skallkunna göra de rikliga bedömningarna måste del lill centrala beslut ochanvisningar på delta område. Del finns lydligen någon form av iransportkori somskall begagnas, men användningen av dessa iransportkori äruppenbarligen alltför begränsad för atl de skall ha avsedd effekl. De hadealltså inle eftekt i della fall. Närdel gäller kan man konstatera att de undantag som där gjorts harinneburit atl godstransporterna i stor ulslräckning inte märkts ul. Då är debestämmelserna hell meningslösa. Jag är medveten om alt påbud och förbud idelta sammanhang måste kunna följas upp, men det fordras ordentlig informationom vilka åtgärder som behöver vidtas. Det krävs också en ordentlig genomgångmed godslransportörerna. Här är det ju fråga om människors säkerhet ochnaturmiljön, och då måste erforderiiga åtgärder sältas in. En central samordningsaknas, vilket industriministern också har bekräftat. har tydligen ett ansvar på detta område. Men verket göruppenbarligen väldigi litet. Jag förutsätter atl industriministern medverkarlill alt industriverket får de resurser som behövs för alt verket skall kunnafullfölja sina uppgifter i detta sammanhang. Frågeställaren och jag är i själva verket överens om alt förhållandenanu inle är alldeles tillfredsställande. Därför tillsätts också en utredning.Utredaren för begrunda även dessa problem. Men vi skall inom departementelgärna undersöka om det finns något som vi kan göra redan innan utredningensresultat föreligger, Överiäggningen varhärmed slutad. § 19 Om förlängdremisstid för läroplansförslag Statsrådet erhöll ordet för atlbesvara () den 20 oklober anmälda fråga, 1978/79:62, ochanförde: har frågat mig om regeringen ämnar fatta beslut omföriängd remisstid för läroplansförslag. Skolöverstyrelsensförslag till förändring av läroplan behandlar frågor somaktualiseras genom SIA-ulredningens förslag 1974. I regeringens proposition omskolans inre arbete 1976 aviserades en läroplansöversyn. bedömde det angeläget att förslag lill regeringen kunde överlämnassenast , ville för sin del inte utesluta altarbetet kunde kräva mer tid än vad som angavs i proposilionen, Ulskotletbedömde dock all del var angeläget atl översynsar-betel bedrevs så skyndsamtsom möjligl. Skolöverstyrelsensläroplansförslag överlämnades lill regeringen , Arbetet hadebedrivits mycket öppet. Förslag och diskussionsunderlag hade successivtpresenterats i sju nummer av tidningen , Elt stort antalorganisationer och intressenter hade deltagit i arbetet. Huvudlinjerna iskolöverstyrelsens förslag har genom del öppna utred- 0/77förlängd remisstid för läroplansforslag ningsarbelel varilvälkända , 1 den allmänna debatten har de principiella frågornadiskuterats livligt långt innan läroplansförslaget överlämnades ,Den förra regeringen hardärförsatt remisstiden lill , Sedanbeslut om remisstiden fattades har regeringen efter överläggningar medlärarorganisationerna medgivit alt en extra studiedag får tas ut innevarandehöst för diskussion av läroplansförslagel. Denna har genomförts i så gottsom alla grundskolor. Från lärarorganisationerna har inget ytterligare krav påförlängning av remisstiden framförls sedan medgivandet om ytterligare enstudiedag lämnades . Eftersomendast nu återstår av remisstiden, torde även inom andraorganisationer och inom kommunerna arbetet ha fortskridit så långt att enändring av remisstiden inte blir meningsfull. Det är i stället angelägel alt fåin remissinstansernas svar för atl kunna ta ställning lilldet fortsatta beredningsarbetet. Jagfinner därför inga skäl alt nu frångå det beslut om remisstidens längd som minföreträdare fattade. Remissyttranden, som eventuellt inkommer något försenadeunder december månad, kommer dock i göriigasie mån all beaktas vid beredningenav frågan, ÅKEGILLSTRÖM (s); Jag tackar statsrådet för svaret. Del var kanske inle så positivisom jag hade förväntat mig. Visserligen har hänvisats till atttrepartiregeringen medgivit att en studiedag för skolans personal fått anslåsför arbele med läroplansremissen. Del är naturiigtvis en bra eftergift för ettvikligt arbete. Men det hjälper ju bara en enda av alla de grupper som har ettinlresse av att få en bra läroplan. Del är dessutom den grupp som borde vetamest om skolans villkor och ha lättast för att sätta sig in i läroplansförslagel. Menalla andra i samhällel som vill yttra sig om läroplanen får ingen speciell tid.Folk ulanförskolan behöver förmodligen mer tid än folk innanför skolans väggar.Vill vi ha skolan som en levande bit av samhället, så måsie vi verkligen fåreda på också vad alla utanför skolan lycker. Och läroplansförslaget är inlelätt atl sälla sig in i. I botlen ligger mycket av ideologiskt länkande, ochdet gäller verkligen att ta lid på sig för att smälla förslagel och förslå det.Tyvärr verkar del som om en del tagit ställning inte uiifrån förslaget utanfrån förutfattade meningar. Del är beklagligt. Enlängre remisstid hade givetvis också betytt en vidgad debatt om vår skola. Jaghåller gärna med om alt läroplansarbetel bedrivits öppnare än någonsinlidigare. Just med hänsyn lill denna öppenhet förefaller del litet välomotiverat atl inte medge en lång remisstid. Jagvill påminna om all när SIA-ulredningen lämnades uppstodsamma deball som om för korl remisslid. Samma organisationer hörde av sig dåockså, och den gången var dåvarande skolministern lyhörd för kraven;remisstiden förlängdes till . På samma sätt gavs belygsutred-ningen euårs remisstid. Delär alltså tydligt alt den moderata skolministern haft ambitionen att hellresnabbt komma med en proposition än lyssna lill folkel. Jag trodde all BirgitRodhe skulle vara mera lyhörd, men jag har misstagit mig. Betyder detta attBirgit avser att presentera en proposilion om läroplanen ? Jag betonade i milt svar alt vi nu kommit lill en tidpunkt då detrimligen måste vara så atl de flesta organisationer och kommuner som har attavlämna remisser kommii så långt i arbetet alt en ändring av remisstiden inleblir meningsfull. Del betyder naturiigtvis alt jag nu inte kan säga hur manskulle ha handlat om denna fråga kommit upp i ett tidigare skede. Numenar jag emellertid alt den önskvärda vidarebearbetning av förslagel ochdiskussion kring det som ligger framför oss får ske under andra former änremissarbete. BådeÅke och jag är gamla kommunalpolitiker och vi vet attskolstyrelserna, vilkas svar i allmänhet måste bli avgörande för de svar somkommunfullmäktige avger, vid det här laget i allmänhet redan lämnat sinayttranden. I skedde detta och i i . Likasåhar stora lärarorganisationer kommii myckel långt i sill arbele, och jagförutsätter att andra organisationer gjort delsamma. Jagvill alltså fortfarande vidhålla atl det inle är fråga om något förakt förfolkets möjligheter alt göra sig gällande. Vi kommer all ytterligt noggrantläsa alla remisser och vi hoppas all diskussionen skall fortsätta till ledning fördet proposilionsarbeie som föreslår och om vilket jag inle kan säga någotbesläml förrän jag läst remisserna. Jag vet alltså inte hur detbehövs för den fortsatta bearbetningen. ÅKEGILLSTRÖM (s): Jag har full förståelse för att har svårigheter eftersomhon så tillträtt. Jag lycker ändå all det hade varit möjligt atl göraen del insaiser pä detta område. Jag tänker då inle i första hand på dem jaghar nämnt i min fråga, utan jag tänker på andra, som är utanför skolan och sommåste ha svårt atl sätta sig in i läroplansförslaget. Jag har varit med sedandelta startades och jag vet alt det inte är någon lätt uppgift att sälla sig ini förslaget. Många skolstyrelseledamöter i mitt parti har hört av sig och frågatom saker som varit otydliga. Nuär det inte så mycket att göra åt detta. Tidenär, som säger, förlångt framskriden. Men jag lade märke till atl hon bevisligen undvek atl svarapå min ganska konkreta fråga: Betyder delta atl avser atlpresentera en proposition om läroplanen ? Den frågan är mångamänniskor intresserade av. Kan jag få ett svar på den? ömförlängd remisstid för läroplansförslag 0/77arbetsmiljön i skolorna Jag vill bara upprepa vad jag sade sisl, atl det är ytterligt angelägel- inle minst i den nu uppkomna situationen - att noggrant läsa remissvareninnan jag lar ställning till hur lång lid den fortsatta beredningen avläroplansförslagel kan la. Jagär därför inte beredd atl säga när en proposition kan framläggas. Överiäggningen varhärmed slutad. § 20 Om arbetsmiljön iskolorna Statsrådet erhöll ordet för altbesvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:73, tillutbildningsministern, och anförde: har frågat chefen för vilkaåtgärder han ämnar vidta för att ändra på vissa missförhållanden rörandeskolornas tillämpning av arbetsmiljölagen och yrkesinspektionens föreskrifter.Arbetet inom regeringen är sä fördelat alt det ärjag som skall svara på frågan. Inledningsvisvill jag erinra om att det är kommunerna som har ansvaret för drift ochunderhåll av skolanläggningar. Likaså är det en angelägenhet all setill att besiktning av t. ex. utförda installationer sker enligt debestämmelser och föreskrifter som finns. Enligl min mening skall kommunernaäven i fortsättningen ha della ansvar. Dennya arbetsmiljölagen från omfattar både skolpersonal och elevermed undantag endast för eleverna i lägre klasser. Skolpersonalenhar numera samma rättigheter som övriga arbetstagare när det gäller inflytandeöver den egna arbetsmiljön. Formerna för elevernas deltagande i skyddsarbetet utredsf n, inom . Påskolans område finns även omfattande centrala anvisningar orn skyddsfrågorfastställda av efter samråd med andra berörda myndigheler.Anvisningarna revideras kontinuerligt av . Några ytteriigarecenlrala anvisningarom skyddsfrågor i skolan anser jag f n, inle nödvändiga. Liksomskolöverstyrelsen följer arbelarskyddsslyrelsen med uppmärksamhel frågor omarbetsmiljön i skolorna. Avslutningsvis villjag meddela att jag erfarit allarbetarskyddsstyrelsen avser att med början under informera landelssamtliga skolor om den nya arbelsmiljölagen, INGALANTZ (vpk): Först skall jag be atl få tacka för svaret. Vid en undersökning av allakommunala skolor i som yrkesinspektionen i gjorde framkomstora brisler i skolans arbeismiljö. En arbetsgivare som bryter motarbelsmiljölagen eller yrkesinspektionens föreskrifter riskerar all få böter Tvåav de allvariigasle anmärkningarna vid undersökningen i gällde enlyftanordning och en kompressor som inte hade blivit besiktigade. Del är brottmot föreskrifter i arbetsmiljölagen som är direkt kopplade lill straff var den elektriska skyddsjordningen strömförande, vilket innebaromedelbar livsfara. Iflera slöjdsalar i länel saknade nödsloppen något som kallasnollspän-ningsutlösning, vilken hindrar maskinerna från atl automatiskt gå igång när strömmen varit avstängd efter ett avbrott. Halkskydd och räckenframför maskiner saknades på många ställen. I vissa klassrum kunde temperaturenvara och belysningen så låg som mol som det bordevara. Yrkesinspektioneni Karistad har gjort en liknande undersökning, som visar au situationen där ärlika farlig. 1 åtta Värmlandskommuner undersöktes 115 skolor. Här riktades deallvarligaste anmärkningarna mot besiktningen av iryckluftsbehållare,hydroforer och varmvaltenpannor. IUppsala har 25 protesterat motverkstadsskolan, och på gymnasium i har eleverna gåttsamman och krävt en rad förbättringar. Detfinns anledning alt förmoda att silualionen är likadan över hela landet, ochdel är därför jag har frågat statsrådet vilka äigärder hon tänker vidta för attkomma till rälta med dessa missförhållanden. Svaret som jag har fått är - dethar alla hört - innehållslöst. Som riksdagsledamot kan man verkligen undra vaddet är för mening med att slälla frågor när man inle får något svar. Delär helt riktigt som slår i svaret, alt det är kommunerna som har ansvaret förskolornas skötsel. Del är också riktigt all personal och elever omfattas avarbelsmiljölagen från , alt formerna för elevernas deltagande iskyddsarbetet håller på att utredas av SÖ och att del finns centralaanvisningar. är kända fakta. Men jag hade trott atl som högstaansvariga för skolväsendet skulle ta allvarligare på denna fråga. Del verkar avsvaret som om regeringen accepterar all skolmiljön på vissa håll är rentlivsfariig. 0/77arbetsmiljön 1 skolorna Självfallel, Inga Lanlz, accepterar vi inie all våra barn för vistas ien livsfarlig miljö och atl lärare tillsammans med annan personal arbetar imiljöer som är grovt otillfredsställande. Men det är nog viktigt när man hämtaruppgifter från lokalpressen, vilken i första hand kanske har givit uppslag tillfrågan, atl man också tar reda på hur dessa iakttagelser har kommit ftam. Jaghar hört mig för hos länsskolnämnden i och där fött veta attden undersökning som det hänvisas till i frågan och som Inga Lanlz nu drog uppär en sådan undersökning som yrkesinspekiören alltid skall sammanställa eftervarje besök i skolor i samband med sin yrkesutövning. Sådana inspektionerutförs regelbundet. Inspektionen har gälll alla länets 0/77arbetsmiljön i skotorna skolor,och enligt uppgift har inspektören studerat varje utrymme i minsta detalj,vilket ju är ytterligt tillfredsställande. Det visar att samhället genom sinaorgan noggrant vakar över arbetsmiljöförhållandena också i skolorna. Manmåste ha klart för sig alt ett hell läns skollokalbeslånd är av skiftandekaraklär, främst beroende pä skolbyggnadernas ålder. Det kan rimligen inleställas samma krav på en skola från i. ex. , byggd enligt hellandra normer än dagens, som på en skola , även om jag vet allskolstyrelserna försöker uppfylla sådana krav så långt det ekonomiski och medhänsyn lill andra förutsättningar är möjligl. Yrkesinspeklörensrapporter har lämnats lill lokalpressen, som enligl länsskolnämnden haröverdrivit silualionen. menar för sin del att det är bra alt ensådan här fullständig genomgång av länets skolbyggnadsbestånd frånarbetarskyddssynpunkt har ägt rum och understryker givetvis kommunernas ansvarföratt äigärder snabbi vidtas. Det finns mänga exempel på all della också hargjorts. Jag kan nämna all man jusl i stängde en skola, Umeåcentralskola, under för renoverings- och underhållsarbeten eftersådan inspektion. Länsskolnämn-dens bedömning är emellertid allmiljösituationen nu är bällre i skolorna än den har varit . INGALANTZ (vpk): säger alt självfallel kan vi inle acceptera livsfariigamiljöer i våra skolor. Konsekvensen av det ullalandet borde vara att hon ocksåär beredd alt ålägga kommunerna att se lill atl denna livsfarliga miljö inlefår förekomma. Jag tror man får lita lill den besiktning som har gjoris avyrkesinspektionen och de fall jag har tagit upp i min argumentering för alt föfrågan löst på elt tillfredsställande sätt - del var bara de grövsta fallen.Jag kan nämna alt för del skulle kosinaderna för atl åtgärda dessabrisler uppgå lill 8,5 miljoner, och i Slorumans kommun kom del 187 krav påförbättringar. Liknande siffror kan redovisas från Värmlandskommunerna, där manockså noterat ett väldigi stort antal anmärkningar, nämligen 403. Jag menar altdel finns all anledning atl förmoda all listan över krav på förbättringar serlikadan ut över hela riket. Mot denna bakgrund tyckerjag det är märkligt aU densom trots allt är ytterst ansvarig för skolväsendet i landet lar så lätt pädenna fråga och inie är beredd atl medverka på något sätt för atl fä bort demissförhållanden som eleverna arbetar i och lever med under skoldagen. I min nya uppgift harjag uppfattat saken så atl slalen i första handhar att verka genom de organ som redan finns för att om det behövs tillse allkommunerna uppfyller sina åligganden. Vi har sett exempel på atl kommunen i höggrad lar fasta på alarmuppgifter av det härslaget. Men som också Inga Lanlzpåpekal gäller det här stora kosinader för en del av de berörda kommunerna, ochdå måsle man givelvis göra upp en tidsplan för hur snabbi man kan göranågonling ål problemen. Vihar fött en ny arbetsmiljölag, och personal och elever är därigenom på elt nyttsätt engagerade i skolans miljöfrågor. arbetar ocksåintensivt med tolkning av gällande regler för atl komma med nya anvisningar.Skulle det visa sig att yllerligare åtgärder kommer alt behövas - och jag villförsäkra atl vi följer della mycket noga, eftersom det gäller en nylagstiftning-är jag naturiigtvis beredd alt ompröva vad som framförls i mittsvar på frågan. INGALANTZ (vpk); Jag hoppas verkligen att gör det och att hon ganskaomgående. Jag tror nämligen inte atl man med den inställning som här harredovisats kan lösa dessa problem. Det räcker inle med alt följa en fråga. Närdet gäller så uppenbara brisler och en livsfariig skolsituation, då kan maninle hantera frågor så nonchalant som enligt min uppfattning har skett . Vadgäller kommunernas kosinader för skolan och hur man skall komma lill rätta meddessa ärju det enda raka alt göra som vpk har föreslagit, dvs. låta kommunernafö kosinaderna för skolan helt täckta av staten. Det är vad vi också krävtnärdet gäller barnomsorgen, nämligen att staten skall la över alla kostnaderför denna. Mankan inle som gör säga atl della är för dyrt - del var vad ipraktiken sade - utan de åtgärder jag angivit är sådana som man måste vidtaomedelbart. Jag har svårt atl förslå atl man kan skjuta på della och nöja sigmed atl säga atl man skall följa frågorna. Dessa frågor måste man ta itu medomedelbart. Överiäggningenvar härmed slutat. StatsrådetBIRGIT erhöll ordet för atl i ett sammanhang besvara dels (vpk) anmälda fråga, 1978/79:79, till socialministern, delsRoland () anmälda fråga, 1978/79:88, till statsrådetMarianne , och anförde: har ställt en fråga till chefen för omvilka åtgärder han kommer att vidta för alt se till alt ett centralt avtalkommer till stånd om den ersättning av statsmedel, som kommunerna enliglriksdagens beslut i anledning av proposition 1976/77:76 (UbU 1976/ 77:29, rskr1976/77:333) äger uppbära för atl de tar emol praktikanter inom förskollärar-och fritidspedagoglinjerna. RolandSundgren har frågat statsrådet om anledningen till attersättningsfrågan ej är löst och när hon räknar med alt den skall bli det. Arbetetinom regeringen är så fördelat alt det är jag som skall svara på frågorna. nämnda beslutinnebar två förändringar vad gäller handled- 4 protokoll 1978/79:29-32 Fördel förstaskall handledningen av praktikanter inomförskollärar- och fritidspedagogulbildningarna vara en gemensam uppgift förhela arbetslaget på praktikinstiiuiionen, och för det andra skall staten i ställetför alt arvodera förskollärare belala ut ersättning till de kommuner som laremol praktikanter. Jag vill understryka all beslut var enhälligt.Förhandlingar har inletts med och Landstingsförbundetom ersättningen. Utgångspunkten i dessa förhandlingar har från statens sidavarit all ersättningen kostnadsmässigl skall motsvara statsverkets tidigareutgifter för handledararvoden. Förhandlingarna pågår fortfarande. Beträffandeden fråga som lett lill alt personalen på vissa orter inte längre åtar sig altvara handledare, dvs. arvoderingsfrågan, ankommer det på att i avtal med personalorganisationerna reglera villkorenför personalens medverkan i praktikhandledningen. Enligt vad jag erfarit harförhandlingar i denna fråga påbörjats. INGA (vpk); Jag fär tackaäven för delta svar. Redani antog en proposilion som innebar att arbetslagen påpraktikinsiiiuiionerna skulle ge handledning i stället för som tidigare enförskollärare. Proposilionen föranledde all gav avtalsverket iuppdrag atl säga upp del gamla avtalet till . Enligt det gamlaavtalet utgick ekonomisk ersättning från staten lill seminarierna, somutbetalade arvodena lill de enskilda handledarna, dvs. Nufinns det inget avtal, och stat och kommun har fortfarande inle klarat av sinaförhandlingar om statsbidragets storiek. SEL menar alt en förskollärare som iarbetslaget har utsetts till atl vara ansvarig för handläggningen också bör haett särskilt arvode. Men eftersom ersättningsfrågan nu inle är löst, larhandledarna inte emol några lärarkandidater från seminarierna fr. o. m. den 23oktober. Den2 november gick 150 praktikanter från seminarierna i Slockholm ut för att föpraktik på institutionerna, men av dessa 150 återvände 130. Då eleverna inteblir mottagna på barnstugorna har i Slockholm beslutat att allaelever skall stanna kvar på seminarierna. Detta innebär all utbildningen inteblir den man har länkt sig. Eleverna säger i ett upprop; "Vi kräver denutbildning som vi har blivit lovade när vi började på utbildningen. Vi kräveratt någon tar sitt ansvar och ser lill atl vi får vår utbildning. Vi arbetar nugemensamt alla förskoleseminarier i landei för en utbildning som vi blivitlovade." Silualionenär med andra ord krisartad, både för förskollärarna och för praktikanterna, ochdel behövs åtgärder som gör atl undervisningen och praktiken kan komma i gång,så atl utbildningen inte urholkas. Såharjag då fåll ell svar som -jag ivingas säga det en gång lill i dag-innehåller ingenting. Del innehåller bara kända fakta. Jag irodde attregeringen hade inlresse av all påskynda frågans lösning, men så förhåller delsig uppenbarligen inle. Jag skulle vilja ställa en rak fråga till : Är ellerär inte villig att medverka till att den här frågan får en snarlösning? ROLANDSUNDGREN (s); Jag villförst lacka statsrådet för svaret. Ioch för sig kanjag väl ansluta mig lill beskrivningen av det inträffade. Delmåste kännas ganska försmädligt att behöva meddela atl det först nu inlettsförhandlingar med och om ersättningen,dvs. nära efter det atl fattat beslut om den nyaförskollärarutbildningen i vilken praktiken ärett mycket väsentligt inslag ochomfattar nära två terminer. Detär mycket anmärkningsvärt alt det inte har hänt något under den här långa lidenfrån riksdagsbeslutet lill . I och för sig kan inle statsrådet ansvarig för detta, men det hade kanske varil på sin plats om statsrådeti sitt svar hade antytt atl det måste ha begåtts ett fel, eftersom denutbildning som påbörjas inte kan göra det enligt beslut. Manmåste fråga sig hur ston intresset för barnomsorgen egentligen var i den förraregeringen. 1 och för sig förstår man all intresset inte varit så stort med detsiarka moderalinslag som fanns i den regeringen, där satte sinprägel på det mesta av besluten, inte minst i utbildningsfrågorna. Mennu harju den nya förskollärarutbildningen startat, och först därefter börjarman förhandlingarna med och . I svaret påmin fråga framhålls också atl statsrådet räknar med att förhandlingar medpersonalorganisationerna nu har påbörjats. Men del är ganska självklart att deinte kan leda till något resultat, eftersom det är först sedan staten haravslutat förhandlingarna med kommunerna som överiäggningarna medpersonalorganisationerna kan slutföras. Det är en ganska dålig start för dennautbildning. Jag har en känsla av att lärarkandidaterna vid landetsförskollärarutbildningar känner sig lurade i och med att myndigheterna inlelyckais fastställa organisation och innehåll avseende en tredjedel avutbildningen.