prot · G20951 · 1978-12-31 00:00:00 — Lätmig inledningsvis konstatera att de fritidsaktiviteter som olikaungdomsorganisationer bedriver har stor betydelse för bams och ungdomarsutveckling. Bidrag till organisationerna utgår i reguljära former från anslagunder huvudtitel. har från allmännaarvsfonden anvisats medel för försöksverksamhet med fritidsaktiviteter påsommaren för barn och ungdom som kunnat sökas av såväl organisationer som kommuner. Jag anser mig kunna räkna med all 0/77fritidsaktiviteter för barn bidragsgivningenhaft belydelse för utvecklandet av nya idéer och former för organisationernasverksamhel. Självfallet för inte en bidragsgivning - allra minst av dennakaraktär-stelna i sina former eller motverka sitt syfte. Bidrag bör utformas säatt de ger utrymme för en långsiktig planering. Anledning 'finns alt se överden fortsatta bidragsgivningen från allmänna arvsfonden för ifrågavarandeändamål. a. att med utgångspunkt i synpunkter från organisationerna bedöma hur eneventuell fortsatt bidragsgivning kan utformas. Detförslag lill nyu statsbidrag till kommunerna som har lagts fram avbarnslugeutredningen i betänkandet Barns sommar anser jag inte kunna ligga tillgrund för en proposition lill . Frågan om statens bidrag tillkommunerna bereds inom på grundval av kommunalekonomiskautredningens förslag, vars huvudlinje är att antalet specialdestine-radestatsbidrag skall begränsas och att tyngdpunkten i stället skall ligga igenerella skatteutjämningsbidrag. Jag vill börja med att tacka socialminislern för interpellationssvaret,som i sig innebär vissa positiva besked men där socialministern i del storahela bortser ifrån att beröra den aktuella situationen och de frågor jagställt. Enav mina frågor löd: När kommer försöksverksamheten att övergå i mera permanentaformer? Jag tolkar socialministerns svar som att vi är överens om all nuvarandeordning är olycklig. En förändring med det snaraste är nödvändig.Socialministern sägeratl en fortsalt bidragsgivning för utformas i samråd medorganisationerna. Delar socialministern de åsikter som framförts av ett flertalbarn- och ungdomsorganisationer? De kräver att bidragen skall fördelas somgenerella utvecklingsbidrag. Enannan av mina frågor löd: Vilken plan har regeringen för sitt arbele medsommarverksamhet? Skall man tolka socialministerns svar på denna fråga så attnågra initiativ inte kommer att las av regeringen? Kommer regeringen altförbigå Barns sommar med atl endast hänvisa till den kommunalekonomiskautredningen? Jag delar bedömningen atl vi inle är betjänta av nyaspecialdestinerade bidrag. Men det är inte detta som Barns sommar handlar om.Utredningen föreslår generella förstärkningar av såväl det statliga som detkommunala stödel till ungdomsorganisationerna för alt dessa skall kunna möta dekrav som en utökad sommarverksamhet ställer. Denförsöksverksamhei med sommaraktiviteter för barn som initierades avbarnslugeutredningen är nu inne på sill sjunde år. Försöksverksamheten harresulterat i många väl genomarbetade projekt. Dessa har dokumenterats i olikarapporter och publikationer från . Det finns alltså underlag förett fortsatt arbele här i mer permanenta former. Från ungdomsorganisationernahar man alltsedan 1976 väntat på alt förslag i den riktningen skullepresenteras. Man har tröttnat på anslagels dagsländekaraklär. Frånkommunerna har man också riktat skarp kritik mol dessa försökspengar. Vilkenverkan trorsocialministern att de 1-2 miljonersom delas ut till kommunerna kan ha? Vi vetatl kommunerna redan fastställt sina budgetar . De har alltså intemöjlighel alt komplettera med ytterligare egna pengar. De är heller inle säkrapå atl fö några som helst pengar på sina ansökningar. I likhel medungdomsorganisationerna kommer flertalet kommuner all helt i onödan arbeta medansökningshandlingar. Vid årets fördelning noterades 389 ansökningar till ettsammanlagt värde av ca 40 miljoner. Av dessa 389 ansökningar beviljades 139lill ett sammanlagt värde av 4,5 miljoner. Borde inte en slutsals av detta varaalt man sloparanslagen lill kommunerna, helt i linje med denkommunalekonomiska utredningens förslag, och att man i stället i mer generellaformer tillför ungdomsorganisationerna de medel som slår till förfogande? Ikommunerna väntar man pä vadsom skall hända med Barns sommar och de förslag somdär presenterats. Del är därför viktigt atl socialministern kan ge ordentligabesked på denna punkl. Är beskedet alt regeringen inte kommer all göranågonling? Eller skall man utläsa något annat mellan raderna? Somjaglidigare sagt innehåller Barns sommar merän förslaget om . i statsbidraglill sommarverksamhet. Det är angelägel att förslagen blir belysta.Ferieverksamhet och sommarverksamhel för barn har en viktig social funktion attfylla. Del är av belydelse att denna verksamhel kan finna mer permanentaformer. Ungdomsorganisationerna är beredda alt ställa upp för sin del, men devill ha rejäla besked,sä alt de kan lägga in denna verksamhel i sinlångtidsplanering. Socialministernaktualiserar i svarei en översyn av medlen vad gäller allmänna arvsfonden.Enligl min uppfattning är det vikligt atl denna översyn inle bara berör demedel som utgår lill sommarverksamhet. En total översyn av statuterna förarvsfonden vore befogad. En sådan skulle då bl. a. ta sikte på atl finna formerför en decentraliserad organisation för fördelning av medel för att därigenomskapa slörsla möjliga samordning mellan behov och resurser. Del skulle ocksåkunna leda lill en avbyråkratisering av handläggningen. Folkrörelsernasekonomiska frågor är föremål för utredning inom kommundepartementet. Enligt vadjag inhämtat berörs i delta sammanhang de olika formerav projektstöd som i . Jag förutsällerall den översyn som socialminislern är beredd altmedverka till kommeratt ske i nära samråd med detta arbele för att vi på så visskall kunna fö ett samlat grepp på bidragsfrågorna vad gäller folkrörelserna.En samordning av samhällets bidragsgivning lill folkrörelserna framstår somalllmer angelägen. Socialministerndelar tydligen min och ungdomsorganisationernas bedömning, alt en översyn avbidragsgivningen till sommarverksamhel för barn är angelägen. På så sätt kanman medverka till en bidragsgivning som ger utrymme för långsiktig planering. Pävilket sätt kommer ungdomsorganisationernas synpunkler att kanaliseras? Vilketsamråd kommer att ske med och den beredningsgrupp somförbereder besluten om beviljning av medel? Inför del nyaansökningstillfälle som utlysts skedde inget samråd med dessa organ.Specielll är det anmärkningsvärt atl den beredningsgrupp som finns öm fritidsaktiviteter för barn 0/77fritidsaktiviteter för barn Om så hade skett skulle vi kanske ha sluppit myckel av den kriliksom nu riktas mot den aktuella bidragsgivningen. Denförsöksverksamhet som initierades 1971 av barnstugeutredning har förtmycket positivt med sig. Men vi befinner oss nu i ett skede där vi måsle skapaekonomiska fömtsällningar för en permanent sommarverksamhel. Vi måsle lämnadagsländestadiel. Puppan bör för länge sedan vara urväxl. Medhänsyn lill alt barnomsorgen är en av de prioriterade sektorerna, så bör visåväl i statsbudgeten som i kommunernas budgetar fö utrymme för en permanentsatsning på sommarakliviieier för barn. Barn-och ungdomsorganisationerna har samlats till en överiäggning iriksdagshuset för atl diskutera hur försöksverksamheten på ett rimligl sättskall kunna anpassas lill organisationernas sätt att arbeta saml hur de förslagsom finns i betänkandet Barns sommar skall kunna förverkligas. Vilket beskedkan socialministern ge dessa? Interpellanten och jag lycks vara överens i långa stycken. Vi äröverens om atl del är viktigt - och del är grundläggande - att det finnsverksamhel som kan ge meningsfull sysselsättning ål de många barnsom annars inte skulle ha något alt göra därför all deras föräldrarförvärvsarbetar och bara har en ganska korl ledighet. Det är det vikliga. Vi ärsäkert också överens om atl det i belänkandel Barns sommar finns en mängd prakliskauppslag som man ute i kommunerna kan förverkliga utan atl vänla på några nyastatliga beslut. Även i landslingen kan man göra en del. Jag noterar också altinterpellanten lycker att del är ett positivi besked som ges här, att vi skallgöra en översyn av bidragsgivningen från den allmänna arvsfonden. Närdel gäller de mera kritiska synpunkterna inskränker jag mig lill alt la ål migoch försvara mig för det som har gjorts efter regeringsskiftet. Regeringsskiftetägde rum den 18 oklober. senare fattade regeringen beslut om att anslådessa pengar till försöksverksamheten. Anledningen lill det var att jag fickbesked om alt intressenterna, bl. a. organisationerna, så fort som möjligtville veta hur det skulle gå med pengar . Del fanns inte då någonannan möjlighet än alt i slorl sett upprepa tidigare års beslut omförsöksverksamhei. Alt då sätta i gång en utredning om en mer permanentbidragsgivning - en översyn av den lyp som jag här nämnt - hade lett lill atlpengarna för hade blivit ytteriigare försenade. Det bedömdevi inte som rimligt, och jag tror inte att organisationerna hade uppskattat ensådan lösning. Om LeifZetterberg har någon kritik mol atl en sådan översyn interedan var gjord, bör han rimligen framföra den till den förutvarandesocialministern, som jag utgår från att han har bra kontakt med. Iinterpellationen ställs en rad detaljfrågor. Huvuddelen av dem besvaras med atlvi har för avsikt att göra en översyn av bidragsgivningen. Då finns det inteanledning atl göra några mer bestämda uttalanden om vad den skall leda Jag har sagt alt vi skall göra en översyn, och den skall som utgångspunktha bl. a. de synpunkler som organisationerna har framfört i sin skrivelse. Delär självklart all organisationerna är intresserade av mer generella bidrag -det aren tendens i tiden. vill jag gärna säga atl det, både när detgäller bidrag till organisationer och till kommuner, finns ell intresse av attpå ett eller annat sätt förvissa sig om alt det för en stimulanseffekt om maninför ett nytt bidrag. Den synpunkten måste också vägas in när vi tar ställningtill hur bidraget skall utformas. Mer än så vill jag inte säga, eftersom detskall göras en översyn. Vi har för avsikt att i det sammanhanget lyssna påorganisationerna. Detär klart all jag inte svarar pä inierpellantens sjätte fråga om vilka förslagsom kommer i budgetpropositionen. Jag vet inte om hade väntalsig atl jag skulle stå här och berätta om vad som kommer ibudgetpropositionen. Del kommer jag i varje fall inle att göra. Förslagenkommer ju att vara bekräftade i vanlig ordning. Delbesked som jag har atl ge de organisationer som har samlats här och de som överhuvud laget är inlresserade är alltså följande. efterregeringsskiftel fattade vi beslut om alt ställa medel lill förfogande ochuppdrog ål socialslyrelsen all gå ul med en inbjudan - det gjorde den också-enligt ungefär samma tidtabell som har gälll . Den tid som vi nuhar skall vi använda för all göra en översyn så all vi kanundanröja de ölägenheter som kan finnas med den nuvarande metodiken. Vi är lydligen överens om alt det måste ske någonling belräffande denfortsatta bidragsgivningen i vad gäller sommarakliviieier för barn. Vad vidiskuterar är delvis två bilar av det här. Denena gäller den nu aktuella situationen. Här harjag ställt ett antal frågor bl.a. om möjligheten alt utesluta de 1-2 milj. kr. som kan beräknas utgå lillkommunerna och i stället ge dessa pengar till ungdomsorganisationerna. Därmedbesparas kommunerna mödan med atl utarbeta ansökningar som ändå inte kommer allresultera i några pengar. Samlidigt vet vi också att 1-2 milj. kr. tillkommunerna totalt sett är ointressant i delta sammanhang, medan del förungdomsorganisationerna skulle vara ett värdefullt tillskott. Del är vikliglatt kunna få besked på denna punkl. Ungdomsorganisationernaär också intresserade av en öppen diskussion, och därför vore det intressant,om socialministern ville lala om vilket samråd med ungdomsorganisationerna somkommer alt ske. De har för inle så länge sedan framfört sina synpunkler i enskrivelse lill . Även i andra sammanhang har det framförtssynpunkter belräffande fördelningen. Så den här frågan har inte dykt upp försli samband med det senaste regeringsskiftet, utan den har diskuterats underflera år. utvärderades försöksverksamheten avsocialstyrelsen. Jag hade hoppats alt detla skulle ha lett till altsocialminislern presenterat förslag om mer permanenta lösningar.Givetvis är inte bara socialminislern ansvarig 0/77frltidsaktivi-Ieter för barn Jagklandrar inte honom fördel som kan ha skett förbara en månad sedan. Men fråganär, som sagt, inle ny utan har diskuterats under läng lid. Själv harjagdiskuterat den med förre socialministern. Därför är del något underligt alt visä här helt plötsligt, efter regeringsskiftel, fick beslut och propåertill socialslyrelsen. Denandra delen av frågan gäller de mera långsiktiga åtgärderna för Barns sommar.Barns sommar berör, som jag sade i mitl förra inlägg, inte enbartstatsbidragsgivningen. Socialministern har ju också sagt att den skall inordnasi kommunalekonomiska utredningens arbele. Den berör ju olika former för atlslimulera barnverksamhelen. Såvitt jag har kunnal förstå av miltkommunalpolitiska arbele väntar man på besked om vad som skall hända med Bamssommar och om del som framkommit under remissarbetet. Såväl kommunerna somungdomsorganisationerna väntar på besked. Alla är besjälade av en önskan attbedriva en sommarverksamhel, men frågan är i vilka former. Man måsie också klaraut del ekonomiska ansvaret, eftersom detta är en del av problemet. Delvore väl lämpligt, att när vi nu närmar oss det inlernalionella barnaåret,kunna ge elt ordentligt besked till barn. Kommer förslag attpresenteras med anledning av Barns sommar? Jag begär inte någon redovisning avförslagels detaljer, men jag vill få en redovisning för den plan förarbetet medulredningen Barns sommar som regeringen arbeiar efter. Del kan innebära allförslag kommer atl presenteras i budgetpropositionen, och jag väntar givetvismed inlresse på della. Men del kan också innebära alt en principproposilionpresenteras senare, och här måsle man ändå ha kommii så pass långt med arbelelall man vet vad som kan hända under del internationella barnaåret. Annars finnsrisken att vi vid nästa regeringsskifte hamnar i precis samma situation, så alläven den nya socialministern riskerar att göra samma misstag. Därför är detvärdefullt atl få besked, så att vi vet förd riktningen. Det finns väl ingen anledning för mig atl strö sall i någracenlerparlistiska sår. uttalade all det var underligt alt delplötsligt fattades ett beslut. Jag kan bara upprepa atl det var den endamöjligheten atl ge organisationerna ett snabbt besked om pengarna för näsla år.I övrigi harjag ingen anledning att fördjupa mig i saken ytteriigare. Närdetgäller utredningen sommar finns del måhända anledning att återkomma lillden. Jagvill understryka de två besked som jag givit . Närdet fördel första gällerstatsbidragen kan man inle förvänta sig ett förslag frän den nu sittanderegeringen om statsbidrag i den form som ulredningen föreslagit. Det lycksinterpellanten inle heller önska sig. För det andra finns del ingen anledningatl ute i kommunerna ha någon avvaktande inställning. Det finns en mängdförslag i utredningen som kan genomföras i kommunerna utan några direktiv frånstatligt håll. Jag är övertygad om atl så också sker redan nu på många häll. Medanledning av den konkreta fråga som ställde om bidragsgivningendet kommande året villjag hänvisa lill vadjag lidigare sade, nämligen att viför att ge ett snabbt besked valde all inte nämnvärt ändra på grunderna fördenna för del kommande året. Världshistorien slutar trots allt inte . Enbedömning kommer att ske av de olika projekten, och man kommer att försöka gepengar till sådana projekt som bedöms ha ett värde från de synpunkter somframförs i de promemorior som har sänt ut. Delviktiga är ändå alt bidragen kommer barnen till godo, och jag är övertygad omatt de pengar som vi anslår-och vi harju höjt ramen något-skall komma att ledatill en sommarverksamhet som är till nytta och glädje för åtskilliga barn. Jagupprepar än en gång atl vi är ense om att det bör ske en översyn av formernaför framtiden. Det är kanske ändå mera väsentligt än att träta om varför vibefinner oss i det läge som råder just . 0/77fritidsaktiviteter för barn Socialministern har sagt att han är beredd atl ta hänsyn lillungdomsorganisationernas synpunkler sådana som de har framställls.Ungdomsorganisationerna är intresserade av atl föra en öppen dialog i dessafrågor och konstruktivt medverka lill atl såväl de pengar som är aktuellaalt fördela som de medel som utdelas i fortsättningen kommer lill rättanvändning. Är socialministern beredd att i en öppen dialog diskutera dessafrågor med ungdomsorganisationerna? Jagvill också ånyo beröra den fråga somjag inledningsvis log upp. Varför logs ingakontakter med den beredningsgrupp inom som har handlagtdessa frågor, innan man utlyste del nya fördelningstillfällel? Den om någonborde ha suttit inne med kunskaperna i detla sammanhang och borde ha varitmedveten om den konsimkiiva kritik som har riklats mot såvälkommuner som ungdomsorganisationer. Jag har redan svarat på den sista frågan. Det framgick vidregeringsskiftet alt organisationema och andra intressenter önskade ett snabbtbesked, och delta var den möjlighel som fanns att ge ett sådant. Påden första fråga som LeifZetterberg ställde i sitt föregående inlägg, om jag ärvillig alt delta i en öppen diskussion med ungdomsorganisationerna, är svareisjälvfallel ja. Jag trodde att det framgick av det som jag redan sagt. Jag serfram emol en sådan diskussion vid elt lämpligt lillfälle före nästaår. Överläggningenvar härmed slulad. 0/77den politiska situationen i §6 Om den politiska situationen i Utrikesministern erhöll ordet förattbesvara (vpk) anmälda interpellation,1978/79:56, och anförde: har frågat om regeringen avser att vidta någraåtgärder i internationella fora för atl fördöma brotten mot mänskligarättigheter i och om jag anser del som hänt där vara tillräckligtvikligt för all motivera ell uttalande av den . Interpellationenger mig anledning atl beröra de svåra förhållandena i . FamiljenSomoza har sedan 1930-ialetomvandlat landei till något som bäst kan liknas illa skött familjeföretag. Av 2 250 000 invånare torde närmarehälften vara analfabeter. Den för ett underutvecklat land relalivi höga percapita-inkomsten på ca döljer enorma ekonomiska klyftormellan skilda befolkningsgmpper. På landsbygden var per capita-inkomsten 1974 bara130 dollar. av landeis odlingsbara mark ägs av familjenSomoza. Nästan hälften av hemmen saknar sanitära anordningar över huvud taget,och utanför städerna finns rinnande vatten i endast en liten del av bostäderna.Managua, landets huvudstad, drabbades 1972 av en svår jordbävning.Återuppbyggnadsbiståndet som ulgick främst från , användepresidenlfamiljen nästan uteslutande till att berika sig själv. PresidentCarters internationella mänskliga rättighetspolilik har kommit att drastisktförändra förbindelserna mellan och . Del direkiaekonomiska och mililära biståndet från har nästan helt upphörtfrån 1976-1977. Den förändrade amerikanska inställningen har säkerligenbidragit till atl aktivera oppositionen i . Islutet av augusti utförde en gruppering inom oppositionen - den s. k.sandinisigerillan - en ockupation av nalionalpalatset i . Det blev ävenslarisignalen för en generalstrejk, vilken övergick i en allmänfolkresning. Somozas nationalgarde sattes in för all under blodiga formernedkämpa motståndet. förefaller Somoza pånytt ha landei under mililär kontroll, även om del är uppenbart atl han hellsaknar folkligt slöd. Oppositionen mol Somoza har drivits samman i en gemensamfronl, Frente Amplio Oposiior (FAO). Deninlernationella reaktionen på händelserna i blev stark. De mänskligarättigheterna i diskuteras f n. i FN. En medrepresentanter för , och har upprättatsinom ramen för de amerikanska staternas organisation (OAS). Kommissionen harfört samtal i med å ena sidan Somozaregimen och å den andra FAO. Vadsom för dagen kan sägas är atl läget är oklart och alt Somoza försöker spela utsina motståndare mot varandra, vilket självfallel försvårar allamedlingsansträngningar från utomstående. Del är samiidigi högst sannolikt atlden väpnade kampen mot Somozaregeringen kommer atl fortsätta. I enbari antalet nicaraguaner sedan lång lid tillbaka lill mellan 70 000 och 100000. Hur många av dessa som är poliliska flyktingar är svårt atl ange. Isamband med de senasle månadernas sirider beräknas ytterligare 7 500nicaraguaner ha sökt sig till , medan knappt 10 000 begivit sig lillHonduras. Flyktingsituationens lolala omfallning är emellertid svår att exaktbestämma eftersom endast elt fötal av dem som lämnar anmäler sig hosFN:s flyktingkommissariat eller andra humanitära organisationer. Densvenska regeringen har med anledning av de senaste månadernas utveckling iNicaragua beslutat om ett bidrag på . lill Röda korset för hjälp tillbehövande i , men även till nicaraguanska flyktingar i ochCosta . Det gäller bidrag med bl. a. mat, filtar och sängar. Vidare harregeringen lämnat ett bidrag på . till KFUM/KFUK för hjälp åtnicaraguanska flyktingar i . Detta bidrag omfattar tält, mat,transporter och medicin. Slutligen har Frikyrkan hjälper fått . förall bistå flyktingar i via den nicaraguanska kommissionen förmänskliga rättigheter. Jagkan slutligen nämna alt svenskflnansierade flyktingprogram som lidigarebeviljats för , främsi avsedda för Chileflyktingar, också kananvändas för nicaraguanska flyktingar. Sverigehar alltså i handling sökt hjälpa hårt drabbade folk. Det är genomflyktingbiståndet som vi just nu mest effektivt kan visa vår solidaritet medförföljda och förtryckta nicaraguaner. Jag har härmed redovisat den svenskaregeringens inställning lill situationen i . Ingen kan tveka om vårhållning till Somazaregimen. Det är vår förhoppning att pågående ansträngningarinom OAS skall leda till atl får en demokratisk regering. Deninternationella opinionen mot regeringen är kompakt. Förhållandena iförtryckets är redan väl kända, senast genom de rapporter som framlagtsav latinamerikanska parlamentets kommission för mänskliga rättigheter och enspeciell grupp för mänskliga rättigheter inom ramen för OAS. Nicaraguafråganbehandlas alltså inomden närmast berörda organisationen. Mot denna bakgrund harvarken eller någon annan stat f n. ansett det påkallat med ytteriigareinitiativ. 0/77den politiska situationen i (vpk): Jag ber alt fö tacka utrikesministern för svaret på min interpellation.Det är ett lack i dubbel bemärkelse, eftersom olika omständigheter gjorde attjag missade att ta emot svaret förra gången. Denöverensstämmelse i uppfattningar om som råder mellan regeringen iSverige och den svenska är glädjande. Denna överensstämmelse fick viett bevis på här i kammaren när vår molion behandladesoch utrikesutskottet i stort sett framförde samma synpunkler som utrikesministernnu har gjort. Det är dock ett par saker, både i utskotlsbeiänkandet, vilket jagberörde dä, och i interpellationssvaret , som jag vill något beröra: delär de, som jag lycker, något omotiverade bugningarna för som framträderbåde här och i utskottets betänkande. Det förhåller sig ju inte på del sätt somdet framställs här, alt 0/77den politiska situationen i ställningstagande efter1976-1977 skulle på något sätt ha aktiverat opinionen i . Det ärtvärtom så, all tvingades till delta ställningstagande av den våldsammaopinion som fanns i landei och som man inie längre kunde bortse från just pågrund av talet om mänskliga rättigheter som Carterre-gimen hade gått ut med. Serman på det som också nämns i interpellationssvaret om vad som hände tidigareunder 1970-lalel, nämligen alt del åleruppbyggnadsbistånd som lämnadelandei ostört fick söka sig vägar som vi måste ogilla, hade man ju då, om manvelat påverka den inre situationen i , haft möjlighet att se till altdella bisiånd hade kommii till folkel och inte lill de grupper som man nu taravstånd från. Det är alltså ganska klan atl har sitt ansvar där.