prot · G20976 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi gick, , medvetet in för all fåen mjuk övergäng från den väldiga ansträngning som miljonprogrammet innebar.Del syftade ju lill alt bygga bort bostadsbristen men medförde mångaproblem, vilket lält händer när man måste göra sådana här stora ansträngningarunder kort lid. Vi ville få en bra övergäng lill en situalion där vi kundeupprätthålla byggnadsverksamheten vid den nivå som med hänsyn till behovei varlämplig för framtiden. Det gäller ju alt hela byggnadsbranschen, medyrkeskunnigl folk och stora industrier,skall fungera. En väldigt stor del avvår industri arbetar för denna bransch. Därför är del viktigt atl hällabostadsbyggandet pä en lämplig nivå. Skillnaden i förhällande till liden före1976 äratt vi dä låg just över den gränsen. Del är efter 1976 som försämringenskett på grund av all de tvä borgeriiga regeringarna inte har vidtagit någraålgärder för alt hålla bostadsbyggandet uppe. Om detta är alla i detta landutom de borgeriiga partierna eniga. Branschens folk, även de som brukar stånära borgeriighelen, fackföreningsrörelsen och socialdemokratin är alla enigaom denna sak. () kortgenmäle: Del vore bra om vi klarade ut fakta. Den socialdemokratiska regeringenhar inle lånat några miljardbelopp utomlands. Dessutom är det, TorstenBengtson, en stor skillnad om etl företag lånar pengar till en investering imaskiner eller för byggande och om staten lånar pengar för atl klara löpandeulgifter på budgeten. Den socialdemokratiska regeringen hade låtit slatengöra en viss utlandsupplåning, men den begränsades lill några hundratalmiljoner kronor. Den borgeriiga trepartiregeringen och folkpartiregeringenlålerslaten låna miljardbelopp utomlands. Del är slor skillnad, och det trorjag folk i allmänhet begriper ganska bra. Förstevice talmannen () kort genmäle: berörde inle vad jag sade. Jag sade atl slaten kangöra hela upplåningen, varefter pengarna kan slussas över till förelagen. Delgår att göra på det sättet, sä här finns del ingen skillnad. Man lånade jupengarna fördet svenska näringslivet och föratl klara valutareserven. Det äremellertid glädjande atl från socialdemokratiskt häll höra erkännandet altupplåningen totalt uppgick till mellan 20 och 25 miljarder. Närdel gäller alt regera eller slippa alt regera kan jag myckel väl förstå altBirgitta och andra drog en lättnadens suck när socialdemokraterna slappatl regera efter det atl socialdemokraterna hade ställl lill ekonomisom de hade gjort . Medanledning av vad sagt harjag försökt all något belysabostadsfrågorna, som är ell av de av socialdemokratin mest missköttaområdena,och det vill inle säga lilel. Det talades myckel om byggandet, men tvåviktiga faktorer försummades. Man talade inte om hur mycket som revs, och del fördesen polilik som medförde atl neltolillskoliel blev myckel obetydligt. Man drevpå centraliseringen, så all mer och mer folk flyttade in till städer och andratätorter där bostadsbristen är värst. Ett genomgående drag har variten hell misslyckad socialdemokratisk bostadspolitik. har vi fått litetordning pä bostadspolitiken och kanske kan del bli ännu bättre, om vi slipperen socialdemokratisk regering efter nästa val. vice talmannen anmälde att ochAnna-Greta anhållit atl till protokollet få antecknat alt de inle ägderätt lill yllerligare repliker. På förslag av andre vice talmannen beslöts härefteralt kammarens förhandlingar skulle fortsällas . §7 Anmäldes och bordlades Proposition 1978/79:88om försöksverksamhet med användning av telefon vid rättegång § 8 Anmäldes och bordlades 1978/79:2 Riksdagensrevisorers verksamhetsberättelse för är 1978 1978/79:9 Fullmäktiges iriksbanken förvaltningsberättelse för §9 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1978/79:136av () till arbetsmarknadsministern om lämplighetsprövning vidrekrytering till företagsintern utbildning och beredskapsarbete: Vid anordnandet av företagsinternarbetsmarknadsutbildning eller beredskapsarbete förefaller del som omarbetsförmedlingen kan anvisa arbetslösa personer utan atl vederbörandearbetsgivare har möjlighet all påverka urvalet. Arbetsmarknadsverketsanvisningar synes vara så utformade, att vem som helst - oavsett lämplighet -kan anvisas lill dessa former av sysselsättning vid sidan av gängseanställningsruliner med bl. a. lämplighetsprövning. Berördaarbetsgivare kan - enligl uppgifter i massmedia - inte ha något avgörandeinflytande pä frågan om vilka personer som arbetsförmedlingen anvisar tillföretagsinternt beredskapsarbete eller motsvarande. Molbakgrund av de tragiska händelserna vid i framstårgällande ordning som klart olämplig. Jaganhåller därför om kammarens tillstånd alt lill herr arbetsmarknadsministernfå ställa följande fråga: Ärslatsrädelberedd alt vidtaga sådana åtgärder atl lämplighetsprövning i enlighet medgängse anställningsruliner kan företas vid rekrytering av personer tillföretagsintern utbildning och beredskapsarbete? §10 Meddelande om frågor Meddelades atlföljande frågor framställts 1978/79:315av () till industriministern om sysselsättningen vidZakrisdalsverken i Karislad: Sysselsättningsläget inom Karistadsregionen och iVärmlands län är ytterst oroande. Enligl föreliggande prognoser får vivärmlänningar vidkännas en fortsatt befolkningsminskning och en nedåtgåendetrend i sysselsättningsläget. har vi nåtts av ytterligareorosmoln. Det gäller förenade fabriksverkens, FFV:s, anläggning vidZakrisdalsverken i Karislads kommun, där man ämnar utfärda varsel 60-talanställda. De uppgifter som framkommil tyder på alt varslet fullföljsoch atl etl 60-tal anställda tvingas lämna sin arbetsplats. Berörda fackklubbar vill avstyra planerade varseloch avbryta de förhandlingar som redan inlells mellan arbetstagarorganisationoch företag. FFVhar hos industridepartementel begärl all få tidigarelägga vissa beställningaroch på sä säll rädda sysselsättningen vid Zakrisdalsverken. De senaste uppgifternalyder på atl industridepartementet inte går FFV till mötes och klarar denuppkomna krissituationen vid Zakrisdalsverken. Med anledning av vad jaganfört ber jag alt få ställa följande fråga: Vilkakonkrela åtgärder avser industriministern att vidla i anledning av aviseratvarsel vid Zakrisdalsverken? 1978/79:316av () lill industriministern om personalinskränkningar inomden statliga tekokoncernen: beslöt all ingaväsentliga personalnedskärningar bör ske inom den statliga lekokoncernen innanen samlad plan för tekoindustrins utveckling har behandlats av statsmakterna.Trots klara uttalande har avskedandena vid Algois i fortsatt,och enligt uppgift tvingas ca 100 anställda all lämna fabriken den 2 februari.Della kommer att innebära ytterligare en påfrestning i en kommun, där arbetslöshetenredan är myckel hög och varslen många, och slår också i strid med riksdagensklart uttalade mening all inga väsentliga personalnedskärningar bör ske. Jagvill därför fråga industriministern: Hurmånga har avskedats inom den statliga tekokoncernen efter riksdagsbeslutet,och avser industriministern att förhindra all de nu akluella avskedandena vidAlgois i verkställs? 1978/79:317av () lill industriministern om personalinskränkningar inom denstatliga tekokoncernen: Det har kommit till minkännedom att de anställda inom den statliga lekokoncernen avskedas trots atlriksdagen uttalat att inga varsel får fullföljas eller avskedanden göras inomden statliga tekokoncernen, innan en samlad plan för tekoindustrin behandlatsav . När behandlade NU:s betänkande 1978/79:16 slogs dellaytterligare fast i debatten. Jag vill med anledning av det anförda frågaindustriministern: slalsrådel alt del står i överensstämmelse medriksdagens beslut att man fortsätter atl friställa anställda inom den statligalekokoncernen? 1978/79:318 av BrittaHammarbacken (c) till industriministern om utredning rörande risken förradonslrälning vid skifferbrylning: Den publicerade rapporten från siatenssträlskyddsinstitut angående radonhalten i vissa skifferområden innehålleralarmerande uppgifter. Man har skäl misslänka alt öppnade skifferlager,slaggmassor, ökar strålningsrisken för berörda människor i områden av detlaslag. Anser statsrådet att aktuella koncessionsärendenbör komplelieras vad avser ökad risk för radonexposition vid skifferbrytning? 1978/79:319av Bengl Kindbom (c) lill industriministern om utredning rörande risken förradonslrälning vid skifferbrylning; Med hänvisning till utförda mätningar avradonförekomst på planerat byggnadsomräde i kommun och i befintligabostäder i ber jag all få slälla följande fråga tillindustriministern: beredd atl, med anledning av den forskning och utveckling avseendealunskifferoch verksamheten i som bedrivs av AB SvenskAlunskifferulveckling, la initiativ till karlläggning av riskerna med radongasför närboende och på rekuliiverade områden, före eventuell prövning av fråganom exploatering av alunskiffer i ? 1978/79:320av () lill industriministern om inrättande i av enträleknisk forsknings- och utvecklingsenhet: Företrädare för regionslyrelsen i Umeåhögskoleregion, högskolan i och träbranschen uppvaktade den 9 februari1978 dåvarande industriministern . Åsling med krav pä att en trätekniskFoU-enhet borde tillskapas i . Ärendetöverlämnades av induslridepartemeniet till utredningen angående lokaliseringav ny verksamhet till , som i sill belänkande Ds B 1978:14 harställt sig bakom ovannämnda förslag. Vidden planering av träleknisk utbildning som pågår är det av avgörande betydelseall FoU-resurser tillskapas utan dröjsmål. Moldenna bakgrund ber jag att till industriministern fä slälla följande fråga: Avser regeringen alt besluta alltillskapa en träleknisk FoU-enhet i ? 1978/79:321 av BirgittaJohansson (s) till jordbruksministern om åtgärder med anledning avradonstrålningen i Ekedalen: Sju familjer i Ekedalens samhälle utanför Tidaholmhar av fåu besked om att deras bosläder, efterverkställd mätning , visade sig utveckla en radonslrälning, somvida överstiger tillåtna gränsvärden. Dennautstrålning anses enligt expertis medföra tiodubbla risker för lungcancerjämfört med normala förhållanden. Del är uppenbart att delta medför en stark orohos de drabbade familjerna. Delenda råd familjerna har fått av strålskyddsinstitutet är all avlägsnaläiningslisier i husei och vädra ofta. Delta står i bjärt kontrast tilllidigare uppmaningar atl isolera bostäderna bätire för all spara energi. Medhänvisning till del anförda vill jag lill jordbruksministern slälla följandefrågor: Vilka ålgärder avserregeringen all vidla med anledning av den uppkomna Nr 76 situationen'' den På vilkel säll kan manförvänta sig all familjerna hälls ekonomiskt -jj jafygrj 1979 skadeslösa, om de tvingasall radikall bygga om sina bosläder? Meddelande om 1978/79:322 av () tillstatsrådet om fortsalt fråeor drift av Solslickegården: Enligt uppgift föreligger del fara för nedläggningav Solslickegården - det av bedrivnakonvalescenlhemmet för aslmasjuka barn. Denna institution bedriver enverksamhet som måste anses ha rikskaraklär, och en nedläggning av densammaskulle med all säkerhet skapa stora svårigheler för patienter som behöverbehandling och vård av detla slag. Jagfår därför fråga: Avser statsrådet atl vidtaga ålgärder som tryggar fortsattdrift av Solslickegården eller därmed jämförbar institution? 1978/79:323av () lill kommunikationsministern om möjligheterna lilljärnvägstransporter vid en stängning av hamnarna i : Den ovanligt kalla vintern har resulterat i enbesvärande isläggning efter landels kuster. Detta har framtvingat enomfördelning av isbrytarnas insalser, så atl även landels södra delar kan få entillfredsställande service. Om del kyliga vädret fortsätter kan del bliaktuellt atl stoppa sjötrafiken på vissa Norriandshamnar under en längre ellerkortare lid. Vid en stängning av sjötrafiken vid några av de norrbottniskahamnarna kommer stora krav alt ställas pä den järn vägsburnatransportapparaten. Det är ytlersl osäkert om SJ med nuvarande beredskap klararden ökning av godsmängden som skulle bli fallet vid en stängning av någraNorrboiienshamnar. Jagvill därför slälla följande fråga lill chefen för : Är statsrådet beredd att vidla ålgärder för att entillfredsställande transportförsörining skall kunna upprätthållas via SJ vid enstängning av hamnarna i ? 1978/79:324 av Kad-EricNorrby (c) lill budgel- och ekonomiministern om information rörande ideellaföreningars möjlighet till skattebefrielse m, m.: beslöt om skattebefrielse förideella föreningar fr. o. m. innebar alt en omfattandepappersexercis skulle kunna upphöra. Emellertid beslöts alt särskilda uppgifterskulle kunna lämnas in till . Skattechefen kan dock efterframställning medge befrielse från skyldighet all lämna dessauppgifter enligl blankeli 4. har begäran omdeklaration resp. särskilda uppgifter sänts ul lill mångaföreningar, som i enlighet med riksdagsbeslutet numera är befriade från skatt. Vilkeninformation har föreningarna erhållit om möjligheten att erhålla dispens resp.skattebefrielse? att det står i överensstämmelse med ambitionen att minska byråkratinoch uppgiftslämnandet atl sända ut ovan nämnda blanketter? HarDEFU granskal länsstyrelsernas begäran om särskilda uppgifter innanföreningarna tillskrevs? § 11 Kammaren åtskildeskl, 17,59,