prot · G20948 · 1978-12-31 00:00:00 — Mol bakgrund av debatlenom prospektering av , om kommunernas vetorätt i beslutsprocessen m. m.finner jag det angelägel atl citera några meningar ur belänkandel. Del är inlemindre angeläget med hänsyn lill anmärkningsvärda och militantaagerande i frågan. Ulredningen skriver bl. a. följande; "Delär sålunda nödvändigl all finna en formel som för framliden tillgodoser behovel av en väl fungerande mineralförsörjning inom ramen för berälligade miljökrav och andra anspråk på markanvändningen. Utveck lingen ger belägg för att detta är möjligt. av elt projekt av del slagsom antytts förutsätter uppenbarligen medborgarinflytande i en öppendemokratisk process, samverkan, lokalt, regionalt och centralt påmyndighetssidan och ett system för en samlad värdering mellan näringspolitiskainiressen och samhällets behov av mineraler å ena sidan och vad hänsynen tillannan markanvändning, lill naturtillgångar och till miljö kräver å andrasidan." Ulredningenkonstaterar atl något system för en samlad värdering inte finns , menframstår som nödvändigt för en framtida brytning av t. ex. alunskiffer medhänsyn till sociala och omgivningsmässiga verkningar som kan vara förbundna meddylik verksamhet. Deltaär något av bakgrunden till näringsuiskoiieis behandling av den aktuellamoiionen. har redan gjort en god redovisning av ulskollelsöverväganden, varför jag inle finner skäl atl ytterligare upprepa dessa motiv.Sä lill vida delar jag dock motionärens uppfallning all jag inle anser alllvara väl beställt. Menjag tror däremot inte alt man med motionens förslag når de väsentligasteproblemen, för de är oskiljaktigt förbundna med det nuvarande Prospekteringenav m. m. Prospekteringenav m. m. beslutssystemet.Det krävs därför, herr talman, en grundläggande reform som gör alt resurseroch miljö vägs samman så atl båda sidor blir tillgodosedda i enplaneringsform, där berörda människor och intressen både kan komma till talsoch vinna beaktande. Jag ber därför all fö yrka bifall lill ulskollelshemställan, FRITZBÖRJESSON (c): Eftersom jag är frän ell område som har stora alunskifferiager skullejag vilja säga några ord. Jaglycker atl moiionen är slarki berättigad på den grund alt markägaren har föllstå tillbaka i onödan, ulan alt det egentligen gagnat de allmänna intressena.Det går lill så alt när en inmutning har beviljats för markägaren så småningomell rekommenderat brev som talar om för honom vad som har skett, och sedan harhan på sig an anföra besvär. Han vei med andra ord inte någontingom vad som varit på gång bakom ryggen på honom när det gäller ansökan ominmutning. Enligtmin mening borde del införas några kriterier på olika förhållanden, innan manlämnar tillstånden. Del är så all ulan alt markägaren vet någonting om detkommer inmutningen, vare sig del är högklassig åkeriord eller impediment avlågt värde. Del borde finnas en del kriterier, sä att markägaren fick visstandrum och kunde göra sin lalan hörd. Jag yrkar bifall tillreservationen. Eftersom jag lämligen ovänlat tycks ha blivit apostroferad i den här debatten,när man fört in frågan om del kommunala vetot mol uranbrylning, kanske jag harskäl alt göra elt korl klarläggande. Jagdeltog i en diskussion i utrikespolitiska institutets regi, där frågan om detkommunala vetot kom upp. Vad jag sade i det ämnet var följande: Jaglycker atl del är fullkomligt i sin ordning atl en kommun skall kunna slå vaktom sin egen närmiljö, pä skäl som har med denna närmiljö alt göra. Däremotanser jag inle att del tillkommer vare sig kommun eller någon annanenskild kommun i landei atl avgöra vårt lands energiförsörjning eller taställning i den principiella frågan om vi skall ägna oss ät uranbrylning ellerinte. Minslutsats av detla var den, alt i princip bör dessa övergripande nationellafrågor avgöras av regering och riksdag och inte av enskilda kommuner. Men jagföreslog aldrig att man skulle avskaffa det kommunala vetot. Jag sade att jaghar förtroende för att kommunerna skall hälla sig inom de gränser somlagstiftarna har avsell och begränsa sig, när de vill använda sitt veto, tillall använda del pä sådana skäl som har med den egna närmiljön atl göra och inlemissbruka sin makt till all försöka avgöra sådanl som rimligen bör bestämmas avSveriges riksdag. Herrialman!Efteratl ha lyssnat lill svar vill jag erinra om alt det uttalandehan har gjort i dessa sammanhang har upprört de människor som är närmaslberörda i de bygder där man planerar dylik uranbrytning. Man har uppfatlat CariLidboms uttalande så, att han vill all den kommunala vetorätten skall las bort.Del var inle något klart besked i detta svar, och jag vill upprepa frågan; VillCarl all den kommunala vetorätten skall vara kvar eller inte? Prospekteringenav m. m. Jag är ledsen om jag inte var tydlig nog. Jag sade atl jag harförtroende föratt kommunerna använder del kommunala vetot på ett legalt säll.Eftersom jag har detla förtroende tyckerjag alt det kommunala vetot skallfinnas kvar. STENSVENSSON (m): Efter del sista inlägget kan jag konstalera att ingen i denna kammarevill ifrågasätta del kommunala vetot. Ingen vill ta bort detta - inle hellerCari . Det varett bra besked och del var bra att det kom , för mångamänniskor har tvivlat på detla. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilioner gavs på bifall till dels ulskollelshemställan, dels reservalionen av Bengl m. fl., och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion; Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskottels hemställan i betänkandet nr14 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservalionen av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Dä BirgittaHambraeus begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: 1978/79:15 med anledningav molion om rostfria bilavgassystem 1978/79:13 med anledning av regeringens skrivelse1978/79:31 med redogörelse för tillämpningen av lerroristlagstiftningen 1978/79:14 med anledning av proposilionen1978/79:52 om ändring i lagen (1970:742) om lönegaranliavgift, m. m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §25Anmäldes och bordlades Proposilion 1978/79:68 om överenskommelse mellan ochFrankrike om viss skattebefrielse för svenska och franska kuliurinslitutioner §26 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits lill kammar-kansliei 1978/79:108 av Karl-EricNorrby (c) lill jordbruksministern om möjlighet för enskilda skogsägare allförvärva skog från ; Efter sammanslagningen av ochUddeholms AB har bolaget fört överläggningar med lantbruksnämnden i Värmlandslän angående möjligheten atl sälja vissa delar av bolagets skogsinnehav.Nämnden skulle sedan överiåta skogsmarken lill enskilda skogsägare för atl göraderas brukningsdelar mer bärkraftiga. Möjligheten alt fö förvärvalillskottsmark har uppfattats myckel positivi i berörda bygder. Deför försäljning aktuella områdena har i allmänhel varil dåligt arronde-radeskiften, insprängda i andra ägares markinnehav, och har av bolaget bedömts gesvag lönsamhet. Enförsäljning nu skulle också tillföra bolaget ett värdefullt kapitaltillskottför alt klara sysselsäuningen för de anslällda inom företagel. Skogsarbetarnasfackliga organisation har dock kritiserat försäljningen, då de befarar atl denkommer alt medföra arbetslöshet för medlemmarna. Dälönsamhetskrisen för förvärrats, har rykten uppstått om atlbolaget skulle bli tvingat atl sälja hela sitt skogsinnehav för all klara sinlikviditet och sina invesleringar. Medanledning av den inlräffadesiluationen villjag till jordbruksminislern riktaföljande fråga: i likhet med förre jordbruksminislernAnders 48 beredd all medverka till all enskildaskogsägare för möjligheter atl förvärva Qnsriagpn den tillskottsskog frånBillerud-Uddeholms skogsinnehav? Är statsrådet beredd atl slälla medel lillförfogande för finansieringen av §27 Meddelande om frågor Meddeladesan följande frågor framställts 1978/79:214av B/'/-.? (?/-/?os(?v/s/(s) lill försvarsministern om kommendering av militärpersonal för utförande av civila arbetsuppgifter: Anser försvarsministern det vara rikligt atlkommendera militär personal alt utföra civila arbetsuppgifter? 1978/79:215av () till industriministern om tryggande av sysselsättningenvid Junesco i : Vilka åtgärder tänker industriministern vidla föralt Irygga sysselsättningen för de anställda vid i ?