prot · G209162 · 1978-12-31 00:00:00 — 1 t.ex. , som i och försig har myckel lägre marginalskatter än vi,efterskänks hälften av den skall som belöper pä uppfinnarersältningar. Jaglyssnade på när han lalade om behovet av all la hand om alla degoda idéer som finns hos de anställda, och Jag instämmer med honom pä denpunkten. Hur vore det atl t. ex. undersöka frågan om uppfinnarersätlningar? Detär ofta så att de anställda kan bidra på den fronten. Syftetmed proposiiionens förslag om en industriell utvecklingsfond är i och försigvällovligt, men vi är övertygade om alt samma effekt kan näs med belydliglmindre byråkrati, om man i stället möjliggör för del reguljära bankväsendel atlpå basis av statliga kreditgarantier lämna krediter till produktutveckling iföretag. Denstatliga investeringsbanken, som från början var tänkt alt bli en"näringspolitisk fond", daterar sin födelse ända tillbaka till den s.k. akiiva näringspolitikens begynnelse. Dess tillblivelse omgavs av högstämdaparoller och mycken debatt. Den varett uttryck förden socialdemokratiskafixeringen vid att endast stora, djärva kapitalsatsningar i statlig regi ärsättet alt möta framliden. Om Investeringsbanken inrättas är framliden räddad,hette del då. Verklighetenblev mycket gråare och alldagligare. Någon förnyare blev Invesieringsbankeninle. Förlustförelag blev Invesieringsbankens skötebarn och engagemangen blevsällan roliga. Invesieringsbanken för etl ganska undanskymt liv, vilket ioch för sig inie är nägot fel om banken gör nytta. Enligt moderat uppfattningär det emellertid pä tiden all Invesieringsbankens verksamhei blir föremål fören ulredning med uppgift all utvärdera ändamålsenligheten i bankens rörelse. Vikan inle heller förstå varför inte Invesieringsbanken pä sedvanligt sätt skallvara underkastad bankinspektionens insyn. Salsamer, satsa merav skattemedel via statliga fonder och statliga bolag! -del ärsocialdemokraternas slagord i alla sammanhang. Bara del "satsastillräckligl" - använde uttrycket massiva salsningar -löser sig alla ekonomiska problem. I denna mening är socialdemokraterna merarenodlade kapitalister än kapitalisterna själva. De tror att kapitalel grejar allting och glömmer alldel är människan och människans initiativförmåga som bestämmer utvecklingen. Dennäringspolitiska debatten bör handla om hur nyföretagandet kan stimuleras, hurde anställdas krav pä nya Jobb skall mötas, hur anpassningen mellan lediga Jobboch arbetslösa skall komma lill stånd och hur man skall kunna hindra denoffentliga sektorns ökning frän all kväva indusirins möjligheter. Enväl fungerande marknadsekonomi förutsäller också en marknad för riskkapital.Aktiebörsen fullgör en viktig funktion som förmedlare av information och mätareav företagsledningarnas prestationer. För all aktiebörsen skall fungera krävsi sin lur många aktiesparare. Del faktum all akliesparandel sätts i sådanstrykklass i kommer förr eller senare all rycka undan förutsättningarnaför aktiemarknaden. Jag beklagar att näringsulskoilet har visaiså liletintresse för förslagen i min motion 1524,som syftar till atl stärka de mindreaktiespararnas slällning i olika avseenden. Svensk ekonomi slår inför en skiljeväg. Anlingen skall vi salsa på denenskilda människans initiativkraft, energi och skaparlust och ge utrymme förfri företagsamhet och en decentraliserad ekonomisk utveckling, där mångfaldenfrodas och besluten fallas i förelagen av företagare och anställda. Ellerocksä skall vi tåga in i socialdemokraternas Fondsverige där statligakommissioner agnar sig åt produktutveckling och där selektiva styrmedel ochsubventioner flyttar över en stor del av besluten lill centralt placeradepolitiker och ämbetsmän med ringa direktkunskap om produktionssystem ochmarknader. Med del anförda berjag att fö yrka bifall till de moderatreservationersom är fogade vid näringsutskottets betänkande, och i övrigt yrkar Jag bifalllill vad utskottet hemslälll. Industripolitiken,m. () kortgenmäle: för en lugn och sansad debatt och använder inte såmänga överord som en del andra talare tidigare i debatten. Men del kan ändåvara roligt all en siund diskutera med henne, all byta tankar om vissa avhennes påståenden. Hon upprepade glatt och villigt all broschyrvisdom frånmoderaternas valrörelse. Margarethaaf säger först och främst: "har vi i tio är haftsocialdemokratisk industripolitik"-hon avser då perioden1967-1977-"och hur har det gäll?" Ja, det gick inte så illa förrän deborgerliga tog över och började föra en annan politik. Del var då del gickrikligt ål skogen. Men man kan också vända pådet hela och säga:Marknadsekonomin har haft pä sig, och den har inle lyckats bättreatl döma av dagens silualion. Jag iror all del är fariigt atl göra sådana därullalanden om hur många ärdet eller det har verkat. alt vi socialdemokrater menar all statliga bolagskall vitalisera industrin. Och så hittar hon, precis som sin partiledare, enauktoritet: hon för tag i , som har talat om någonting som visstheter statlig industriell knappologi eller vad del var. Jag hoppas all del Industripolitiken, m. m. uttrycketför stå för , för jag tycker att det är ett gräsligt ord. Honsäger då sä här: Vi fick Ju ett statligt utvecklingsbolag, men hur gick det meddet? Ja, hur gick det med del? Jo, vi fick elt statligt utvecklingsbolag, .somsedan kom atl svältfödas, tokigt nog. Jag skall inte ta ifrån mitt partiansvaret för atl bolaget inte fick tillräckliga anslag och inte hadetillräckliga medel alt arbeta med utan hamnade under Statsföretag, som höll detväldigt stramt. Så ville Statsföretag sälja ul bolaget, och det gjordes ocksä.Del blev ett privat bolag, men det fick inte ordentliga resurser dä heller, ochsedan köpte Statsföretag del tillbaka. Felet är inte utvecklingsbolagets, utanfelet är induslribyråkralerna och deras sätt att bakvägen strypa en sak somkanske var vettig. Tillslut kommer fram till all hon har funnit all lösningen påalla problem ligger i skolan. Hör och häpna: vi skall ha en bättre utbildning.Jag kan hålla med henne i långa stycken - och del gör vi i vår motion också,där vi talar om atl vi mäste göra någonting åt skolan för ait där skapa störreintresse för tekniska ämnen. Del är uppenbart alt del har varil dåligt meddella under de senasle åren. Men skillnaden mellan och vårtresonemang om skolan är väldig. talar vitt och brett om hur dåligskolan är och atl den borde ändras, att det är för eländigt, osv. Del ärett förfärligt gnolande, men man föreslår inga resurser för att göra skolanbättre. Vi har däremot tagit ansvaret för vad vi säger: Låt skolan fä 100 milj.kr., sä atl den kan försöka klara upp sin situation och sä all det blir såmycket bälire sedan! Är inte det vettigare än alt bara kvirra om all skolan ärdålig? Margarelhaaf säger också att vi är mera kapitalistiska än vad kapitalisterna ärsjälva. Vi har så usla kapitalister att de inle har sä myckel pengar alldel räcker. ()kort genmäle: ordförande är en myckel skicklig debattör, såskicklig atl Jag nästan önskar all han hade sopat golvet med mig ännu liletgrundligare den här gången. Noggick det kolossall illa för socialdemokraternas akiiva näringspolilik och noghann del visa sig långt innan del blev regeringsskifte. Jag minns mycket välvår vice partiledare mänga debatter här i kammarenrunt vad som hände de statliga företagen, så nog hann de avslöja sig långt föreregimskiftet. Sedansäger att marknadsekonomin har haft hundra är på sig - men sevad den har åstadkommit! Ja, , den har åstadkommit att Sverigeär världens rikaste nation -än så länge i alla fall, men vi håller väl på alltappa den positionen . Detta har marknadsekonomin åstadkommit. Jagfrågar mig - sade inte det i sin replik , men vi får höra såmycket om de råa marknadskrafterna - var har byggt upp sin välfärd, ominte ute pä världsmarknaden. Och var är del vi måste trygga vår välfärd, ominte jusl ute på världsmarknaden? Del irorjag atl vi alla måsle hålla med om, oavsettpartifärg. Vad är del de råa marknadskrafterna består Nr 162 De består avkonsumenter, löntagare och företagare. De består av Torsdaeen den människor,och det är utepå världsmarknaden som vi måste trygga 3] j: 1:7 Delärju där som skillnaden mellan våra uppfattningar finns. Vi säger allIndustripolitiken det är ekonomiska problem vi brottas med - vi sticker inleunder stol med att , det finns problem för den svenska ekonomin och atl alllinte är rikiigi och rättvist nu - men man löser inte problemen, om beslutenflyttas frän människorna ute i produktionen, från företagare och anställda,lill politiker i det här huset eller lill tjänstemän i kanslihuset. Det är därskillnaden i värt synsätt ligger. INGVARSVANBERG (s) kort genmäle: "Så Jag målar, donna , ty det roar mig alt måla så",skulle man kunna säga om senaste uttalande här. Honsäger atl marknadsekonomin har gjort lill världens rikaste nation ochatt den har åstadkommit det pä men att socialdemokratin med sinnäringspolitik bara har åstadkommil elände. Ja,men snälla , det är Ju i detta underbara samhälle som är såbra, skapat av marknadsekonomin, som den socialdemokratiska politiken harförts. Dä kan den Ju inle ha blivit så dålig, eftersom vi är etl avde bästa länderna i världen. Försök hälla ihop resonemangen i detta sammanhang! Sedansäger afUgglas någonting somjag skall hålla med henne om - alt detär självklart alt vi skall ule på världsmarknaden skaffa oss kunder, och del ärmyckel värdefullt att vi kan sälja där. Och världsmarknaden bestårav människor,säger afUgglas. Får vi inte mer och mer en utvecklingpä världsmarknaden där vi visserligen skall vara med och försöka göra ossgällande men där det inte är människor som styr utan där det är några - kanskeytterligt få - multinationella förelag osv. som dominerar marknaden? Man skallinle vara så blåögd alt man tror alt del är fritt varuutbyte mellan vårasmåföretagare här och småkonsumenterna ute i . Det finns mycket mellanhimmel och Jord, så Jag tror att man skall vara litet ödmjuk i det därsammanhanget. Men självfallet är det pä världsmarknaden vi skall göra ossgällande - det är vi överens om. Vi har ocksä väckt myckel omfattande motionernär del gäller exporten. Somsagl: Vi är emellertid inte sä övertygade om att detla underbara land, sommarknadsekonomin har skapat, är så bra. Del befinner sig i kris , ickeberoende på socialdemokratisk politik utan beroende på frånvaron avsocialdemokratisk polilik. MARGARETHAAF () kort genmäle: Herr lalman! Jag påstår inle att del är marknadsekonomin som skapat delta underbara land, utan det är väl en blandning av natur och svenskar som har jobbat. Men vi har använt marknadsekonomin som etl medel, som ell 121 Industripolitiken, m. in. ekonomiskt system, och del är väl del som nusocialdemokratin är på väg atl överge. Jag tror all del är della som oroarväldigl många svenskar, för man har gillat den svenska biandekonomin och tycktatt den fungerat bra. Kombinationen av välfärdspolitik och ett frittnäringsliv har de allra flesta svenskar funnii riklig. Del är därför allsocialdemokratin är på väg atl överge denna biandekonomi som socialdemokratin förlorar hos väljarna. i (s): 1 moiionen 1978/79:330 harjag lillsammans medIngemar tagit upp frågan om stödet till enskilda uppfinnare. Vi anför i moiionen alt del ärav största vikt allsamhällel stöder de enskilda uppfinnarna och atl samhällel på olika sätttillvaralar och verkar för utvecklande av de idéer och uppfinningar som finnslagrade hos landets enskilda uppfinnare. Del finns en rad problem för de enskilda uppfinnarna somkunde motverkas genom en mera aktiv insats och stimulans från samhällets sida. De frågor som vi aktualiserat i vår motion har ocksåtagits upp i den socialdemokratiska parlimotionen 1978/79:2020, där del ävenföreslås vissa konkreta insaiser för uppfinnarstöd m. m. 1 utskottsbetänkandel instämmes i de tankegångar som vianfört i vår motion, som utskottet hänvisar till all förslagen ochtankegångarna redan prövas i olika sammanhang. Del är av största vikt atl de ökade resurser som kommerbl. a. styrelsen för leknisk utveckling och de regionala utvecklingsfondernatill del också ger underlag fören ökad aktivitet för alt stödja de enskildauppfinnarna och ta lill vara den resurs som ligger hos de enskilda uppfinnarna. Även om ulskoilel inle mera konkret harangeti insatserna för uppfinnarsiödei, så ligger det i skrivningarna sådanainriktningar all vi som motionärer kan känna en viss tillfredsställelse trotsatt motionen nu avstyrkts. Jag har,herr talman, inget särskilt yrkande. JOHANOLSSON (c): Industripolitiken ärell utomordentligtvikligl ärende, och det är beklagligt atl del skall behandlas under trycket avsä mänga slora frågor i slutspurt. Den av folkpartiregeringen framlagda propositionen 123 är,som sagls lidigare , omfattande, men det reella innehållet är ganskabegränsat. Del är endast etl fåtal förslag som läggs fram i den. Jag saknarsärskill småföretagarfrågorna och uppföljningen av småföretagarpakelet fråndecember 1977. Det har dock väckts en hel del motioner med anledning avpropositionen 123 och budgetpropositionen från årets böan. Utskottsbehandlingenhärlett till kompletteringar av propositionen 123 på flera väsentliga punkter.Jag tänker ge några kommentarer t ill några motioner som Jag har varit med omatl väcka och som behandlas ibetänkandet. Utskottsbehandlingen har som vanligt resulterat i bådeavslyrkanden och tillstyrkanden, men Jag känner mig nöjd med behandlingen istort. Utskottetföreslär bifall lill en motion om att man skall höja anslaget lill SIFU med 1milj. Del var ganska anmärkningsvärt att regeringen föreslog ensänkning av anslaget lill 9,4 milj. kr., trots penningvärdeförsämringen ochtrots alt SIFU hade begärt hela 13 miljoner. Det är bra atl ulskotlei harrällal lill detta. Utbildningsfrågorna för företagen och deras personal arenverklig hävstång, om man skall satsa pä de mindre och medelstora företagen.Skall denna sektor växa, är utbildning en av de primära förutsättningarna. Ettpar motioner som har väckts med anledning av exporifrågorna anserjag varabetydelsefulla inlägg. Det har förekommit mänga framstötar om hurman skulle kunna fä småföretagen mer exporiinrikiade, men resultatet har blivitrelativt klent. Del har visserligen åstadkommits en del framsteg, men de ärhelt otillfredsställande, om man ser till småföretagens möjlighet alt produceraäven för export. Om utskotlets hemställan bifalles, skall geregeringen lill känna att man bör utvidga möjligheterna för mindre företag altrefinansiera exportaffärer. Det är ett litet framsteg, och jag hoppas alt man ifortsättningen kan ta ytterligare steg. Utvecklingsfondernaär självfallet de organ som vi har stora förväntningar på när det gäller utvecklingenför de mindre och medelstora företagen. Tillkomsten av dessa fonder var en avde stora händelserna efter trepartiregeringens tillträde 1976. Del har börjatbra, och förväntningarna är slora ute i landet. Det är riktigt och rejält nu ökar medelstilldelningen till utvecklingsfondernas utlåningsverksamhet.Sven G. har lidigare sagt att våra förslag är rejäla överbud.Jag protesterar mot det påståendet. Utvecklingsfonderna har själva begärtbetydligt mer än vad regeringen i detta sammanhang har tilldelat dem. När manfördelar dessa pengar pä de olika länen blirdet småpengar i förhållande lill deresurser som riksdag och regering i olika sammanhang har hanterat för au minskaarbetslösheten och stödja företag i olika delar av landet inom de branscher somhar drabbats av siruktursvärigheter. Alt man nu direkl ökar medlen lillutlåning med 300 miljoner och skapar etl nytt borgenssystem så att fonderna motstatens garanti kan låna ytterligare 300 miljoner är inget överbud. Pengarnakommer alt behövas. Delär ocksä hell nödvändigt alt höja utvecklingsfondernas admini-slrationsanslagmed 10 milj. kr. Det har visat sig all personalen på grund av fondernas ökadeverksamhei och breddade program inle räcker till. Man måste här arbeta meduppsökande verksamhet. Man måste tala med många företagare och efterlysainitiativ och idéer lill produkter som kan utvecklas. Man mäste också gäin för atl möta risker för fallissemang. Här räcker personalen f n. inte till.Trots landstingens Ökade insatser kan man på varje fond notera personalbrisi.Del är alltså elt riktigt beslut. Detär mot denna bakgrund som centerpartisterna pä Norrlandsbänkarna har väckt enmotion om att sådana uppdrag som utvecklingsfonderna för av länsstyrelserna,dvs. beredning av lokaliseringsärenden, bör ersättas med Nr 162 arbetsmarknadsmedel. Vi har i moiionen tagit exempel från Gävleborgslän, Torsdaeen den därstörre delen av den personal som är avlönad med statsmedel fär ägna sig ät 31 mii 1979 lokaliseringsärenden. Detta förhållande gör att de län som har stora arbetsmarknadssvärigheier fär mindre resurser till den normala föreiagsser- Industrinoiiliken vicenoch den löpande verksamheien. Uiskouet har inte tillstyrkt moiionen, men jag hoppas att det kommer en rättelse lill slånd avde Ominte annal bör industriverket la hänsyn lill dessa vid fördelningen av decentrala medlen. Om bifallerutskottets förslag är det meningen alt man skall starta ytterligare tväregionala investmentbolag. 1 småföretagspropositionen ingick ju förslag omstartande av två sådana förelag, som har sina säten i resp. Härnösand.Centerledamöterna frän har motionerat om att etl investmentbolagmåtte förläggas till delta län. Den motionen har avstyrkts liksom andramotioner i lokaliseringsfrågan i liknande ärenden. Utskottet har alltså inietagit ställning till frågan var dessa tvä nya investmentbolag skall förläggas.Del finns myckel goda skäl för att etl av dem placeras i södra i med landshövdingen i spetsen skrevtill regeringen i minen av den här månaden och redogjorde för situationen iGävleborgs län. Jag tror atl den skrivelsen jämte mycket annat material kanbilda beslutsunderlag för regeringen, när den skall effektuera riksdagensbeslut pä del här området. . uttalar kritiska synpunkter ochmenar att utvecklingsfondernas primära uppgift att samordna resurserna tillföretagen på länsplanet äventyras genom våra förslag. Jag har en motsattuppfattning. I centermotionen om just dessa investmentbolag har vi klart utsagtall vi "vill understryka att de regionala investmentbolagen enligt våruppfattning skall ses som elt komplement till de regionala utvecklingsfonderna.Investmentbolagen bör därför bedriva sitt arbete i nära kontakt med de berördautvecklingsfonderna." Omsådana tendenser skulle visa sig som . talar om, bör man setill att de motverkas. Utvecklingsfonden skall vara den institution ditförelagen kan vända sig och fö vägledning och besked om var de skall söka sinalån och servicetjänster av olika slag. Även om nya institutioner tillkommerskall alltså företagen få vägledning från utvecklingsfonden. Viharockså en motion om småföretagens eget kapital. Den frågan har trols mångautredningar inte fått någon bra lösning. Utskottets majoritet har inte hellernu varit välvillig. Men moiionen följs upp i en av reservationer,nämligen nr 17. Tillslut vill jag omnämna ytterligare en motion, nr 1505, som avlämnades underallmänna motionstiden och där vi yrkat att regeringen får i uppdrag att verkställatidigare aviserade planer på att i samråd med företagens och de anställdasorganisationer genomföra informationsinsatser rörande företagandets villkor.Del var i småföretagarpakelet som dessa planer togs upp. Moiionen är i viss måntillgodosedd genom alt regeringen i proposiiionen föreslår all 3 milj. kr.anslås lill centrala informations- och organisationsin- 124 satser samt till utvecklingsfondernas kostnader förennyetableringskampanj. Delär knappast tillräckligt, men det är en god böan. Vadvi i moiionen framhållit som särskilt angeläget och som Jag gärna villpoängtera här är att det måste till en information lill den stora allmänhetenangående den betydelse som de mindre och de medelstora förelagen har isamhällel. Detär angeläget atl informera om atl förelag med mindre än 200 anställda svararför närmare hälften av sysselsättningen i näringslivel. Pä mänga orter är de avavgörande betydelse för utkomstmöjligheterna och för orternas livskraft ochfortbestånd. De är en av förutsättningarna för att man skall kunna driva endecentraliserad näringspolilik och en framgångsrik regional-polilik.Småförelagen fylleren väsentlig funktion som underleverantörer ochlegotillverkare för exportföretagen och storindustrin. De utgör en grogrund föruppfinningar och leknisk förnyelse liksom för tillkomsten av nya affärsidéer. Förkonsumenternas behov av mångfald och valfrihet i varuutbudet är småföretagenoumbärliga. Servicesektorn, som är en förutsättning för individernasvälbefinnande, domineras helt av småföretag. Som arbetsplats ger ocksåsmåföretagen den möjlighet till överblick över produktionen och att påverka denegna arbetssituationen som är förutsättningen för trivsel i arbetet. Småföretagensflexibilitet och uthållighet har visat sig vara av utomordentligt värde underkonjunkturnedgångar. Inle minst under de senaste årens svårigheter ochstrukturproblem för stora branscher har småföretagen visat ytterst godsysselsäliningsförmäga. Viär alltså för framliden beroende av en livskraftig småföreiagssektor. Den kanbestå och utvecklas endast om unga människoräven i framliden vill ägna sig åtatt bli företagare. Här kan man känna en viss oro. Dentränga sektorn, sade . Åsling lidigare , beslår inte av kapitaleller annat utan av människor som vill satsa på företagandet. Det är därförnödvändigt all vi från samhällets sida klart deklarerar vår tro på småföretagenoch skapar det klimat och de förutsättningar som erfordras för atl ge ungamänniskor med intresse för denna sektor möjlighet att med framtidstro bliföretagare. Det ligger i såväl företagens som löntagarnas och samhälletsintresse att åstadkomma en sådan näringsmiljö. Med det sagda yrkar jag bifall till reservalionerna av centerpartisternai näringsutskottet och i övrigt till utskottets hemslällan. Ivdiistripolitikev, m. IV. i (fp) kort genmäle: ochjag har inga divergerande uppfattningaromsmåföretagarnas betydelse. Del vet jag efter alt ha diskuterat del med JohanOlsson här i kammaren och efter att ha arbetat ihop med honom iolika organisationer. Däremottycks inte hälla med mig om att det är ett överbud när man villöka utvecklingsfondernas länekapacitei med ytteriigare 300 miljoner. Jagciterade vad som sades i smäföretagarpropositionen. Där föreslogs elt hell nyttsystem, nämligen att anslagen till fonderna skulle gå Nr 162 över budgeten. Det är vikligl alt komma ihåg det. Här begär man nu allstaten Torsdaeenden '''" '''" '' ' kreditgaranti pä 300 miljoner som fondernaskall kunna 31 mai 1979 uinyltja.Det har naturiigtvis en viss optisk betydelse, som Jag lidigare sade. På delsättet blir anslaget svårt att se; man får inte samma budgeteffekt. Industrinolitiken y\&&tirorjag att utvecklingsfonderna kan sälla sprätt på de här pengarna. Men ochjaghar i företagareföreningsulredningen varit överens om atl fonderna skall växaut i något så när rimlig lakt, och remissinstanserna gav oss i stort sett rälli det. Del här förslaget innebären väldigl påslag lill fonderna - jag vidhållerdet. får de sammanlagl all låna ut. Det är storaslantar. Därutöver stöttar Invesieringsbanken, därjag vet atl ärvice ordförande, med maximalt en miljon på utlånings-beloppet. Minprincipiella uppfattning när det gäller utvecklingsfonderna - och det troddeJag var också - är all de regionala fonderna skall vara de centralaorgan som ombesörjer service och viss form av låneverksamhei riktad molsmåföretagarna. Jag tycker del är tråkigt om man nu skall börja bilda nya lyperav bolag. Som Jag redovisade när vi diskuterade varvspropositionen finns delredan i dag möjligheter all i slällei för atl bilda investmerlbolag lägga övermotsvarande summa på utvecklingsfonderna. Om man nu anser atl det behövs hademan även här kunnat lägga på utvecklingsfonderna beloppet i fråga. JOHANOLSSON (c) kort genmäle: . säger att vi var överens om alt anslagen skulle gåöver budgeten.