prot · G209159 · 1978-12-31 00:00:00 — Attvärna om lökproduktionen är en mycket god regionalpolitik, som ger arbete ätett sysselsältningssvagl område av värt land. Inte bara odling ulan ocksåsortering och lagring sysselsätter förhållandevis många människor Vimotionärer har yrkat atl importtullen skulle öka från 16 96,som föresläs den i proposiiionen, lill 25 96 och att den tullfria tiden fr. o. m.den t. o. m. skulle minskas med mars månad. Vi har också yrkat atl lökproduklionen skulleöverföras lill jordbruksregleringen och att man i samband därmed skulle ta utimportavgifter och fl mailök importskyddad på samma sätt som övrigaJordbruksprodukter. Uiskouetföreslår efter sin behandling av motionen att lullskyddet skall ökas från 16 96till 20 96. Utskottet är inte nu berett att uttala sig för etl slopande avtullfriheten för mars månad utan vill avvakta resultatet av dagens beslut.Belräffande överföring av mailök lill Jordbruksregleringen erinrar utskottet omatt detla spörsmål f n. är föremål för regeringens prövning. Man får väl sägaatt vad utskottet föreslagit är en framgång som man naturligtvis inte skallringakta. Även om odlarna och vi motionärer kanske hade tänkt oss atlimporttullen kunde höjas ännu mer är resultatet ändå ganska bra. 1debalten här talas det om att man genom frihandel skapar en bättrearbetsfördelning i världen. All man t. ex. med en helt fri handel skulle skapaen bättre arbetsfördelning harjag väldigl svårt all förslå. Jagvill än en gång understryka att det här dag inie är någon u-landsfråga. Denhårda konkurrensen kommer från . Jag ber att la yrka bifall tillskalleutskottets hemställan i betänkande nr 47. Överläggningen var härmedslutad. Kammaren biföll vadutskotiet i dessa momeni hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av MärtaFredrikson m. ft., och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller jordbruksulskotiets hemslällan i betänkandel nr 29 mom. 10röstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresning förklaradesnertalel av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. ning verkställdes voteringmed omröstningsapparal. Trädgårdsnäringen Avstår - 4 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. 1978/79:32 med anledning av propositionen1978/79:176 om rapportering av oljeföroreningar m. m. jämte motioner §17 Pä förslag av andre vice talmannen beslöts att kammarens förhandlingarskulle fortsättas . §18 Anmäldes och bordlades Motion 1978/79:2718 av LarsWerner m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:217 ombildande av nafionalparker i och §19 Anmäldes och bordlades betänkanden /79:58 med anledningav propositionen 1978/79:185 om ändring i dubbelbeskattningsavtaletmellan och jämte motioner 1978/79:61 med anledning av motionerpä bostadsbeskattningens område 1978/79:47 med anledning av propositionen1978/79:178 om husläkarsystem inom hälso- och sjukvården m. m. jämte motioner 1978/79:35 med anledningav propositionen 1978/79:205 med förslag till m. jämte motioner 1978/79:36 med anledning av propositionen 1978/79:208 omreglering av prisernapå Jordbruksprodukter, m. m. jämte motioner 1978/79:37 med anledning avmotioner om vissa Jordbrukspolitiska frågor 1978/79:59 med anledning av proposiiionen1978/79:100 i vissa delar, propositionen 1978/79:123 om riktlinjer förindustripolitiken, m. m. och propositionen 1978/79:184 om lag om ändring ilagen (1976:350) om styrelserepresentaiion för samhället i aktiebolag,ekonomiska föreningar och stiftelser Jämte motioner § 20 Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1978/79:578av () lill bosladsministern om parkeringsanordningar vidstatliga byggnader: Enligt gällande byggnadsstadga är fastighetsägareskyldig alt anordna parkeringsutrymme för såväl långlids- somkorttidsparkering. Bestämmelserna i detta avseende är tvingande och omfattar såvälbefintlig bebyggelse som nybyggnad. Kronan är dock särbehandlad ibyggnadsstadgan. Statlig myndighet har möjlighet all själv dispensera frånstadgans beslämmelser och de föreskrifter som utfärdats med stöd av denna.Kronan behöver t. ex. inte ha byggnadslov för sitt byggande, man behöver intefölja kommunens parkeringsnormer osv. Medstöd av relaterade förhållanden har kronan därför under en följd av är kunnatövervältra en del av sin parkeringsbyggnadsskyldighet på kommunerna. Dennautveckling har varit betungande för kommunerna, då besöksfrekvensen vidstatliga myndigheler ofta är slor, vilket i sin lur kräver omfattandeparkeringsanordningar. Med hänvisning lill detanförda vill Jag ställa följande frågor: Vill statsrådet redogöra förregeringens principiella uppfattning om kronans ansvar förparkeringsanordningar vid statliga byggnader? Överväger regeringen all vidtaåtgärder för en klarare och mera rättvis gränsdragning mellan stal och kommun iden aktuella frågan? 1978/79:579av () till utrikesministern om FN:s biståndsorgans samarbetemed multinationella livsmedelsföretag: Ett stort antal multinationella livsmedelsföretaghar tidigare samarbetat med FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, FAO,genom Indusiry Cooperative Program (ICP), i former som hårt kritiserats frånsvensk sida av såväl regeringen som LO och TCO. Risker har funnits för all deprivata företagen och deras organisation otillbörligt skulle kunna påverkaFAO:s arbele och genom tidig information om projekt få kommersiella fördelarföre andra leverantörer etc. Till följd av bl. a. den svenska kritiken harsystemet sedermera upphört. De multinationella företagen inom livsmedelsområdet Nr 159 har därefter sökt en ny anknytning lill FN-systemet. den '''""sinom FN-sekretariatei på att knyta multinationella förelag till UNDP genomen ny samarbetsorganisation, (ICD).Också dessa planer har kritiserats från svenskt häll. Meddelande om '"L'kommer att behandlas förslag lill frågor riktlinjer för avtal mellan UNDP och externa organisationer. betraktas som skräddarsyttför atl åstadkomma ett samarbete mellan multinationella företag, i första handlivsmedelsföretag, och FN:s biståndsverksamhet. Det finns anledning atl ocksåbeträffande del nya modifierade förslag som föreligger inom UNDP riktakriiik mot riskerna för framtida sammanblandning av kommersiella intressen ochFN:s biståndspolitik. Mot denna bakgrund får Jag lill utrikesministern ställafrågan: Vilken inställning kommer den alt inla vid UNDP:sstyrelsemöte till förslagel om riktlinjer föravtal med externaorganisationer-mot bakgrund av de multinationella livsmedelsföretagens intresseav all liera sig med ? §21 Kammaren åtskildes .