prot · G209164 · 1978-12-31 00:00:00 — ordförande där, som tillika varkyrkoherde, hälsade välkommen lill "världens centrum". Delvar lill malmen och pengarna i . Del var till köttet ochvisthusboden i . Och det var till brännvinsbolaget ochfängelset i . Del var ett centrum. Vadvi eftersträvar nu är väl atl skapa förbindelser lill olika centra i värt landoch att inle utelämna något. Det är inte minst mot den bakgrunden som vi ärmyckel angelägna om au behälla det järnvägsnät vi har. Vi vill framför alltinte medverka lill en nedrustning av , ulan vi vill alt den skallbevaras i sin ganska imponerande längd från till . Detärdet som vi har understrukit. Även om Jag kan hålla med om atl inga slörremedel har ställts lill förfogande vill Jag erinra om att vi pä värt initiativhar ökat investeringsanslaget till SJ med 75 milj. kr. Man kan ta en del av depengarna för atl fullfölja den upprustning som aren nödvändighet för att dennalånga irafiksträcka skall kunna användas praktiskt igen. Och detta vill jagsärskilt understryka som det här. Detfinns också andra Järnvägsdelar där man är myckel oroad över hur del kommer a;ibli med förbindelserna. Här kan företrädare för varje landsända stå upp ochvittna om den situationen. överlämnades en slor petition fränHoting, som var undertecknad av ca 5 000 människor. Detärelt enormt intresse Just nu runt om i bygderna föratt bevara den egnaJärnvägslinjen, och detär väl riktigt som kommunikationsministern sade lettuttalande: Det viktiga är inte alt skriva på pelilionslistor ulan alt användaJärnvägen. Men föratt man skall kunna använda järnvägen måsledet skapas etlintresse kring den, och framför alll måste ges en chans att komma isådant skick att den lillgodoser de krav som kan ställas påJärnvägsförbindelser av . VadJag därutöver skulle vilja saga gälleren annan företeelse som Jag tycker del ärmycket glädjande all kunna redovisa. Frän några håll har man nämnt om deolycksfall av olika slag som är ell resultat av den trafiksituation vi har. Delkrävs slora offer, och del blir slora ulgifier inte minst för landstingen. NTFhar i är gått ut med parollen atl del är barnens är och pekat på barnens roll iolycksfallen. Del gjorde att vi socialdemokrater, fm kommunikationsminister,lade fram ett förslag om en ökning på . för just detta ändamål tillNTF. Vi fick ingen större förståelse för del, vare sig i utskottet eller iriksdagen, och det hela röstades ner. Men vi återkom och lyckades skapa en bredmajoritet i för etl anslag till NTF på , avsett atlunderiätta genomförandet av den kampanj som NTF kommer att bedriva. Dellyckerjag är glädjande. Ochjag vill särskill understryka och notera alt vilyckats skapa denna enighet i utskottet, som gör det möjligt för NTF all kunnabedriva den här kampanjen under Jusl barnårel 1979. Detskulle helt naturligt vara mycket alt tillägga om del som vi säger iutskottsbetänkandet i anslutning till den trafikpolitiska proposition som härdiskuteras. Men Jag skall inte ta tiden i anspråk med det, utan jag slutar meddessa mindre randanmärkningar och med en hemställan atl bifaller vad utskottet föreslagitutom på de punkter där reservationer med milt namn föreligger. Till dessareservationer yrkar Jag bifall. Jag vill begagna tillfället atl lacka för de synpunkter pä deltrafikpolitiska området som trafikutskotlets ordförande, under mänga ärdessförinnan vice ordförande i utskottet, har gett oss. Med sin bredaerfarenhet från trafikområdet - yrkesmässigt, som ledamol av utredningar,trafikpolitiska delegationen och irafikulskotl och naturligtvisinte minst från sin centrala position i trafikulskoliel-vei merän någon annan här i kammaren om den tid då trafiksektorn genomgått en snabb utvecklingoch trafikfrågorna fält allt slörre betydelse. SvenMellqvist måste känna ganska slor tillfredsställelse överalt få avsluta sinlånga och välmerilerade riksdagsbana, som omfattar 28 bevistade riksdagar, meddel ulskoilsbeiänkande som markerar slutet på en läng period av utredningar ochdiskussioner och som förhoppningsvis utgör början av en ny trafikpolitisk epok,en ny irafikpolitiK som under en följd av år har efterlysts här i ochule bland trafikanter, trafikulövare, kommuner ocn andra berörda parter. Jagvill såsom kommunikationsminister rikta ett varmt tack till fördet konstruktiva arbete på trafikområdet som han har initierat. Jagvill också rikta ett tack till , såsom vice ordförande iutskottet, och till , som båda nu lämnar , för derasförtjänstfulla insatser. SVENMELLQVIST (s) kort genmäle: Jag ber all fö tacka kommunikationsminister för de vänligaord som riktades till oss. Även om vi självfallet har olika synpunkter pägenomförandet av åtgärderna har vi i alla fall en gemensam målsättning,nämligen atl skapa bättre förhållanden inom det slora kommunikationsnätet tillbåtnad för alla de människor som har så stort behov av all kunna utnyttja Justalla de möjligheter som det vidsträckta kommunikationsområdet ger Utskottets värderade ordförande , ochjaghar, som kommunikationsministern sade, med ålderns rätt och med något avomdömet i behåll lämnat till det framstormande unga gardet ansvaret förhuvuddebaiten i denna för vårt land så viktiga trafikpolitiska fråga. Vilämnar också, som kommunikationsministern nämnde, kämpaleken i Svitjodshage,och ansvaret föratt förverkliga beslut kommer att ligga i andrahänder. Jag instämmer i initierade anförande-eu anförande somvisar den friska syn på en ny trafikpolitik som denna generation kan uppvisa. Nr 164 Tillåt mig, herr talman, mycket kort och generellt ge en bild av några Frprtaspn ripn grundelementi vår irafiksyn med kanske en viss målerisk förenkling. 1 inni 1979 första upptrampade stigen gick till vattenhålet, först för djuret och Den andra gick där föda fanns all hämta. Trafiknolitiken ledertill ett träd som ej bär frukt", är etl gammalt visdomsord. vi vägar som fyller enmening i modern tid. IMexico lärde det viitberesla irafikulskotiei hur vägen kom till byn. Med hackaoch spade Jämnades marken genom till byns piazza. Musiken spelade, ochdansen var folkets uttryck för tacksamhet över att byns isolering var bruten.Utskottels ledamöter dellog ej i dansen, och några fotografer frän TV fannsinle tillstädes. Vi hade tillfälle all se det hela pä film. Merän lidigare påbjöd atl där Jord fanns alt beskatta ochhandel kunde drivas åtminstone klövjeväg skulle färdigställas. Socken-vägbyggdes lill kyrkan och länsväg till residenset. Riksvägen - Eriksgatansmoddiga och sirälrövarfyllda radband kring - låstes i Slockholm kringMälardrotlningens hals. Inle visste man då, herr talman,att hästhovensklapprande skulle utbytas mot gummihjulens tjut mot asfalten, atl skjutshålletblev motell, au statsvägarna skulle bli och trafikgrenarnas bärare en "". Närriksdagen 1963 utredande hälsade en ny trafikpolitik välkommen, såbars della barn till dopet av en socialdemokratisk kommunikationsminister:herr . Faddrarna frambar sina gåvor. HerrCassel sade frispråkigt atldetta förslag väl rimmade med hans djupt konservativa åsikter. Centerpartielsherr Grebäck ordade att denna nya ordning skulle leda lill billigare ocheffektivare trafikförsörining. i Ljungs-kile äntradetalarstolen och fastnade där . Protokollet uppvisartillfredsställelse med kommunikationsministern. Killen- eller var det en tjej? - fick namnet "konkurrens pä lika villkor",någol som 15 är senare betecknas som skällsord i vissa riksdagskreisar.Näringslivet applåderade, och fackföreningsrörelsen begrundade detta djärvagrepp med mössan i hand. Redani fick barnel besvärligheter. Socialdemokraterna födde och ammadedel men skickade det snart till barnhem. Faddrarna slutade atl skickasilverskedar lill högtidsdagarna. Del fanns bara en som kände ansvaroch log del till sin famn - statssekreteraren, lill helt nyligengeneraldirektören i SJ. För säkerhetens skull blev han chef för säkerheten. Det arma barnet kundeju inte hjälpa all föräldraroch faddrar saknadedet som borde vara politikers främsta egenskap, framsynthet. Vihälsar etl nytt barn välkommen. Redan nu tvistas om föräldraskapet. Detborde ha yttre förutsättningar alt bli etl vackert barn. Utskottet har ansettdet sakna karaktär och har velal redan i bönan bibringa det vissa egenskaper.Jag delar i viss mån utskottets ambition. Däremot ärjag mindreimponerad av överorden eller sädana fruktansvärda excesser som au barnelskulle vara slaktat, som vissa tidningar uUalar sig. 96 jag inte minns fel, var det som verkade för kristendomensinförande i och att man vidden tiden avskaffade offerblotel. Menatl karaktär och profil kan förbättras hos detta barn kan jag gä med på. Lätmig ta några exempel. Försl , som kommunikationsministern lalarom. Imänga herrans är har vi frän utskotlets sida måst hålla människor som älskaroch tror på sin bana i ovisshet, även om vi uttalat oss vänligt ochförhoppningsfullt och anslagit mindre medel. Detta har vi gjort i fiera ärinnan intresserade sig för banan. Dentrafikpolitiska utredningen skulle ge oss ett underiag för beslul på vilketproposiiionen skulle stödja sig. Propositionen, när den kom, har klartuppfatlats som all hotet kvarstode och all människorna alltfort skulle levamellan hopp och fruktan. Manhar uppfattat saken så att faktiskt skulle läggas ner av inlandsbanan.Detla har inte varil utskottets mening och inte . Vi har i likhetmed klart uttalat oss för banans bestånd i hela dess längd och atlupprustning i slörre skala skall ske. Innan vi ger dessa större pengar måste viha kalkyler och en samlad genomgång med alla av banan berörda kommuner för attavlyssna deras önskemål. Vihar från moderal sida till pä köpet talal om nybyggnad och tillskott lill banandär det kan visa sig angeläget, I. ex. för turisttrafiken i Häriedalen. Kanbanan färdigställas , anser vi alt det är bra. Då måste ca100 milj. kr. tillföras vane är, av AMS-pengar och andra medel. Del ärsjälvklart att man inte fullt kan inleckna framtiden i bestämda belopp förränvi vet hur den ekonomiska situationen kommer alt utvecklas. Men målsättningen,fördriklningen, är den av mig angivna. Detär en naturiig polilik för oss moderater med tanke på ansvaret för ekonomin attnär kassakistan har ebb vara försikliga med utgifterna. talarmed stor glädje om de ytteriigare lill NTF. Vi har sammauppfattning som han, all NTF utför ett utomordentligt gott arbete, etlfrivilligt arbete som är myckel intressant och som man absolut skall stödja.300 000 kr. har ocksä departementet satsat ytteriigare till NTF. Jagvill påminna vännen om att föreslog moderatasamlingspartiet all 1 milj. kr. lill skulle flyttas från trafiksäkerhetsverkettill NTF mol bakgrund av alt vi ansåg alt del var intressant med dennafrivilliga verksamhei som bedrevs i vårt land och all man gjorde en insats inteminst i skolorna. Nägot är senare föreslog vi återigen, precis som , . Man måste vara konsekvent - finns ej pengar i kassakistan måste manavstå. Vi förutsätter nu all och , som numeraär ordförande i , använder sin kunnighet och fantasi föratt på andra vägarförsöka driva upplysningen så aktivt och på ell sä högt plan alt verkningarnaav etl sådani beslul icke försämrar verksamheten. Jagvill ocksä, herr talman, uppehålla mig elt ögonblick vid SJ och den nya trafikpolitikenmed några synpunkter för alt komplettera vad har sagt. Den somkritiserar propositionen när del gäller SJ och dess marknadsföring ochtaxeåtgärder är inte rättvis. De signaler som kom från trepartiregeringenskomunikationsminisler, , och som utarbetades i den 7 protokoll 1978/79:164-/65 trafikpolitiskautredningen gav SJ möjligheler all börja förbereda del som hela svenska folkelväntar pä: en röriig och anpassad taxepolitik med möjligheter lill ihållandeförsöksverksamhet. Propositionen motsvarar i det avseendet vad SJ:s ledning hoppadespå, och kommer de nya reglerna att tillämpas trots destora svårigheter som en hastig förändring innebär i fråga om information,omskolning, vagnbrisl osv. Enligt de informationer Jag har från SJ möter helapersonalen med intresse och framtidstro dessa signaler och är beredd atl följaupp dem. Delär med viss förvåning jag konstaterar den förmyndaraliilyd som utskottetuppvisar mot SJ, när det lalar om etl behov av samordning mellan statliga verkoch SJ:s olika verksamhetsgrenar. Utskotiet lever i en förgängen lid och harinte följt ledningens verksamhet pä della område. Påpekanden av denna artmotverkar förnyelse, dä man inom personalen känner misstro mot denverksamhet som man håller på alt förbättra. Jag framhöll detta i utskottet menuppmärksammade tyvärr inte att de här meningarna stod kvar i den nyaskrivningen i belänkandet. Läget är alltså inte sådani som utskottet harbeskrivit del med anledning av motioner i sammanhanget. Detav förespråkade rabaltsyslemet på godssidan innebär ungefär sammasak. Man vill alltså skriva SJ pä näsan hur marknadsföringen pä det här områdetskall gä lill. Det är enligt mitt förmenande inte det sätt man skall verka päför all skapa entusiasm för del arbele som vi har pålagt SJ. I propositionen och utskotlsbetänkandet föreslås ettställningstagande som, om del följs upp, kommer att ge möjlighet till envitalare spårbunden trafik i värt land. Servicen skall förbättras, den tekniskautvecklingen tillvaratas, personalen stimuleras och godstrafiken söka ettvettigt samarbete med landsvägstrafiken. När utskottet nu lämnar ifrån sigdetta betänkande är del för mig och inle fråga om någon blåögdoptimism om att varje svensk skall känna en äslundan atl beskåda rallarrosengenom kupéfönstret. Del skulle heller aldrig ge underlag för allas vår önskanatt erbjuda medborgarna och näringslivet i landets olika delar den trafikförsöriningsom krävs. och glesbygderna vore än mera ett ödeland, om inte bilenoch bussen log hand om en stor del av trafiken. Men vi kan hjälpas ål attbättre än nu anpassa irafikmedlen så att de kompletterar varandra - försäkerhetens, för miljöns och för den stressade människans skull. För all dettaskall fungera mäste kommuner, näringsliv och trafikföretag fö arbeta, herrZachrisson, så fritt atl marknaden följsamt kan tillvaratas. Varken politikereller byråkrater är kompetenta atl anpassa trafiken lill livets egna villkor.Vi bör nöja oss med att lägga upp samhällsekonomiska ramar - del är elttillräckligt Jobb - så alt dessa fungerar någol sä när i värt samhälle. Personligen,herr talman, kommer jag inte alt säga som stinsen pä semestei': "Därkommer etl tåg, dä ger jag fanken." Jag kommeratt i min nya verksamhetfölja kommunikationerna till land, till vatten och till luften, iiy det ärnödvändigt att kunna kommunicera med varandra för atl kunna leva. Efler vice ordföranden åtminstone inledningsvismycket lyriska anförande skall jag på så begränsad tid som möjligt närmarekommentera några avsnitt av den trafikpolitiska propositionen som har blivitföremål för slora förändringar under utskollsarbetel eller som av utskottetdirekt avvisats. Med den terminologi som regeringen nu använder gäller detalltså den form av vidareutveckling av propositionen som har ägt rum, inleminst med utgångspunkt i den socialdemokratiska partimotion som har avlämnats ianslutning till propositionen. Förstskall jag någol kommentera utskotlels behandling av den framlida vägpoliliken,som ju utgör en viktig del av trafikpolitiken. Riksdagenhar understrukit vikten av all förslag om den långsiktigavägpoliliken föreläggs . Sä sent som avvisade enproposilion i delta avseende, som avlämnats av dåvarandekommunikationsministern och som icke ansåg vara en preciserad planför den långsiktiga vägpoliliken. Inte heller den trafikpolitiska proposilionsom vi nu har behandlat i utskottet och som skall fatta beslul ominom har tagit upp den framlida vägpoliliken på ett sådant sättsom har gell uttryck för att man vill ha. Vianser alltså all vi behöver en ytterligare konkretisering av de långsiktigamålen för vägbyggandet. Man bör frän regeringens sida, som utskottet säger, såsnart som möjligt precisera en målsättning för den framlida vägpoliliken. Menvi säger också att en sådan precisering inte skall ske i form av någon vägplani fysisk mening. Den framlida vägpoliliken bör i stället preciseras i termersom gäller t. ex. miljön. Vilken målsättning skall vi ha på miljöområdet närdet gäller vägbyggandel? Hur skall tillgängligheten, trafiksäkerheten,transportkostnaderna osv. Detär viktigt alt vi för till slånd en långtidsplanering när del gällerunderhållet av våra vägar. Det måste hällas pä en sådan nivå att vi inte får enkapitalförstöring när det gäller del vägkapiial som vi nu har. I stort sett harvi etl bra vägnät i värt land, och del gäller alt slå vakl om detta vägnät. Vidareär det angeläget atl i en långsiktig framlida vägpolitik ge en preciseradmålsättning när del gäller trafiksäkerheten. Vilever i ell land med oacceptabelt hög trafikolycksfallsfrekvens. Över 1 000människoromkommeråriigen pä våra vägar. Därför räckerdet inle med all, som idenföreliggande propositionen, allmänt tala om all vi skall slå vakt omtrafiksäkerheten. Vi mäste slå fast vilket mål vi skall ha päirafiksäker-heisområdet. Elt minimimäl bör i vane fall vara att driva envägpolitik som syftar lill all antalet trafikolyckor inte ökar. Isamband med behandlingen av dessa frågor i utskottet kom vi ocksä in på fråganom fördelningen av väganslag på ordinarie medel och på beredskapsmedel samt påsärskilda medel i form av speciella projekt. Innevarande årsker avvägbyggandet med andra medel än ordinarie medel. Vi tycker inte alt dennaordning är rimlig. Därför säger vi att vi måste fö en bättre samordning mellanordinarie väginvesteringar och arbeten som utförs för alt stödjasysselsättningen. För atl fö en effektiv vägpolitik måsle alltså , som haransvaret för vägväsendet, fä elt större inflytande över de vägmedel som inte ärordinarie medel. Beträffandesåväl bärigheten som framkomligheten måste vi bygga ut och förbättra delsekundära och del terliära vägnätet. Men även när det gäller bärighet ochframkomlighet saknas preciserade mål i proposiiionen. Vi mäste satsa på det härvägnätet för att härigenom kunna eliminera de regionala skillnader somföreligger när det gäller vägarnas standard. Vimåste ocksä se till atl de framtida väginvesteringarna avser åtgärder pålänsvägnätet. Där delar vi kommunikationsministerns uppfattning, atl man börsträva efter atl uppnå målet alt åtminstone 50 96 av väginvesteringarna kommerdet här vägnätet lill del. Sammanfattningsvisbarett enhälligt utskott ullalat sig föratt den framtida vägpoliliken bör syftadels till atl höja traflksäkerheten, dels lill alt undvika kapitalförstöringarför det vägkapiial vi har, dels lill att åstadkomma största möjligalikställighet i landets olika delar belräffande framkomligheten och bärigheten.Regeringen måsle för precisera den framtidavägpoliliken i enlighet med de mål som man i utskotiet -bortsett frånfolkpartiets representant - har enats om. Låtmig också bara, ulan atl närmare polemisera, ge uttryck för en viss förvåningöver alt moderala samlingspartiet reserverat sig vid behandlingen avvägfrägorna och krävt en avgiftsfinansiering av vägbyggandet i framliden. Inlemindre än två utredningar - den första redovisades sä sent som förra åretförden dåvarande kommunikationsministern -visarall det ärekonomiskl omöjligt att med den trafikintensitet som vi har i det här landeiklara en ulbyggnad av vägar och broar genom avgiftsfinansiering. Till deltakommer givelvis de principiella synpunkter som vi från socialdemokratiskt hällalltid har gjort gällande, atl man inle kan avgiftsfinansiera t. ex. viktiga väg-eller broavsnitt som man vill bygga för all öka trafiksäkerheten. Tillgängentill enskilda medel skall inte avgöra om man fär nyttja en sådan väg. Jaghade egentligen för avsikt all något kommentera regeringens behandling avfrågan om kollektivtrafiken saml regeringens förslag till direkta försämringarnär del gäller bidragsbestämmelserna för den spårbundna kollektivtrafiken somavvisades av utskottsmajorilelen. Eftersom vi här tidigare haft en långdiskussion oni det skall jag avstå från att kommentera denna del. Men lätmigändå, fru kommunikationsminister, ullrycka vår stora förvåning överregeringens förslag i proposiiionen alt ta bort stalsbi-dragsreglerna för denkollekliva spårbundna trafiken i våra tätorter. Kollektivtrafikens framtidautveckling var Ju etl av den förutvarande ordföranden i trafikutskottetfolkpartislen stora intressen. Som ledamol avkollektivtrafikutredningen drev han dessa frågor utomordentligt hårt. \'i ärytterst förvånade över att en folkpartiregering har velal förelägga riksdagenetl förslag som innebär en direkt försämring av kollektivtrafiken. Sedan vill jag, herrtalman, kommentera den del av proiwsitionen som handlar om en övergripandehamnplanering. Utskoltsmajoriteten anser att det är nödvändigt aU vi för enhamnpolitik och en övergripande hamnplanering. Vi menar, vilket ocksåframhålls i propositionen, atl man måsie få fram faktasammanställningar överdel svenska hamnväsendet, vidare prognoser och andra framtidsbedömningar ianslutning till perspektivplaner pä hamnsystem osv. Men när det gäller dedirekta förslag som läggs fram i proposiiionen belräffande information, anmälanoch utlåtande om planerade hamninvesteringar kan vi på väsentliga punkter inlefölja med. Enligt vår mening föreslås ett alltför byråkratiskt system. Manskall till anmäla investeringar på ned till 2 milj. kr., vilketinnebär,atl om en hamn vill köpa t. ex. en containerkran, skall delta anmälasså att man kan fö tillstånd av . Detta skulle skapa en ohållbarbyråkrati. Vimenaratt det är viktigt att se till atl man fär en vettig hamnpolitik, meneftersom förbara någon vecka sedan behandlade byråkralifrågorna villutskoltsmajoriteten inle vara med om en sådan handläggningsordning i fråga omhamnplaneringen. Utskottet hardärföravstyrkt förslagel till lagomhamninvesteringar och med utgångspunkt i utskottets anvisningar hemställt om enomarbetning av hela delta avsnitt i propositionen, sä atl till nästariksmöte får elt nytt förslag om hamnpoliiiken och handläggningen avhamninvesleringarna. Vi vill alltså inte anta elt förslag som skulle leda ökning av byråkratiseringen. Låtmig i detta sammanhang ocksä understryka vad som lidigare sagts, nämligen attvi vid behandlingen av trafikpolitiken saknar riktlinjer för den allmännasjöfartspolitiken och luftfartspoliiiken. Det är en stor brist, och Jagföruisätteratt utskottet med utgångspunkt i den sjöfartspolitiska utredningen ihöst får la ställning till den delen. Det är emellertid olyckligt alt man intehar kunnat ta ställning härtill som man tar slällning lilltrafikpolitiken i stort. Eftersomsocialdemokraterna har sett sig tvungna att avlämna två reservationer berjag,herr lalman, att kortfattat få kommentera dessa. Av37 punkler i den socialdemokratiska partimotionen, väckt i anslutning lillregeringens förslag om trafikpolitiken, har 35 blivit tillgodosedda i form avlillkännagivanden,skrivningarelleravstyrkanden av regeringens förslag. Det äralltså på endast två punkler som vi har tvingats reservera oss. Denena punkten anknyter lill forsknings- och utvecklingsarbete beträffandefordons- och trafiksystem. Här har vi krävt all etl särskilt statligtutvecklingsbolag skall skapas. På den punkten kunde vi inte vinna gehör itrafikutskottet och har således tvingats reservera oss. Men med tanke påriksdagens beslul i går förutsätter Jag att ledamöter iriksdagen kommer atl stödja vår reservation, detta i enlighet med stödför beslutet i näringsutskotlet. Dä återstår bara en reservation där vihittills inte har fått nägot gehör, och den gäller frågorna om att urtrafiksäkerheissynpunki lägga fast regler för arbetstid och vilotid avseendeyrkesbillrafik. Vihar krävt att vi skall fö en skärpt övervakning av den yrkesmässigalastbilslrafiken. Inte minst viktigt är det atl fö en sådan övervakning när detgäller de utländska fordon som kommer till värt land, där man i många fall kan påvisa storairafiksäkerhetsrisker i fordonsbeständel. Det harockså sagls alt del ärangeläget att möjligt få ett förslag som reglerar arbetstiderna ochvilotiderna i linje med det utredningsförslag som bilarbetslidsulredning-enlade fram.