prot · G209159 · 1978-12-31 00:00:00 — Dennautredning, som arbetade med berömvärd snabbhet, var dock inte enig i fråga omhuvudmannaskapet. En del av uiredningen föreslog somhuvudman, och en annan del föreslog inrättande av elt friståendefjällsäkerhelsråd, vari de olika intressenterna skulle beredas plats. Ipropositionen 187 förordar statsrådet all etl fristående fjällsäkerhelsrådsnarast inrättas med uppgift atl vara huvudman för fjällsäkerheten. Statsrådetanser i likhet med utredningen alt huvudmannen främst bör ha en initierande ochsamordnande funktion. Alt en huvudman utses flr inte innebära alt ansvar,planering och verkställighet flyttas över från intressenterna lill huvudmannen. Uiskoltsmajoriieiendelar siatsrådeis synpunkter och vill också peka pä all en viktig förutsättningför en lämplig organisatorisk lösning måsie vara att det positiva intresse förfjällsäkerheisfrägor som finns i de frivilliga organisalionerna kanbibehållas. Vianser det vidare vara värdefullt atl representanter för de fyra fjällänen kanberedas plats i rådet och föreslår också med anledning av motionerna 2605 och2639 alt bör placeras i något av de fyra fjällänen. Utskottetär inte, som jag har konstaterat, enigt i sill ställningstagande.Socialdemokraterna har för sin del föreslagit all huvudmannaskapet förfjällsäkerheten bör förankras i en myndighet och har därför föreslagit statensnaturvårdsverk som huvudman. Jagtycker nog alt reservanterna har kommit snett i sin bedömning. Del styrks ocksåav det faktum alt de har ett behov av att en samverkansgrupp inrättas, somskall knytas till . Jaglycker att jag stärks ytterligare i denna min uppfattning av vad en avintressenterna, nämligen , skriver i sin tidning: "Attdel blev elt fristående fjällsäkerhelsråd - och inte ett samverkansräd infällti ett statligt verk - måsle hälsas med tillfredsställelse av alla ideelltverksamma. Det är inte alls samma sak att sitta pä undanlag i elträdfrågningsorgan som sparsamt tillfrågas när myndigheten finner detlämpligtjämfört med alt verkligen kunna påverka utvecklingen via en central Nr 159 instans." Tisdagenden 'S "" '''' ' ytterst är en fråga omtilltron lill au de frivilliga organisationernaav folkrörelsekaraktär kan klara detta viktiga arbete. hyser -statsrådet och ulskottsmajorileten gör det tydligen också - stor tilltro Ffällsäkerheten ''"'sssa organisationers förmåga att ta initiativ och att lösa de frågor som dyker upp på etl område,som de länge arbetat inom och har goda kunskaper om. Atlde ideella organisalionerna är beredda all forisälla all arbeta helhjärtat ärsjälvklart - del framgår av det Jag citerade ur FrilLj,ftsfrämJandetstidning. Artikeln slutar med orden: "Så vi släpper inle tagel ulan tackarför förtroendet." Jag tror att detta för att vi har lagtfjällsäkerhetsrådets angelägenheter i händerna pä dem som är kompetenta. Närdet gäller övriga frågor som vi inom utskottet haft att behandla -förbättringav ledsysiemel, förbättring av hjälptelefonnätet, informationsverksamheten, m.m. - förutsätter utskottet atl dessa frågor uppmärksammas i rådets viktigaarbete. Menhänvisning till vad Jaganfört yrkarjag bifall lill utskottels hemställan ikullurutskottets betänkande nr 32. HANSALSÉN (s) kort genmäle: Jag har ingen anledning all polemisera med . Jag har fullförståelse för aU hon slår vakt om kommun med de svårigheter av olikaslag som finns där. Men jag vill ändå påpeka för all del iutskotismajoriielens förslag inte finns någon medelsanvisning för någrakansliresurser. Vi har också i vår reservation påtalat det egendomliga i detförhållandet alt man icke anvisar några som helst medel för den föreslagnaresursen; vare sig den hamnar i eller annorstädes saknar den alltsåekonomiska resurser. nu klubban falla och yttrade: Jag färgöra talaren uppmärksam på att detkorta genmälei gällde anförande. vill Jag säga att reservanterna ingalunda har kommit snett. 1utredningsmannens förslag ingick formen samverkansgrupp. Del var alltså den vägsom utredningsmannen ansåg ledde till elt nära samarbete mellannaturvårdsverket och de ideella organisationer, vars medverkan i dettasamarbete är sä viktig. Det finns alltså ingen som helst motsättning mellan detförslag som vi har ställt oss bakom och understrykande avönskvärdheten och nödvändigheten av de frivilliga organisationerna medverkan. Enannan ideell organisation. , har för sin delanslutit sig till utredningsmannens förslag och alltså förordat denna samverkansgruppmed som huvudman. Det tycker jag väl sä myckel är enverifikation på att ideella organisationer känner sig tillgodo- sedda genom samverkan inaturvårdsverket. Jaglycker med föriov sagt att det är en något underiig formulering som den presterats i den tidningsartikel som citerade,nämligen atl man skulle hamna påundanlag i . Jag tror inle alls atl del är på del sättet utan atl manhär flr nog sä goda möjligheieratt pä jämställd fot Ffällsäkerheten föraresonemang med såväl naturvårdsverkels företrädare som företrädare för andrasamhällsorgan, i första hand länsstyrelserna i de fyra Norrlandslänen. KARL-ERICNORRBY (c) kort genmäle: Jag är väl rnedveten om att reservanterna så att säga bara har fört vidare vad utredningsmännen här har föreslagit. Men Jag måste säga att man bör ändå ta hänsyn till synpunkter och yttranden, till remissinstansers syn pä frågan. Då kan man t. ex. när del gäller om vi skall förlägga huvudmannaskapet lill ändå la intryck av vad säger i sin motion: "Som exempel vill jag ta naiurvårdspa trullerna i fjällvärld, som lidigare administrerades av länsstyrel sen men numera överförts till i . Personalen i pairullerna har deklarerat att deras arbetsmiljö försämrats avsevärt på grund av tilltagande byråkrati efter lokaliseringen till ." FridaBerglund exemplifierar alltså här hur utvecklingen varit för naturvårdspatrullerna.Och man skall väl inte bortse från det faktum alt vi också gått ett steg längrei värt förslag från utskottet, när vi säger alt etl friståendefjällsäkerhelsråd bör knytas till något av de fyra fjällänen. Då säger att det inte föreslagils någrapengar till kanslifunktionen, sä kan Jag inle säga annat än atl vi förutsätteratt någon form av kanslifunktion kommer atl byggas upp. Vi har emellertid inlevelat gå in på precis hurden skall se ul och värden skall lokaliseras, men vimåsle absolut se det som en fördel att ett fristående fjällsäkerhelsråd kommeratt inrättas och lokaliseras nära den arbetsplats man skall verka inom,nämligen den stora fjällvärid där de åtgärder skall vidtas som rådet fåranledning atl föreslå. HANS () kortgenmäle: Jag vill bara göra uppmärksam på all det var enutredningsman som var tillsalt av regeringen. Uiredningsmannen i fråga vargeneralen , och delar hans förslag vi ställloss bakom. Däremolfanns del elt antal experter knutna till utredningsmannen, och en majoritet avexperterna valde det alternativ 2 som utskotlsmajoriteten i huvudsak gjortlill sitt förslag. Del är det rätta förhållandel. Närdel gäller delta med byråkrati kan man ändå känna viss tveksamhet införKari-Eric tankar om atl vi minskar byråkratin ifall vi inrättar en nystatlig myndighet. Det ärju det man gör genom detla Oällsäkerhetsråd. Maninrättar ytteriigare ell organ, och del är inle - efter vad jag förslår - någotsom normalt brukar underiätta kontakterna, utan del försvårar snararekontakterna. Detta gäller isynnerhet när-som jag påpekat i mittanförande-naturvårdsverket barett sä betydande ansvar förfjällsäkerheis- Nr 159 arbetet genom sitt huvudmannaskap för OäHeder och därtill hörande Sedanärdeisä,attvi har visst lyssnat på remissinstanserna, som Norrbylycker au man skall göra. Det är en majoritet av remissinstanserna Fjällsäkerheten somställt sig bakom utredningsmannens förslag att huvudmannaskap skall Låt mig läsa upp namnen pä dessa remissinstanser. Del ärrikspolisstyrelsen, SMHl, statskontoret, , nämnden församhällsinformation, lantbruksstyrelsen, , länsstyrelserna iJämtlands och , och . Jagvet inte om inte tilltror dessa myndigheter, organ ochorganisationer möjligheten alt göra nog så seriösa och värdefulla bedömningari den här frågan. Vi gör del i varje fall, KARL-ERICNORRBY (c) kort genmäle: Jag har med milt inlägg inte velat pä någol sätt diskriminera statensnaturvårdsverk och dess möjligheter atl administrera fjällsäkerhelen ellerfrågor rörande den, eftersom jag har den uppfattningen att statensnaturvårdsverk mycket väl skulle kunna klara detta. Men vi har kommit fram tillatt ett fristående fjällsäkerhetsråd med placering i något av de fyra Oällänenoch alltså med nära anknytning till verksamhetsområdet vore atl föredra, ochdärför har vi fört fram detta förslag till . Det ligger alltså i linjemed den, om Jag förslår det rätt, noggranna bedömning som ocksådepartementschefen har gjort i denna fråga. Jag vill ocksä säga atijag inte på något sätt harnegligerat remissyttrandena, men om titlar närmare pä den förteckningsom han läste upp finner han där en mycket stor tyngd ät de statligainstitutionerna. Man farväl i sammanhanget förlåta dem om de inte har så stortilltro till de ideella organisationernas möjligheter au verka, men dessulomfinns i detla sammanhang ocksä - vilket ju inte ingick i dei ursprungligaförslagel - en utökning med representanter för de fyra fjällänen som skulleberedas plats i elt fristående fjällsäkerhetsråd. För min personliga dellyckerjag atl delta är av utomordentligt stor betydelse. Därför hävdar jagfortfarande - och det tror jag all ocksä uiskoltsmajoriieien vill trycka på -all huvudmannaskapet för Oällsäkerheten bör läggas pä eu friståendeOällsäkerhetsråd, Jag tycker nog atl vi kan känna viss tillfredsställelse med del beslutsom vi kommer att fatta om . Vi tror att vi med detla får en vettiglösning pä ell önskemål som länge stått högt upp på önskelistan, nämligen enenhetlig organisation för Oällsäkerheten, Den splittring som rätt på det härområdet har ipte varil tillfredsställande. Jag vill gärna tro alt delOällsäkerhetsråd som vi nu är överens om kommer au bli en vikiig milsiolpe fören bättre Oällsäkerhet, Mendet är naturligtvis så att bara därför att vi har sagt ja lill ettOällsäkerhetsråd ärju inte alla problem ur världen. Det gäller nu verkligen atl detta råd får enadministration .som ger effektivitet. Man måste bli enig om Nr 159 lagen som ger ledtrådar för information och utbildning. Målsättningen en Tisdagen den säkrare Qällvärld måste bli en realitet. Jag vill ge etl erkännandebåde till utredningsmannen och lill statsrådet för ell snabbi utförtarbete. Vi vet all uiredningen lillsaiies så sent som den 9 Fjällsäkerheten , Del var straxefter den svåra i JämilandsOällen, där många ungdomar, bl, a,från min bygd, omkom. Utredningen lade fram sill förslag den I augustiförra året efter etl mycket snabbt utfört arbete av general Även regeringen harju handlat skyndsamt, och det finns allanledning atl berömma den för del. Jaghar med anledning av den här propositionen väckt en motion, där jag harunderstrukit några viktiga saker. Det gäller information och ulbildning, leder,polisens hjälpmedelstelefonsystem och ansvarsfrågan. Jag vill här närmast taupp informationsfrågan. Jagkan visst hålla med om att uiskouet har skrivit välvilligt om,mycket av detta,men jag hade nog blivit gladare om utskottet hade kunnat göra elttillkännagivande lill regeringen på del område som gäller just informationen,vilken ju är mycket viktig. Vi vet att OäUsäkerheisulredningen - generalAlmgren och hans mannar- påtalade bristerna i informationen och sade atl den äralltför glättad-man lockar människor till Oällen,men man talar sällan om vilkarisker de kan utsättas för. Statsrådetskriver också i propositionen atl informationen och utbildningen är myckelvikliga, men just den samordnade effekten lar han inie upp. Det gör inte hellerulskoilel direkt uian skriver i allmänna ordalag att utskottet hoppas alt desynpunkiersom har förts fram i motionen skall bli tillgodosedda i detOällsäkerhetsråd som vi nu skall beslula att tillsätta, men någon egen åsikthar man inle. Dethjälper inle alt man skjuter till en hel del pengar, vilket statsrådet gör.De , som anslås skall bl, a, gå till information. Jag hörde eltprogram i radio , där man informerade om Oällsäkerheten, Där visadedel sig hur mänga olika åsikter del finns om Oällsäkerheten - åsikterna varfaktiskt lika många som antalet deltagare i radiodebalien. Det anserjag äreltproblem och någonting som utskottet borde ha skrivit hårdare om och givitregeringen till känna. Men det har utskottet inte gjort - om det hade gjort dethade jag sluppit ta lill orda här. Detaren annan sak som Jag har tänkt på. När en olycka har inträffat under en Oälltur görs det en utredning. Denna utredning kommer ofta fram till slutsatsen atl de omkomna inte hade någon utbildning, alt de inle hade fåll den rätta informationen, atl de hade vidtagit felaktiga ålgärder. Delta är ofta slutklämmen i de utredningar som görs. Jag lycker det är ett hårt slag för de anhöriga. Sorgen över alt ha mist en anhörig är stor nog ulan att de dessulom skall behöva höra alt vederbörande har handlat felaktigt i Oällen, Vid varje utredning borde man ta kontakt med de anhöriga och med någon av de överievande sä atl man flr riktig information. När de anhöriga vet att den som har omkommit har ägnat och förvintern ät att gä pä kurser och skaffa sig information för alt klara av en Oällfärd känns det hårt för dem att 111 Nr 159 höra ett sådant omdöme. Detta är ocksä någonting förOällsäkerheisrådei atl den tänkapå, inte minst då det finns så många olika uppfattningar om hur man skallbete sig i fiällen. Fjällsäkerheten KARL-ERICNORRBY (c): Jag skall inte ytterligare förlänga debatten utan vill bara göra etlkonstaterande och lämna etl svar till , har i sin motion tagit upp en rad viktiga frågor om Oällsäkerheten -lederna, hjälptelefonerna och informationsfrågan. Den sistnämnda frågan ärmyckel vikiig, och del har också statsrådet tryckt pä. Han har ställt sloraresurser till förfogande för information och utbildning. Utskotiet har intekunnat finna att ambitionsnivån hos statsrådet har varit lägre än hos BertilJohansson. Vi utgår därför från atl huvudmännen med de pengar som de får tillsitt förfogande och med den insikt som de har kommer att verka for ensamordning av informationen och för samstämmighet i dess innehåll. Lätmig lill sist slå fast att hur myckel samhällel än tar ansvar för Oällsäkerhetenmäste ocksä den enskilde ta sin del av ansvaret om vi skall kunna unr'vikaolyckor i vår Oäll värid. Til syvende og sidst är det ändå upp till denenskilde att ta ansvar för sin vistelse i Oällen. Men givetvis skall samhällelställa upp med alla de resurser som det har möjlighet atl erbjuda. BERTILJOHANSSON (c): Det finns inga delade meningar mellan och mig när detgäller uppfattningen att den enskilde har ell stort ansvar. Men även samhällelmåste,som Jag harskrivit i min motion och som utskottet har framhållit ibetänkandel, ta ett ansvar. Det ärockså anledningen till bildandet avOällsäkerheisrådei. Det är då viktigt att den information som kommer ut till deOällbesökande är sä enhetlig som möjligt och att de olika organisationernainte har olika uppfattning när de informerar dem som skall åka upp lillOällvärlden. Det är verkligen en vikiig detalj i denna information. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskotlets hemslällan, dels reservationen av GeorgAndersson m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kullurutskottets hemslällan i betänkandel iir32 mom. I röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Dä Hans Alsénbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §14 Nordiska ministerrådets kulturbudget Föredrogs kulturutskottets belänkande 1978/79:33med anledning av proposiiionen 1978/79:203 om Nordiska ministerrådetskulturbudget för Jämte motioner. Sedan regeringen i propositionen 1978/79:100 bil.12 under punkten G 5(s. 695) beräknat medel till Nordisk kuliurbudgei m. m.hade regeringen i propositionen 1978/79:203 ()föreslagit atl lill Nordisk kuliurbudgei m. m. för /80under nionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Beträffande det huvudsakliga innehållet iproposiiionen 1978/79:203 anfördes följande: "1del ingångna avtalet om nordiskt kulturellt samarbete ingårbestämmelser om en gemensam verksamhetsbudget för kultursamarbetet. fastställde elt förslag till en sådan budget förär 1980. I propositionen begärs . för att täcka den svenskaandelen av denna budget. Ipropositionen lämnas också en redogörelse för vissa viktigare åtgärder inom delnordiska kultursamarbetet under är 1978 och 1979." Idetta sammanhang hade behandlals delsde under allmänna motionstiden vid 1978/väckta motionerna 1978/79:729av m. fl. (vpk), vari yrkats atl som sin mening gavregeringen lill känna atl planerna pä en nordisk radio- och TV-salellit bordeavskrivas, 1978/79:1778av Per m. n. (c) - denna motion hade remitterats tillulrikesutskottet och sedermera överlämnats till kulturutskottet. 8Riksdagens protokoll 1978/79:159-160 dels den med anledning av propositionen 1978/79:143om barn och kultur väckta motionen 1978/79:2301 av m. fl. (vpk),vari såvitt nu vari fråga yrkats all uttalade all planerna på ennordisk satellil-TV borde avskrivas (yrkandet 7), delsde med anledning av proposiiionen 1978/79:203 väckta motionerna 1978/79:2653 avGeorg m. fl. (s) och 1978/79:2654av m. fl. (vpk), vari yrkats all skulle 1. uttalaatl planerna på en nordisk radio- och TV-salellit borde avskrivas och att det svenska engagemanget i utredningsarbetet borde upphöra, 2. beslutaalt till Nordiska ministerrådets kulturbudget för /80 under nionde huvudtiteln anvisa elt i förhållande lill propositionen med . minskat belopp och atl anslaget fastställdes lill . att skulle avslåmoiionen 1978/79:2653, att skulle avslåmotionerna 1978/79:729, 1978/79:2301, yrkandet 7, och 1978/79:2654, yrkandei I, alt skulle avslåmotionen 1978/79:1778, att med bifall lill propositionen1978/79:203 och med avslag på moiionen 1978/79:2654, yrkandet 2, till Nordiskkuliurbudgei m. m. för /80 under nionde huvudtiteln anvisade ettförslagsanslag av . (vpk): Frågan om en nordisk TV-salellit har stötts och blötts etl upprepatantal gånger här i kammaren, och för var gång blir turerna allt egendomligare.Jag skall inte här ta upp alla de argument som kan anföras mot projektet utannöja mig med all konstatera alt Nordsal ärden viktigaste kullurpolitiskautmaning vi står införjusi . kommunisterna motsatte sig tidigtdelta projekt och har därvidlag stöd inte bara från hela Kultursverige ulanockså frän fackföreningsrörelsen och folkrörelserna. Ocksäcentern och socialdemokraterna har på stämma resp. kongress motsatt sigprojektet av kulturpolitiska skäl, men de drar inte ut konsekvenserna av sinaställningstaganden. som de säger nej lill projektet är de beredda altsatsa ytterligare miljoner på ett fortsatt utredningsarbete -miljoner somskulle ha kunnat komma exempelvis barnen och kulturen, som vi Ju diskuteradehäromveckan, till del. För mig framstår ett sådant agerande inte bara sominkonsekvent och ologiskt - det inger också farhågor för framtiden. Är dessaställningstaganden bara villkorliga, eller står de fast, oavsett hur långt vidrivits in i projektet inle av kullurpolitiska utan av andra skäl? Faktumärju att industrin satsar för fullt pä au Nordsat-projeklet skall bliverklighet - .satsar inte bara av egna resurser utan flr också statliga bidragoch län.Faktum är att radiohandlarna går ul med försäljningsargumentet omsatellilknapp på TV-apparaierna. Ominle något görs nu finns risken att dessa mäktiga påtryckningsgrupper hellkommer att köra över ocksä förmenta kullurpolitiska motståndare. Visserligenhävdar utskottet - Jag citerar ur ulskottsbetänkandet: "Några bindningarfrån den sida får självfallel inle komma i fråga innanavsett underlag för frågans vidare behandling föreligger och redovisats förriksdagen." Deltabesked är naturligtvis positivt. Men när man samlidigl ser lill vad som skerbakom kulisserna är bilden én annan, och den oro mänga känner kommer attkvarstå. Bakom kulisserna har planer dragits upp och beslut fatlats som gör desynliga uttalandena exempelvis av kullurutskottet till något av etldemokratiskt ulanverk. Jag tänker dä pä Rymdbolagets satsningar, på planernainom , , och även . Där diskuteras överhuvud taget inle om Nordsal skall genomföras utan när. Därmedvill Jag, herr lalman, yrka bifall till vpk-molionerna, dvs. 729,2301 och 2654. Kulturulskoiiets belänkande nr 33, som vi just nu behandlar, handlaromden gemensamma nordiska kuliurbudgeten. Jag tycker att det är glädjande altkonstatera att del alltid räll slor enighet i om det värdefulla isamarbetet mellan de nordiska länderna pä kulturområdet. Även bakom åretsbetänkande slår etl enhälligt kulturutskott. motioner, 729 och 2654, som berörde yrkar vpk pä att planernapå en gemensam nordisk TV-salellit skall avskrivas. Jag har en känsla av attEva HJelmslröm har missuppfattat det här. Vi diskuterar faktiskt inte omvi skall medverka till en TV-salellit i eller inle. Vad vi har attta ställning lill är den sista delen av del åtagande vi har i utredningen. Imars 1978 träffade nordiska ministerrådet en överenskommelse atl man gemensamtskulle genomföra en utredning rörande vad man kallade . Ramenför de medel som skulle anvisas är fastställd till 6 miljoner danska kronor.Till del kommer då pengarna lill den tekniska och ekonomiska delutredningen,som uppgår till ungefär 7,3 milj. kr. Densumma som är aktuell i proposiiionen och i betänkandel är den svenskaslutposien enligt den överenskommelse som träffats mellan länderna. Alt hoppaav frän den överenskommelsen är inte möjligt, och det skulle inte heller varahederligt. Somjag sade tidigare finns det ingen orsak all ta ställning till om vi iSverige skall medverka till en nordisk TV-salellit. Vi bör avvakla utredningen,och den är praktiskt laget klar. Del sägs att den inom ett par tre veckorkommer att överiämnas lill ministerrådet. Därefter skall den i vanlig ordninggä ut på remiss, och sedan är det meningen all den skall behandlas av . Nr 159 KullurutskoUet har i del här betänkandet liksom tidigare klartdeklarerat den sinståndpunkt i denna fråga. Den innebär atl vi skall fullgöra de åtaganden somSverige har gjort i utredningen. Ulöver det får inte några ytterligare utfästelser eller bindningar göras före det slutliga avgörandet. Nordiska minister- "HJelmslröm citerade ett par rader ur utskotlets betänkande. Jag vill rådetskulturbudget Srna fortsätta det citatet en liten bil; i det ligger helaulskollets ställningstagande, både och vid tidigare tillfällen dä denhär frågan varit uppe. Ulskotlei säger: "Svenska projekt och aktiviteter iövrigt som har inriktning på ett eventuellt salellitprojeki får givetvis inteheller medföra några utfästelser eller bindningar för framliden frän regeringenssida. Utskottet utgår härvid frän att den generellt giltiga principen att integenom beslut eller utfästelser föregripa utredningsarbete och remissbehandlingiakttas av regeringen." Jagtycker inte det kan sägas klarare. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Vi lär få återkomma lill frågan - det är helt riktigt - när utredningenpresenterats. Men faktum kvarstår att vi kommer att anslå ytterligare 2miljoner danska kronor till det här projektet, som hela Kultursverige,folkrörelserna och fackföreningsrörelsen redan motsatt sig -av juslkullurpolitiska skäl. KerstinGölhberg sade att det inte vore hederiigt att inte fullfölja värt åtagande.