prot · G20929 · 1978-12-31 00:00:00 — Eftersomdet nu ansvariga slalsrådel inte antyder något om atl hon har för avsikt altpåskynda behandlingen av frågan, sä att fömlsättningar kan uppkomma för attträffa de nödvändiga avtalen, vill jag fråga statsrådet om hon är bereddatt ordentligt la itu med dessa frågor, så att något börjar hända när detgäller alt rätta lill de försummelser som den förta regeringen gjort sigskyldig till i delta sammanhang. Jag vill genast lill bägge frågeställarna först säga att jag tycker situation som råder är utomordentligt allvariig och på många sätt oroande.Det betyder naturiigtvis att jag är beredd att göra allt vad jag kan för all viskall komma till rälla med denna situation. Jag vill emellertid påpeka ett parsaker som gör alt jag kanske inte har så särskill stor handlingsfrihet men somändå ger en antydan om vad vi försöker uträtta f n. När det gäller frågan omvarför man inte har kommit längre i förhandling- arna hiuills vill jagnämna atl regeringen gav statens förhandlingsnämnd förhandlingsuppdragei den 8juni i är i samband med att det gamla avtalet om handledarar*'oden, där statenvar avtalspart, skulle löpa ut. Förhandlingarna kunde av olika skäl inte börjaförrän för . Del tidigare gällande avtalet byggde på delgamla praktiksysiemet, där en förskollärare ensam svarade för handledningen avde studerande. Enförutsättning för att meningsfulla förhandlingar skulle kunna inledas var attde krav som ulbildningsmyndighelerna ställer på praktik i den reformeradeutbildningen var kända. Praktikens omfattning och inriktning fastställdes iutbildningsplaner och lokala kursplaner, och de var för ifrågavarande linjerinle fastlagda av UHÄ förrän . Nugäller det alltså frågan om de pågående förhandlingarna. Jag har sagt redan imitt första anförande att staten bedriver förhandlingar med och om ersättningen. Den skall nämligenutgå till kommunerna. Staten har förklarat sig beredd alt sluta avtal, men begärde de bägge kommunförbunden ajournering av förhandlingarna i tvåveckor, vilket inte staten kunde motsätta sig. Deandra förhandlingarna, som förs mellan kommunförbunden ochpersonalorganisationerna, kan staten av kända skäl inte direkl påverka. Kommunernaär emellertid skyldiga att ta emot praktikanter lill institutionerna. Destuderande kan inte slängas ute från dem. Det harockså framhållits av UHÄ iskrivelse lill högskolorna, Meiodiklärarna är också ålagda att avsätta ca 60 96avsin lid för institutionsbesök. Det gör atl prakti ken, som jag ser del, bordekunna genomföras i stort sett enligt de intentioner som kommer till uttryck i utbildningsplanen. Jaghar själv blivit uppvaktad av förskollärarkandidaler från en rad olikaulbildningsanstaller. Del visarsig atl situationen ärganska olika påolika håll.På en del håll är den ganska normal, på andra är den mycket besväriig. Jagföljer alltså frågan och hoppas kunna göra någon insals för atl förhållandenaskall förbättras. INGA (vpk): kan inte göra någonling - vare sig det gäller att avhjälpalivsfariiga miljöer i skolan eller att medverka till att denna fråga får sinlösning. Man kan verkligen fråga sig vad vi har en regering lill, som inte kangöra någonting i frågor där del uppenbarligen behövs en lösning och del mycketsnabbt. Delär .sedan fattade det här beslutet. Desynpunkter som fm framförde är också kända fakta. varenhällig i beslutet all man skall ha arbetslag i stället för enskildaförskollärare som handledare. Och det är som sagt ett och ett halvt är sedanbeslutet fattades. Närnu har fattat det här beslutet, borde både riksdag och regering varaansvariga och skyldiga alt se lill att beslutet verkställs, att del blir någonmening med del. Med lanke på den långa tid som har förfiutit blir man skrämd avalt det inte finns någon överensstämmelse mellan de beslut somfallas här i kammaren och situationerna ute på barnstugorna. Denekonomiska frågan är inte löst, men det harockså berättats för mig att ute påbarnstugorna fungerar inle den här ordningen med arbetslag heller. Del visarytterligare atl när de beslut som vi fattar här i skall verkställasså fungerar det helt enkelt inte. Jag tror man måste ändra på det förhållandet. Mintid är ute, men jag konstaterar au någon hjälp kan varken förskollärarna, somär handledare, eller praktikanterna påräkna frän regeringens sida. Jag vill ta fasta på del som statsrådet sade, nämligen att hon ärberedd alt göra en ordentlig insats för att denna fråga skall bli löst. Jaghoppas verkligen atl den nuvarande regeringen inte skall visa samma passivitetsom kännetecknade den förra regeringen. Man tvingade praktiskt tagetlärarkandidaterna ut pä gatan i demonstrationer här i , i ochflera andra städer, innan del började hända någonting - detta irols atl eltriksdagsbeslut fallals . Avpapper som har delats ut utanför har vi sett att manförbereder ytterligare demonstrationer. Del understryker vikten av alt detverkligen händer något, och när vi nu fött upplysningen att har begärt ajournering i tvä veckor, sä ärförhoppningen alt del omedelbarl efter dessa veckor kan träffas eu avial sä alldenna vikliga pedagogiska och uibildningspoliliska fråga får sin lösning. Två saker kan jag försöka göra och gör också så långt det går, för delförsta alt göra vad på staten ankommer för att förhandlingarna medkommunförbunden snabbi skall kunna avslutas, för det andra alt hållakontinuerlig kontakt med ulbildningsmyndigheten, UHÄ, för alt försöka förbättraförskollärarkandidaternas situation i det här krislägel, Däremoi ärnaturligtvis mitt handlingsutrymme i denna fråga besläml av atl enligt detriksdagsbeslut som Inga Lanlz var med om att fatta skall kommunerna haersättningen, och det är de som skall förhandla med personalorganisationerna.Där kan staten naiurligen inte gå in, INGALANTZ (vpk): Får jag ställa en sista fråga, eftersom jag tror all svaret på denintresserar mänga ; Kan säga någonling om tidsplanen? När kanman tänka sig all förhandlingarna blir klara? Belräffande de första förhandlingarna harjag redanangivit atl ajournering har begärts . 0/77bibehållande av det statliga stimulansbidraget till friluftsanläggningar i näl visseriigen alt del skallkunna gå fortare, men om det blir så vet vi inte. De andra förhandlingarna kanjag givetvis inte säga någonting om f n. Överläggningenvar härmed slutad. §22 Om bibehållande av det statliga stimulansbidraget till friluftsanläggningari närmiljö Jordbruksministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:84, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd medverka lill att delstatliga stimulansbidraget lill friluftsanläggningar i närmiljö bibehålls. Kommunalekonomiskaulredningen har föreslagit alt elt antal specialdes-tinerade statsbidrag slopasoch atl medlen för dessa bidrag i stället överförs tillskatieutjämningssystemei. Ett av de bidrag som föreslås överförda är bidragettill mindre idrotts- och friluftsanläggningar. Förslaget innebär attfriluftsanläggningar även fortsättningsvis skall åtnjuta samhällsstöd men iannan form. Remissinstanserna är i stort positiva till utredningens förslag.Frågan bereds f n. i budgetdepartemeniet. Regeringen kommer isärskild proposition att redovisa sina ställningstaganden i dessa frågor. HÅKANSTRÖMBERG (s): Herrialman!Jag ber all få tackajordbmksminisiern för svaret på min fråga, som jag harställt med anledning av den skrivelse som avgivils från tilljordbruksdepartementet med förslag om ändring i de nuvarande formerna förstatliga stimulansbidrag till rekrealionsanläggningar i närmiljö. Del föreslåsi skrivelsen atl dessa i vissa delar skall slopas och atl de i stället skallöverföras lill de primära rekrealionsanläggningar vilka år 1975fattade beslut om. Jaghar full förståelse för önskemålet om att de primära rekrealionsanlägg-ningarnautvecklas i den takt som de har varit planerade för och aU de skall kunnatillgodose det ökade behov av möjligheter till stimulerande fritidsaktivitetoch rekreation som föreligger. Jag har däremot inte samma förståelse för alt endel av de bidrag som nödvändigtvis måste satsas för detta ändamål skall tasfrån det statliga bidrag som f n. utgår lill rekreationsanläggningar inärmiljö. Det är trots allt ganska blygsamma belopp i jämförelse med vad somkommer all behövas för alt kunna ulveckla de primära rekreationsområdena. Delhar visat sig atl jusl de här rekreationsområdena är viktiga och alt därmed delstatliga stödet till dessa mindre friluftsanläggningar har varit mycketvärdefullt. De har också utnyttjats i stor utsträckning, eftersom de oftaligger i nära anslutning lill bostadsområden och del därför också är lätt aU lasig lill sådana anläggningar. Vi talar ofta om attstimulera friskvården. Just sådana anläggningar är ett utmärkt led i enförbättrad friskvård. Del är också en aktuell fråga, eftersom en kampanjplaneras lill nästkommande år för en bättre friskvård. Det skulle då varaolyckligt om statens bidrag lill sådana anläggningar skulle upphöra just , Att behovel av anläggningarna är mycket stort visar f ö, denkö som väntar på att erhålla bidrag för uppförande av flera sådanaanläggningar. Närnu jordbruksministern i sitt svar hänvisar lill skalteuijämningsbi-dragetkanjag säga att jag delar uppfattningen att det behövs en samordning avbidragen, men i den skrivelse som naturvårdschefen avgivit står atl dettabidrag bör slopas och i stället överföras lill de primärarekrealionsanläggning-arna. Detta skulle emellertid betyda atl mindre bidragkommer att utgå, och del är det som jag anser vara mycket felaktigt, eftersomde här bidragen behövs för att slimulera friluftsanläggningarna, Inie hellerär, som jordbruksministern framhåller, remissinstanserna sä positiva tilldella förslag. Många idrotlsorganisationer, friluftsfolk och många kommuner ochlänsstyrelser är helt emol del förslag som har avgivit ochvill alt nuvarande ordning skall bibehållas. Jaghar, herr talman, velat göra jordbruksministern uppmärksam på vilka negativakonsekvenser ett slopande av bidraget kan få för fritidsaktiviteter ochfriskvård. Jag hoppas all jordbruksministern noggrant överväger dessakonsekvenser innan slutlig ställning las i den här frågan. Ombibehållande av det statliga stimulansbidraget till friluftsanläggningar inärmiljö Det är förslag från två utredningar som f n, bereds i departementet.Del ena är rekreationsberedningens förslag om bl. a. nya bidragsformer förutbyggnaden för rekreationssektorn, som framläggs i belänkandel Statligainsaiser för turism och rekreation. De förslagen har remissbehandlals. Vidarehar i skrivelse till regeringen föreslagit förändringarav anläggningsstödel till idrotten och friluftslivet. Förslagen, som syftartill alt slimulera ulvecklingen av primära rekreationsområden, bereds nu ijordbruksdepartementet. Som framgått av milt frågesvar bereds f n. ibudgetdepartemeniet förslag frän den kommunalekonomiska Ulredningen som syftarlill alt kommunerna genom förändringar i skatteuljämningssystemet skall kunnafinansiera friluftsanläggningar i närområden. Det är således inle fråga om altöverföra bidrag till andra ändamål, t, ex, för ulvecklingen av primärarekreationsområden, HÅKANSTRÖMBERG (s): Som jag har framhållil för jordbruksministern är del intedetta all man skall försöka samordna bidragen som jag har reagerat negativtmol. Vad jag däremoi har reagerat negativt mot är att man skulle slopa bidragettill mindre anläggningar. Del gäller ju motionsspår, badanläggningar etc, somär värdefulla för att människor skall kunna ta del i fritidsaktiviteter ochfriskvård. Och det krävs då alt de har dem i sin närhet. Skulle bidraget nuslopas och pengarna överföras till de primära rekreationsområdena-där deskulle uigöra en ganska blygsam summa-tror jagatt del Omåtgärderför alt stoppa vissa socialmedicinska undersökningar blir en negativ effekt islällel för en stimulans lill ett aktivare fritidsliv och friskvård, Del är inle fråga om att slopa elt samhällsstöd, ulan om all ändraformerna för det, HÅKANSTRÖMBERG (s): I skrivelse är del fråga om an slopa en stöd ochöverföra pengarna lill de primära rekreationsområdena. Överläggningen varhärmed slutad. § 23 Om åtgärder föratt stoppa vissa socialmedicinska undersökningar Försvarsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:77, ochanförde: Herrialman!Lilly har frågat om jag är beredd alt vidta åtgärder för att vissaundersökningar inom försvaret med socialmedicinsk profilering stoppas och atlfrågeformulären förstörs. Densocialmedicinska undersökning som åsyftas avser att skapa bättreförutsättningar för förbandet att hjälpa de värnpliktiga atl genomföra grundutbildningenoch därmed också minska avgångarna under utbildningen. Närförslaget till undersökning presenterades för berörda myndigheler omfattadedetta utöver det socialmedicinska innehållet också ett nyll psykologiskt test.Försvarets sjukvårdsstyrelse, , värnplikisverketoch försvarsstabens personalvårdsbyrä avstyrkte den föreslagna undersökningeni sin helhet. Vad man främst vände sig mot var undersökningens inriktning motatt försöka ge underlag for att i tidigt skede kunna avskilja värnpliktiga somuppvisar svårigheter atl klara utbildningen. Vid ärendets fortsattahandläggning bedömdes att det nya psykologiska testet hell skulle utgå urundersökningen. Chefen för värnplikisverket ansåg däremot atl den del avundersökningen som avsåg atl försöka klargöra vilka förändringar som kan hauppstått i den värnpliktiges siluation mellan tiden för inskrivning ochinryckning kunde vara av värde när del gäller ansträngningarna atl hjälpa denvärnpliktige att genon;iföra sin gmndulbildning. Överbefälhavaren gav därförmilitärområdesbefälhavaren i Bergslagens militärområde i uppdrag att genomföraundersökningen. Utvärdering skulle ske i samråd med försvaretssjukvårdsstyrelse, värnplikisverket och försvarsstabens personalvårdsbyrä samlredovisas för överbefälhavaren och chefen för armén. Enligtvad jag vidare låtit inhämta kan, efter överenskommelse mellan förbandsläkarenoch den enskilde värnpliktige samt efter beslut av chefen för förbandet, informationenfrän undersökningen användas frän fall till fall under utbildningens gäng i denmån den ger underlag för individuellt inriktade åtgärder. Eftergrundutbildningens slut kommer handlingarna all kompleiteras med ulbildningsresullalenoch sedan avidenlifieras, innan de överiämnas för bearbetning. Undersökningarsom avser personliga förhållanden kan naturiigtvis ifrågasättas med hänsyntill dels den enskildes integritet, dels behovet och värdet av jusl sådanaundersökningar, Enligl min mening är det viktigt att sä långt del är möjliglförsöka minska avgångarna under värnpliktstjänstgöringen. Huruvida dennaundersökning kan bidra till della harjag svårl alt bedöma. Dylikaundersökningar kan erbjuda problem från iniegriletssynpunki. Jag utgår ifrånall en noggrann utvärdering görs av berörda myndigheler, innan nyaundersökningar sker. Jag finner dock ingen anledning alt nu vidta någraåtgärder. 0/77åtgärder för att stoppa vissa socialmedicinska undersökningar Jag ber alt få lacka för svaret. Del är klart att jag är besviken överalt försvarsministern inle är beredd atl nu förbjuda dessa socialmedicinskaundersökningar. Jagkan inte finna att dessa socialmedicinska undersökningar har någon funktion attfylla. De har det i alla fall inle i den mening som -del är hansom har gjort undersökningarna - vill ge sken av i det följebrev som är fogattill frågeformulären. Alt en sådan undersökning skulle vara en hjälp attförhindra avgång är tvivelaktigt. Tvärtom kan den varaett säll an sålla ut de värnpliktiga som ligger i riskzonen i tidigt skede. Ärman ute efter alt hjälpa de värnpliktiga finns det andra vägar all gå. Då börman först och främst i den information som ges vid inryckningen tala om vilkamöjligheter lill hjälp som finns via personalvården, läkare och kanske befälsom ställer upp för den värnpliktige. Skall man komma ät avgångarna är det juinte bara den enskilde värnpliktige som man har alt ta hänsyn lill - man måsteockså se på miljön i dess helhet. Går man den vägen, somjag skisserat, blir delen bättre frivillighel för den värnpliktige, som då själv kan bestämma om hanbehöver och vill ha slöd och hjälp. hjälpa den värnpliktige måsle man ge personalvårdssidan ökade resurser, såatt man därifrån kan göra en verklig insals för alt hjälpa. Tillräckliga sådanaresurser finns inie . Det har vi från försvarels personalvårdsnämnd, därjag ingår, klart kunnal konsialera vid våra besök ute vid förbanden och ocksåpåpekat ett flertal gånger. Jag kan inte se atl en socialmedicinsk undersökninghjälper upp den silualionen. Somdel är skickar man hem värnpliktiga alltför lättvindigt jusl på grund avbristande möjligheter att ta sig an dem. Man flyttar över problemen till någonannan instans, men det är här som resurserna måste sältas in. Vadhänder med undersökningen efter grundutbildningen? Skall den hänga med undervederbörandes hela lid i försvaret? Vi skall komma ihåg atl del är fråga omunga pojkar som ännu inte har hittat sin 0/77 åtgärderför att stoppa vissa socialmedicinskaundersökningar Ofta är mångaav dem sociall omogna. Jagkan inle se något värde i denna undersökning som är positivt för denvärnpliktige. Man kan använda försvarets resurser på ett bältre sätt, t. ex.för att förslärka personalvårdssidan. , , värnpliktsverketoch försvarsstabens personalvårdsbyrå har vänt sig mot undersökningen i desshelhet. Jag vill också upplysa om att alla utom chefen för värnplikisverketstod fast vid vad de sagt lidigare, alt undersökningen inte skulle komma tillstånd. Del gjorde de alltså även efter det att det psykologiska testet tagitsbort. Även om det psykologiska testet nu är borta är del ändå ett flertal myckelnärgångna frågor som skall besvaras. Jagvill verkligen hemställa atl försvarsministern ser lill alt inga nyaundersökningar förgöras. Att bara utgå ifrån atl så inle sker är för svagt.Eller kan jag kanske lolka försvarsministerns skrivning så, all han menar attinga nya undersökningar får göras? undrade vad som händer med undersökningarna efter detatt de gjorts. Jag har inhämtat atl beträffande den socialmedicinskaundersökningen gälleratt de ifyllda frågeformulären förvaras under lås hosförbandsläkaren, som är bunden av läkarens tystnadsplikt. Varie formulär har enegen kod, och kodnyckel för resp. namn och personnummer förvaras separat. Deninformaiion som finns i formuläret kan användas under utbildningens gång, ochden ger underlag för individuellt inriktade åtgärder. Informationen kan dockendast användas efter beslut av förbandschefen grundat på överenskommelsemellan den enskilde värnpliktige och förbandsläkaren. Efter grundutbildningensslut kommer handlingen alt kompletteras med utbildningsresuliat, omutbildningen genomförts. Därefter kommer ideniifieringsmöjligheierna attförstöras innan handlingarna överlämnas för bearbetning och senare redovisning enliglÖB:s order. Till sisl vill jag påpeka all syftet medundersökningen i alla fall är vällovligt, nämligen all minska avgångarna undervärnpliktstjänstgöringen. a. har värnpliklskonferensen lidigare uttalat sigför atl man skall göra en förnyad inskrivning för sådana värnpliktiga somkommer in lill tjänstgöring långt efter del ursprungligainskrivningsförfarandet. En ny inskrivning skulle vara alldeles för dyr. Den nuverkställda undersökningen ärett föga dyrbart säll alt följa upp denvärnpliktiges situation. Möjlighelerna all minska avgångarna finns juredan i dag. Det finns absolut ingen anledning atl göra kostsamma ochtvivelaktiga sociologiska undersökningar för den sakens skull. Man kan användade medel som finns och förstärka dem. Man måsie väl i rimlighetens namn kunnakräva av de befäl som lar hand om de inskrivna värnpliktiga, som de ju snabbilär känna, att i första hand de tar sig an de värnpliktiga, om dessa harproblem. Då skall del finnas resurser på personalvårdssidan au göra detta. Fördel behövs del inga sociologiska undersökningar. Beslutet alt genomföra undersökningen innebär att en gemensamutvärdering av resultatet skall ske mellan värnpliktsverket, sjukvårdsstyrelsenoch försvarsstabens personalvårdsbyrä, varefter resullalet skall redovisas förÖB. I detta förfaringssätt ligger en automatisk styrnings-möjlighet, som jagutgår från kommer atl utnyttjas. Imilt svar antydde jag också del faktum alt jag själv har förbehållit migfrihelen atl i framliden ingripa med styrande åtgärder, om delta skulle visasig önskvärt, vilket jag inte skulle tro blir fallet. Överiäggningenvar härmed slutad. §24 Föredrogs och hänvisades 1978/79:33 och 58 tillskatteutskollet 1978/79:65 tillsocialutskottet §25 Föredrogs och bifölls Inlerpellationsframställningar 1978/79:70-72 §26 Anmäldes och bordlades 1978/79:16 om vissa ansiällningsfrågor belräffandevårdlärare i gymnasieskolan och högskoleutbildning m. m. 1978/79:39 om avdrag förframtida utgifter för hantering av kärnbränsle 1978/79:40 med förslaglill lag om bölesverkställighet m. m. 1978/79:50 om inriktningenav den ekonomiska politiken, m. m. 1978/79:52 om ändring ilagen (1970:742) om lönegaranliavgift, m. m. 1978/79:54 om ändrade regler för uppskov medbeskattning av realisationsvinst, m. m. 1978/79:56 om ändring isjömansbeskaUningen, m. m. §27 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits lill kammarkansliet 1978/79:73 av PärGranstedt (c) till jordbruksministern om användningen av kemiskabekämpningsmedel i naturen: .Användningen av olika kemiska bekämpningsmedel inaturen och i parkområden har under en lång följd av år varit föremål förenintensiv debatt. Särskilt miljörörelsen och berörd allmänhet har uttalatfarhågor för miljö- och hälsoriskeroch krävt restriktioner. Myndigheler och expertis har försökt lugna de oroligaoch hävdat alt inga risker finns. Användningenav fenoxisyror har särskilt uppmärksammats i miljödebatten. Också beträffandedessa ämnen har berörda myndigheter konsekvent hävdat all riskerna är försumbara.När regeringen förbjöJ användningen av bekämpningsmedel som innehåller2,4,5,-T gjorde man del med hänsyn lill allmänhetens oro och ulan slöd frånexpertis och kontrollerande myndigheter. 1en undersökning som framlagts av och universiiet visar det sig atl de allmänna farhågorna varitberättigade. Undersökningen visar sambandet mellan mjukdelscancer ochexponering för fenoxisyror eller klorfenoler. Den visarall risken all drabbasav mjukdelstumörer är slörre för den som utsatts för sådana ämnen ändem som inle exponerats. Räknar man enbart med fenoxisyror är risken 5,3 ggrstörre och räknar man enbart med klorfenoler är risken slörre. Resullaletav denna undersökning är givetvis myckel alarmerande. I underlaget ingår ocksåpersoner med en ganska måttlig exponering. Gränsen har satts vid . Förfenoxisyror har också medräknats arbete inom nybespruiat, vält område. Undersökningenär begränsad i sin omfattning. Den har bara avsett en viss lyp av sjukligaförändringar och en viss grupp kemiska preparat. Risker för andra cancertyperoch i samband med andra kemikalier kvarstår outredda. Delär viktigt all samhällel snabbi reagerar pä dessa nya informationer. Det måstedels gälla restriktioner och förbud mot preparat som innehåller fenoxisyror ochklorfenoler, dels också föranleda en mer restriktiv inställning tillbekämpningsmedel i allmänhet. Uppenbarligen måsie trovärdigheten ochrimligheten i den överslätande attityd myndigheterna intagit nu skarptifrågasättas. Umeåundersökningenhar tidigare under detta tagits upp i en enkel fråga av () till dåvarande jordbruksminister , Då denna fråga inte hannbesvaras och mol bakgrund av vad jag här anfört vill jag ställa följande frågortill jordbruksministern: Vilka åtgärder avser regeringenatt vidta gentemot preparat som innehåller fenoxisyror och klorfenoler? Vilka konsekvenser anserjordbruksministern i övrigt all Umeåundersökningen bör få för samhälletshandläggning av frågor som gäller bekämpningsmedel? 1978/79:74 av LeifZetterberg (c) lill statsrådet om föreningsledares medverkan iskolarbetet: Föreningslivet är i likhet med arbetslivet ennaturlig del i en aktiv skoldag.