prot · G209152 · 1978-12-31 00:00:00 — Vpk-represenianten i utredningen betecknadedelta som etl köpslående, och enligt honom skulle detta vara något förkastligt.Men vad det hela liden handlat om har i själva verket varit elt arbete som gåttut på att uppnå enighet och som syftat lill helheten och lill landets bästa.Jag kan inle se något förkastligt i alt man försöker gå varandra till mötes ifrågor av just den här typen. Det kräver god vilja men också civilkurage attgöra upp om en samlande lösning, där man kanske får både ge och la. Jag villbegagna detta tillfälle lill att understryka det förnämliga arbete på au nå den här samlande lösningen som utfördes av utredningens ordförande, professor . Hans förmåga att finna nya lösningar på gamla och besvärliga problem är värd stort beröm. Om alla utredningsordförande i delta land arbetade med hans snabbhet och hade hans konstruktiva förmåga skulle del svenska utredningsväsendet ges en bättre effektivitet och få elt långt bättre rykte än det dess värre har. Konsiitutionsutskoltet har helt och hållet följt rätlighelsskyddsulredning ens förslag, liksom man i gjort det när man skrivit propositionen. De förändringar som har gjorts är fö och i stort sett av formell 46 natur. Det innebär att utredningens förslag om ellförstärkt skydd för de gmndläggande fri- ochrättigheterna följs upp effektivt. Vi för t. ex. ett särskilt förfarande vidrällighetsbegränsande lagstiftning, där förslaget antingen vilar i tolv månaderom tio riksdagsledamöter begär del eller kan antas om del vidomröstning i får stöd från minst fem sjättedelar av de röstande. Omdetta och de övriga regler som kommer all gälla vid rällighetsbegränsandelagstiftning kan sägas-och det har skett ett antal gånger i debatten-att delblir en krånglig handläggningsordning. Det ligger en hel del i detla. Men mankan naturligtvis med rätta genmäla au del skall vara svårt att inskränka fri-och rättigheter och alt vi i framliden får ta den olägenhet som ligger i enrelativt komplicerad handläggningsordning. Påetl par punkter sker det direkta och konkreta förstärkningar av vissa särskildafri- och rättigheter. Det skydd som gäller mot retroaktivstrafflagstiftning utsträcks nu lill atl gälla också skatlelagslifiningen. Detlaär atl hälsa med stor tillfredsställelse. Del är viktigt att medborgarna kanförutse konsekvenserna av sina handlingar, och detta måste också i rimlig mångälla ekonomiskt handlande. Retroaktivitet lill förfång för den enskilde äreltotyg, och det är glädjande att vi här äntligen får klara riktlinjer. Denandra punkten på del ekonomiska området där det sker förbättringar genom detbeslul som vi strax kommer alt fatta gäller skyddet vid expropriation ochdärmed jämförligt ingrepp. Utredningen har föreslagit en omformulering av denaktuella paragrafen i grundlagen så au det, tillsammans med motiviexien, klartframgår alt en tillfredsställande ersättning skall lämnas för den förlust somuppkommer vid expropriation eller annat sådant förfogande. Ersättningen skallanknyta till den ersättningsnivå som gäller . Lagprövningsrättenskrivs in i regeringsformen. Det är förvisso ingen dramatisk förändring av detkonstitutionella lägel, eftersom en sådan lagprövningsräti ansesföreligga ändå. Någotstörre förändring blir det i fråga om lagrådets sammansättning och uppgifter.Jag vill här peka på en väsentlig sak, nämligen atl lagrådet i forlsältningenför - och skall - granska förslag till skattelagstiftning. Förhoppningsviskommer detta au innebära all vårt komplicerade och snåriga skattesystem ges enklarare utformning i framliden. Man kan i alla fall ha den förhoppningen, herrlalman, och del blir en viktig uppgift för lagrådet alt i framliden medverkalill detta. Närdet sedan gäller den fråga som vi har diskuterat här , beslutandefolkomröstning vid grundlagsändringar, så finns det anledning alt hälsainförandet av sådan folkomröstning med stor tillfredsställelse. Våra grundlagarger Ju ramen för det demokratiska arbetet i vårt land, och även den som lilläventyrs är tveksamt inställd lill folkomröstningar som etl instmmenl i detpolitiska arbetet bör kunna acceptera atl när del gäller spelreglerna för detpolitiska arbetet skall folket ha sista ordet. Jag tror personligen inte atl detlafolkomröstningsinstitut kommer alt användas i någon betydande utsträckning,men genom sin blotta existens kommer det att utgöra ett allvarligt memento förpolitikerna atl försöka uppnå breda lösningar vad gäller Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. statsskicket i framliden. Jagmåste emellertid erkänna, herr lalman, alt jag inte riktigt kan förslå densocialdemokratiska reservationen när del gäller folkomröslningslagen. Jagtycker att argumentation, när han drar in utlandssvenskarnasrösträtt, är minst sagt förunderlig. Det ärju inle utlandssvenskarnas rösträttdet handlar om . Här handlar det om rösträtt för invandrare som ickeharblivit svenska medborgare. Vi är alla medvetna om au det är få länder somhar ett så förenklat förfarande när det gäller alt förvärva medborgarskap somjust . Det är väl ändå logiskt atl vi ger de invandrare som icke harsvenskt medborgarskap rösträtt i kommunala val och i konsekvens därmed också ikommunala folkomröstningar, och alt man har motsvarande regel för dem som harrösträtt i riksdagsval - och del har alltså inte invandrarna som inte harsvenskt medborgarskap. Elt krav för alt man skall fö utöva rösträtt vid defolkomröstningar del här gäller skall alltså vara svenskt medborgarskap. Jagkan, herr lalman, inte se annat än att detta är logiskt, ochjag har inte pånågot sätt blivit övertygad av de argument som har framförts från socialdemokratiskthåll. De är, med föriov sagt, inte särskilt preciserade. Vi har alltså uppnått en bred enighet på delta område, och dellyckerjag är någonting alt vara i hög grad tacksam över. Jag ber att få yrkabifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. Underdelta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. diskuterade ändringar i grundlagen i fråga omförbättringar av fri- och rältigheterna. Del blev en heldagsdebalt, somfortsatte etl bra lag efter middagsuppehållel. var det en ganskahetsig debatt, där både dåvarande justitieministern och dåvarande statsministernvar inblandade - och den som de häftigast vände sig emot var dåvarandefolkpartiledaren . Vadvar det som hertar och med sådan intensitet bekämpade 1976? Detvar det som vi har att besluta om och som i princip ett enigt utskottställt sig bakom. Folkpartiethar länge drivit frågorna om atl förstärka fri- och rättighets-skyddet igmndlagen. Det är hell enkelt en gammal liberal förfatlningstra-dition altförsöka göra så. Det har ofta varit svårt. För eu litet parti har del inlealltid varit så lätt att få gehör för sina idéer. Men har strävatvidare oförtrutet för att förbättra skyddet för fri- och rättigheter igrundlagen. Och Slår vi här. ,1979, accepteras till stora delar det som förkastades 1976 och som i stort settansågs vara ett dåligt skämt 1973 eller tidigare. Det visar aU även ett litetparti kan fö igenom viktiga delar av sin politik när det envist och oförtrutetsträvar vidare mot elt klart uppsatt mål. Jag vill betona all jaganser atl såväl som beslul innebar förbättringar av skyddetför fri- och rättigheterna. År1976 var det på fem punkter som krävde förbättringar sommajoriteten inle ville acceptera. Del rörde sig om särskilda procedurer vidbeslut om inskränkningar av rättigheterna. Det beslutar vi om . Vi villeha folkomröstning vid gmndlagsändring. Särskilda regler förbeslul om grundlagsändring, del accepterar majoriteten . Lagrådsgranskningav alla lagar som inskränker fri- och rättigheterna samt obligatorisklagrådsgranskning av viktigare lagar i övrigt krävde vi då. skall vibesluta om en ordentligt utökad lagrådsgranskning. Ävenom dagens förslag inte i detalj exakt överensstämmer med våra krav ärdet sanneriigen ingen överdrift alt hävda att det i princip är samma förslagsom då förkastades som en bred majoritet här i är beredd att anta.Förutom de punkter jag räknade upp stärks det direkta fri- ochrältighetsskyddel på en del ytteriigare punkter om antar det aktuellaförslaget. Jag skall inte gå in närmare på vilka. a. har tidigare talaregjort det. Jaganser att det är ett viktigt beslul som kommer att faua ochförhoppningsvis återigen , så att förslagen kan träda i kraft . Men för den skull får man inte tro att grundlagsarbetet och arbetetför all förstärka de medborgeriiga fri- och rättigheterna en gång för alla äravslutat. Det pågående arbetet med en yttrandefrihetsgrundlag är ell exempel påall arbetet drivs vidare. Delfinns ytteriigare exempel där del kan bli aktuellt alt gå in ochförslärka den enskilde medborgarens fri- och rättigheter. Men de frågorna harkanske inle kommit så långt i debatten att de ens är färdiga för utredning. Vadjag tänker på är t. ex. skyddet för den enskilde i förhållande tillorganisationer, skydd för privatlivet och personlighetens okränkbarhet. menar alt vi också borde försöka få in t. ex. frågan om föräldrarätt ochutbildningsrätl i grundlagen. På den punkten vill jag säga att många av dem somhävdar utökad föräldrarätt helt blundar för barnens självklara rätt. Men jagaccepterar och tycker det är riktigt all debatten på det här området försvidare. Vimåste sedan också se över de lagar som medborgarna har att använda sig av förall kunna försvara och hävda sina rättigheter. Där kan vi göra myckel för attförbättra förhållandena jämfört med hur det är . Somelt stort viktigt delmål står ändå dagens beslul, som innebär klaraförstärkningar och förbättringar av fri- och rättighetsskyddet. Jaghar sagt all det är fråga om etl mycket enigt utskott. Det finns bara enreservation, och den rör egentligen inte grundlagsdelen utan den följdlag somfolkomröstningslagen utgör. Det är socialdemokraterna som inte tycker atl denlagen bör användas vid rådgivande folkomröstning. När jag lyssnade lill HildingJohansson fick jag elt intryck av atl han ansåg atl en rådgivandefolkomröstning är ingenting annat än en glorifierad SIFO-undersökning och kunde fråga alla man träffar på i detta land den aktuella dagen. Nåja, jagmåste erkänna alt jag nog har betydligt större respekt för en rådgivande Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. 4 protokoll 1978/79:152 Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. folkomröstning än så, ochi praktiken torde den vara helt vägledande för beslul. Sedanblev jag uppriktigt sagt ganska orolig när började dra inutlandssvenskarna och frågan om deras rösträtt i detla. Jag vill ställa endirekt fråga: Menar att om socialdemokraterna skulle komma iregeringsställning igen så ämnar de inskränka svenska medborgares rösträtt iallmänna val? Jag tror att del vore bra med ett klariäggande på den punkten. Vadbeträffar de övriga argumenten fördel förslag som utskottsmajorileten förordar,så kan Jag hänvisa lill vad herrar Fiskesjö och har anfört. Meddet, herr talman, vill Jag yrka bifall till utskottets hemställan i alla delar. () kortgenmäle: När fyra partier i en utredning arbetar sig fram till en gemensamståndpunkt och sedan håller fast vid den, så känns det alltid egendomligt närföreträdare för ett av partierna träder upp och säger: Se hur rätt vi har fåll!Och bröstar man av - på det sätt som nu gör - alt härhar gjort sin stora politiska insats. Hurkan tro atl del finns något intresse för atl över huvud lagetförsöka nå fram lill enighet med ett parti som efteråt så fräckt går upp ochsäger att del är dess verk och att alla andra är överspelade? Jag antar att manpå folkparlihåll räknar med atl inte delta i samverkan med partierna på grundlagsfrågornasområde efter den deklarationen. Del här verkar ganska otrevligt, uppriktigtsagt. Jag måste fråga: Anser också folkpartiregeringen att den har vunnit seger över övriga partier? Låtmig också säga att vi till en del har tagit hänsyn lill de synpunkter som förtsfram från folkpartihåll. Men del är andra lösningar. Och i likhet med AndersBjörck måste Jag säga atl de insatser som och andra gjorde irälligheisskyddsulredningen var av grundläggande betydelse för att man skullefinna konstruktioner som möjliggjorde detta förslag. Hade vi följt Per Ahlmarkav , så hade vi fört en likadan strid som vi gjorde 1976, Närdet sedan gäller folkomröslningsinstitutet, så är det klart att vi skall harespekt för utslagen. Men vad är det som säger alt vi skall ha mindre respektför dessa utslag om invandrare som inte är svenska medborgare får ge uttryck åtsin mening? Varför skall vi underkänna deras mening och säga alt vi intebehöver ta hänsyn lill dem i delta fall, för de väljer inle riksdagsledamöter?Jag kan inte godta det resonemanget. När Jag nämnde utlandssvenskarna var detendast som en jämförelse. De får rösträtt i en sådan rådgivande folkomröstning,men del får inte invandrarna. Det var bara den jämförelsen Jag gjorde. () kortgenmäle: Man kan få lust alt säga: OJ då! Jag påminde visst omden inställning han haft tidigare, och det skulle Jag kanske inle ha gjort. Mendet behöver Ju inte innebära att Jag på något sätt förringar de insatser somgjorts av dem som arbetat i utredningen - och jag tror inte heller att jaggjort del. Det som arbetats fram i utredningen harju de olika partierna varitöverens om. VadJag försökte säga i mitt anförande var att det som vid ell lillfölle läggs framav ett parti och som då betraktas som ett dåligt skämt eller som etl oantagbartkrav, kan komma atl i stort accepteras av de andra partierna. Detkanske bara är så att vi legal litet före i tiden, alt vi varit för tidigt utemed våra krav. Men alt vi nu kommit överens och intagit samma ståndpunktertycker Jag bara är bra, och jag ställer mig helt bakom vad som har sagts härtidigare om önskvärdheten av enighet i fråga om grundlagsbesluten. Vad Jagmöjligen beklagar är att viljan alt försöka komma fram till en sådan enighetinte gavs till känna på samma sätt 1976. Men jag är nöjd med att vi nu harkommit längre och att viljan finns 1979. Sålill frågan om folkomröstning och vad som diskuterats beträffande rösträtten idet sammanhanget. Jagtycker del är rimligt alt del vid val lill den svenska - för del ärväl kanske där vi får börja-är svenska medborgare som har rösträtt. Närdetsedan gäller folkomröstningar, även de rådgivande, har Ju atl avgörade frågor som därvid skall las upp. Det är då rimligt och logiskt alt anse altvalmanskåren i de båda aktuella fallen skall vara densamma. Jag tycker delta ären logisk och rimlig linje alt försöka följa. Jagmåste tydligen peka på det som sade, nämligen altdet är felaktigt att tala om invandrarnas rösträtt. De flesta invandrare harrösträtt. De är nämligen svenska medborgare. Jag har väldigt svårt att se skall gå ifrån den grundläggande principen. Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. () kortgenmäle: Både 1973 och 1976 ansträngde vi oss för alt nå fram lill enighet. Delgjorde att vi i enighet skrev in vissa rättigheter. Både 1973 och 1976 var viockså eniga om alt vi skulle tillsälta nya utredningar. De besluten drevs intefram gentemot socialdemokraterna. Jag tror t. o. m. att Jag själv tog initiativtill dessa utredningar vid båda tillfällena och fick stöd från övriga partierssida. Molden bakgrunden känns det ganska olustigt att en folkpartistisk talesman går uppi talarstolen och försöker "kamma hem" allt detta. Här försöker vi nåfram till enighet i en grundlagsfråga, och då går upp och säger:Det sker på bas. Mendetta är fel. Det är en gemensam bas som vi har nått fram lill. Tack varemöjligheterna alt finna konstmktiva lösningar har vi kunnat nå fram lill detresultat vi har. Litet ödmjukhet kanske man kan begära även av TorkelLindahl när det gäller dessa stora och svåra problem. Om det hade varit Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. så enkelt som TorkelLindahl för sig , hade han Ju kunnat presentera dessa charmantalösningar som han nu talar om vid ett något tidigare tillfälle. Det gjorde inteTorkel . Jag tror inte ens alt han hjälpte Per i det avseendet. Närdel sedan gäller folkomröstningsinstitutet måste jag upprepa: Det är hellenkelt så all det lever i ett betydande antal invandrare som inte ärsvenska medborgare. De arbetar här. De får sin utkomst här. För mig ler del sigdå naturiigt alt de får delta i en omröstning som har den karaktären som det ärfråga om vid omröstningen . FörTorkel och är ett sådant resonemang hell felaktigt. Därmedvet vi atl liksom moderata samlingspartiet kommer atl säga klartnej till frågan om invandrarnas rösträtt, när den eventuellt återkommer.Centerpartiets ståndpunkt känner vi ännu inte lill. Jag har ställt frågan tilldem om detta, men inte fått något svar. TORKELLINDAHL (fp) kort genmäle: Jag vill bara säga att jag tog migorådet före alt Jämföra dagens beslul med våra krav 1976 och fann då enanmärkningsvärd överensstämmelse. tycker ytterst illa omdenna Jämförelse, och del slår honom fritt atl göra del. I motionen1977/78:227, vilken väcktes , begärde jag alträttighetsskyddsulredningen skulle fö i uppdrag alt överväga frågan om behovetav all återinföra en möjlighet lill kontroll från sida över dehögsta domstolsinstanserna. Jag väckte motionen bl. a. mot bakgrund av atlutredningen bl. a. sysslade med frågor om lagprövning och lagrådets ställning.Tyvärr underlät konsiitutionsutskoltet atl då behandla motionen.Rälligheisskyddsulredningen kom med sill betänkande senare under våren 1978ulan au beröra min frågeställning. Förslnu behandlas motionen. Jag beklagar givetvis själva lidpunkten förkonstitulionsutskollets handläggning av min motion. Likaså ärjag naturiigtvisinle särskilt tillfredsställd över de överväganden som utskottet gjort medanledning av denna. Idet följande skall Jag kortfattat lämna några synpunkter på bakgrunden lillmina tankegångar. Till en början kan konstaleras alt regeringsforminle på samma sätt som den tidigare medger insyn från sida i vadgäller de högsta domstolsinslansernas verksamhet. Då fanns nämligen riksdagensopinionsnämnd, som hade befogenhet all skilja ledamot av högsta domstolen ellerregeringsrätten från hans ämbete, om han, utan bevisligen begånget brott ellerfel, ändå förverkat det allmänna förtroendet. Motivettill atl avskaffa opinionsnämnden angavs vara all den kontroll som dennainstitution skulle utöva inte stod i överensstämmelse med principen omdomstolarnas självständighet. I och för sig delar jag uppfattningen atldomstolarnas självständighet i förhållande lill den politiska maklen är ensjälvklarhet i en demokrati som den svenska. Det är emellertid inte lika självklart aU del högstabeslutande statsorganet, dvs. , skall vara helt uteslutet frånmöjligheten att på något sätt kunna kontrollera de högsta domstolsinslansernasverksamhet. Enligtden nu aktuella proposiiionen kommer lagrådet, som beslår av domare från dehögsta domstolsinslanserna, att få en starkare ställning . Vidareföreslås ett uttryckligt stadgande i grundlagen om lagprövning, dvs. rätt ochskyldighet för domstol eller annat offentligt organ all pröva humvida enföreskrift som beslutats av regering eller riksdag står i strid medgmndlagarna. Anses så vara fallet, får föreskriften icke tillämpas. Imotsats till vad utskottet anför i sill belänkande ser jag en risk för en visspolitisering av domstolarnas och myndigheternas verksamhet. En sådan utvecklingbör med all kraft hindras. I stället bör man slå vakt om de svenskadomstolarnas integritet och självständighet. Just därför är det viktigt altinte minst de högsta dömande instanserna är förankrade i del demokratiskasystemet. ,som aldrig behövde begagna sig av sina befogenheter, hade enligt min mening ivarje fall formellt karaktären av en sådan förbindelselänk. Man kan här dra enparallell med den nya MBL-lagstiftningen, som förutsätter att den politiskademokratin inte träds förnär i samband med träffade kollektivavtal inom denoffentliga sektorn. har på detta område tillförsäkrat sig etl visstinflytande genom tillskapandet av den offentliga sektorns särskilda nämnd, sombeslår av riksdagsledamöter och representanter för arbetsmarknadens parter. Vadåter gäller lagprövning vill jag erinra om att bl. a. brukadeframhålla all den gamla opinionsnämnden var ett medel i syfte atl avhålladomstolarna från s. k. lagprövning, dvs. att vägra tillämpa ochregeringens beslut. Sådan lagprövning förekommer bl. a. i och Västtysklandoch har där varit ett starkt konservativt politiskt inslag. kanalltså sägas ha varit den demokratiska pariamenlarismens värn gentemoteventuella lagprövningsiendenser i högsta domstolen och regeringsrätten - vårahögsta domstolar. Lagrådet skall enligt propositionen fö nya föreskrifter förnär och hur man skall yttra sig över bl. a. regeringsförslag tillpropositioner. Lagrådet kan sägas vara en sista juridisk remissinstans före etlställningstagande av regeringen. Regeringen skall vara skyldig alt motiveravarför man underiåtit lagrådsgranskning i vissa fall. Härigenom får lagrådet otvivelaktigten starkare ställning . Somjag ser det innebär detla en återgånglill ett föråldrat synsätt på delta område. Avslutningsvisvill jag framhålla viklen av att domarulnämningarna inte blir politisktbetingande. Som jag betonat i min motion och som också utskottet understrykerär principen om domstolarnas självständighet viktig. Vi bör därför slå vakt omde svenska domstolarnas och domstolsmaktens utövares integritet. Jagvill än en gång erinra om all ulredningskravei i min motion inte gäller den ivår demokrati självklara principen atl domstolarna skall döma efter lagen ulaninblandning av politiska instanser i konkreta mål. Bakgrunden till motionen ärden utveckling mot en politisering av domstolsväsendet som Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. kanskönjas genom den s. k. lagprövningen. Att del här kan föreligga risker för enannan utveckling än den utskottet tänkt sig bör man inte bortse från. Utskotietyttrar sig här med en viss försiktighet, det skall medges. Det finnsuppenbarligen anledningar härtill. Ingenting,har det sagts, är så svårt som att spå, framför allt om det gäller framliden.Vem av våra grundlagsutredare hade tänkt sig en utveckling av vårtpariamentariska system som den vi upplever i vårt land med enminiregering som dansar med i de politiska svängningarna som om ingenting hänthur hårt den än trampas på tårna? Det är ändock den verklighet vi i dagupplever trots alla traditioner och djupsinniga tankar om utformningen avreglerna för vårt demokratiska och parlamentariska liv - detta sagt medanledning av anförande. Vibör se det i motionen uppmärksammade problemet i elt vidare perspektiv ändagens. Det gäller grunderna för både lagstiftningsmakt och desskontrollmakt. Det finns all anledning för att ägna uppmärksamhet ålde frågor jag har dragit upp i motionen. Alla kan vi hoppas på att utskotlelsbedömning, alt några risker för politisering icke skall förekomma, skall visasig vara riklig. Men härför krävs enligt min mening stark vaksamhet och enfortsatt debatt kring dessa för vårt parlamentariska liv och vår demokrati såviktiga frågor. Eftersom delta av allt all döma är mitl sista inlägg i kammaren i dessasammanhang vill Jag sluta mitt anförande med en förhoppning om atl dessa frågorinom en inte alltför avlägsen framtid blir föremål för en mer ingåendebelysning och uppmärksamhet än den utskottet ägnat dem i det nu föreliggandebetänkandel. Jag har i detläge som för dagen föreligger inget yrkande. Elt av de skäl som anger för sin oro för en politiseringav domstolsväsendet är den lagprövningsrätt som skrivs in i gmndlagen. Jagvill erinra om atl denna lagprövningsräti, såsom den är formulerad igrundlagsparagrafen, inte är något annat än ell fastställande av den praxis somredan råder och som måste råda-del framhöll Jag redan i mittinledningsanförande. Ivad gäller något nostalgiska argumentation för den gamlaopinionsnämnden vacklar i sin bevisföring.