prot · G209148 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi skall inte vara med, menar man,trots alt medlemskapet ingår som ett led i exportbefrämjan-de ansträngningar,dvs. insatser som i allt övrigt riktar sig till alla länder, oberoende avpolitiska överväganden. Vi ger händelsevis myckel mer i subvenlionspengar, iform av räntenedsätlningar, föratt underiätta exportfinansiering lill en långrad länder både i öst och i u-väriden - med politiska regimer som jag antar attherr inte sympatiserar med - än de blygsamma belopp som går till IDB. Mensamtidigt som socialdemokraterna inle vill vara med på den här exportbefrämjandesatsningen vill socialdemokraterna - som understrukit och somvi egentligen inte har fåll någon förklaring lill - hela liden se lill attSverige i ökad omfattning, och då i form av ren u-hjälp, skall stödja ett antalsocialistiska eller kommunistiska länder med mycket begränsad respekt förmänskliga fri- och rättigheter. Del förhållandel atl de länderna t. o. m.bedriver angreppskrig på olika håll i väriden anser socialdemokraterna intevara något hinder för biståndspengar. Socialdemokraternavill ge enorma u-hjälpspengar till länder som är med i den kommunistiskaorganisationen men de vill inte ge lån till latinamerikanska länder somdeltar i IDB - för alt förstå den dubbelmoralen behöver man vara rikt utrustadi spetsfundighelernas lankekonsl. All mäta länder, herr talman, efter så olikamåttstockar som socialdemokraterna gör är inle ägnat atl befrämja respekten försvensk neautralitei - och socialdemokraternas politik i IDB-frågan äräventyrlig förvår utrikespolitiska trovärdighet och ävenlyriig ursysselsättningssynpunkt. Torsdagenden 17 inaj 1979 () kortgenmäle: Del var intressant att i sitt anförande, i varjefall om jag hörde rätt, undvek ivå frågor som borde ligga honom nära. Fördelförsta kommenterade han inte uppgifter om atl det var tack vareIDB som ASEA fick sin order avseende Itaipuprojektel. Detta projekt finansierasdock inle alls av IDB. Något som för det andra borde ligga honom nära är all deexportorder som har föll har legal långt under hälften av vad han i enrad tidningsartiklar och debatter i samband med inträdet, då han varhandelsminister, hävdade atl skulle fö genom medlemskap i banken. Inteheller i det avseendet fungerar skrämselpropagandan mot sysselsättningensärskilt väl - den blir något av krokodiltårar. Viför inle - och del har aldrig varit en utgångspunkt för svenskutrikespolitik-låta vår anslutning till internationella organisationer betingasav tillgången till exportorder. Det är en farlig uppläggning atl hävda, alt vialdrig kan gå ur denna bank, oavsett vilken politik den för, beroende på våraexportmöjligheter. Egentligenborde Jag avstå från alt säga mer, eftersom inlägg iförsta hand är en hård attack mot utskotlsmajoriteten och särskilt mot centern.Med hela den uppläggning som har i delta ärende är detinför utskottsmajoriteten som han skall förklara, varför han kommer att röstaför en utredning, som skall utvärdera huruvida vi skall vara kvar i IDB. Frånherr utgångspunkt borde det vara logiskt all i stället sägaatl vi alltid skall vara kvar i IDB. STAFFANBURENSTAM () kort genmäle: Herr talman! Itaipuprojektel är, som jagsade i mitt första inlägg, icke ett IDB-proJeki, men det är mycket sannoliktatt vi, om som så gott som enda västeuropeiska land hade hållit sig förfint för att gå med i IDB, inte skulle ha föu denna order. Det är denbrasilianska regeringen som därvidlag har avgörandet i sin hand. Jag stöder denbedömningen på diskussioner som Jag fört med företrädare för den regeringen. Del är vidare utomordentligt sannolikt attBrasilien skulle finna någon form för att icke fullfölja den order som man hargivit ASEA, om tankegångar skulle vinna gehör.Jag upprepar att Jag skulle vilja höra hur då, om han skullekomma till , skulle försöka förklara för tjänstemän och arbetare varfördet är möjligt och förenligt med svensk utrikespolitik alt ge hundratalsmiljoner miljoner i bistånd till ländersom är med i den kommunistiskaorganisationen - det är fråga om rena gåvor - som del inte ärförenligt med svensk utrikespolitik att med blygsamma belopp i renthandels-befrämjande syfte delta i en organisation som IDB. Om förklara det, är han myckel duktig. () kortgenmäle: följer den uppläggning som flera tidigareborgerliga talare har använt, nämligen att mer uppehålla sig vid socialdemokratiskaregeringar i andra länder, Comecon osv. än all gå in på del som vi faktiskt debatterar, nämligen länderna i och relationer lilldetta område. Jag vidhåller att del vore fel av alt göra vår anslutningtill en internationell organisation beroende av om vi får i och för sigangelägna exportorder. Jag åtar mig gärna att föra den diskussionen. Det är endiskussion på vilken vår utrikespolitik traditionellt har varit baserad, herrBurenstam . STAFFANBURENSTAM () kort genmäle: Anledningen lill atl man tvingas tala om andra saker med , att man måste påvisa den totala brist på konsekvens som finns mellanutdelandet av ren u-hJälp till, kort sagt,ett antal förlryckarregimer ochmotståndet mol den handelsbefrämjande insats som medlemskapet i IDB innebär -som vi är helt inställda på atl låta alla andra exporifrämjandeinsatser fullföljas oberoende av vilken politisk regim det är fråga om. OmSverige exporterar en anläggning till , begär långakrediter, som subventioneras med svenska skattebetalares pengar. Det innebär, herrHellström, långt större årliga bidrag den vägen lill än vadIDB-proJeklen kräver. Detta bör understrykas alldeles särskilt med tanke på atten IDB-order ger kontant betalning. Då slipper se att vi gersubventioner via vårt exportfinansieringssystem. Dubbelmoralen på den socialdemokratiska sidan i den här frågan ärutomordentligt anmärkningsvärd, och Jag förstår inte atl de fackligarepresentanterna någonsin skulle kunna begripa hur del är möjligt alt, somsagt, å ena sidan kliva ur IDB och skapa arbetslöshet i t. ex.-och åandra sidan hälla hundratals miljoner ut över länder med kommunistiskorganisation. Del totala biståndet lill uppgår Ju lill 275 milj. kr. underden period då det har delats ut bistånd till , och det är långt mera än deanslag som det är fråga om till IDB - bara till ett enda land alltså. Förste vice talmannen anmälde alt all lill protokollet fö antecknat atl han inte ägde rätt tillytteriigare replik. Centerslämman 1976 behandlade en motion som ville all skulle gåmed i IDB. Stämman beslöt föreslå alt inte då skulle söka medlemskap.När sedan ändringarna kom i reglerna för atl fö delta i anbudsgivningen påIDB-finansierade projekt, så ändrades också förutsättningarna för stämmansbeslut. Tveksamhetenvar fortfarande slor, och när gav klarsignal för regeringen att sökamedlemskap i var det också med uttryckliga förbehåll: "Det ärangelägetatt vårt ekonomiska utbyte med inte kan utnyttjas som ett stöd avregimer som det i vårt land råder stor enighet om att fördöma." Det är ettcitat ur det betänkande som förelåg när beslutet fattades. begärdeårliga redogörelser för utvecklingen och de aktuella förhållandenainom bankens verksamhetsområde och var beredd att ompröva medlemskapet omförändringarna inte gick i positiv riktning. Förraårets redogörelse baserades bara på erfarenheterna från någon månadsmedlemskap, och det var alltså för tidigt atl dra några som helst slutsatser.Men hade vi kunnat vänta en djupare analys som skulle ha gjort det möjligtatt se vilka sammanhang vi är med i och vår roll i dessa sammanhang. Latinamerikaär en rik kontinent, snarare underbefolkad än överbefolkad. Varför ärmänniskorna falliga? Gör IDB det lättare eller svårare för människor attförbättra sin ställning? Vilken ulvecklingsfilosofi har IDB? Anser man att delär viktigt alt människorna får möjlighet all i första hand tillfredsställa sinabasbehov,även om sådana projekt inte direkt alstrar kapital och är lönsamma förvåra företag? På vilket sätt söker regeringen påverka bankens politik? Har vilyckats påverka eller inte? Regeringensredogörelse gör del inle möjligt atl få svar på sådana frågor. I motionen 2017,som undertecknats av , , och mig,påpekas att en närmare granskning av tillgängliga uppgifter svårt attdela regeringens optimism om bankens utveckling. Det finns inga beläggför att ullåningspoliliken utvecklas i en sådan riktning all strävandena tillsocial och ekonomisk utveckling och ökad demokrati för stöd från banken. Viföreslår att medlemskap nu omprövas och atl en pariamentariskkommitté utvärderar bankens verksamhet, så atl kan taställningslutgiliigt ,dvs. innan det bliraktuellt med inbetalninglill den femte kapitalpåfyllnaden. Utskotletsmajoritet har biträtt vår motion, och föreslås beställa en sådanparlamentarisk kommitté. Närdetgäller den femte kapitalpåfyllnaden innebär utskotlsmajoriieiens förslag attSverige fortsätter förhandlingarna om denna. Del är inte aktuellt alt utökavårt röstetal, som regeringen också påpekar i proposiiionen. Vi kommer atl göraklart för banken att vårt medlemskap är under omprövning och atl del är underdessa fömlsättningar vi underhandlar också om denna kapilalpåfyllnad. Jag anserdet rimligt alt vi inte påbörjar en nedlrappning i vårt engagemang förrän vibestämt oss för om vi skall gå ur banken eller ej. Det väsentliga är att vi nubör kunna vara säkra på atl få en klargörande granskning av vår roll i IDB. Ensådan utvärdering kommer all bli nyttig. Vi kommer inte att kunna fortsätta medden dubbelmoral vi nu ägnar oss åt, där projekt som stöds av IDB skall varaförenliga med vår rättskänsla, medan andra projekt inte har med den alt göra. Dethar framgått av debatten här i kammaren , av tidningsartiklar och på annatsätt alt fyramiljarderordern som Asea har fött från för atl delta iett jättestort vaiienkraftsprojeki i Itaipu inle är finansierad av IDB ochalltså inte skulle omfattas av några moraliska aspekter. IDB-motslåndarna ärangelägna all påpeka all det projektet inte stöds av IDB och därmed intebehöver ifrågasättas. Fördel första hade del inle blivit mer eller mindremoraliskt riktigt, om del här projektet hade fött pengar från IDB. Frågan manbör ställa sig är väl om projektet hjälper de förtryckta eller inte. Fördel andra tycker jag det är osmakligt att strunta i moralen om man tjänartillräckligt bra på ett projekt och om det ger tillräckligt många Jobb iSverige, medan man av moraliska skäl motsätter sig projekt som är mindrelönsamma för oss. Kanske är del i själva verket så att de projekt som IDBfinansierar ändå är bättre än de som vi medverkar lill utan IDB:s försorg? Vaddrar vi i så fall för slutsatser av del? Denhär kommitténs utredning kan hjälpa oss all klargöra de faktorerna. Detkommer också atl bli myckel nyttigt för oss att klargöra konsekvenserna av ettutträde ur IDB. Detla kommer självfallet att innebära och atl också tolkas somett avståndstagande från de olika regimerna i , som vi också iandra sammanhang fördömer. Vi kan naturiigtvis inte vänta oss att de svenskaföretagens goodwill kommer atl stärkas av detta eller att vi kommeratt liggaväl till i anbudsgivningen på några projekt i denna världsdel framöver. Men detär konsekvenser som Jag anser alt vi bör ta, om vi får klart för oss atl vimedverkar till all försvåra för människor alt göra sig av med det förtryck deutsätts för. Om vi kommer fram till att våra företag bidrar lill alt stödjaregimer som förföljer och torterar sina medborgare, då för vi inle tveka atlsätta stopp för del. Detgår inte att säga att handel och moral inte hör ihop. Att låta vissa handlingarinte räknas i moraliska sammanhang, därför att vi salt en viss etikett på dem,är verklighetsflykt och kanske den djupaste orsaken till ondskan i väriden. Detblir inte lättare för den som plågas atl veta alt del sker av handelspolitiskaorsaker. Omvi får klart för oss atl vi inrättat vårt samhälle och byggt upp vårt sätt altförsörja oss på strukturer som bidrar till ondska och förtryck, måste vi takonsekvenserna av detla. Det skulle innebära djupgående förändringar i vårtsamhälle, men Jag är övertygad om all också vårt land i så fall i del långaloppet kommeratt må väl av dessa förändringar. Jag ber atl fö yrka bifall lill utskottels hemställan på samtligapunkter. () kortgenmäle: anförande borde ju då leda fram lill alt hon borderösta med det socialdemokratiska förslaget om all låta utreda IDB:s verksamhet.Vianserjujustali man inte skall låta exporlorder, och inte heller storieken pådessa, bestämma vilken utrikespolitisk linje vi skall ha - vi skall inte,oberoende av om vi förstora eller små exportorder, vara med i IDB. Del ärprecis den linje som socialdemokraterna hävdar. Jagskall bara fråga vad det är för skäl som har fött henneattändra sig från den debatt iden här frågan som vi förde . Då sade honså här: Det har gått för kort lid för att nu ompröva medlemskapet. -Det var förett år sedan. Jag väntar på den inträngande analysen till nästa års proposition -det är nudet-och är då beredd att ta ställning till atl ompröva medlemskapet. Avvilket skäl har gått ifrån den linje som då ganska utföriigidelgavs kammaren? BIRGITTAHAMBRAEUS (c) kort genmäle: Ett mycket kort svar: Vi har inle fått den inträngande analys som jagväntade på. Bara någrastillsamma kommentarer. År1977 beslöt en majoritet i den här atl skulle ingå som medlemav IDB efter en ganska häftig debatt. anvisades ytterligare medel förbanken, och ett yrkande om utträde avvisades. har vi igen att la ställningtill förslag om utträde, liksom till förslag om atl inte skall delta iden femte kapitalpåfyllnaden. Om vill vara logisk bör den avslå dehär förslagen och i stället biträda näringsutskotieis förslag, till vilket Jagyrkar bifall. Vigick in i IDB av hänsyn till de fördelar som skulle uppstå för svensk export.De skälen kvarstår fortfarande. Som ulrikesulskoitel säger i sill yUrandeskulle ett beslut atl inte delta i den femte kapitalpåfyllnaden fö somkonsekvens "en kännbar inskränkning i möjligheter alt delta ianbudsgivningen lill projekt som finansieras med IDB-lån". Däremotgår ulrikesutskottet och näringsulskottet med på all en granskning nu görs averfarenheterna. Vi tycker det är viktigt all en sådan granskning görs och görs av en kommitté med pariamentarisk sammansättning. Till upgiften börhöra att göra en Jämförelse med andra utvecklingsbanker och försöka bedömavilka följder del skulle få från handels- och utrikespolitisk synpunkt och försysselsättningen i om utträder ur IDB eller med bibehålletmedlemskap avstår från att delta i framtida kapitalpåfyllnader. Delär i detla sammanhang viktigt alt komma ihåg atl traditionellt harvarit en stor exportmarknad för svenskt näringsliv. Denna del av världenmotsvarade av vår lolalaexport. hade andelen sjunkit lill och 1970 lill . En vissuppgång kunde registreras , . Men iflertalet latinamerikanska länder har svensk export, även om den har ökat iabsoluta siffror, under en rad år forisatt alt föriora marknadsandelar. Det ärdärför angeläget alt vidta exportfrämjande åtgärder från svensk sida.Förutsättningarna för att de skall fö effekt bör också vara goda. Del är som ensådan åtgärd som medlemskapet i IDB skall ses. Låtmig erinra om att vad socialdemokrater och kommunister föreslår och tidigarehar föreslagit är att svensk industri skall ta en allvarlig konkurrensnackdelnär del gäller exporten på denna viktiga marknad. Om vi inle hade gått in sommedlem hade vi uteslutits från anbudsgivningen på IDB-stödda projekt. Ocheftersom nästan alla Jämförbara industriländer, nästan alla europeiska länder, är medi IDB måste de som ställer förslaget au vi skall gå ur mena atl så gottsom ensamt skall la denna nackdel. Riksdagenhar inte - inte heller socialdemokraterna, mig veterligl - hävdat att debiståndspolitiska synpunkterna skall reglera vår handel och våraexportansträngningar. Vi har i stället sagt atl en avvägning för ske inomu-landspolitikens ram. Där kommer inte alltid de bislåndspolitiska synpunkternaatl vara bestämmande. Påhandelns område för man välja metoder och mekanismer som inte missgynnar utangynnar . Man kan inle gärna hävda alt IDB skulle missgynnamedlemsländerna i . Tvärtom är IDB en krediiin-stilulion som gergoda lån till Latinamerikanska länder. De får låna lill 7,5 96 ränta ur detordinarie kapitalet, och löptiden är . När det gäller specialfonden ärdet ännu bättre villkor. Lånen ur fonden har en löptid , inledd aven amorteringsfri period , och en ränta som varierar . Närvi i denna kammare har diskuterat bistånd har vi fastslagit som princip att vii vårt bistånd vill stödja de allra fattigaste länderna. Däremot har denna kammareinte haft någonting emot att vidga vårt handelsutbyte med alla typer avu-länder. I den frågan har inte heller socialdemokraterna tyckt annorlunda.Visserligen har socialdemokraterna hävdat all man vill ge bistånd tillDominikanska republiken och , länder som inle tillhör de fattigaste.Jamaica har en bruttonationalprodukt per invånare.Dominikanska republiken har en bruttonationalprodukt på . Delär helt andra siffror än de som gäller förde mollagariänder som vi har försvenskt bistånd. Närdet gäller handeln med vill inle heller socialdemokraterna,såvitt jag kan förstå, att vi skall begränsa vår handel till de ländersom vigillar. Redan nu ökar exporten i absoluta siffror till en rad länder med olikapolitiska syslem och förhållanden, och socialdemokraterna opponerar inte motdetta. Jag tror också alt vi är många som kommer ihåg att det inte är många årsedan en av de socialdemokratiska ministrarna, , gjorde enPR-resa lill föratt främja svensk export till och andraländer i . Detsom lycks skilja oss åt reduceras därför till frågan om vi skall främjaexporten också genom medlemskap i , ett av de export främjande medel somstår till buds. Detta, herr talman, kan inte gärna vara skillnaden mellan moraloch omoral. (vpk)kort genmäle: , som så många andra, talade om värdet för exporten, menhan gav inga konkreta exempel. Det kan kanske vara så -även om man inte harkunnat bevisa det-att medlemskapet på kort sikt kan ge bra utdelning. Men pålång sikt kan det bli förödande försvensk industri. Som Jag sade tidigarebygger de stora svenska företagen upp sin kapacitet utomlands och flyttarJobben dit. Del minskar sysselsättningen i . En order för ASEA kan påsikt betyda att jobben i försvinner, därför all fabriken blir olönsam och det ärbättre all producera i t. ex. . Del är ännu ingen som konkret hartalat om vilka fördelar medlemskapet har givit svensk export, varken på korteller lång sikt. DAVIDWIRMARK (fp) kort genmäle: Det finns inga bevis för att elableringar av svensk industri iLatinamerika har lett till minskad sysselsättning i eller minskadsvensk export. Tvärtom tyder alla tecken på att ökad export från gårhand i hand med elableringar i dessa länder. Om del kan man fråga de enskildaföretagen. Man kan också titta på statistiken. Där finner man klara indikationerpå detta. Jag skallfatta mig kort. OswaldSöderqvist antydde oförblommerat att Mr. Palterson av rädsla för repressalierfrän banken eller från annat håll i sitt brev till mig skulle ha talat motbättre vetande och mol sitt eget lands intressen. Denna ganska grovaförolämpning mot en ledande företrädare för ett progressivt demokratiskt landär värd all notera men kräver inget ytterligare bemötande. Jagvill erinra Mals om atl Mr. Palterson inte inskränkte sig till attenbart redogöra för förbindelser med IDB utan också underströk att IDBär väl bekant med hela regionens särskilda utvecklingsbehov och ger vitalabidrag till utvecklingsanslrängningarsomgörsav ländersom är öar och små stater.Jag erinrar också om att inget latinamerikanskt land uttryckt önskemål om atlSverige bör lämna IDB. Jag är däremot inte ett dugg överraskad av att MatsHellström och svensk socialdemokrati med honom uppträder som den besserwisserman känner sig som och gärna vill vara. Det är inte förvånande atl de lillskillnad från socialdemokratiska, liberala och till äventyrs ocksåcenterpartistiska politiker i fria demokratiska stater i vet vadsom bäst gynnar de många människorna i regionen. vet som vanligtmycket bättre varskon klämmerän den som har den på sig. Slutligen, , vill Jag säga all viinle kan vänta att ta ställning till frågan om den femte kapitalpåfyllnadenlill efter del atl den nu föreslagna utvärderingen ägt rum. Banken skall habesked om beslut . Skulle en översyn leda till ettutträde blir frågan om både den femte kapitalpåfyllnaden och andrakapitalinsatser i IDB som har gjort något som då får tas upp medbanken. Ingen erfarenhet finns, eftersom inget land har begärt utträdeur IDB. Jag skall vid denna sena tidpunkt i debatten inte gå in på sakfrågansärskilt mycket. Jag vill bara understryka vad som redan har sagts, bl. a. avBirgitta , att del naiuriiglvis finns ett samband mellan'handelspolitik, biståndspolitik och moral. Vi som har motionerat i den härfrågan har agerat tidigare, och vi har medverkat lill all har beslutat la ställning fören årlig redovisning från regeringen och atl vi återkommande skall analyseravad medlemskapet leder till. motion som väckts till årets riksdag har vi ställt tre krav. De gäller fördel första en grundlig utvärdering , för det andra tillsättandet aven parlamentarisk kommitté som skall göra denna utvärdering. Dessa båda förslaghar tillstyrkts av näringsulskottet, och jag känner mycket stortillfredsställelse med det förhållandet. Dentredje punkten i motionen avser den femte kapitalpåfyllnaden. På den punktenhar utskottet tillstyrkt att i-iksdagen skall ta ställning för enkapilalpåfyllnad. Det finns naturiigtvis argument för ett sådant ställningstagande.Förhandlingar pågår, och del sägs atl man inle skall avbryta dessaförhandlingar under deras gång. säger man all det inte är aktuelltalt utbetala några pengar som löper fram till dess attutvärderingen skall äga rum. Egentligen är det då inte så stor skillnad mellanmolionsförslagel och utskottets förslag. BirgittaHambraeus sade alt man inte skall börja en nedlrappning av vårt engagemangförrän vi har tagit ställning till om vi skall vara med eller inle. På denpunkten harjag som motionär en något annan uppfattning. Jag tycker inte viskall börja en uppträppning. Eftersom det inte handlarom att betala ut någrapengar kunde vi myckel väl låta den frågan anstå tills vi har fött en samladredovisning och gjort en bedömning av hur vi skall se på medlemskapet i IDB. Avden anledningen harjag inte funnit skäl att ändra mitl ställningstagande fråni när vi skrev motionen, där vi yrkade atl inte nu tarställning till femte kapitalpåfyllnaden. Jag yrkar därför bifall till motionenstredje alt-sats. Meddetla anförande, i vilket () instämde, var överiäggningenslutad. Propositionergavspå bifall fill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 661 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr37 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 661 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. 7Riksdagens prolokoll 1978/79:148-149 rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 275 Nej - 12 Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 1 avIngvar m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskotieis hemställan i betänkandet nr37 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då MalsHellström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskotlets hemställan, dels reservationen nr 2 avIngvar m.