prot · G209146 · 1978-12-31 00:00:00 — Rättenatt göra avdrag för underskottet i en förvärvskälla mot inkomsten i en annanförvärvskälla måste slopas. Dessutom måste de flesta avdrag slopas. Här gällerdet slopande av sparavdraget, slopande av representationsavdraget, begränsningav avdragsrätten när det gäller utgifter för upprustning och ombyggnad avhyresfastighet. Vi ställer dessutom krav på ett skyndsamt förslag omavskaffande av den hittillsvarande rätten till avdrag för frivilliga periodiskaunderstöd liksom skärpningar vad gäller det s. k. legala periodiskaunderstödet. De sistnämnda avdragsrätterna och systemet med frivilligaperiodiska understöd återspeglar en föråldrad samhällssyn. Det kan inte varasocialt betingat att ha denna form kvar i beskattningens avdragsdjungel. Blandde fackliga organisationerna finns ett uttalat intresse för avdragsrätt förfackföreningsavgifter. Det hänför sig dels till att de utgör en del avomkostnaderna för intäkternas förvärvande, dels till att de skall likställasmed rätten till avdrag för avgifter till arbetsgivarorganisationer. Vi kan intefinna att denna skillnad skall finnas mellan å ena sidan de fackligaorganisationerna och deras medlemmar, å andra sidan arbetsgivarorganisationeroch deras medlemmar. Vi vill inte i likhet med skatteutredningen förespråkaytteriigare utredning av avdragssystemet med rätt till avdrag förfackföreningsavgifter utan anser det bättre att staten i stället stöder medbidrag, så att det inte blir så ekonomiskt betungande med medlemskap i de fackligaorganisationerna. Däremotbör avdragsrätten för arbetsgivarorganisationer slopas. Det vore en illusionatt tro att likställighet kan uppnås på detta sätt. Arbetsgivarorganisationernaharen ställning i samhället som gör att inga andra organisationer kan mäta sigmed dem. Arbetsgivarorganisationerna har möjlighet - och utnyttjar den också -att styra en stor del av förutsättningarna för den ekonomiska politiken. Beskattningav kapital och kapitalvinster har gett ett alltmindre bidrag till de samlade skatteinkomsterna. Arvsskatten, tidigarekvariåtenskapsskatt,gåvoskatten och förmögenhetsskatten utgjorde tidigare enavsevärt större del av skatteinkomsterna till samhället. 1950 var den avsumman skaller och avgifter, medan den - -hade minskat lill0,6 96 av summan skatter och avgifter. Därför föreslår vpk en skärpning med 5096 på arvs-och gåvoskatterna. Vidare anger vi ökning av skatten påförmögenheter som ett instrument i en ny fördelningspolitik. Vi återkommer dessutom med kraven på skärpningar avrealisationsvinstbeskattningen. Det är inte tillräckligt med inskränkningar iavdragssystemet, utan detta måste också kompletteras med ett direkt genomslag ireavinstbeskattningen. De förmögenhetsökningar, som kunnat åstadkommas genomett högt utnyttjande av ränteavdragen, underskottsavdragen och spekulationernapå framför allt fastighetsmarknaden, måste bemötas med skärpta regler vidförsäljningar. Den skärpningen bör utgå ifrån att hela reavinsten skallbeskattas och inte bara en del av den. Beskattningen bör dessutom vara av minstsamma skärpa som beskattningen av arbetsinkomster. Detta gäller även avyttringav lös egendom. Slutligen skulle Jag bara kortfattat vilja beröra våra förslag istället för regeringens beträffande skatt. Jag har tidigare nämnt attC.-H. kommer att ta upp en del av dem. Jag skall här la upp slopandeav hela momseffekten på livsmedel. Deindirekta skatterna är regressiva, dvs. deras relativa tyngd är större förlägre inkomsttagare. Särskilt gäller detta mervärdeskatten på livsmedel,eftersom lägre inkomsttagare, personer med tungt arbete och barnfamiljer måsteanvända större del av sina inkomster till inköp av mat än högre inkomsttagare.Vpk har därför hårt drivit kraven på låga priser på livsmedel och framför alltframhållit den positiva effekten av att slopa momsen på mat och i ställetskärpa skatten på kapital och kapitalinkomster. Dehär kraven har fött en mycket stark anslutning i breda befolkningslager.Regering och riksdag har tvingats att söka begränsa prisstegringen på livsmedelgenom olika åtgärder. Statensutgifter för subvention av livsmedel beräknas innevarande budgetår tillungeför . Eftersom mervärdeskatten på livsmedel år 1979beräknas inbringa sammanlagt ca , återstår fortfarande ettstort belopp som konsumenterna får betala i skatt på sin mat.Livsmedelspriserna fortsätter också att stiga, vilket i förening med den höjdamervärdeskatten kraftigt ökat beskattningen av medborgarnas nödtorft. Vikräver därför ånyo att hela mervärdeskatten på mat skall bort. Det kan skeendera genom direkt slopande av skatten eller genom au subventionerna utökas,så att hela momseffekten på mat försvinner. Kostnaderna härför uppgår enligtvåra beräkningar till . Finansieringsfråganhar berörts och kommer också senare att beröras av C.-H. Låt migbara säga att vi kommunisternas sida anser att skillnadeni inkomstbortfallet jämfört med regeringens förslag bör täckas i huvudsak genomskärpt beskattning av kapital och kapitalvinster, genom reformering avavdragssystemet, genom skärpning av realisationsvinstbeskattningen och genomuttagande av en allmän arbetsgivaravgift - dock med undantag för kommuner ochlandsting - beräknad på företagens omsättning, så att den för budgetåret1979/80 inbringar . Finansieringenunderlättas dessutom av all vpk säger nej till den indexreglering, den s. k.infiationsskyddade skatteskalan, som beräknas kosta under1980. I varje plan för en reformering av Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. Fortsattrefortne-ring av inkomstskatten, m. m. skattesystemet måste ingååtgärder för en beslutsam kamp mot skatteflykt och skattefusk. Den debattenkommer förvisso litet , men icke desto mindre finns det anledningatt också här beröra denna fråga och säga att den skärpning och dengeneralklausul, som regeringen har underiåtit att ta fram, måste komma med detsnaraste. Det är en nödvändighet. Jag vill yrka bifall till samtliga de vpk-motioner och yrkanden som härberörs, utom punkterna 8, 9, 12 och 13 i motionen 2435, som redan tillstyrktsav utskottet. Yrkandena16 och 17 i motionen 2435 kommer att ersättas av ett särskilt yrkande som avgesav C.-H. När fattade beslut om reglerna statligainkomstskatt så uttalade , i enlighet med skatteutskottets förslag -grundat på partimotion - att vid fastställande av skatteregler för år1980 bör kommunalekonomiska utredningens förslag prioriteras. Det innebar bl.a. ett bestämt krav på en bättre skatteuijämning och ett ökatmedelstillskoii från staten lill kommuner och landsting. Vi kan nu medtillfredsställelse konstatera att regeringen i sin proposition följt dessariktlinjer. Ävenom propositionen 95, om den kommunala ekonomin, inte behandlas i deltasammanhang, så utgör kommunalskatten en så avgörande faktor i det sammanlagdaskaiteuttaget för den enskilde, att man inte kan undvika att något beröra ocksådet kommunala skaiteuttaget. Avdet totala skatteuttaget utgör kommunalskatten den största delen av de direktaskatterna för alla medborgare med inkomster . Därför är detangelägel alt finna former för alt minska kommunalskatten och åstadkomma reglerför en bättre skatteutjämning. Kostnadsfördelningenmellan stat och kommun var ju under hela 1970-talei ett ständigt debattämne.Kommunalekonomiska utredningen fick i uppdrag att se över dessa frågor ochföreslog i sitt slutbetänkande åtgärder som regeringen i sin proposition nu istort har följt. Vad Jag särskilt vill betona är vikten av att utredningensförslag - som bygger på ett genomförande etappvis - verkligen i sin helhetkommer att fullföljas. Huvudlinjerna i förslaget var ökat tillskott från statentill kommunerna, bättre skatteuijämning, mindre krångel och ökadsjälvbestämmanderätt för kommunerna. Förutsättningarnaför ett förverkligande av förslaget är att ett förtroendefullt och närasamarbete kommer till stånd mellan kommunerna och staten beträffande bådefördelningen av tillgängliga resurser och respekten för gjordaöverenskommelser. stod helt bakom det framlagda förslaget, och vi ärövertygade om att kommuner och landsting kommer att känna det stora ansvarsomockså från deras sida fordras för ett förverkligande av KEU:s förslag. Underde senaste årtiondena har kommunerna och landstingen anförtrotts nyabetydelsefulla uppgifter i vårt samhälle. Givetvis har detta medfört ökadekostnader och därmed en höjd utdebitering. detstatliga och det kommunala skaiteuttaget innebär en höjd utdebiteringautomatiskt en höjd marginalskatt. Inte minst av denna anledning har centerndrivit kraven på åtgärder för att undvika fortsatta höjningar avkommunalskatten och i stället göra en sänkning av densamma möjlig. Och märk väl-en sänkt kommunalskatt innebär också en sänkning av marginalskatten i allaskikt. Det är just marginalskatterna som har kommit alt diskuteras så mycketunder . Marginalskatterna kan minskas bl, a, genom alt mansätter ett tak för ett högsta uttag -en åtgärd som dock endast berör dem somhar en inkomst överstigande den gräns där taket sätts in. Denna åtgärd hardiskuterats med anledning av den proposition som har lämnats. Ett annatsätt, som har prövats vid tidigare tillfällen, är att göra en förändring avskatteskalan-vilket också årets förslag innebär-där en viss sänkning avuttagsprocenten kan ske i de olika skikten. Dessutom kan man, som jag nyssanförde, sänka kommunalskatten, vilket innebär lika sänkning av marginalskatteni alla skikt, Ipressen och även i debatten här har beskyllts för att ha gåttemot en sänkning av marginalskallen. Delta är icke med verklighetenöverensstämmande. Jag vill endast erinra om några av de beslut som harmedverkat lill och de förslag som har lagt frami anslutning till det ärende vi nu behandlar. Centernhar tillsammans med och genomfört en indexreglering avskatteskalorna. Delta innebär oförändrad skatt på oförändrad realinkomst. Medandra ord - inflationen skärper inte skatteuttaget. Detta medför i motsats tillett uttag i löpande penningvärde alt skatteuttaget blir ca 3 miljardermindre an om tidigare regler hade gällt. Centernställde som villkor för medverkan i skatteuppgörelsen auiförslaget för 1980års skatteuttag kommunalekonomiska utredningens förslag omen bättre skatteuijämning och ett större tillskott från staten skulleprioriteras. Så har också skett, och genom detta tillförs kommuner ochlandsting ett ökat bidrag frän staten pä tillsammans 2 900 milj. kr., eitbelopp som motsvarar . i utdebitering och därmed motsvarandesänkning av marginalskatten i alla skikt - detta vid en i övrigt oförändradkommunal utdebitering. I den nu aktuellaskattemotionen har ställt tre yrkanden: Fördet första kräver vi att en utredning tillsätts med uppgift att pröva desamlade marginaleffekterna i den enskildes ekonomi av progressiv skatt ochinkomstrelaterade bidrag och avgifter. Närjaglyssnade till början av anförande uppfattade Jag del såall han helt instämde i det krav som här har ställts. Han hade sammauppfattning som framgår av det krav som är skisserat i den första punkten ipartimotionen och som i övrigt har motiverats ganska utförligt i texten. Jagkan konstatera att även om inle instämde i detta är vi i saköverens om att det är oerhört angeläget att man gör någonting på delta område.Eftersom tillhör regeringspartiet har han större möjligheterän jag att påverka regeringen, och jag hoppas att han gör det, så att mansnabbt kan komma fram lill ett resultat och la bort de problem som vi Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. Fortsattreforme ring av inkomstskatten, m. m. tycks vara överens omfinns i denna sektor. Vihar för det andra ett krav på alt man uppskjuter fastställande av 1980 årsskatteskala tills förslag föreligger om skatteomläggningens finansiering ochalt det tidsmässigt samordnas med den kommande avtalsuppgörelsen. Fördet tredje har vi ett andrahandsy rkande, som innebär att därest det inte ärmöjligt alt fö tillräcklig uppslutning om kravet på att skjuta beslutet tillhösten, vilket ju punkten två innebar, så framläggs förslag om en ny statliginkomstskatteskala. Deltredje kravet är alternativ till regeringens skattesänkningsförslag,och där föreslås att ett belopp på ca 1 800 milj. kr. används för sänkning avmarginalskatten samt alt ca 900 milj. kr. används för att finansiera centernsförslag om vårdnadsersältning ål föräldrar med barn upp till 18 månaders ålder.Tillsammans motsvarar dessa båda belopp, 1 800 milj. kr. och 900 milj. kr.,totalt 2,7 miljarder, eller samma belopp som har föreslagit skulleanvändas för sänkning av marginalskatten. Jag tycker detta visar att talet omatt sagt nej till marginalskattesänkning är felaktigt. Vi har utgåttfrån att samma totalsumma skall användas, men vi har använt den på ett annatsätt. Att mot den bakgrunden säga att vi skulle ha motsatt oss enmarginalskaltesänkning är att föra fram en felaktig redovisning av vad centernföreslagit i sin partimotion. Likafelaktigt är talet om att ändrat uppfattning i skattefrågan.Statsministerns uttalande därom saknar förankring i verkligheten.Centern lade i sin motion 2432 fram sin syn på hur skattefrågan borde lösas,och vi har inte gjort avkall på denna målsättning. Vad som skett är attsocialdemokraterna anslutit sig till centermotionen om uppskov lill hösten medbeslutet, så att detta kan ske med beslutet om finansieringen avskatteomläggningen och i så nära anslutning till avtalsuppgörelsen som möjligt.Hade statsministern - och, vill jag tillägga, - läst vårpartimotion i dess helhet, hade man inte behövt beskylla oss vare sig för attvara motståndare till marginalskatiesänkningar eller för att ha ändratuppfattning. Jag vill slå fast all har den bestämda uppfattningen attskall vi genomföra en skattesänkning, så måste vi också veta hur den skallfinansieras. betänkande nr 55 behandlas ett stort antal motioner, motionersom egentligen var avsedda alt behandlas i samband med beslutet om den statligainkomstskatten för . Genom aU detta beslut nu uppskjuts lill hösten gerutskottets ställningstaganden i vissa fall ett något märkligt intryck. Motionermed avslagsyrkande, men med helt andra motiveringar än utskoKsmaJoritetens, hartillstyrkts, och avsnitt i propositionen med som Jag tror ganska starkt stöd iutskottet har, på grund av att huvudyrkandet i propositionen skjutits tillhösten, inte föll den uppföljning och det stöd som de förmodligen har iverkligheten. Menpropositionen återkommer ju , och vi får då anledning att närmarediskutera de olika detaljfrågorna och precisera våra ståndpunkter, och vi hardärför ingen anledning att göra det . I anslutning till den debatt som förts vill jag också säga att även om och socialdemokraterna äröverens om att frågan bör skjutas , så innebär inte detta all vi äröverens på alla punkter. Men vi har ingen anledning att föra en debatt omdetta, utan det får vi göra i samband med att vi skall fatta det definitivabeslutet om hur skattesystemet skall fastställas , Jagvill också säga några ord till vännen , När det gällermarginalskaltesänkningen har jag redan sagt att vi inte har motsatt oss ensådan, men vill ta del av våra ställningstaganden på denpunkten, kan jag hänvisa till vår partimotion. Där har vi klart preciserat vårtförslag i fråga om marginalskattesänkningen, varvid vi har utgått från detbelopp som regeringen har ansett skall finnas tillgängligt. Vadbeträffar finansieringsfrågan har vi ingalunda försökt förvränga bilden av vadsom här diskuterats i fråga om skattepaketet. Det är väl snarare så att vi harförsökt att reda ut begreppen. Om man skall tala om att för allmänhetenförvränga bilden av vad skatteförslaget egentligen innebär, så undrar jag ominte sitter i glashus och kastar sten, för när man villha ettbeslut om en skattesänkning under vårriksdagen men säger att beslutetom finansieringen skall fattas någon eller några månader efter att valet harförrättats, då kan man verkligen tala om alt förvränga bilden. Jag tror därföratt man bör vara försiktig i sill tal om att vi har försökt göra det. Vi harnämligen sagt att vi anser att beslutet om finansieringen bör fattas samtidigtmed att vi beslutar om en skatteomläggning, Försl då kan vi ge allmänheten ochväljarna ett besked om vad förändringen som helhet kommer att innebära, HolgerBergqvist sade också att hade gjort en helomvändning. Jag vill tilldetta säga att vi försökte finna en lösning på den här frågan i första hand medutgångspunkt i att vi ville vinna majoritet för kravet på att skjuta frågantill hösten, I början verkade det som om det inle fanns någon möjlighet attklara detta, 1 den situationen diskuterade inte minst och vi bådeom att skjuta frågan och om andrahandsyrkandet, men i varie fallhar inle jag hört något ja från folkpartiels sida då det gäller dessa försök.När socialdemokraterna i finansutskottet sedan anmälde att de kommer att följaupp centermotionen, är det ju inte vi som har ändrat uppfattning eller gjort enhelomvändning. Kritiken för riktas mot andra. Tillsistvill Jag säga alt Jag helt instämmer i vad som står i vår partimolion. Låt ossfö en realistisk debatt,en debatt där vi bygger på vad partierna har sagt, vadde har skisserat och vad de vill. En förutsättning för alt fö en sådan debattär Ju att alla- både de som för fram det egna partiets uppfattning och de somär motståndare till denna - utgår ifrån de krav som har ställts. Gör man intedet är möjligheterna alt fö en realistisk debatt praktiskt laget obefintliga. Med det anförda ber jag att fö yrka bifall till skatteutskottetshemställan i dess betänkande nr 55, Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. () kortgenmäle: Det bör naturligtvis inte vara särskilt överraskande för vare sig StigJosefson eller att Jag har tagit mig friheten att Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. påminna om en vissbesynnerlighet ide turer som har föregått del läge som vi just nu behandlar.Jag är emellertid i första hand angelägen om att det skapasförutsättningar för att hand i hand finna lösningar på de här problemen. BådeStig Josefsons och inlägg har, enligt min mening, varitklariäggande och ger mig anledning att slå för vad Jag i mittinledningsanförande avslutningsvis uppehöll mig vid, nämligen förhoppningenalt vi i fortsättningen skall kunna föra den här debatten i realistiskatermer,somJu också självt framhållit i sin motion. Jag tycker attfinansieringsfrågan och våra åsikter härvidlag är tillräckligt utredda vid dethär laget. Jag vill påminna om klariäggande i sitt, om Jagminns rätt, senaste inlägg. Han sade nämligen att vi från , sedan viförsl förklarat varför vi gjorde som vi gjorde inledningsvis, klart visat altvi är beredda till en diskussion om hur en lotalfinansiering skall gå lill nu.Hade gått med på det resonemanget, hade det funnits förutsättningaratt redan nu enas om ett beslut om marginalskattesänkningar. Jagkan emellertid inte låta bli att för säkerhels skull påminna om att ensak är att vara överens om en marginalskaltesänkning - det vore orimligt alt idagens läge inte vara del -och en annan sak att vara överens om vad Jag villkalla för en rejäl marginalskaltesänkning. Här föreligger det Ju skillnadermellan folkpartiregeringens förslag och förslag. Men Jagbetraktar inte detta som en avgörande fråga utan något som vi rimligtvis börkunna diskutera. Däremotblev Jag litet överraskad över att fäste så stort avseende vid ensak som Jag påminde om i mitt inledningsanförande, nämligen de andramarginaleffekterna. Det gäller alltså inte vad som föranledde förslaget om ettmarginalskattetak utan de andra marginaleffekterna. Ja, jag har verkligenmycket starkt velat stryka under olägenheterna och vill påminna om vad som slåri ulskottsbetänkandet. Här har Ju folkpartiregeringen visat en vilja att kommatill rätta med förhållandena, som ju f n. också utreds. Jag är helt på detklara med, all om vi bara finner de tekniska lösningarna på problemet, är vihelt eniga om hur vi skall komma till rätta med dessa de mest allvariigamarginaleffekterna vid kollisionen mellan vårt skattesystem och vårtbidragssystem. ()kort genmäle: säger att det skulle vara fel att delinte blev någon överenskommelse om skatteskalorna redan nu undervåren. Bakgrunden till det hela är ju det krav på beslut om lotalfinansieringsom nu har ställts av bl. Vi har från vårt håll under vårens loppanvisat en lång rad av olika länkbara besparingar för att finansiera enskattereform. Från sida har man bestämt motsatt sig en höjningav arbetsgivaravgifterna för att finansiera en skatteomläggning. Vi instämmeri del resonemanget. Då skulle jag vilja fråga : På vilket sätthar tänkt sig att en totalfinansiering av skatteomläggningenskulle finansieras? STIGJOSEFSON (c) kort genmäle: Det var ett helt annat tonfall i replik nu än i hanshuvudanförande. Jag ser med tillfredsställelse om de sansade och sakligaresonemang som brukar föras mellan oss och kan återkomma. Därföröverser jag med de angrepp som riktade mot oss i sitthuvudanförande. Jag vill nu bara ta uppett par frågor. Närdet gäller frågan om tolalfinansieringen var det först sedan socialdemokraternahade ändrat ståndpunkt och anslutit sig till motion som det kunde blien realistisk diskussion om totalfinansieringen. Vi skall nu inte tvista om densaken, men det hade varit värdefullt om denna diskussion hade kunnat ske redan påett tidigare stadium. Det var Ju inte okänt vare sig för utskottsledamöternaeller för regeringen att hade den grundsynen att ettskaltesänkningsförslag nu förutsatte ett förslag om hurskattesänkningen skulle finansieras. säger att 2,7 miljarderger en rejäl marginalskattesänkning, medan 1,8 miljarder för enmarginal-skattesänkning plus 900 miljoner för att stödja barnfamiljerna integer en rejäl marginalskattesänkningseffekt. Om anser attgränsen går här kan Jag inte göra någonting åt det, men jag anser att centernklart har visat en stark vilja att bidra till all sänka marginalskatten. Kanskeblir sänkningen enligt vårt förslag mer påtaglig för dem i vårt samhälle somhar det sämst än enligt förslag. Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. () kortgenmäle: och jag skall kanske inte fortsätta den här dispytenalltför . Del skulle kunna ge anledning till det helt felaktiga antagandetatt vi skulle stå ganska långt ifrån varandra. Det gör vi nu inte, utan vi harsamma färdriktning. Jag har dock för fullständighetens skull velat påminna omatt det föreligger en skillnad mellan förslag tillmarginalskattesänkning och . Huruvida begreppet "rejäl marginalskattesänkning"innebär två tredjedelar eller tre tredjedelar så att säga må vi tvista om ikorridorerna - det är inte någon avgörande fråga, men jag har velat påminna omdetta. reagerade mot mitt påstående att vi i avslutningsskedet befann oss iden situationen att vi på initiativ ville sätta oss ned och redannu diskutera de närmare formerna för finansieringen. Det skedde naturiigtvis iavsikt att hålla huvudfrågan levande, nämligen ett beslut nu om enmarginalskattesänkning. Påsamma sätt som och i finansieringsfråganinledningsvis hade svårigheter att närma sig varandra var det naturligtvisomöjligt för moderata samlingspartiet att ställa sig bakom en uppgörelse på denpunkten, eftersom moderata samlingspartiet klart hade uttalat, att man inteansåg att denna skatteomläggning skulle finansieras. Det var en ohållbar situation,men det är också en korrekt beskrivning av verkligheten. Om det hade varitmöjligt för att ställa sig bakom en lösning av finansieringsfrågan,hade vi nu haft förutsättningar att komma fram till Fortsattreformering av inkomstskatten, tn. någon form av beslut om enmarginalskattesänkning. Jag har för fullständighetens skull velat ge dennaredovisning. STIGJOSEFSON (c) kort genmäle: Jag hoppas att och jag nu kan vara överens om att viskall försöka få bort det felaktiga resonemanget om att skulle varamotståndare till en marginalskaltesänkning. Det skulle vara värdefullt om detosakliga inslaget i den politiska debatten, inte minst den som förs i pressen,försvann. Det förslag som vi lagt fram förutsätter ett samlat beslut avseendehela detta område. Vi har ställt oss öppna för diskussion om utformningen avskatteförslaget.