prot · G209143 · 1978-12-31 00:00:00 — försvar uiformaienligt gmndidé 2 svarar illa mot anfall enligl gmndidé 1. Delär väsentligt att vi politiker tar klar ställning inför detta vägval. Eftervalet av gmndidé måste man konsekvent ge försvaret en struktur som svarar motdenna idé. Grundförutsättningenär vad som redan inträffat inom de tre försvarsgrenarna. Ser vi på flygvapnetfinner vi att man där har lyckats bibehålla en hög leknisk nivå, fullljämförbar med den utländska utvecklingen, medan man kvanlilalivi fått enmyckel kraftig neddragning. På marinsidan har del skett en stor kvantitativminskning inom flottan, samiidigt som man inle haft möjligheler alt hänga med iden kvalitativa vapenutvecklingen. För arméns del har man i stort settbibehållit antalet krigsförband, medan anlalel moderniserade förbandsenheter avtvingande skäl hållits vid en miniminivå. Allvariigt är att del på armésidanskeU en eftersläpning i utbildningen, främsl i fråga omrepetitionsutbildningen, som gör alt ell beiydande anlal förband inle äranvändbara direkt efter mobilisering. Den faktiska ulvecklingen under delsenaste decenniet har sålunda gått stick i stäv mot idéerna i den inlämnadeperspeklivplanen. Detär ulifrån detla läge vi har att fatta beslul, som skall ge elteffekiivi försvar - inle bara utan framför allt pä . Det är i detla sammanhang som dagens kommande beslul i flygplansfråganfår sina slora konsekvenser. När våra altackförband måste ersättas omkring 1990återstår endasl alternativet anskaffning ulifrån, vilket innebär alt vi då fåren kostnadspuckel på flygvapnets malerielsida. Den kommer alt innebära attunder ell begränsat antal år försvarels malerielanslag till stor del måstesatsas på flygvapnet. Finns det då möjligheler alt vid denna lidpunkt göraöverföringar från de andra försvarsgrenarna? I realiteten slår såväl marinensom armén omkring 1990 inför slora malerielbehov. För marinens vidkommandekrävs då ersättning i fräga om ylallack. Ungefär samiidigt torde vi hautnyttjat det nuvarande stridsvagnsbeständet inom armén, varför arméns pansarförbandkräver förnyelse. Dettorde stå hell klart att det inte är möjligt alt realisera storakostnadskrävande materiel program samtidigl inom de tre försvarsgrenarna, närman inte kan slå ut det på ett stort antal är. Nära till hands ligger dä fråganom inle nödvändig materielförnyelse inom armén och marinen kan ske under1980-lalel. Svarel är nej, för om vi utgår från försvarsminislerns egnabedömningar av anslagsramarnas utveckling och av kostnadsutvecklingen, finnervi alt anslaget för malerielanskaffning kommer all successivi minska under1980-lalet för all vara noll omkring 1990. All tro all man kan åsladkomma enbehövlig materiell förbättring av arméns och marinens standard under denna lidoch spara pengar för en belalningspuckel för aiiackflygplan i börjanpå 1990-lalet är med dessa anlaganden en verklighetsflykt. Men,herr talman, jag vill erinra om alt 1990 i detla sammanhang inle ligger fiärranfrån oss. Del är i själva verket mittpunkten i den planeringsperiod som nusittande försvarsutredning har ansvarel för. Lägel hade naluriiglvis varitvärre, om inte trepartiregeringen försvarsbeslut hade höjtprogramplaneramen med . Rent förödande skulle det ha varit omsocialdemokraternas krav på en sänkt försvarsram hade tillgodo-setts. Del är-jag poängterar detla - bl. a. i delta avseende som vi kanske fär denolyckligaste effekten av socialdemokraternas och folkpartiregeringens linje ifiygplansfrägan. Meninte nog med det. Om vi väljer - vilket är sannolikt - all anskaffa flygplanutifrån, kommer del inle heller all finnas tillräckligt med pengar för arménsoch marinens malerielanskaffning förrän långt in på 1990-lalel. Det innebär isin tur att de delar av svensk försvarsindustri som arbetar för marinen resp.armén förlorar sin hemmamarknad. Möjlighelen lill överlevnadför dessa delar av svensk försvarsindustri ligger i att under denna lidsperiodulnylfia exportmarknaden, men dels är det osäkert huruvida man lyckas med enmarknadsföring av svenska vapensystem, dels kan man ställa sig frågan vadsvensk opinion kommer att lycka om en ylteriigare satsning pä svenskvapenexport Jag förmodar all de poliliker som formulerat dagensmajoritetsbeslut i flygplansfrägan inle har bemödat sig om alt tänka i dessabanor, innan de band sig för alt lägga ner svensk flygplansindustri.Följden kan bli att vi slår undan benen på hela den svenska försvarsindustrinmed dess ca 30 000 anslällda. Svenskförsvarsutveckling står inför slora problem i två avseenden. Del första har jaghär kortfattat beskrivii, nämligen alt förutsättningen för en långsiktigmalerielanskaffning delvis kommer att slås i spillror genom flygplansbesluletDet andra problemet är att driften av försvarels fredsorganisalion - oaktatpersonalminskning och intensivt rationaliseringsarbete -kommer all la i anspråken allt siörre andel av försvarsbudgelen. Detta kommer alt begränsamöjligheterna för materielförnyelse av krigsorganisationen. Åtgärder måstevidtas, senasl i samband med försvarsbeslut, för att vridaulvecklingen in i en rimlig rikining. Del måste ske etl reellt tillskott lillförsvarsanslagen och en nyinriktning av försvaret, om vi för 1990-lalel skallkunna ha ell försvar som kan motsvara de verkliga behoven. Utvecklingen harredan gåU alllför långt för alt vi skall kunna återställa den relativa styrkadel svenska försvaret hade under 1960-lalel. Vad som är väsentligt är alt manvid den avvägning som den sittande försvarskommitlén har att lägga förslag ombestämmer sig för balans mellan resurser och uppgifter. Vi måste sannolikl iframliden ta siörre säkerhetspolitiska risker än vad vi har gjort tidigare. Förmig är del väsenlligt att man fastställer våra försvars- och säkerhetspolitiskaambitioner och därefter ser till all dessa Försvarspolitiken,m. Nr 143 ambitioner förverkligas. Del innebär all den reducerade försvarsmaktsom vi den kommeratidisponera under 1990-lalel skall ha såväl materiellt innehåll som tillräckligtutbildad personal, sä alt den kan hävda sig i de mest sannolika Försvarspohtiken, " dyster bild av ulvecklingen inom det mililära försvaret som jag j fi har beskrivii. Men den är lyvärr sann. Dessulom har denna utvecklingockså medfört en deformering avden politiska beslutsprocessen. I de yttersta av haren förvånadallmänhet fltt bevittna hur långsiktiga försvarsbeslut med konsekvenser framlill hastigt yxats till, präntats på papperslappar och lejpals fasl påberörda politikers dörrar. Föga underbyggda beslul i t ex. fiygplansfrägan harfått konsekvensbeslul i robolfrågan, som ter sig egendomliga t. o. m. för ickemilitärt initierade. Men jag hoppas all denna uppvisning av politiskaförsvarsbeslut efter en modell som måste anses tvivelaktig skall skapaeftertanke. Minavsikt med vad jag har sagt här är att väcka politikerna i alla partiertill besinning inför de risker som denna utveckling - som politikerna harinitierat - kommer att leda lill. Vi skall vara medveina om att nådatiden förall vrida ulvecklingen räll är yltersl kort. försvarsbeslut är sistachansen. Intill dess måste vi med alla medel hindra kortsiktiga beslut somytteriigare försämrar situationen. Om inte vi poliliker besinnar vårt ansvarför vad som sker inom försvaret, är det risk att vi kommer att vara överkördaav utvecklingen . Konsekvenserna drabbar i så fall svenska folkel,men, mina vänner, ansvaret ligger hos människorna i det här huset. BENGTGUSTAVSSON (s) kort genmäle: recenserade försvarsdebatlen och påstår att somligaförtränger fakta och inle vill vidkännas att det aren nedgående trend inomförsvarei. Andra gör det således inte, och då får väl jag räknas till dengmppen. Jag har vid fiera tillfällen här i lämnat statistiskauppgifter som visal alt vi har en pågående minskning av antalel flygförband,övervaltensförband och sådanl liksom alt den andel av statsbudgeten som avserförsvarskostnaderna har blivit något mindre . MenEric Krönmark var faktiskt inte rättvis när han hänvisade till en tidigaredebatt och sade att vi förordat samma materiella innehåll inom försvaret somdel som förespråkades av dem som tillhör hans åsiktsinrikl-ning. Jag har härbetänkandet från den förra försvarsutredningen. I den finns en reservalion somOlle och jag står för och som har följts upp i våra framställningarhär i , och det materiella innehåll som vi där beskriver är etl annatän det som förordas från borgeriigi håll. Åsiktsskillnaden kan kanske ocksåtill stor del exemplifieras med det flygplansprojeki som varil aktuellt underden lid som gäll sedan vi avgav vår reservalion. På det projektet har satsatshundratals miljoner, och att det inle kommer alt bli någonting av del kommerväl att definiiivi bekräftas genom beslutet . Mantror sig kunna plåga mig med frågor om hur del skall gå lill att göra den 58 kosinadsindragning som vi förespråkar pä ,men jag kan säga att det inte skullevara några större svårigheter all göra del . Problemen är dellångsikliga. Det är klart att del fordrar en större återhållsamhet när detgäller maierielanskaffningspolitiken än vad regeringen föreslagit -skillnaderna i fråga om kvarstår Ju alltjämt om man jämför medmoderaternas ståndpunkt i det avseendei. Likaså måste en större restrikliviletfinnas i vad del gäller den cenirala förvaltningsorganisationen liksom byggnadsverksamheten.Med utgångspunkt i vad vi förordat bör del ankomma på regeringen all vidtaerforderiiga förändringar i bemyndiganderamar och omfördelningar, t. ex. genomutnyujande av prisregleringsanslaget Påell år skulle vi naturiigtvis kunna klara det här, men det är som jag har sagtlidigare: Ju längre ni fär hällas, desto svårare kommer del all bli. Del ärdärför angelägel att del blir en ändring möjligt. Försvarspolitiken,m. OSWALDSÖDERQVIST (vpk) kort genmäle: sade i sitt anförande all vi i vpk bilräder en nedmslningav det militära försvaret. Del är alldeles rikligt - del gör vi. Men del ärsjälvklart all om man skall se frågan i det större sammanhang som jag drog uppi milt lidigare anförande så måste man se till att fä en omfördelning avresurserna på del här området. EricKrönmark känner lill dessa försörjningsproblem väl. Det är då ganskaegendomligt att han kan slå upp och tala i ödesbestämda ordalag om att vi måsteha fiera flygplan, måste förstärka våra förband osv. Är övertygadom att del svenska samhället kan bära upp en sådan organisalion i ell krisläge?Finns det resurser och försörjningsmöjligheter? Finns det lillräckligt mycketavsatt föratt en sådan organisation skall kunna bäras upp? Annars är del jumeningslöst att skaffa flera flygplan, plädera för starkare stridsvagnsförbandosv. Delär delta som är den springande punklen när det gäller försvarsorganisationen,alt man inte kan gå ut och tala om anslag och bättre förband och sådana saker,utan all vi försl måste ha en samhällsslmktur som kan bära upp en sådanorganisation. Och det är ganska klart all den svenska samhällsstrukturen inlekan bära upp ell sådanl militärt försvar om vi blir utsatta för ålgärderulifrån som slår ut dessa ömtåliga delar av del svenska försvarei. Det är efter della vi mäsle inrätta vår försvarsorganisation- inte efter ell önsketänkande som har sina rötter i 1950-talel och i annal ochdär man tänker sig stora, kraftiga förband som skall kunna möla en angripare.Del måste till etl nytänkande och en hell ny syn pä de här frågorna, och dähjälper del inte att bara begära ökade anslag till försvaret. () kortgenmäle: Bengl tycker inle om attjag recenserar en tidigareförsvarsdebatl, och del förslår jag. Del var helt riktigt all ni hade en reservationdå, men där fanns det inle några konkreta anvisningar. Och vi hade den gången,som nog erinrar sig, en tablå på TV-skärmen här som särskiltherr hade fastställt och där alla Försvarspohtiken,m. Jag begärde då ell besked om vad del var som ni villestryka. Men jag fick inget besked. Och under de år som varit har viicke någonsin fält en konkrei redovisning av vad som skall utgå påmalerielsidan. Nusäger alt della inte är något problem för del närmaste året,alltså del budgetär som börjar om ungefär . Det hela skallgeneröst överlåtas ål regeringen, och del skall alltså ske en minskning påmalerielsidan. Menför alt åsladkomma en besparing jusl där måste man faktiskt säga upp ingångnaleveranskontrakt, och del får konsekvenser dels genom skadeståndsanspråk, delsför tryggheten och sysselsättningen i vissa försvarsindustrier. Är det dellaherr kommer att gå ul med i valrörelsen lyckerjag del vore bra om nisade: Vi socialdemokrater vill att pä den och den orten skall sä och så mångamista sin Irygghel därför all vi skall dra ner försvarsanslagen. Baradella all inle pä nägol säll kan konkretisera sig här -utanhell plötsligt överiåler frågan ål regeringen och säger all del är en enkelmatch - är talande. Är del så enkelt borde väl hen själv kunnaprestera en lösning, i all synnerhet som han återigen säger att de borgeriigainle längre bör fä hålla pä alt driva sin polilik. Jagflr säga: Del var en väldig lur för landei och försvarei att nisocialdemokrater inle fick hålla på. Med den lägre medelstilldelningen då -jaglecknade tyvärr en sann bild av den försvarsekonomiska ulvecklingen -hade detvarit mycket värre. Manskall inle ägna sig ät verklighetsflykt, - då klarar man ivarje fall inle försvarsproblemen. () kortgenmäle: har etl alldeles utomordentligt minne - han minns det hanvill minnas och förtränger det övriga. Detsom visades på bilden av var all om regeringen tänkte salsaytterligare 1,6 mifiarder pä B3LA-projekiel så blev det inte nägol utrymme förandra malerielanskaffningar. Och det är väl någonting som är svårt allbestrida. EricKrönmark säger att Jag hänvisar problemen till regeringen. Ja, jag skulle inleell ögonblick vara oroad om man övergick till etl pariamentariski förhållandesom vore det naturliga, alt vi hade en socialdemokralisk regering -socialdemokraterna ärju del största partiet, och oppositionen är splittrad. Densocialdemokratiska regeringen skulle kunna klara denna uppgift. Men jagerkänner ocksä ideligen att del är klart all ju lider, destostörre blir problemet. Jagkan berätta all den nuvarande försvarskommitlén var i på studiebesök.En general redovisade hur de finska försvarsutgiflema fördelades på olikaändamål. Del var intressant för oss all då veta - vi kom inle ihåg del - hurstor den finska budgeten är totalt. Vi frågade: Hur stor är den finska stalsbugeten?Den är lika stor som del svenska budgetunderskottet, sade generalen. Närlägel är sådant i landet alt budgetunderskottet ökar på del säll som skell ochlandels ekonomiska läge försämras sä, då måste väl i milda makters namn allasom har ansvar för politiken i landet bjuda till för att förbättra detstalsfinansiella läget. Och dä är del väl fel att så ensidigt rikta krilik motden metod som vi anvisar när vi under den huvudtitel som diskuteras föreslåren förhållandevis rimlig nedskrivning av kostnaderna. Detär rikligt att försvarei vad gäller antalet enheter har minskat pä senare år.Men om man ser sig omkring i väriden och Jämför med andra neutrala länderfinner man att vi ändå har ett försvar och en försvarsansträngning i det härlandei som bör inge respeki även när del gäller den del i säkerhetspolitikensom representeras av det militära försvarei. Försvarspolitiken,m. () kortgenmäle: Jag håller fakliskl med Bengl i ell avseende: , år1979, har vi fortfarande etl starkt försvar. Men vad jag pekade på är vad somnu i accelererande takt håller på att ske med krigsorganisationen. Och viceordföranden i försvarsutskottet känner ju bälire än de flesta till denautomatik som flnns, alt dagens beslut flr genomslag med en betydligfördröjning. får vi alltså effekterna av de beslut somfattades för fem lio år sedan. Och sker del alltså mycket snabbt. Jagvill bara exemplifiera detla för kammarens ledamöter genom att påminna om attdet skedde en minskning av antalet u-båtar i marinen från20 till 12. Det råkade ske myckel hastigt då. Där ser vi ulvecklingen. Och nusker del alltså en neddragning. kan vi säga att vi har etl slarkl försvar, men om ett myckel lilel antal årär del tveksamt om vi kan säga det, såvida vi inle vidtar åtgärder. Det är faktiskt så all jag har etl ganska golt minne. Jag minns nogockså saker som man i och för sig inte önskar komma ihåg. Och Jag vill säga:Det var alldeles rikligl alt maierieltablån gällde utbytbarheten motB3LA-projeklet. Men del råkade vara så alt de teoretiska B3LA-kostnader som vidiskuterade den gången nära nog exakt motsvarade den socialdemokratiskaneddragningen av försvarsbudgelen. Del var della debatten mynnadeut i, och jag kan bara säga all della var del relevanla. Men på den punklenfick vi ingel besked frän socialdemokraterna om var ylteriigare besparingarskulle kunna ske. Jagkan bara konstatera all närdet här i föreslagits neddragningar avadministration och förvallning så har man från socialdemokratisksida inte kommit med förslag om att begränsa ytteriigare. Man har fränsocialdemokratiskt håll försökl måla ut exakt samma innehåll som de borgeriigaregeringspartierna men sagt att del hela skulle kunna genomföras inom en mindreekonomisk ram, och del går inle ihop. Budgeiunderskoileläretl myckel allvariigt problem som vi dock inle skall diskulera, men jagvill framhålla all försvarspolitiken är långsiktig. Det finns ingen del avstatsbudgeten som är mindre lämpad som budgelregulator Nr 143 änförsvaret. Det är rätt typiskt för socialdemokraterna att när de vill göra en den politiskmarkering, blir det indragningar jusl på försvarei. socialdemokraternas sida är illavarslande för framtiden. Försvarspolitiken Talmannenanmälde att anhållil att till prolokollel fl m. m. antecknat all han inteägde rätt lill ytterligare replik. I går ficksvenska folkel genom massmedia veta alt NATO testar krigsflygplan i Sverigeutan regeringens vetskap. Detta har kunnat ske genom all krigsflygplanelAlpha-Jel i del här fallel varil civilregistrerat och obeväpnat. I detla fallhar luftfartsverket i samarbete med försvarsstaben givit tillståndet Tydligenhar också flygmaterielenheten pä varit inkopplad. Detär möjligt, även om det är obehagligt, att del i någol fall kan finnasspeciella skäl för gemensamma prov av materiel mellan och annan nation.Men del är hell orimligt au enskilda myndigheter skall kunna falla beslul omdella och därmed bedriva utrikespolitik på egen hand. Det är tveksamt fränneutralitetssynpunkt all tillåta utländsk malerielprovning i , och detblir helt orimligt om NATO-länder som i det här fallet utan regeringenstillstånd och vetskap kan husera fritt på exempelvis Kimna flygplats. Inteheller försvarsutskottet har i något av dessa fall varil informerat Sverigehar ingenting gemensamt med . Del finns ingen anledning att tillåtaalt detla NATO-plan testas I . Genom alt främmande makter efter endaslett myndighetstillslånd fär ulföra prover i minskas också tilliten tillvår säkerhetspolitik. Alpha-Jet är bara etl exempel; det förekommer, som ocksåvisades i massmedia, att man gör köldprov fören hel del annan materiel. Det kanhända att vari och etl av dessa prov sett som isolerad företeelse inle ärsärskilt oroväckande, men sammantagna skapar de elt mönster som jag lycker ärallvariigt. Nunär diskuterar och skall fatta beslut om försvars- ochsäkerhetspolitiken är del vikiigi all försvarsminislern gör klart för såvälomväriden som berörda myndigheler alt inte tolererar en sådanhär privat utrikespolitik från myndigheternas sida. Del är också nödvändigi attförsvarsministern talar om vilka åtgärder regeringen kommer att vidta ianledning av det inträffade. Vad som behövs är en översyn av bestämmelserna förmalerielprovning för främmande makts räkning, så att inget som helst tvivel flrråda när det gäller alliansfrihet och neutralitet. Jag uppmanarförsvarsministern att lämna en deklaration för kammaren på dessa punkter. Av debatten här , ochspeciellt av den som förs av de borgerliga företrädarna, får man lättintrycket alt alla våra grannländer är elaka och Men här i Sverigehåller vi på med en systematisk nedrustning, som är den störsla ,enligl vär förre försvarsminister. 62 har i fasta priser räknat laglalll siörre koslnader pä del Jag roade mig med all av upplysningsljänst begära inupplysningar beiräffande kostnadsutvecklingen. I delia sammanhang har manutgått från konsumentprisindex 1977/78. För 30 är sedan uppgick kosinaderna fördet mililära försvarei lill 4 600 milj. kr. , är 1959, varkosinaderna uppe i 8 400 milj. kr. För 10 är sedan, 1969, var kostnaderna uppei 11 800 milj. kr. Slulligen, med samma konsumentprisindex som gällde för är1978, var kostnaderna uppe i 12 700 milj. kr. Visstkan man förklara en del av della med att de anställda har fäll högre löner ochall de värnpliktiga har flit bältre sociala förmåner. Men även om man larhänsyn till detia är det obestridligen så att försvarskoslnaderna ökat mycketkraftigt. Den bild av drastisk nedrustning i del här landei som man har målatupp är falsk. Denjust nu stora frågan i samband med försvarsbeslutet handlar omflygplansanskaffningen. Knappast någon försvarsfråga har stötts och blötts sämyckel som den nu skall la ställning lill. Inte mindre än fyra olikautredningar har i olika turer studerat frågan. Detta har i sin tur inneburilatt har kastats bort på elt flygplan som aldrigkommer att flyga. B3LA blir helt enkelt för dyrt. Kvar på barrikaderna slår-son. sig bör, höll jag på att säga - , men där står de ensamma. Delbörjade med att de borgeriiga ledamölerna försvarsulredning inte vågadesäga nej till B3LA. I stället tillsatte en ny uiredning, den s.k. B3LA-beredningen. Inte heller denna kunde visa på alt det var möjligl altinrymma B3LA inom försvarsramarna. Närdenna utredning presenterade sill belänkande väntade man sig all nu äntligenskulle väl regeringen våga fatta elt beslut och säga nej lill B3LA. Men istället beslöt regeringen att lillsätta en ny utredning. Denna gäng var mangenerös nog att inbjuda oppositionen att della i den utredningen, vilket densocialdemokraliska oppositionen tackar speciellt föt Det var då somflygindustrikommitlén tillsattes. visade att man skulle kunna klara en modifiering av inomramarna. De borgerliga ledamöterna i uiredningen - men det flr slå för deras räkning- ansåg t, o, m. att vi skulle ha sex divisioner av den mest avancerade typenav , dvs, A 20-M 1, gällde inte längre än till presskonferensensamma dag, då hell plötsligt nya fräscha alternativ dök upp. ville haell flygplan som populärt kallades Åslingen, av en del elaka människor ävenkallat Uslingen, eller 1825 som i stort sett är en modifikation av B3LA.Moderaterna ville i samma veva gå något längre och nappade på det nya namnet påB3LA, för del är ingel annat än elt byte av namn, nämligen SK 38/A 38.1 dag kanvi avläsa resultatet: De borgeriiga partierna står vart och ett för helt skildaståndpunkter i den här frågan. Nåväl, nu kan det ändå fallas elt beslul -irodde man. Men den nytillträdda folkpartiregeringen fick kalla fötter och fickdä anledning alt återigen skjuta på beslutet. växte oron bland deanslällda, som börjat bli trötta på detta märkliga . uppdrog man åtöverbefälhavaren att se på nya B3LA. ÖB sade efter sin utredning: Ja lack,omjag flr mer pengar. Försvarspolitiken,m. Försvarspolitiken,m. Nuäntligen, förhalning som skapat oro bland personalen och somkostal , kan falla sitt beslul. Dellainnebär alt B3LA-proJektel äntligen är avsågat I stället prövas en modifieringav Jaklviggen. Idebatten har det hävdals alt detta beslul får allvariiga följder försysselsättningen och all vi avsäger oss en industrigren med stort teknologisktkunnande, som dessutom har gett betydande spridning lill andra områden. Jaghade tänkt all avslutningsvis uppehålla mig vid dessa frågor. Detförsta som man skall ha klart för sig är att ingen annan del av svenskverkstadsindustri har beställningar som ger jobb så långt fram i liden somSaab:s flygdivision och Flygmotor. Åtta divisioner Jaklviggen innebär ivarje fall sysselsättning till andra hälften av 1980-lalel. gårSaab ut i annonser och söker arbetskraft till sin flygdivision. Under mbriken"Del är säkrajobb!"