prot · G20967 · 1978-12-31 00:00:00 — Han har ocksåundertecknat etl lidigare betänkande där del första gången lalas om den här informationen.Jag hade tänkt ställa en fråga i mitt förra anförande. Ulskollel anförde underförra all del sker och skall ske inlbrmalion om hur bojkottenfungerar,och att man skall söka skingra missuppfaiiningar. Jag vill då slällafrågan: Hur ser denna informalion ul och vem behöver den? Är del verkligen såatl svenska firmor och förelag är okunniga om all det pågår en bojkoll och altden kan vara farlig, eller är det så att svenska firmor och företag, kanske t.o. m. statsägda, inte har reda på att ogillar del hela? Jagvill ha ett enkelt svar på frågorna. Jag vill också ha svar på frågan: Ominformationen skall fungera, vart skall den i sä fall rikta sig? Delkan inle finnas någon tvekan om den svenska inställningen, säger ,och jag hoppas att det är så. Men när och utskottet säger attdetta är beklagligt undrarjag om inle den som iakiiar det hela utifrån måstetycka atl del var mycket lamt och lojt sagl - när man nu är sä ivrig atl vidtaåtgärder i motsall riktning mol diktaturstater. Bådeden tidigare regeringen och den nu sittande borde ha visat och borde visastörre intresse. Jag förstår inle rikligt det som sägs om information. Jagbetvivlar all några svenska förelag är okunniga om bojkotten. Jag betvivlarockså alt informationen har någon verkan. Kanske det måste till andra åtgärderoch andra toner. Del utskottet säger i sill belänkande innebär en anmodan tillhandels- och utrikesdepartementen alt se lill all sådan här informalionverkligen kommer företagen lill del. Del ges redan sådan informalion, men denkan och bör förbättras. Utskottets uttalande är ett led i denna strävan. TORENILSSON (m): Delta var verkligen försiktigt, mill och oklart sagl. Det har gått treår sedan skrev en motion, som behandlades för mer än etl årsedan. Vi har kommit in på ytteriigare ell nytt år, och finns tydligeninga fakta om informationen. Jaghar ännu inte fatt svar på frågan-men jag hoppas fa del senare på annal sätt-om svenska företag verkligen kan vara okunniga om att regeringen och vi sommedborgare ogillar bojkotten, som från arabländernas sida innebär all desvenska företagen inle får handla med arabländerna om de handlar med Israel.Jag hoppas verkligen all del sker en rättelse! Överiäggningenvar härmed slutad. Allmändifferentierad hastighels-begränsning m. ni. § 6 Allmändifferentierad hastighetsbegränsning m. ni. Föredrogs irafikulskollets betänkande 1978/79:10med anledning av proposilionen 1978/79:36 om allmän differentieradhastighetsbegränsning m. m. jämte motion. I propositionen 1978/79:36 hade regeringen() föreslagit alt delsanta - inom kommunikalionsdepartementel upprättat förslag till lag omupphävande av instruktionen (1964:808) för besiktningsmän hos AktiebolagetSvensk , delsgodkänna de riktlinjer för allmän differenlieradhastighelsbegränsning m. m. somi proposilionen angetls. Beiräffande propositionens huvudsakliga innehållanfördes bl. a. följande: "Iproposilionen redovisas försöken med allmän differentierad hastighetsbegränsningsom har pågått i olika etapper . På grundval av erfarenheternaförordas all försöksverksamheten förklaras avslutad och alt det nuvarande.systemet görs permanent. Del är väsentligt att hastighetsgränserna i deenskilda falllen anpassas med hänsyn till vad trafiksäkerheten kräver. Det ärockså viktigt all reglerna upplevs som rimliga av trafikanterna. Metoderna förall bestämma hastighetsgrän.ser med hänsyn lill väg- och trafikförhållanden m.m. måste därför fortlöpande vidareutvecklas. Så kan ske inom ramen för dagenssystem." 1delta .sammanhang hade behandlats den under allmänna motionstiden vid 1977/78års väckta molionen 1977/78:1611 av (), varihemställts alt hos regeringen begärde atl generellahastighetsbegränsningar på vägar utanför tätorter skulle omvandlas till rekommenderadefarter. Utskottet hemställde atlriksdagen skulle 1. med avslag på motionen1977/78:1611 godkänna de riktlinjer förallmän differentieradhastighetsbegränsning m. m. som i propositionen 1978/79:36 förordats, 2. anta elt i propositionen1978/79:36 framlagt förslag till lag om upphävande av instruktionen (1964:808)för besiktningsmän hos Aktiebolaget . ALLANÅKERLIND (m) Jag har i molionen 1977/78:1611 yrkat alt generellahastighetsbegränsningar på vägar ulanför tätort skall omvandlas till rekommenderadefarter. Del är allmänt omviiinal att begränsningarna inte respekteras avflertalet bilister. Del beror oftast på alt bilisterna inle uppfattar En hastighet som kan vara befogad kan varaonödigt låg vid en annan, beroende på trafikihten-silelen. Bilislen har juockså skyldighet all anpassa farten efter rådande omständigheter. Det haribland tagits till intäkt för att vägra önskade larlbegränsningar inomtätorter, där fartbegränsningar kan vara starkt befogade. Omövervakningen från polisens sida skall bli så effektiv atl fartbegränsningarnaföljs även ulanför tätorterna krävs det enorma insalser av poliser. Depoliserna behövs, anser jag, pä annal håll. Vi haren oerhörd brottslighet ilandet mot enskilda i form av våld och inbrott. Där behövs det betydligt störrepolisinsatser. Eftersomtrafikanterna är skyldiga atl anpassa farten efter rådande förhållanden ävenutan fartbegränsningsskyltar är del olämpligt alt för alla vägar ulanförtätorter ange fast högsta fart - del bör vara en rekommenderad fart.Överträdelse av sådan rekommenderad hastighet skall enligl min mening endastbeivras om bilisten i fråga varit orsak till en olyckshändelse. Eventuelltskulle man kunna länka sig all genom särskild märkning på irafikskyllar ange omskylten avser rekommenderad fart. Men i princip menar jag atl samtligagenerella hastighetsbegränsningar ulanför tätorter kunde omvandlas lillrekommenderade begränsningar. Eftersomen hel del kontroll från polisens sida på del här sättet skulle bortfallaskulle dä mänga poliser kunna sällas in pä andra områden, där störrepolisinsatser framstår som nödvändiga. Den irritation i trafiken som fastahastighetsbegränsningar och hastighelskonlroller förorsakar skulle lill störstadelen kunna undvikas. Hastighelskonlroller och trafipaxbilar kunde undvaras,och del skulle man spara en hel del pengar på. 1tidningen har det påpekats all man önskar rekommenderadehasligheter. Det har lagils upp i flera nummer av tidningen. I nummer 8, 1977,redovisar man olika undersökningar i och . Man säger altresultatet av de undersökningarna går tvärt emot resultatet av deundersökningar som gjorts av väglrafikinstilutet. Särskilt de undersökningarsom gjorts i har varit positiva lill rekommenderade hasligheter. Manskriver: "Efter en period av fri fart 1974återinfördes hastighetsbegränsningarna . Någon nämnvärdskillnad i olyckorna jämfört med vad man beräknade skulleha inträffat om farten varit fri uppstod inle." Mendessa undersökningar redovisas varken i propositionen eller iutskoltsbelänkandet. Man skriver också: "MOTOR har i åtskilliga årpropagerat för s. k. rekommenderade fartgränser - alltså där trafikanterna påskyltarna rekommenderas en maxfart som är lämplig för ett aktuellt vägavsnittmen som får överskridas." Omde västtyska undersökningarna skriver man: "Får man tro de västtyska rönenkör alltså trafikanterna lika säkert om de känner atl myndigheterna låter demanvända del egna omdömet." "Medtanke på alla de här nämnda motslridande uppgifterna", skriver man vidare,"är del på liden alt TSV genomför en ordentlig undersökning av 2 protokoll 1978/79:67-69 Allmändifferentierad hastighetsbegränsning m. m. A11män differentierad hastighetsbegränsning m. m. fartgränsernas roll itrafiken, som inte stannar vid studium av olycksstatistik!" Menvad sägs i den föreliggande proposilionen och i ulskotlsbelänkandel om deutländska erfarenheterna av rekommenderade hastigheier? Jo, man säger allutländska erfarenheter inte äretl realistiskt alternativ. Det är i stort settvad man säger. Och det säger man ulan alt förklara varför de inte är etlrealistiskt alternativ. I propositionen redovisas en del erfarenheter fränFinland och , men del nämns inget om erfarenheterna i andra länder. Utskottetskriver all man vill understryka vikten av en effektiv polisövervakning.Ulskollets attityd är skrämmande: mer förbud, mer övervakning. Vi har etlalltför utbrett förbudssamhälle . förordar utskottet ell permanentförbud atl köra fortare än skyltningen anvisar-denna skyltning som ofta tyckstrafikanterna ganska godtycklig och framför allt stelbenl. Förbud och tvångvill man använda, men sådant skall användas med slor försiktighet enligl minuppfattning. Eneffektiv polisövervakning skulle kosta enorma summor för statsverket. Var skallman la de pengarna i den ekonomiska situation vi befinner oss i? Trafikutskottetskriver alt del är särskilt viktigt atl bibringa bilisterna sådan förståelseför haslighelsgränserna all de av dem upplevs som meningsfulla. Får jag fråga:Hur mycket pengar tänker sig trafikutskotlel atl man måsle satsa på den härfrågan? Det måsle bli en slor andel av statsbudgeten om man skall nä deluppställda målet. Har trafikutskottel fått klartecken frän någol av de övrigautskotten eller från budgetminislern all man får la en stor andel av budgeten ianspråk för denna hjärntvätt? Hurbyråkratiskt man i propositionen ser på frågan om rekommenderadehastighetsgränser visas också av atl man, sedan man lalal om olika alternativ,skriver: av dessa system ger emellertid någon grund förhastighets-övervakning från polisens sida. Det viktiga enligt propositionen äralltså att man kan ha grund för övervakning av medborgare. Det är skrämmande. Hurbyråkratiskt tänkandet är framgår med ännu slörre tydlighet av det som står pås. 35 i propositionen: "Överklislringav liotalsiffra liksom byte av vägmärken kräver - då det gäller skifte avhastighetsgräns - sä myckel personal alt det inteär rimligt alt förutsätta alt ell sådant systematiskt skifte avhastighetsgränser kommer all fungera. Skifte av hastighetsgräns krävermindre personal. Man kan dock förutse atl särskild personal måste avdelas fördenna arbetsuppgift." Detär inte en sådan byråkrati vi skall ha. Man skall överiåta litet åt denenskilde också. Dä behöver man inte ha en massa människor som springer ochklistrar över vägmärken. Mankan naturiigtvis säga, vilket säkert företrädare för utskottet kommer att göra,alt olyckorna ökar om man inför rekommenderade hastigheier. Men del intressantaär alt olyckstalel när del gäller dödsfall i trafiken är ungefär delsamma nusom . Det är ingen större skillnad. Då kan man säga: Vi harfått ökad trafikintensitel, vi har fler bilar. Det är riktigt. motverkas av all vi fåttbättre vägar och framför allt bättre trafikinformation, bättre utbildning avförarna. De utvärderingar som redovisas ger ingen entydig bild. Tvärtom ger desvenska utvärderingarna en osäker bild. De utländska utvärderingarna ger enännu mer osäker bild av resultatet när det gäller olycksfallsfrekvensen. Fränolycksfallssiffrorna skall, om trafikutskotlel har räll i sitt påslående omall bilbälleslagen varie år räddar 200-300 människoliv, dras just det antalet. Del vettigaste är alt övergå lill rekommenderade hastigheier ulanförtätorter i enlighet med det förslag som jag har lagt fram i molionen. Del ärbara alt hoppas atl även trafikutskottet skall inse det. Jag yrkarbifall lill motionen 1977/78:1611. Allmändifferentierad hastighetsbegränsning m. m. har enhälligt godkänt de riktlinjer för en allmändifferentierad hastighetsbegränsning som förordas i propositionen 1978/79:36. Trafikutskotlelhar - i likhet med TSV, och siatens vägverk - uppfattningenatt hastighetsbegränsning är ett viktigt hjälpmedel i arbetet på att ökasäkerheten i trafiken. Samtligaremissinstanser tillstyrker TSV:s förslag att försöken med allmändifferentierad hastighetsbegränsning avslutas och att det nuvarande systemetdefinitivt införs. Mängaremissinstanser framhåller att införande av hastighetsbegränsningar,differentierade lill vägarnas standard, har visat sig leda till färre ochmindre allvarliga olyckor. Vid en avvägning mellan kraven på framkomlighet ochsäkerhet på vägarna måsle säkerheten tillmätas störst betydelse. Ävenenergibesparingar kan åstadkommas genom hastighetsbegränsningar, vilket börbeaktas. Imolionen 1977/78:1611 begärs atl generella hastighetsbegränsningar på vägarutanför tätorter skall omvandlas till rekommenderade farter. Ulskollelerinrar om alt TSV också studerat användningen av rekommenderadehastighetsgränser. Utländska erfarenheter visar alt etl sådant system inle ärelt realistiskt alternativ lill system med en allmän differentieradhastighetsbegränsning. TSVär emellertid inte främmande för att pröva rekommenderade hastigheter vidbesvärliga vägavsnitt, om man i de övriga nordiska länderna går in för detta. Propositionenförordar atl frågan om rekommenderade farter- inbegripet anpassning med hänsyntill ljus- och väglagsförhållanden -studeras vidare. Med den av utskottetdeklarerade inställningen borde också motionären känna sig tillfredsställd. Vivill inte vidta någon åtgärd som ytteriigare kan försämra respekten förhastighetsgränserna. Delfanns - för inte sä länge sedan - när många tidningar och storamotororganisationer ville avskaffa fartgränserna. Jag tror atl man allmäntunderskattade trafikfaran. Fartens tjusning lockade och grep omkring sig i Allmändifferentierad hastighetsbegränsning m. m. Men del harglädjande nog skett en lillnyklring. Denproposition om en allmän differentierad hastighelsbegränsningsom vi nubehandlar har inle väckt någon slörre uppmärksamhet. Protesterna ochinvändningarna har uteblivit. Men det är nog, som DN framhöll i enuppmärksammad ledare , så att vårt beslut symboliserar enmilstolpe i svensk irafikkuitur. Dagens enighet har gjortalt det inle blivit någon slörre debatt. Efteren försöksverksamhet är vi nu i redo att permanentasystemet med allmänna differentierade fartgränser. Och ingen -tillägger DN -talar längre om fartgränser som meningslösa eller som friheisövergrepp. Delstår numera klart för praktiskt tagel alla atl haslighelerna har en väldigtstor betydelse från trafiksäkerhelssynpunkt. Sambanden mellan höga hastigheteroch trafikolyckornas svårighetsgrad är fullständigt klara. Trafikutskottetunderstryker också vikten av en effektiv polisövervakning. Enligtvad jag har erfarit har vi 1 418 polismän sysselsatta med trafikövervakning.Till sitt förfogande har man 466 bilar och lika många motorcyklar. 59trafipaxbilar, 59 radarhaslighelsmälare, 41 mobila vägutrustningar samt 7helikoptrar för irafikövervakning. Delär alldeles otillräckligt när man vet all landsbygdens vägnät omspänner 9 700mil, varav 1 är riksvägar. Jag hoppas atl polisen skall intensifierapolisövervakningen. Polisen skall finnas med i trafiken - där del händer såmyckel. Någon minskning av den polisiära insatsen vid rekommenderadefartgränser, vilket har föresvävat motionären, är en helt orealistisk tanke. Enväl avvägd informalion för alt uppnå syftet med hastighelsreglerna är ocksåmycket viktig. Uppgiften är att bibringa bilisterna sådan förståelse förhastighetsgränserna alt de upplevs som meningsfulla. Förlåt,jag undrar om inte på delta område representerar elt föråldratsynsätt. Han är den ståndaktige tennsoldaten. Del har skett en hel del på dessaområden. Om del inle blir någon slörre debatt kring dagens proposition, berordel på genomslagskrafien hos argumenten. De har varit av den arten alt alla säger: Vi måsle leva med hastighetsbegränsningarna. Härgör motionären ell stort nummer av tidningen och åberopar artiklar från1977 och 1974. Som jag redan har framhållit har emellertid mycket inträffatsedan dess. Jag förstår inle all motionären inle åberopartidningen senaste yttrande i delta ämne. Motor, organ för , framhöll nämligen i nr 8, , alltså för en månadsedan, följande: "Molovanstående bakgrund" - sedan man inledningsvis refererat lillpropositionen - "har således M inget atl erinra mot propositionen. "Tidningen tillägger: "Förbundet är dock inle främmande för atl hastighetenpå lämpliga avsnitt av molorvägsnätel höjs i limmen." Mankan fråga sig vilken tidsvinst som står atl vinna med den senast föreslagnaåtgärden. kan inle åberopa artiklar i tidningen från 1970-talel.Jag åberopar vad tidningen skrev i sill senaste nummer för en månadsedan. Dä sade della organ för , den storamotororganisaiionens tidning, följande: "Mot ovanslående bakgrund harsåledes M inget alt erinra mot propositionen." Med det anförda ber jag atl få yrka bifall lill trafikutskottetshemställan, vilket innebär bifall till propositionen 36. ROLFDAHLBERG (m): Herrlalman!Försöksverksamheten med allmän differentierad hastighetsbegränsning pä våravägar har pågått i olika etapper . Bestämmelserna innebär, som vikänner lill, atl hastigheten f n. inom tättbebyggt område är högst /timmen all kan besluta om lokala avvikelser från den hastigheten.Ulanför tättbebyggt område är högsta hastigheten /lim, det vi kallar förbashaslighel. Trafiksäkerhelsverkel har dock räll att besluta om allhastigheten skall 11 höjas / lim, på motorväg lill 90, 110eller /lim. Dessutom gäller speciella haslighelsbegränsningar för vissaslag av fordon såsom bussar och laslbi-lar. Närnu regeringen föreslår atl försöksverksamheten med allmän differentieradhastighetsbegränsning skall anses vara avslutad och atl systemet skallpermanentas, så är del med tanke på att man har studeratdetta system. Detär då viktigt att notera att föratt hitta lämplig hastighetsgräns har mananvänt sig av den s. k. olyckskvoten, dvs. antalet olyckor per miljonfordonskilomeler. är det mätt med vilket man anger trafiksäkerheten på enviss sträcka. När en framställning om höjd hastighet prövas, ställer man dellaönskemål mol etl visst högsta olyckskvolsvärde. Att den här metoden är denbästa som vi f n. kan använda oss av tror jag alt vi alla kan vara överens om.Vi behöver alltså inle diskutera själva metodiken. Jagskall inte gå in på detaljer- har redan berört saken - ulan barakonstatera all olyckskvoten sjunker om man sänker hastigheten på eltvägavsnitt. Del är heller inle förvånande i och för sig. Det finns emellertidmånga faktorer som inverkar på trafiksäkerheten. En vägslräcka som har 90km/tim som högsta hastighet är aldrig jämförbar med en annan vägslräcka med 90km som högsta hastighet, skulle jag vilja säga. Riskernavarierar med den tidpunkt då trafiken studeras. Ljusförhållandena ärolika , väglaget är olika och irafikiniensilelen likaså.Förhållandet på själva vägen och även bredvid vägen påverkar säkerheten. Därförär det naturiigtvis inte en lätt uppgift atl bestämt säga att just här skallhögsta hastigheten vara den eller den. Enannan viktig faktor, som har berörts av , är trafikanternasrespekt för haslighelsgränserna och om trafikanterna upplever bestämmelserna sommeningsfulla och rikliga. På den punkien tror jag atl har räll,när han säger all väldigt många trafikanter tyvärr inle uppfattarbestämmelserna på del sättet och därför överskrider tillåtna högsta Allmändifferentierad hastighels-begränsning m. m. Allmändifferentierad hastighetsbegränsning m. m. EssenLindahl har sagt all ytteriigare insatser bör göras från polisens sida förövervakning och kontroll av trafiken. Del kan naturiigtvis vara riktigt. Menjag tror för min personliga del all det vore bättre atl öka informationen tillförarna och pä så sätt försöka skapa förståelse för gällande bestämmelser. Eftersommånga överskrider haslighelsgränserna, drar slutsatsen alt delvore bättre att sä all säga legalisera överträdelserna genom atl införarekommenderade hasligheter. Närdel gäller rekommenderade hasligheter finns det två alternativ. Del enaalternativet är all man rekommenderar en hastighet för ell visst längrevägavsnitt. Del andra alternativet är all man på etl redan fartbegränsatvägavsnitt rekommenderar en lägre hastighet på en viss sträcka - i skarpakurvor, vid korsningar och på andra trafikfarliga ställen. Vad jag förslår ärdet främst det första alternativet som har åsyftat i sin motion.Detta alternativ närmar sig etl syslem med fri hastighet. Ulskollelhar myckel ingående diskuterat motion. Eftersom delta är enfråga som inle varit självklar för någon, har vi ingående prövat den. Vi har dåfunnit all del med hänsyn till trafiksäkerheten inle är möjligl - åtminstoneinle - alt övergå till ett system med rekommenderade hasligheter. Deandra faktorer som påverkar olycksfallsfrekvensen har behandlats ipropositionen. Både trafiksäkerhelsverkel och departementschefen har framhållitatt man bör fortsätta all studera dessa faktorer och om möjligl väga in dem idel här sammanhanget. F. n. har vi inte tillräckliga kunskaper om de faktorerutöver hastigheten som påverkar trafikriskerna. AllanÅkerlind säger alt poliserna behövs på andra håll. Det är nalurliglvis riktigt.Men, , vid många av de allmänna brott som begås kommer bilar lillanvändning. Poliserna skulle därför kunna slå tvä flugor i en smäll genom allbedriva traflkövervakning och dä kunna gripa personer som begåttbrott och i samband därmed använder sin bil. Jag ber altfå yrka bifall lill trafikutskoltets hemslällan. Det betänkande från trafikulskoltel som nu skall la ställningtill är enhälligt. Utskottet hade vid behandlingen av proposilionen 1978/79:36endast en motion all la ställning lill, nämligen motionen 1977/ 78:1611 avAllan Åkeriind. Molionen är f ö. en gammal bekant. Förde allra flesta har det inle varit svårt alt la ställning till frågan om enallmän differentierad hastighetsbegränsning kontra rekommenderad hastighet.Samtliga remissinstanser har biträtt irafiksäkerhelsverkeis förslag allförsöken med allmän differentierad hastighetsbegränsning förklaras avslutadeoch att systemet görs permanent. som trafiksäkerhelsverkel har sett denna fråga från i första handtrafiksäkerhelssynpunkt. Det finns ingen anledningför mig all närmare gå in pä hur markant olycksfallsfrekvensensjönk då det nuvarande systemet böriade tillämpas. Redovisningen finns all läsabl. a. i propositionen och harju också diskuterats rätt ingående här. AllanÅkerlind påslår i sin motion all en hel del kontroll skulle bortfalla frånpolisens sida om vi införde rekommenderade farter. Min uppfattning är-i likhetmed ulskollets - atl en effektiv polisövervakning och en god informalion lilltrafikanterna kan bidra lill aU hastighelsreglerna eflerievs. Medrekommenderade farter skulle vi otvivelaktigt få etl ökat antal olyckor, som isin tur skulle kräva ökade insatser från polisens sida för all utredas. NärAllan Åkeriind förutsåg alt ulskoltsrepresenlanler skulle säga delta hadehan rätt. Med rekommenderade farter skulle polisen inte heller kunna ingripaförrän olyckorna vore etl faktum - och dä är del sä dags. Somjag ser detta är det i första hand fråga om hur många trafikoffer vi är bereddaatl salsa för all göra en marginell lidsvinst. Många skulle föriora all sin lidefter del att en olycka är etl faktum. Jagkan inle låta bli atl peka på just del som de här utredningarna har visat. Vadbeträffar effekten pä skadeföljderna av sänkta hastighetsgränser kan detkonstaleras alt effekten i allmänhet har varit större på svårare än pålindrigare olyckor. Som exempel härpå kan nämnas alt vid sänkning av hastighetsgränserfrån minskade antalet dödade med 42 96, antalet svårt ochlindrigt skadade med 29 96, antalet personskadeolyckor med 24 96 och antaletegendomsskadeolyckor med 15 96. Efterde som denna försöksverksamhet med differentierad hastighet har pågätt,har vi fält så klara bevis för atl delta är rätt syslem atl en ytteriigarediskussion borde ha varit onödig. Ulskollel har dock inle stängt dörren förfortsatta resonemang som rör hasligheisregleringen. Man bör inom ramen för delsyslem nu kommer att besluta kunna studera frågan vidare och kanskeockså pröva rekommenderade hastigheter vid besväriiga vägavsnitt, som EssenLindahl också påtalade. Jag yrkarbifall till utskottels hemställan i dess helhet. Allmändifferentierad hastighetsbegränsning m. m. Del har sagts räll myckel av utskottets ledamöter. Tyvärr är det välinle så myckel av värde som har sagts.