prot · G209109 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag pekade på de konsekvenser som hade följt av en övergång från eltselektivt till etl generellt stödsystem . Det hade inneburitall högläckningstidningarna helt enkelt tagit över marknaderna frånlågläckningstidningarna. Och det är kanske inte förvånande atl en radledarskribenter i myckel solida och lönsamma tidningsföretag vill dra ned detselektiva presstödet -ja, helst ta bort del helt - och i stället öka detgenerella stödei. Del skulle ju klart gynna deras företag. Men,, ett sådant stödsystem kan inte demokratiskt motiveras, eftersomdel i stället för att skapa mångfald gör tidningskören alltmer fattig på rösterfrån olika åsiktsläger och över huvud taget tenderar att skapa en redaktionelltlikformig tidningsslrukiur. Belräffandeorganisationspressen sker det ingen annan förändring än alt stödet räknas upp,så alt del inte urholkas och så atl organisationsiidskrifterna inte fårförsämrade möjligheter alt verka. Dessa tidningar har en viktig funktionnär det gäller att skapa kommunikation mellan och inom grupper i det svenskasamhället. ANDERSBJÖRCK (m) kort genmäle: Jag sade i mitt föregående anförande alt marknadskrafterna spelar enpositiv roll i det här sammanhanget. Det har lett till, herr talman, atl vi harfåu en förbättring under en följd av är när del gäller utformningen av våra tidningar.Konkurrensen har inneburit att man har tvingats bjuda lill. Nuär tal om all man inle skall släppa loss marknadskrafternarelativt nytt för all komma från honom och hans parti. Det var faktiskt så atlmarknadskrafterna när de verkligen härjade fritt - om jag nu får använda herrSvenssons vokabulär - ledde lill nedläggning av en lång rad moderata tidningarunder . Då hördes andra tongångar frän desocialdemokraliska presspolilikerna. Vihar tagit de smällarna och har en modern, slagkraftig och ekonomiskt sundmoderat press. Frän socialdemokratiskt häll har man inle velat lakonsekvenserna av vad konsumenterna önskar ulan försökl få så myckel stöd sommöjligt från samhället i stället för att vidta andra åtgärder -jag skall dockinte leka tidningsdoktor för den socialdemokraliska pressen, del klarar jaginte av - som skulle ha lett lill alt även de socialdemokraliska tidningarnahade klarat sig bältre i konkurrens med de övriga. Delär väl vidare, herr talman, att ta till att säga att det vore odemokratiskt allinle tillämpa den aktuella formen av presstöd, som sade. Vi hörofta sägas alt monopol existerar pä en lång rad orter där det finns en starkborgerlig press. Men det underiiga är att och hans partivännerinte är särskilt konsekventa. Ni försvarar av hjärtans lust monopol när nisjälva har eller kan kontrollera dem. Ni är inte del minsta emot monopol närdet gäller radio och TV eller de nya elektroniska medierna. De monopolen villni slå vakt om och befästa. Men när det gäller andra medier, där ni inle liggerlika bra lill, är ni vips framme och talar om en orimlig monopolsituation.Lilet konsekvens, herr talman, lycker jag nog ändå all del får finnas i densocialdemokratiska mediepolitiken. Stödtill dagspressen m. m. () kongenmäle: Del är verkligen en förvånande argumentering som i dagpresterar. Han säger atl det läge som förelåg före presstödets införande ochsom innebäratt marknadskrafterna fick verka var idealiskt. Då fick man en bra,uthållig och stark press, inte minst på moderat häll. I , där jag ärverksam, finns det över huvud taget inle någon moderat tidning kvar. Är detnågot positivt? Jag skulle förmoda au man även på många andra håll har fäll enmotsvarande utveckling. Det kan väl ändå inle vara positivt med en ulvecklingsom slår ihjäl tidningar. Det måste väl ändå vara negativt. Omnu skulle vara riktigt konsekvent, skulle han väl också tycka atldet vore posilivi, om man berövade de över 30 Stödtill dagspressen m. m. i presstöd som f n. utgår lill den tidningen och som man vill öka pågenom att överflytta bidrag som går lill två andra tidningar inomstorstadspressen med en svag ekonomi, nämligen och Arbetet.Det ärju innebörden i argumentation. Jagtycker all det är värdefullt med en mångsidig debatt, och jag skulle gärna seall vi hade fler moderaltidningar i landet än vi har. Jag slår faktisktvakt om . AndersBjörck borde tänka på konsekvensen av sitt resonemang - och det kommer hanfaktiskt att göra när han voterar. Han måste då ta hänsyn lill au man måstemöta marknadskrafterna med ett selektivt presstöd. Men del är hans framlidaideologi på detta område som är sä hotande och så farlig. ANDERSBJÖRCK (m) kort genmäle: Jag har aldrig sagt au den situation som vi hade på 1950- och1960-talen var idealisk - jag har aldrig fört en sådan argumentation -därvidlagfaller resonemang platt till marken. Jag konstaterade bara altvi dä hade en annan situation i landet som ledde lill alt en del av den presssom är mig närstående - vi i moderata samlingspartiet har ingen partipress iden mening som socialdemokraterna har-slogs ut. Då hördes inte dessa röster omhjälp från parti. Ni började tala om presstöd först när den egnapartipressen började drabbas. Jagkonstaterade också - och det står jag för - au en del a v de nedläggningar avmig närstående press som dä ägde rum har haft den konsekvensen att de tidningarsom har blivit kvar har visat sig ha en bra förmåga atl överleva. Anledningenlill delta är all del har skett en kraftsamling för atl göra bra tidningar i enrad områden. Vi har inte, eftersom vi inle har en styrd parlipress, denambitionen som press har - atl ha tidningar i stort settöverallt, även om det inte kan betraktas som ekonomiskt rimligt. Vi värjer ossför tanken aU skicka notan till skattebetalarna. Delär emellertid på del sättet, vilket jag underströk i milt första anförande, altvi kan länka oss vissa selekliva ålgärder. Del har vi aldrig förnekat. Ävenjag slår vakt om . Jag sade i mitt första anförande alt detfinns speciella problem för en tidning som är så riksspridd som just . Att jämföra Svenska Dagbladets riksspridning med Skånska Dagbladetsärju rent nonsens. Del vet , som har goda kunskaper på dettaområde, mycket väl. Det ärskillnader i upplaga, spridning och utgivningsorl. Förstevice talmannen anmälde att anhållit alt lill protokollet fåantecknat atl han inte ägde rätt till ytterligare replik. Som framhållits av tidigare talare är presstödsfrågorna föremål förulredning av dagspresskommitlén. Jag tänker därför i likhet med lidigare talareinte djupare gå in på några principiella synpunkier på dessa frågor ulanavvaktar ulredningen. Jag kan konstatera au del i tre fall vad gäller denaktuella propositionen har fallit centerpartisterna och socialdemokraterna påläppen alt öka på anslagen. Det skulle kunna länkas bero på en mycket snålproposition, som inle ger mer pengar till pressen. Men ett sådant intryck är, herrlalman, fullständigt felaktigt. Tvärtom får presstödet i den aktuellaproposilionen mer än mänga andra sektorer. Där föresläs starka uppräkningar avt. ex. produktionsbidragen för fädagarsiidningar, som skulle höjas från 600000 lill 750 000. skulle bidraget höjas från 900 000 till 1500 000. Jag kan fortsätta med en lång uppräkning av rena förstärkningar avstödet. Propositioneni denna del bygger helt och hållet på ett delbetänkande av dagspresskommitlén,där bara en ledamot har reserverat sig, nämligen den moderate. I dennaparlamentariskt tillsatta kommitté ansåg alltså även centerpartister ochsocialdemokrater alt delta förslag var rimligt, men när belänkandet kom tillutskottet skulle man helt plötsligt öka utgifterna med 4 milj. kr. Stödettill organisaiionsiidskrifter föreslås i proposilionen öka med 10 milj.kr.,eller frän 40 lill 50 milj. kr. När stödet infördes dimensioneradesdel inför de väntade stora kostnadshöjningarna som en följd av kostnadsökningari postdistributionen, men på center- och moderathåll låtsas man som om del intevore fallet. Delfinns ytterligare en aspekt här, och det är de gällande momsreglerna. Sammatidningar som får organisalionslidskriftsslöd är också befriade från moms.Alt detta pä allvar kan misstänkas medföra en allvariig konkurrenssnedvridningi deras förhällande till andra lidskrifter pä samma område struntar man i. Jaganser all del kan vara lämpligt alt först se över vad den lolala effekten kanbli innan man ohämmat bara plussar på med mera pengar. Som sade:Vad är del som gör atl just 15 96 ärdei ideala? Från början hade man lydligenlitet olika synpunkier på det hela. Närdel gäller tidningar pä främmande språk innebär proposilionen vidare enfördubbling av det rörliga beloppet för medlemstidskrifler, nämligen från 90öre lill . Även här ökar och med glatt mod anslagen. Ibörjan av den här månaden när vi diskuterade ett annatfinansutskotts-betänkande uttalade sig en majoritet här i för att viskulle vara mycket restriktiva med nya utgifter. Även var med iden majoriteten, och såviu mig är bekant röslade även det partietsrepresentanter i konstitulionsutskoltet för finansutskottets belänkande i dennadel. Del är beklagligt all de när de kommit till pressfrågorna inle har orkathålla sig lill vad de själva tyckte lidigare. Jagsåg i gåreller i förrgår i en tidning all hade varit ule och -jaghöll på att säga som vanligt-gjort sig lustig och beskärmal sig över del slorabudgetunderskottet. Tala om hyckleri och dubbelmoral! -del ärjag övertygad om - kommer atl sitta här och rösta för ytterligareförstoring av budgetunderskottet, della ulan atl pä någol sätt ha velat anvisanya inkomster. Att baralägga på mera pengar därför att det är trevligt ärju Stödtill dagspressen m. m. Stödtill dagspressen m. m. väldigtlätt, eftersom del finns gott om angelägna områden alt ge ut mer pengar på, är betydligt svårare atl vara restriktiv och försöka hålla igenutgiftsökningarna. I det här fallet, där man inle ens kan visa pä ordentligamotiveringar -jag har lidigare antytt att de verkar vara tillkomna på måfå - ärdel handlandet helt skilt från vad som kan kallas för en ansvarsfull politik;del är i själva verket ett praktexempel på överbudspolitik av sämsta märke. Jag yrkar bifall till alla de reservationer som milt namn finns på. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Del finns en fråga som alllid tränger sig pä när vi här i kammarendiskuterar presstödet: Tänk om vi inte haft något presstöd - hur skullelidningsstrukluren då ha sett ut här i landet? Del är ganska lätt alt räkna utdel. Underen frän 1950 , då produktionsbidraget infördes,försvann ett 70-lal tidningsorgan. Det betyder atl lidningsdöden skördade tre äfyra offer . Tendensen var entydig, och jag vågar påstå: Utan presstödhade ytteriigare 30 tidningar försvunnit . Jag tycker faktisktatl en del av debattörerna borde tänka sig för innan de talaromansvarslös miljonrallning. Men presstödet kom, och vet vi ju alt antaletdagstidningar inte minskar längre. Det är därmed inte sagt att vi har nättnågon form av idealtillstånd. Vi skall inte heller räkna med att vi fårlillbaka gamla tider, då man kunde välja mellan två till tre lokaltidningar påsamma ulgivningsori. är väl den enda landsortsstad där delfortfarande utkommer tre ortstidningar med daglig utgivning. Jag tror inle altdet blir flera. Alltnog;Produktionsbidraget, den selekliva delen av presstödet, har gjort nyttahittills. Jagvill dä också notera atl produklionsbidragei, som rönte ganska stor kriiik närdet kom, har visat sigfungera myckel bra som gått. Självastödets teknik har förfinats, men huvudprinciperna äroförändrade och hållbara.I dag studeras konstruktionen av det svenska presstödet med stort intresse avföreträdare för andra länder. Tidningsdöd är som bekant ett internationellt problem.Inte heller har farhågorna alt presstödet skulle göra tidningarna mera tandlösasåsom granskare av regering och överhet besannats. Regeringen - vilken kulörden än har - får veta vad dess frid lillhörer även från tidningar med presstöd,kanske mest från dessa t. o. m. Allt delta harockså lett till att enigheten iriksdagsbehandlingen av pressiödsfrågorna har ökat. När jag bläddrade igenomkonstiiuiionsuiskotteis betänkande 1975/76 belräffande presstödet hittade jaginle mindre än 19 reservationer. I årets betänkande finns bara femreservationer. Uppgiften au som representant för utskotlsmajoritetenkommentera dessa reservationer blir dä inte sä omfattande. Utskottet har också behandlat stödet tillorganisationsiidskrifterna i anslutning till presstödet. stod detklart aU det då nyinrättade stödet lill organisationsiidskrifterna var på vägatl urholkas dels genom den höjda posttaxan, dels genom den allmännaprisstegringen. Utskottet ville då inle föreslå ändringar i bestämmelser somännu inte hunnit tillämpas. I är föreligger erfarenheterna av stödels verkan,och till skillnad frän vad som anförs i reservationen 3 anserutskottsmajoriieten atl en uppräkning med ca 15 96 är befogad. Tidningar päandra språk än svenska kan då inte uteslutas frän uppräkning. Här kräver AndersBjörck och en utföriig motivering för dessa 15 96. Lät mig säga;Var så goda och motivera atl elt oförändrat bidrag är en riktig avvägning i enlid när detta stöd bevisligen har urholkals! Densocialdemokraliska reservationen på s. 24 och 25 i utskotlsbetänkandet lar uppetl problem som ulskollel brottats med . Detgäller möjligheler atl erhålla tidskriftsslöd. Frågan var juaktuell redan när tidskriftsstödei infördes. Utskottet noterade dä allICA-Kuriren befann sig i direkt konkurrenssituation med vissa stödberätiigadetidskrifter och ansåg en undantagsregel vara befogad. Det blev också riksdagensbeslut. Jagvill understryka, att den av regeringen utfärdade författningen, liksompresstödsnämndens tolkning, var helt korrekt så som riksdagsbeslutet varformulerat. Jag tänker här pä formuleringen "allvarlig snedvridning avkonkurrensförhållandena". Utskottet föreslär nu en något mindre restriktivformulering. Men - och det är viktigt alt slå fast - det är fortfarande inlefråga om alt införa någol allmänt tidskriftsslöd, utskottet pekar endasl på eUklart avgränsat fall. Beträffandefrågan om del egentliga presstödet är del värdefullt all notera enigheten iulskollel om behovet av atl förbättra situationen för dagspress med särskiltlåg hushållstäckning, dvs. de tidningar som ligger under 20 96 ihushållstäckning. Men efter denna princip lar enigheten slut. villlydligen inte ta den fulla konsekvensen av principen stöd till den svage. Manlar gladeligen emot etl ökat stöd till det moderata men villinte ge samma stöd till del socialdemokratiska Arbetet eller delcenierparlistiska , trots alt alla tre sitter i samma båt. Mankan bara länka sig atl ta ifrån stödberätiigade tidningar pengar för alt sedanlägga dem pä exempelvis . Är del månne så alt moderaternainnerst inne inie vill acceplera presslödsidén? Det kanske finns fog för denmisstanken. Lål oss titta på moderatmolionen 1978/79:1108, där del står: "Tidningsutgivningbör enligt moderat mening betraktas som vanlig näringsverksamhet, därmarknadsstyrning eftersträvas inom de gränser som anges av kravet på mångfald itidningsutbudet." Lätoss få höra en exemplifiering av vad som i moderat lappning är kravet påmångfald i lidningsutbudel. Vilka av de tidningar som har presstöd kanstampas ul med bibehållen mångfald? Stödtill dagspressen m. m. 8 protokoll 1978/79:109 Stödtill dagspressen m. m. gillar heller inle produklionsbidrageilill fädagarsiidningar. Det bidraget ärju varken dyrbart förstatskassan eller principfarligt. Del rör sig här om tidningar med mindre än 2096 i hushållstäckning, och själva bidragsbeloppet för en endagslidning är bara caen sjättedel av sexdagarslidningens bidragsbelopp i sammahushällsläckningsklass. 1reservation nr 1 av och anges en färdriktning förpresstödet som inle kan vara realistisk. I stället för del nuvarande seleklivapresstödet talar man om ett presstöd utformat efter generella riktlinjer.Presstödet skall koncentreras till generella och konkurrensneutrala åtgärder,sägs det. Vidare skall annonsskatien slopas. Hur kommer ett presstöd alt verkautifrån sådana premisser? Generellt stöd innebär ju stöd både lillhögläcknings- och lågtäckningslidningar - eller hur? var inne päsamma problem i sill inlägg. Vidaregäller all dagens produklionsslöd är konstraeral med tanke på alt annonsskatienfinns kvar. Avvecklas annonsskatien så ändras konkurrenssituationen lillförmån för den annonsslarka tidningen. Lågläckningstid-ningen måste i det lägelbegära ökat stöd för alt klara sig kvar. Och slutligen: avvecklasannonsskatten, så minskas statens inkomster. Resultalet blir förödande förstatskassan - minskade inkomster och ökade utgifter. Vad tjänaren sådanomläggning lill? Det förvånar mig all pä den här punkleninstämde i resonemang. Jag vill påstå atl den moderata vägeninte är framkomlig om man vill bevara den nuvarande presslrukturen. Och bakomden målsättningen står annars en stor majoritet. Menoavsett om vi tillhör majoriteten eller minoriteten så måsle blickarna riktasmot den framtida presstödspoliliken. Dagspressens problem kan inte lösas enbartgenom presstöd. Del skulle statskassan inle klara. Men vi behöver få rneralångsiktiga regler fördel stöd som utgår. hardel blivit alltför mycketav brandkårsutryckningar, när nödlidande tidningar drabbats av oväntadekostnadshöjningar. Bältre vore etl indexreglerat presstöd. Dä kan samhälletockså ställa krav pä god långtidsplanering hos dagspressföretagen. Jag noterarmed tillfredsställelse utskottets anslutning lill ceniermoiionen om utredningav indexreglerat presstöd. Distributionsfrågornahar också tagits upp. De är vikliga, men det gäller inte baraStockholmspressens möjligheler atl transportera sina tidningar till landsorten,det gäller också landsortspressens möjligheler all transportera sina tidningarlill , Låtmig också peka på ett problem för landsortstidningarna inom det egnaspridningsområdet. Tänk på vad del kostar alt transportera Luleålidningarnalängst upp till malmfälten! Detfinns också saker som tidningarna kan ordna själva, I flera fall kundetidningarnas ekonomi förbättras, om man tog ut elt högre abonnentpris. Detskall förslås inle lägga sig i. Men det finns ute i landet flera"lägprisöar" som håller onormalt låga abonnenlpriser lill bekymmerför konkurrenterna. Allra sist är del ju upplill den enskilde lidningskonsumenten själv att avgöravar gränsen går för vad dagstidningen är värd. Vem vet om morgondagenslidningskonsument nödvändigtvis vill ha tillgäng til) sjuda-garstidningar allvälja mellan och betala priset för det? Nya media tränger sig på, och jaglycker att även periodiciteten borde kunna diskuteras mera förutsättningslöst.Men den delen av debatten behöver vi inte slutföra ; den ligger ju hosulredningen. Jagber, herr lalman, att fä yrka bifall lill utskottels hemställan pä samtligapunkter. Stödtill dagspressen m. m. () kongenmäle: sade i sill anförande atl han hade en känsla av altmoderaterna innerst inne inte var särskilt förtjusta i presstöd. Ja, det ärinte sä illa uträknat, . Vår entusiasm är måttlig - sä långt är detalldeles räll. Det trodde jag var alldeles klart vid del här laget. Men vi haraccepterat atl del trots allt behövs elt stöd för alt lösa en del problem, ochdet slår klart utsagt i värt partimoiion i är, nr 1108. Första meningen i delavsnitt som behandlar statligt presstöd lyder sålunda; "Det råder enighetom alt behov föreligger av ekonomiskt stöd från staten till pressen." Konstigareän så är det inte! Vi accepterar etl stöd. Vi är inte särskilt förtjusta i atlett sådant stöd behövs och alt del konstrueras på det sätt som är fallet. Jagfrågade varför del blev 15 96, när föreslog och socialdemokraterna20 96. försöker turnera frågan och undrar varför del skall varajust så som det är . Ja, det beror ju pä att det fanns ett förslag sombereddes i vederböriig ordning med vederbörliga motiveringar. Bevisbördanligger väl hos dem som vill ändra det hela. Det kanske fanns motiveringar, herrNordin, för 10 96, och det kanske fanns motiveringar för , men vad delfinns för motiveringar för just 15 96 - utöver all 15 96 råkar ligga mittemellan och socialdemokraternas förslag - har jag ännu inte fått någotbesked om. Sedanfrågas del så här; Är ni inle inom moderata samlingspartiet medvetna om problem? Jo, visst är vi det. Jag har också redogjort för varför jaganser atl och övrig storsladspress har en mycket besväriigsituation och en särställning. Vi är beredda alt lösa dessa problem genom enomfördelning inom det nuvarande presstödels ram. Det framgår klart av denpartimotion som vi har väckt och av våra reservationer i del här ärendet. Vidarefrågas del; vill och stampa ut? Vivill självfallet inte stampa ut någon speciell tidning. Utvecklingen kan kommaalt leda lill strukturförändringar, men det vet vi inte myckel om . Jagmåste ställa mig frågan; Vad ärdei som säger atl just de tidningar som lever skall leva ? Vad ärdei som säger atl just den struktur somvi råkar ha är den från rikets och läsarnaskonsumenternas synpunktenda rikliga och rimliga? Kom med en motivering lill det! Det ärju en rensinkadus att del blir på del här sättet, all vi bevarar en pressiruklur sområkar finnas just . Stödtill dagspressen m. m. Allra sist; sade all lar vi bortannonsskatien blir det "förödande för statskassan". Jag tror alt herrbudget- och ekonomiministern skulle le om han hörde del. Del spelar ingenslörre roll för statskassan om vi lar bort annonsskallen; den betyder väldigtlitet. Däremot spelar den en myckel stor roll för våra tidningar. OLLESVENSSON (s) kort genmäle: Jag noterar atl socialdemokrater och centerpartister är överens på deflesta punkier och att det innebär alt vi får en förbättring av presstödet äveni år. Jag är också glad över alt även de andra partierna är med på del tillmänga delar. Men vi är oeniga med på en punkt, och det är i frågan omICA-Kuriren. Förtvä är sedan beslöts det att tidningar som inte är stödberätiigade men somdrabbas av allvariigt försämrade konkurrensförutsättningar därför atl enorganisationslidning med likartat innehåll fått stöd skulle kunna fä en visskompensation. Pressiödsuiredningen undersökte sedan läget och fann allICA-Kuriren inte har drabbats av några sädana svårigheter. Nuheler det i utskottets uttalande all tidningen genom sin karaktär av organ fören sammanslutning av närmast kooperativ natur konkurrerar med denkonsumentkooperaiiva tidningen . Men underdel första året med det här stödethar Vi:s upplaga minskal sä myckel som ! Altfolkpartisterna och ställer upp kan jag kanske förslå, men jagtycker att med sin anknytning lill jordbrakskooperalionen borde velabättre. Del gäller inte så mycket pengar, men beslutet är olyckligt eftersomdet hotaratt öppna dörren fören hel mängd andra tidskrifter som del saknaspresspolilisk grund atl ge ett statligt stöd. Jag beklagar att i denhär frågan följt den linjen, så atl socialdemokraterna här varit tvingade allavge en reservation. () kortgenmäle; Här är del fråga om några ganska flagranta fall av överbud. Sven-ErikNordin försöker för att dölja delta sprida ul dimridåer. Han undrar vilketmolivel är för all inte öka bidraget till organisationstidskrifter mer än vadsom anges i propositionen. Om hade bekvämat sig med att läsareservationen eller lyssna på vad jag sade i mitt första inlägg hade han vetatdel. Vidarefick jag höra atl jag helt plötsligt i princip hade anslutit mig lill AndersBjörcks resonemang i presslödsfrägan. Varifrån kom del? Jag har inle anslutitmig till någon. Jag började mitt första anförande med all säga atl jag inletänkte gå in på principfrågan ulan vänta med del till elt lämpligare'tillfälle, när vi ändå har utredningar som häller på med del. Nej,här är det bara fråga om atl dölja sina överbud, som man inle kan motivera påannat sätt än med atl man lycker atl del är bra. Visa någol underlag för det! har helträtt när han säger alt och socialdemokra- ternaär överens i del mesta. Det instämmer jag i. När det gäller ansvarslösöverbudspolitik är de fullständigt överens. SVEN-ERIKNORDIN (c) kort genmäle;