prot · G20996 · 1978-12-31 00:00:00 — Om oljelagrei hade byggtshade industriområdet kostat totalt 3,5 milj.kt, varav kommunen fält svara förca 2,1 milj. kr. Regeringen säger nu visseriigen ja lill självaindustriområdet, men kostnaderna för kommunen fördubblas till i runt tal 4milj. Därtill kommer förlusten av de arbetslillfällen som själva bergrummetinneburit Ingetmotiv har lämnats frän regeringens sida om orsaken till stoppandet avoljelagret. Man är minst sagl förvånad i kommunen, pä och iHargshamnsgruppen, som ända arbetat med Hargshamnsprojek-letFördyringen av industriområdet som blir följden kan leda lill en ickeönskvärd nedbantning, om det i delta nya och oväntade läge över huvud tagel kanfullföljas. Delvore elt verkligl dråpslag mol kommunen, då industriområdet fär betraktas somen förutsättning för att kunna erbjuda nya arbeten när nedlrappningen iForsmark inleds. Elt klarläggande av motiven bakom regeringensavslag är därför nödvändigt, och extra åtgärder mäste sältas in för att i deluppkomna lägel klara industriområdet Medstöd av del anförda får jag ställa följande frågor till statsrådet : Vadär orsaken lill alt regeringen sagt nej till ett oljelager i trotsall intresse från ÖEF föreligger? Är regeringen medvelen omsambandet mellan byggandel av en bergrums- 3 protokoll 1978/79:95-97 anläggningför olja och det planerade kommunala industriområdet? Ärregeringen beredd all i del uppkomna läget ge utökat statsbidrag för atlmöjliggöra ell fullföljande av del planerade industriområdet? 1978/79:158av () lill industriministern om åtgärder for alt förbättrasysselsäuningen i : Lägel pä arbetsmarknaden i är myckelallvarligl. F. n. går mer än 5 200 personer eller arbelslösa. Av dessa ärI 716, eller 33 ')», ungdomar . Bortsett frän storstadslänen är delenbart , och som redovisar högrearbetslöshetssiffror. Ca 25 000 människor står utanför den reguljäraarbetsmarknaden pä grund av arbetslöshet, förtidspension eller av andra skäl.Skall komma upp i den genomsnittliga sysselsäliningsnivå somgäller för riket, måsle ca 20 700 nya arbetslillfällen tillskapas fram till1985. Destrukturella förändringarna inom länets helt dominerande basnäringar, stål- ochskogsindustrierna, slår hårt pä samtliga kommuner. Avdella framgår alt alldeles speciella regional- och näringspolitiska insatsermåste till för länels utveckling. Inomjärn- och stälseklorn är ca 24 000 människor direkl eller indirekt sysselsatta. Merän 35 000 människor eller 30 " i av de yrkesverksamma är direkt ellerindirekt sysselsatta enbart inom skogsnäringen. Detta kanjämföras med riket isin helhel, där motsvarande siffra är II %. Det är därför avavgörande betydelse för sysselsättningsutvecklingen i länet alt en offensivsatsning från samhällels sida sker pä länels basniiringar. oeftergivligtvillkor är atl en ökad vidareförädling sker inom skogsnäringens olikabranscher. Viljan hos företagen att satsa på detta mäste därför mölas medpositiva åtgärder från regeringen. Somexempel kan nämnas alt inlämnade enansökan om prövning enligl 136 A § för ett nyll journalpap-persbruk i Sandarnei . skulle ge varaktig sysselsällning ät ca 200 personer, menocksä jobb åt upp till 600 man under uppförandet Avsiklen från bolagets sidavar all snabbi komma i gång med byggnationen, som beräknas la tvä är. Deltaskulle dä ge sysselsättning åt flertalet av de människor som drabbas när sammabolag, den enligt planerna, skulle lägga ner sulfitfabriken iVansäter i . Den nedläggningen har lidigarelagls lill april i är pägrund av virkesbrist. Trolsall del nu gått har man ännu inte fåll något besked, faslän allaremissinslanser lillstyrkt Meddel anförda anhåller jag om kammarens tillstånd atl till industriministern föSlälla följande frågor: Ärinduslriminislern beredd vidtaga åtgärder för alt påskynda ell posilivi beslutom Stora Kopparberg-Bergviks ansökan om ell journalpappersbruk i ? Är industriministernberedd vidtaga sådana näringspolitiska åtgärder som syftar lill en tryggadsysselsällning för de anslällda vid Vansäler? Vilka näringspolitiska åtgärder i övrigt ärindustriministern beredd vidtaga den för all förbättra sysselsättningen på kort och läng sikt i ? §12 Meddelande om frågor Meddelades alt följande frågor framställts den 5mars 1978/79:399 av OskarLindkvist (s) lill statsrådet om bedömningen av ansökan omuppehållstillstånd: Vill statsrådet ulveckla de skäl som varitbestämmande för regeringens handläggning av ärendet Ismel Kesen? 1978/79:400av () till socialministern om utbyggnaden av långvården: I den överenskommelse som träffades mellanregeringen och kommunförbunden och som sedan godkändes av riksdagenprioriterades utbyggnaden av barnomsorg, äldrevård och långtidssjukvård.Antalet platser i långtidssjukvården borde enligl denna överenskommelse"byggas ut i den takt som anges i gällande flerårsplaner". Dessainnefattar en utbyggnad från drygt 41 300 långvårdsplalser 1977 till 55 018 är1983, dvs. med 13 700 platser . Under femårsperioden 1978lill 1983 skulle utbyggnaden bli 11350 platser och under fyraårsperioden 1979till 1983 9 382 platser, dvs. 2 345 platser . Överenskommelselär nu ha träffals mellan regeringen och om 10 000 nyalångvårdsplalser - 2 000 platser per åroch om ell statligt bidragför dessa på 170 milj. kr. Överenskommelsenmellan regeringen och om 100 000 nya daghemsplalsertillkom för att påskynda utbyggnaden av barnomsorgen. Den nu träffadeöverenskommelsen innebären dämpning av takten i utbyggnaden avlångvårdsplalser, trots alt behovet är utomordentligt slort och snabbt växande. Innebärden nu träffade överenskommelsen med en sänkning avambitionsnivån från regeringens sida i fråga om utbyggnaden av långvärden? 1978/79:401av () lill budget- och ekonomiministern omtaxeringsorganisationen i första instans: När fattade beslut om den nyalaxeringsorganisationen i första instans m. m. med anledning av propositionen1977/78:181, anslöt man sig lill det enhälliga betänkandet 1977/78:55 frånskalteutskottel. Ibetänkandet framhålles med anledning av molionskrav på vissa regler för länelsindelning i taxeringsdistrikt: "Även om det slutliga ansvaret i många fallkommer atl åvila skattechefen, förutsätter ulskoitet att frågorna generelltkommer atl lösas i samförstånd med och ." Beträffandekravet pä särskilda taxeringsdisiriki anknutna till LSM framhålles: "Närdet gäller indelningen i taxeringsdisiriki innebär förslaget i propositionenalt en eller flera särskilda taxeringsnämnder i allmänhet kommer atl inrättasinom de olika fögderierna." Avlänsstyrelsens i beslut om länelsindelning i taxeringsdistrikt framgår dels att beslutet fattats av länsstyrelseutan att förtroendemän deltagit, dels att flertalet fögderier inte fått någonsärskild taxeringsnämnd anknuten till sig, utan att dessa nämnder i ställetunderställts . Dådetla uppenbariigen strider mot såväl statsrådets, utskottets som riksdagensintentioner, ber jag att få ställa följande fräga lill statsrådet: Vilkaåtgärder kommer att vidtas för att säkerställa att riksdagsbeslutetsintentioner beträffande laxeringsorganisationen i första instans blir respekteradevid kommande beslutstillfällen i här akluella avseenden? 1978/79:402av () lill statsministern om språkundervisningen för invandrarbarn: Statsminister har vid besök i iförra veckan, enligt etl referat från en presskonferens på svenska ambassaden,uttalat sig om språkundervisningen för barn till finska invandrare i Sverige.Enligl detta uttalande avser regeringen att stoppa den undervisning som sedanlänge pågår i vad statsministern kallar sammanhållna klasser för invandrarbarn.Då beskedel har oroat mänga invandrarföräldrar i är det nödvändigl medett klargörande. Med anledning härav anhålles att lill statsministern få ställaföljande fråga: Har statsministern med sitt uttalande velattillkännage alt regeringen avser att låta upplösa de finskspräkigaklasser-hemspråksklasser-som redan finns samt alt revidera SÖ:s förslag omgenerellt tillstånd till kommunerna alt ordna sädana klasser på låg- ochmellanstadierna? 1978/79:403 av Per {m) till försvarsministern om planerna på elt nyll attackflygplan: Enligt uppgifter i pressen skulle det vid liden förregeringsbeslutet om nytt ailackflygplan ha stått klart att flygplanet 38/A38 kunde rymmas inom försvarsramarna också förden period efter 1982 för vilken ÖB uppskattat det Nr 96 nödvändigaresurstillskottet till 600 milj. kn Besparingarna i förhällande till Tisdaeenden tidigareuppgifter-besparingar som tillsammans uppgavs ha belöpt sig till mars1979 miljoner-skulle hauppnåtts dels genom atl de 430 milj. knsom i såväl A 38- alternativet som A20-alternativet avsatts för flygindustrins omställning mot Meddelandeom sluiet av århundradetskulle kunna avvaras, dels genom en kombination av frågor marinens och flygvapnets behov av försvarsministern bekräfta dessa uppgifter? §13 Kammaren åtskildes .