prot · G209116 · 1978-12-31 00:00:00 — 2. beträffandevissa frågor rörande informationen om tobakens skadeverk ningar att skulle avslå motionen 1978/79:1826 och moiionen 1978/79:1839, 3.att med bifall lill regeringens förslag saml med avslag på motionen1978/79:718, yrkandel 3, och motionen 1978/79:1835 till Hälsovårdsupplysningför /80 anvisade ett reservationsanslag av . Punkten14 (Efteruibildning av viss sjukvårdspersonal m. Regeringen hade underpunklen G 11 (s. 144-146) föreslagit alt lillEfteruibildning av viss sjukvårdspersonal m. m. för /80 anvisaett förslagsanslag av . Hälso- och sjukvård m. m. I detta sammanhang hade behandlats moiionen1978/79:718 av Inga Laniz m. fl. (vpk), vari såviii här var i fråga hemställtsatl skulle 1. somsin mening ge regeringen lill känna all preveniivmedelsrådgi vning- en borde byggas ut både kvaniiiaiivi och kvalitativt, bl. a. innebärande en intensifierad utbildning av och information till de personalgrupper som berördes, 2. hosregeringen anhålla om älgärder för all utöka den uppsökande verksamheien inom preveniivmedelsrädgivning och födelsekonlroll sä att bl. a. de s. k. riskgrupperna kunde nås. 1. beträffande preveniivmedelsrådgivningen all skulle avslåmoiionen 1978/79:718, yrkandena 1 och 2, 2. alt lill Efteruibildning av viss sjukvårdspersonal m. m. /80 anvisade ett förslagsanslag av . Punkterna 16 och 25 (Driftkostnader förberedskapslagring av läkemedel m. m. och Beredskapslagring av läkemedel m. Regeringenhade under punklen H 7(s. 158 och 159) föreslagit atl lillDriftkostnader för beredskapslagring av läkemedel m. m. för budgeiårei 1979/80anvisa elt förslagsanslag av . Vidarehade regeringen under punklen VIII 1 (s. 227 och 228) föreslagit alllill Beredskapslagring av läkemedel m. m. för /80 anvisa etlinvesteringsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats moiionen 1978/79:601 av m. fl. (s),vari såvitt här var i fråga (yrkandena 1 och 2) hemställts 1. alt till Beredskapslagring av läkemedel m. m. ()anvisade etl i förhållande till regeringens förslag med 7 800 000 kr.förhöjt'invesleringsanslag av , 2. alt till Driftkostnader för beredskapslagring av läkemedelm. () anvisade ett i förhällande lill regeringens förslagmed . förhöjt förslagsanslag av . Hälso-och sjukvård m, m. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag pä motionen1978/79:601, yrkandel 2, lill Driftkostnader för beredskapslagring av läkemedelm. m. /80 anvisade ett förslagsanslag av , attriksdagen med bifall lill regeringens förslag och med avslag på moiionen1978/79:601, yrkandet 1, till Beredskapslagring av läkemedel mm. för budgetåret1979/80 anvisade etl invesleringsanslag av . 2. beträffandemedelsanvisningarna såviti avsäg medel för beredskapslag ring av sjukvärdsmaieriel av förbrukningskaraktär av , , , , , och (samtliga s) som ansett dels att utskottet vidpunklen 16 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:601, yrkandel 2, och med anledningav regeringens förslag lill Beredskapslagring av läkemedel m. m. för budgetåret1979/80 anvisade elt invesleringsanslag av . dels att utskottet vidpunkten 25 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1978/79:601, yrkandel I, och med anledningav regeringens förslag til Beredskapslagring av läkemedel m. m. för budgetåret1979/80 anvisade ett investeringsanslag av . Punklen18 (Äldresjukvård m. 1denna punkt hade behandlats molionerna 1978/79:261av m. fl. (vpk), vari föreslagils att hos regeringenhemställde alt iniiialiv logs lill en försöksverksamhet med /30 timmars arbetsvecka med lönekompensation inom långtidsvården ochatt staten svarade för kostnaderna för lönekompensationen, 1978/79:515 av m. fl. (s), såvitt härvar i fråga (yrkandena 2, 3 och 4), 1978/79:1639 av m.fl. (vpk), varisåviti här var i fråga hemställts att beslutade 3. atl hos regeringen hemställa om ålgärder för 6 000 nya tjänster inomsjukvården, 4. atl hos regeringen hemställa omåtgärder för 5 (X)0 nya tjänster inom äldreomsorgen, och 1978/79:1847av m.fl. (vpk), vari såviu här var i fråga (yrkandel 3) hemställtsall beslutade atl hos regeringen anhålla om ålgärder för au ökaanialet plaiser inom långtidsvården med 10 000 inom en Nr116 '""P'"'"''- den 1.beträffande etl handlingsprogram för utbyggnad av långtidssjukvården Hälso- och siuk- m. m. atl riksdagenskulle avslå moiiorten 1978/79:515 yrkandena 2, 3 och _. belräffande ålgärder för ökning av antalet värdplatser inom långlids-sjukvården au skulle avslå motionen 1978/79:1847 yrkandet 3, 3. beträffande åtgärder för tillskapande av nya tjänster inom sjukvården m. m. atl skulle avslå moiionen 1978/79:1639 yrkandena 3 och 4.belräffande rekryteringen av personal till långtidssjukvården all riksdagenskulle avslå moiionen 1978/79:261. Vid denna punkt hade avgivits ett särskilt yttrandebelräffande ett handlingsprogram för utbyggnad av långtidssjukvården m. m. avGöran , , , , ,och (samtliga s). ANNA-GRETASKANTZ (s); Vid 1977 och riksmöten har vi lagt fram moiioner om ettutbyggnadsprogram för långtidssjukvården. Dessa förslag har haft som främstasyfte atl de äldre skall kunna känna trygghet inför långtidsvärden och mötas avmedmänsklighet i vårdsituationen. Vi vet all ca 10 000patienter väntar på plats i långtidssjukvården. Vivel också atl det behövs mer personal på de sjukhem för långtidssjukvården somredart finns. Vivet att det behövs ökade insatser för hemsjukvård och social hemhjälp. Vivet ätt de äldre och deras anhöriga känner oro för au stå ulan tillräckligavärdmöjligheter. Vi vel att de äldre blirallt fler och alt värdbehoven därmed ökar. Vibeklagar atl man frän den borgerliga riksdagsmajoriteiens sida inte kunnat gesill stöd ät etl socialdemokratiskt förslag, vilket skulle ha varit lill gagnför de äldre. Vihar för tredje gängen upprepat vår motion med förslag om all slalen meraklivi skulle medverka till att den planerade utbyggnaden kommer till stånd.Detta skulle ske genom au staten och sjukvårdshuvudmännen gemensamt togansvarel för en plan med innehållet alt ca 10 000 nya platser inomlångtidssjukvården skulle tillkomma . Planenskulle också innefatta en personalökning på ca 15 000 tjänster. Denna personalökning skulle göra det möjligl all parallellt med utbyggnaden av vårdplatsanlalet väsentligt höja personaltätheten för vårdpersonalen i långtidssjukvården. Staten skulle genom etl direkt ekonomiski stöd bidra lill planens uppfyllande. I våra budgetalternativ har vi också avsatt medel 71 Hälso-och sjukvård m. m. Somjag har sagt har vi vid de tvä senaste riksmötena inle haft någonframgång med våra förslag. De har avslagils av den borgeriiga majoriteten. Iär däremot kan vi konstalera all regeringen gett oss rätt i vår ståndpunkt altdet behövs särskilda insatser, uiöver de generella bidragen till landsiingert,föratt man skall kunna klara långtidssjukvårdens utbyggnad. Del belopp somavsatts är också ungefär lika stort som det vi yrkat skulle anvisas överstatsbudgeten. Vihar därför ansett alt vi i della sammanhang kan tillstyrka utskottets förslagäven om i regeringens uppgörelse med sjukvårdshuvudmännen bl. a. saknas denviktiga del i värt förslag som en personalförstärkning i den befintliga värdenutgör. Idet här sammanhartget kart jag emellertid inle underiåta att peka pä deborgeriiga partiernas agerande, eller snarare brist på agerande, i den härfrågan. Isitt svar till pä en fråga om utbyggnaden avlångvården sade socialministern bl. "denfaktiska utbyggnaden av långtidssjukvården har blivit betydligt lägre än vadsom framgått av sjukvårdshuvudmännens planer. Platslillskotlel under åren1974-1977 harvaril i genomsnitt ca 1 400 platser per är. Förär 1977 vartillskottet sä lågt som 919 platser. Utvecklingenhar således visat atl särskilda åtgärder behöver vidtas för alt skapa garantierför alt en ökad utbyggnadstakt för långtidssjukvården verkligen kommer tillstånd." Avden deball som följde framgick att hade en annan och meroptimistisk uppfatining om utbyggnadstakten. Hon yttrade nämligen följande:"Del är riktigt alt vi 1977 bara fick etl tillskott på drygt 900 platser,men fick vi ett tillskott pä 2 300 platser." Enstudie som gjorts belräffande drygt hälften av landstingens vårdplats-utbyggnadoch där siffrorna räknats upp lill riksnivå visar, all del tillkom ca 1 200platser . påstående är alltså felaktigt, och honhar inget underiag för uppgiften om elt tillskott på 2 300 platser. Denoroande utvecklingen när del gäller utbyggnaden av långvärden pekade vi päredan i vår motion 1976/77:270, som väcktes . Vi krävde däromedelbara åtgärder för en kraftig utbyggnad och föreslog ett handlingsprogramför långtidssjukvården , etl ulbygg-nadsprogram pä ca 10000 platser för långtidssjukvården. Avde uppgifter som socialministern lämnade här i kammaren i ärframgår det helt klart alt de borgerligas agerande varit lill nackdel för deäldre och deras anhöriga. Del har lett till en fullständigt onödig försening påflera år- minst två förlorade år. månad 1977 insåg vi alltsådet allvariiga i situaiionert, medan de borgeriiga oroade sig för utvecklingenförst . Enliglvår uppfattning är utbyggnaden av långtidsvården en av de viktigaste frågorna idagens hälso- och sjukvårdspolitik. Det är därför som vi årefler är upprepat våra krav. Efter det att vi upprepat dem vann vigehör för dem. Jagvill också göra några kommentarer lill vår reservation 2, som gäller anslagenDriftkostnader för beredskapslagring av läkemedel m. m. och Beredskapslagringav läkemedel m. m. Ettviktigt led försvarsbeslut var, som vi socialdemokrater såg det, alldel inle bara skulle omfatta de så aU säga traditionella delarna av totalförsvaret,dvs. militärt försvar och civilförsvar, utan atl det vidgades till atl omfattaäven övriga delar av totalförsvaret. En väsentlig bit var dä också inte baraalt innefatta sjukvärden i den rullande planeringen, ulan atl även ge den ökadeekonomiska resurser. Viharsedanlängegjorl åtaganden bl. a. när del gäller beredskapslagring avläkemedel. Men däremot har praktiskt taget inget skell i den minst lika viktigafrågan om all beredskapslagra förbrukningsmateriel för sjukvården. Delnuvarande läget motsvarar bara 5 96 av del mål som satts upp. Det är väsentligtlägre än t. ex. för läkemedel-ca 50 % -samt försera och vacciner, där målet är70 96. Iförsvarsproposilionen 1976/77:74 ville regeringen inte ta ställning, eftersomdel pågick en ulredning inom . ansåg socialstyrelsendel betydelsefullt alt få påbörja en uppbyggnad av lagret, och då var ocksåregeringen något mer positiv och kunde länka sig en viss omprioritering. Meningel tycks ha skell i den vägen. 1är har regeringen hittat en ny undanflykt - nu skall man förhandla medhuvudmännen för sjukvärden om kostnadsfördelningen. Inte ens tanken atl kunnagöra en överföring inom anslaget finns kvar. Vi har sett detta som en fortsattnonchalans mol försvarsbeslutet och har därför föreslagit all 8 milj. kr. skallanvändas fören påbörjad beredskapslagring. Det är också ett ullryck för denannoriunda avvägning inom försvarspolitiken som vi redovisat i vårförsvarspolitiska motion. ger oss också utskotlsmajoriteten rätt i alt nu måste något ske. Manavvisar därmed den koppling som regeringen gjort till förhandlingarna medlandstingen. Men dä borde man också ha kunnat ta stegel fullt ut och bilrädavår motion. Dä kan socialslyrelsen, utan att inskränka pä beredskapslagringenav läkemedel, påbörja arbetet med att bygga upp ett beredskapslager förförbrukningsmateriel. Jag ber med detta all fåyrka bifall lill reservationen 2. Tillsist vill jag redovisa socialdemokratins principiella syn på motionen 433 avIngrid som behandlas i detta betänkande. 1 denna motion las frågan omväntetiderna för specialistvård m. m. upp. Imotionen framhålls bl. a. all del finns en stor grapp människorsom måste avståfrän arbete och vara sjukskrivna i väntan på behandling men som efter behandlingensgenomförande beräknas bli fullt arbetsföra. Någon statistik över hur mänga somväntar på sluten värd och som är sjukskrivna finns inte,påpekas del vidare. Motionärenbegär mot denna bakgrund återkommande redovisningar av väntetider förbehandling och specialistvård och att därvid omfattningen av Hälso-och sjukvård m. m. Hälso-och sjukvård m. m. devärdsökandes sjukskrivning anges. Vidare begär motionären rekommendationer somskall syfta lill att förkorta väntetiderna för sådana sjukskrivna som efterbehandling och vård kan förväntas återgå till arbete. Tankegängenbakom denna motion är skrämmande, och det är glädjande atl utskottet så klartsäger ifrån all man inle kan ansluta sig till tanken på atl personer som efterbehandling och vård kan förväntas återgå lill arbete särskilt skulleprioriteras för intagning i sluten värd. Motionärens motiv för denna särskildaprioritering är bl. a. alt väntetiden och sysslolösheten som av mänga upplevssom besvärande skulle minska, men sedan heter det i motionen; "Ävenfrän samhällsekonomisk synpunkt är del värdefullt att den sjuke så snart sommöjligt kan återgå lill arbetet och alt belastningen pä sjukförsäkringenminskar." Vilkakonsekvenser skulle motionärens förslag få för t. ex. handikappade ochpensionärer som inte har något förvärvsarbete? Hur långa skulle derasväntetider bli? Hur länga skulle väntetiderna bli för dem som har lågsjukpenning? Jag tänker då pä låginkomsttagarna och på de hemarbetande. Och hurlänga skulle väntetiderna bli för dem som inie har någon sjukpenning alls? Delgäller främst förtidspensionärer och ålderspensionärer. Jagskulle kunna nämna mänga fler grupper som skulle drabbas väldigl hårt. Lål migemellertid nämna en grupp - reumatikerna. Reumakirurgiskaoperationer används mer och mer i syfte atl motverka de svära skador somuppstår hos de reumatiskt sjuka. Hand- och fotledskirar-giska ingrepp ärverksamma medel i kampen att ge reumapatienterna bästa möjliga rörelseförmåga.Mänga av dem har inget arbete att återvända lill, men genom en operation kanlivel bli drägligare för dem. Väntetidernaär långa, alltför länga. Men de skulle bli ännu längre med motionärensförslag. Vibör enligt socialdemokratisk uppfattning i stället inrikta oss pä alt ökaresurserna pä detta område. Vi vill inle att det på sjukhusen skall finnasmänniskor som bara ligger där på grund av att de tillhör fel grupp, den ickeprioriterade gruppen. För oss socialdemokrater är det en självklarhet alt allaskall ha rätt till hälso- och sjukvård, och vi lar därför avstånd frän detankegångar som förs fram i motionen 433. Först bara några ord med anledning av referat av minmotiort. Därvill jag bara lill protokollet få antecknat att jag i motionen finner delsjälvklart alt medicinska skäl skall väga tyngst dä prioritering görs. Jag ärpersonligen nöjd med atl utskottet säger: "Beslut i della hänseende måslesjälvfallet huvudsakligen grunda sig på medicinska överväganden men ävensociala fakiorer kan beaktas. Läkarna har sålunda möjlighet atl i det enskildafallet la hänsyn lill om en läng sjukskrivningsperiod före intagningen kankomma atl försämra förutsättningarna för återgång i arbetet efler behandling Jag begärde ordet i huvudsak för atl säga någol om reservationen nr Isom är fogad till socialutskottets betänkande, en reservation där del begärsatt skall besluta alt lekmiljörädet skall upphöra. Jag finner denreservationen berättigad. Regeringenhar lagt fram en proposition, nr 111, med förslag lill älgärder mot krångel ochonödig byråkrati. Motionens och reservationens begäran om avskaffande avlekmiljörädet skall ses som etl led i etl sådant strävande. Vadhar dä lekmiljörådet för funktion? 1 utskottets skrivning hänvisas till deuppgifter som rådet har alltsedan sin begynnelse. Men: alla de uppgifterna kanfullgöras av andra institutioner eller organisaiioner. Uppgifternanr 1 och nr 3, som enligl regeringsskrivelsen vid rådets tillkomst anger alländamålsenligt lekmaterial tillverkas resp. alt skydds-och säkerhetsaspekternavid barns lek därvid tillgodoses, ligger inom konsumentsverkets område ochberör i hög grad produktsäkerheten. Ett resultat av del arbetet är denöverenskommelse som träffats mellan å ena sidan ochlekmiljörädet och å andra sidan leksaksbranschen, om att upphöra medförsäljning av krigsleksaker. Denandra uppgiften för lekmiljörädet, alt goda lekmiljöer skapas, ärutomordentligt viktig, men den skall skötas, och sköts r'"dan , avbosladssty relsen. Förnågol år sedan lämnade elt par mycket kompetenta experter lek-miljörådet ochanställdes av bostadssiyrelsen, som , efter del tillskott som styrelsen får iår, kommer all ha fyra experter på lekmiljö - utomordentligt skickliga, enliglvad jag har hört. Inte minsl uppskattas de av alla de arkitekter som arbelarmed anläggningar och som söker miljöförbätlringsbidrag och där barnens miljö ären viktig och integrerande faktor. Fördem ärdet värdefullt aU ha tillgång lillbosladsstyrelsens expertis. har godkännandet av planer på miljöförbättringarlagts ul pä länsbostadsnämnderna, och dä har bostads-styrelsen genom dessaexperter svarat för all också länsbostadsnämnderna har fåu utbildning på dellaområde. Men var finns del här lekmiljörädet? 1socialstyrelsen söker man i årets petita för lekmiljörädet bl. a. tvåvaklmäslartjänster plus extra bevakning av lokalerna för . Varförskall del tiotal tjänster som enligt ulskollel finns på lekmiljörådet behövatvä vaktmästare? Till extra bevakning föreslår statsrådet också atl 38 000 kr.skall beviljas. Men vad gör då de ca tio personer som enligl utskottetsskrivning finns anställda där? Av petitan framgår atl medel har begärts förövertid och vikariatspersonal, men della har inte tagits upp ibudgetpropositionen. Samtligaarbetsuppgifter, utom all sprida upplysning om lekens betydelse för barns ochungdomars utveckling, fullgörs och bör fullgöras av andra och mer kompetentainstanser. proposition om byråkrati, nr 111, sorrt jag förut nämnde, sägerföredraganden atl byråkrati betyder krångel, formalism, paragrafrytteri ochöverheisspråk - allt sådant som svenska folkel ser som negativt. Dentyp av information som lekmiljörädet här skulle kunna ge är en form av överhetsspråksom jag tror alt de fiesta föräldrar och andra som har med Hälso-och sjukvård m. m. Hälso-och sjukvård m. m. barnall göra belackar sig för. Nusäger utskottet: "Rådet vill stödja och inspirera barn och föräldrar ochmotverka del kommersiella tryck som familjen är utsatt för." Men det harman inte heller lyckats med. Justnuärsmurfar på model. En smurfären kommersiell och helt onyttig figur som blivit kolossall populär. Den gör ingen skada - den är, som jag sade, ofariig-ochproduktionen är rent kommersiellt inriktad. har inle lyckalsstoppa den figuren - och det gör väl ingenting, tyckerjag, atl det finns smurfari praktiskt taget varenda barnstuga och snart kanske också i varje hem. Nej,herr talman! Att samhället skall värna om grupper som behöver stöd och skydd,vilket ulskollel påpekar, är riktigt. Men det gör man inte genom all offrapengar pä all låta vuxna människor leka i ett lekmiljöråd. Samhället måste harätt att för sådana satsningar kräva en rimlig valuta. Det anser intereservanterna att samhället har fåu i det här fallet, och de drar den endarimliga konsekvensen av detta - föreslår att begär all lekmiljörädetavskaffas. Jag ber atlfå yrka bifall lill reservationen 1. ANNA-GRETASKANTZ (s) kort genmäle: Det är sällan del händer alt en motionär nästan är nöjd med utskottelsskrivning. citerar vad ulskollel har sagi. Men del hon citerarär ju det avsnitt där vi berättar om hur mart går till väga när detgäller intagning i sluten värd. Den skrivning utskottet gjort innebär att viklart lar avstånd frän moiionen. Vi skriver ju: "Den i moiionen1978/79:433 framförda tanken all personer som efler behandling och värd kanförväntas återgå lill arbeiei skulle särskilt prioriteras för intagning isluten värd kan utskottet inte ansluta sig lill med hänsy n till andra kategorierpatienter, såsom exempelvis handikappade och pensionärer, som väntar påintagning." Jag vill med delta citat bara säga att utskottetsskrivning inte alls är positiv för moiionen som vill göragällande. Utskottet föreslär avslag, och vi har moliveral della i den meningsom jag läste upp. (vpk): Först vill jag ta upp vpk-motionen 201, som behandlas i belänkandetunder rubriken hälsokontroll och som jag yrkar bifall lill. Den20 mars - alltså - deltog jag i en av hälso- ochsjukvårdsnämnden anordnad utbildningsdag om självundersökrting för tidigupptäckt av bröstcancer. Deltagare var bl. a. skol- och distriktssköterskor.Del var en väl använd dag, och den styrkte min uppfattning att tidig upptäcktav brösttumörer är avgörande för behandlingsresultatet. Bröstcancerär den vanligaste cancersjukdomen i och utgör en fjärdedel av allcancer hos kvinnor. insjuknar i värt land nära 4 000 kvinnor i dennasjukdom. Dödligheten är så hög som ca 40 96, vilket betyder au dörfyra kvinnor i denna sjukdom. drabbarkvinnor ; det är alKsä kvinnor i produktiv ålder. Sjukdomenhar en ökande frekvens. F.n. upptäcks tumörer i 90 96 av fallen av kvinnan själv. De tumörer som upptäckspå delta sätt är dock tyvärr ofta sä avancerade all recidiv och dottertumöreruppträder , med onödigl radikala kirurgiska ingrepp somföljd. När man själv upptäckt en knöl är läget oftast akut, eftersomutvecklingen av tumören går allt snabbare. Men i 20 96 av fallen missas tumörenav läkaren vid en klinisk undersökning, vilket ytteriigare fördröjer en behandling. Trotsden forskning som bedrivits känner man inle orsaken till sjukdomen, men man vetatt del bland kvinnor finns vissa riskgrupper som drabbas oftare. Det gällerexempelvis kvinnor vilkas mödrar eller syskon har bröstcancer. Vidare ärsjukdomen vanligare hos kvinnor i åldern och uppåt som inte fött bam. Debehandlingsmetoder som används är kirurgi, strålbehandling,hormonbehandling och behandling med cyiostatika. Ofta ingår flera av dessabehandlingsmetoder. Trots att en förfining av behandlingsmetoderna skell harman inte lyckats minska dödligheten. Inga nya behandlingsformer förväntas, dädet enligl uppgift skulle ta att få fram resultat av nyabehandlingsmetoder. Enligt experter vid cancerkliniken i är det klart vederiagiatt en lidigdiagnoslik är det som ger bästa behandlingsresultatet. Därför ärdet nödvändigt atl finna nya vägar för lidigdiagnoslik. En väg som vpkföreslagit i moiionen är utbyggnad av undersökningscenlraler för mammografi. Mammografiär inte en vartlig röntgen. Del är en form av röntgen som ställer höga krav päexakthet och delaljgranskning, och den kräver stor skärpa. Del berättas atl denindustrifilm som förut användes krävde högre stråldoser. Men finns enspeciell rönigenfilm och bildförstärkning som gör strålningen minimal, ochriskerna för strålning finns vid användning av modern teknik.Strålningen vid mammografi är så liten, fyra gånger mindre än strålningen viden vanlig skärmbildsundersökning. Den väger således lätt som argument även motallmän hälsokontroll med mammografi. Mammografiärockså en billig metod som snabbi tjänas in med nedbringat anlal vårddagar.Del är ekonomiski med tanke pä den länga rehabilitering som krävs efterbehandling av bröstcancer. Förutom en operation som kräver och enstrålbehandling som kan ta ytteriigare krävs en årslång behandlingmed cyiostatika vilket betyder täta sjukhusbesök. Dessutom krävs oftarörelseiräning, som helst skall övervakas av sjukgymnast, om patienten skall hamöjlighet att återgå lill ett arbete. Ofta leder sjukdomen till omplaceringeller förtidspensionering ined ytteriigare kostnader som följd. Delfinns 50 mammografiapparater i landet. Det betyder en apparat på ca. 80000 kvinnor, alltså helt otillräckligt. Men ändå har vår sjukvårdsminister påfullt allvar påsiåll att det inom samtliga landstingsområden faktiskt finnsresurser för att ulan dröismäl ta emot kvinnor som söker för Hälso-och sjukvård m. m. Hälso-och sjukvård m. m. Även om mammografi inle finns på alla platser i landet så kan allakvinnor för vilka mammografi anses motiverad få en sådan undersökning genomremissförfarande.