prot · G209146 · 1978-12-31 00:00:00 — Vårtförslag på en annan punkt är de tre partierna fullt överens om. Det bygger påatt inkomstskalleskalorna skall vara inflationsskyddade. vill allskatten skall fortsätta atl förstöra samhällsekonomi och lönerörelse. Påtal om den senare punkten har Jag litet svårt att tro att TCO skulle viljastödja skatteförslag som skulle vara ett hot mot arbetsfreden. Det irorjag ären helt orimlig tanke. Jagär självfallet intresserad av synpunkter från alla de politiska partierna ochalla de fackliga organisationerna och beklagar att det inte var möjligt atl fåett bredare stöd för det skatteförslag vi lade fram. Jag tror alt det hadevarit till nytta för arbetsfreden, för alla de fackliga organisationerna. Menjust ett sådant här år och Just i en sådan här situation ärdet inte så alldeleslätt att nå den enigheten, också om skiljelinjerna inle är så stora. Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. Jagkan väl förstå att måste samla sig till nästa debatt för att ha meraatt säga om budgetunderskottet och redovisa vilka avgörande skillnader somfinns på den punkten mellan socialdemokratin och de andra partierna. Jag troratt han behöver samla sig mycket länge för att komma med ett bra material påden punkten. Det har förvisso inte saknats tabeller och summeringar av de olikaförslagen tidigare -sådana har vi haft många - "mendet räcker inte med del. Vi kommer inte ifrån den verklighet som har skapatbudgetunderskottet. En skattepolitik som medfört så höga löneskatter ochväxelkurser som legat så fel hade skapat mycket större problem i vårsamhällsekonomi, mycket större problem för människorna än dem vi nu föttarbeta med. () kortgenmäle: Jag liksom begärde replik på anförande,men använde en mycket stor del av sin repliktid till aU dra någravarv på sitt gamla spruckna positiv av skäll på socialdemokratin. Jag tvingaspå mina atl lämna honom därhän. Detfinns en tendens hos alla borgeriiga talare atl fly tillbaka och börja tala omtrepartiregeringens välsignelser och att man nu skall samla i ladorna. Jaganseratt det våren misslyckad politik som fördes, med förödda statsfinanser,nedgångna investeringar och en kraftig standardsänkning för människorna somföljd. Bankernas och storföretagens lador är förvisso fulla, men i statenslador finns icke ett strå - de är tömda. Jagskall gärna återkomma till frågan om budgetunderskottet. Jag menar att det ärnågot av ett skammens fögderi i att så totaltföröda statsfinanserna. Men skall vi diskutera och avslå regeringensskatteförslag. Det känns bra att få konstatera att alla dessa Överord omsocialdemokratins förslag är borta. konstaterar man att socialdemokratinsförslag är bättre på några punkter och bättre på några andra. Detär i och för sig sant. Vårt förslag är bättre för i stort sett alla kvinnor,för den överväldigande majoriteten av löntagare och för i stort sett allabarnfamiljer. Folkpartiels förslag är bättre förde utpräglade höginkomsttagarna. Vivill sänka marginalskatterna för ett brett skikt av "vanliga" människor.Del gör rätt många hundralappar, som de skulle välkomna. sägeratt blir regeringens förslag på något sätt bättre. Men just alt ni intehar någon långsiktig skattepolitik är en grundläggande svaghet hos folkpartietoch övriga partier. Ni har inget egentligt förslag och vet inte riktigt vad niskall göra. Däremot vet ni mycket väl att man inte kan sänka skattetrycket. Viharen plan som går ut på att långsiktigt överföra mer av beskaUningen tilldirekt beskattning på produktion och delvis på konsumtion samt lätta på deskatter som människorna betalar direkt. Dessutom vill vi minska de orättvisaavdragen, komma åt skattefusk och spekulationsvinster. Det är ensocialdemokratisk skattelinje, och den bär. Den kommer de stora löntagar- Ni däremot nöjer er med atl göra en uppvisning i splittring. THORBJÖRNFÄLLDIN (c) kort genmäle: Om OlofPalme väljer att hårt kritisera trepartiregeringen, får hannaturligtvis finna sig i att var och en som har ett redovisningsansvar fördenna regering använder talartiden här för alt tillrättalägga de felaktigabeskyllningar som OlofPalme riktar mot oss. Däri ligger förklaringen till attJag tangerade ett uttalande av OlofPalme i replikskiftet förta gången, då jaganslöt mig lill det synsätt som gav uttryck för. Men vi får somsagt återkomma till detta i anslutning till den ekonomiska debatten senare ivår. IngemarMundebo säger att Jag skulle ha ändrat ståndpunkt under dagens lopp. Deluttalandet måste bero på att inte hade tillfälle att till fullolyssna på vad Jag sade i mitt första anförande. Jag försökte framhållanödvändigheten av alt man faktiskt skulle ha gått vidare på vad som varförberett inom trepartiregeringen. Jag framhöll marginalskatternas otvetydigabetydelse och pekade på - det har instämt i, vilket jag tyckerär bra-att den kommunala utdebiteringsökningen procent för procent har sammaeffekt på marginalskatterna som en höjning av stats-skatteskalan. Påmin fråga svarar att om man beslutar i enlighet medfolkpartiets förslag, skulle man åstadkomma väsentliga lättnader för människori de inkomstskikt som Jag nämnde. Då väljer egentligen atl talaom två saker . Får jag påminna om delta. Försl ochfrämst gäller diskussionen åtgärder på den statliga skatteskalan. Det harsagts: Låt oss ge höstens beslut ett rejält innehåll. Mitt svar är definitivt ja.Om det gäller åtgärder på skatteskalan för de inkomstgrupper som jag har talatom, irorjag att bekymren inte behöver bli så stora. Detär en sak i den fråga Jag ställde. Den andra biten, som intehar svarat på, gäller just införandet av ett marginalskattetak. Där harfolkpartiet vall ut en alldeles speciell gmpp, för vilken ett marginalskattetakskulle existera. Del är någonting annat än konstmktionen av skatteskalan. Vilkengrupp har man då vall vt? Jo, den grupp som tjänar . Jagbehöver inte påminna om det, men jag vill påminna kammarensledamöter och den svenska allmänheten om att denna gmpp såsom er skatteskalaser ut kommer att fö en skattesänkning, som är direkt relaterad tillmarginalskattejusleringarna i varje skikt av inkomst-skalan. Det är ostridigt.Denna grupp drabbas av den fulla skaleffekten, eftersom den har inkomster ialla inkomstskikl, och ovanpå detta ett skattetak. Där tycker jag allangelägenhetsordningen är felaktig. Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. Fortsattreformering av inkomstskatten, m. tn. () kortgenmäle: Det var intressant eller skall jag säga pikant all notera vad IngemarMundebo sade , nämligen alt han hade en annan syn än vimoderater på behovet av skattehöjningar. I och med atl han konstaterar dettahar han uppenbarligen erkänt atl han har en annan syn än sin egen revideradefinansplan, i varje fall i de avsnitt som Jag förklarade att jag kunde ställamig helt bakom. Uppenbarligen uppträder i två skepnader. Hanfår väl diskutera med sig själv och lösa konflikten om vilken skepnad som ärhans egen och vilken som är hans vålnad. Närnu den ena skepnaden lill sitt försvar åberopar, som det heter, det besväriigasiatsfinansiella läget, måste ju detta läge rimligen ha uppstått under de allrasenaste månaderna, då utgiftsexpansionen ökade med nära 6miljarder kronor i förhållande lill vad man förutsåg i den ursprungligafinansplanen . I den finansplanen talade man Ju - Jag har påmintom detta förut - om den återhållsamhet som erfordrades för att man skulle kunnaundvika sådana skattehöjningar som skulle kunna påskynda pris- ochkostnadsökningar. Det är väldigt beklagligt att regeringen inte har försöktundvika den försämring av del siatsfinansiella läget som har lett till att mannu talar på ett annat sätt än man gör i den reviderade finansplanen. Jagvill sedan lill uttrycka min tillfredsställelse över atlcenterpartiet nu har observerat och med kraft påtalat de problem som hängerihop med marginalskatterna och avirappade sociala förmåner. Vi har under fieraår påvisat dessa sammanhang och begärt utredningar. Vi har kritiserat denuvarande förhållandena, men vi har inte fått något nämnvärt stöd från någothåll. Därförgläder det mig i utomordentligt hög grad att nu tydligen harkommit till samma slutsals som vi, nämligen att man inte kan fortsätta med dennuvarande kombinationen av marginalskatter och bidrag. Effekterna blir heltförödande både för de enskilda människorna och för hela samhällsekonomin. Jag vill ta upp tre saker, helt kort. Det behövs inte någon långdiskussion när del gäller frågan om skattenivåerna, för jag är helt klar överdet resonemang som förs i finansplanen. Vaddet nu handlar om är Ju en skatteomläggning. Vi sänker inkomstskattenordentligt. Eftersom vi i nuvarande statsfinansiella läge inte kan nöja oss medbara det, kompenserar vi den sänkningen med ungefär motsvarande höjning avandra skatter. Del betyder inte någon total höjning av skalle- och avgiftsnivåni samhällsekonomin. Det betyder en oförändrad skaltenivå men en förskjutning avskattebördan från inkomstskatt till skatt på produktion och konsumtion. Jagär också tillfredsställd över att och kommeratt fortsätta att verka för minskade marginaleffekter i både skatte-ochbidragssystem. Visätter ett marginalskaitetak nu för de grupper där de höga marginalskatternafinns. Del finns i skattesystemet redan ett slags skattespärr i form av80/85-procentsregeln, Den systematiseras nu när det gäller inkomstskatterna,och det görs just där marginalskatten är högst, där behovet alltså är stort avalt göra detta. Sågår vi vidare med den del av systemet där vi nu kan reducera marginaleffekten,och vi fortsätter att finna metoder för all få minskade marginaleffekter ocksåinom bidragssystemets ram, så att vi för ett mera totalt system. Vi tar endelreform , och så arbetar vi vidare. Detär just skillnaderna som det handlar om. Vi vill ha eU skattesystem sombättre än det nuvarande fyller de funktioner våra skatter skall ha: allfinansiera den offentliga verksamheten och alt medverka i en bra fördelnings-och stabiliseringspolilik. Detbetyder att vi vill sänka inkomstskatterna. Det betyder att vi vill få ett merarättvist skattesystem. Vem sjutton vill ha orättvisa avdrag? Några regeringarunder har lyckats alt något förbättra skattesystemet, men påavdragsområdet har vi rätt mycket kvar att göra. Men rättvisa vill vi förvissoatt avdragen skall vara. Vivill ha en skattereform, och på det området finns del ett bra förslag.Det alternativ som socialdemokraterna förordar på inkomstskatteområdet kommeratl stimulera kommunala skatteökningar och därmed rasera de framgångar vi kanuppnå genom andra reformer. Det är ett mycket bekymmersamt och allvarligtinslag i det socialdemokratiska skalle-alternativet. Slutligen:Vi vill skydda skattesystemet mot inflationens effekter. Det är av den störstabetydelse för alla människor, vilka inkomstskikt man än befinner sig i. Deltaär skillnaderna på lång sikt mellan vår skaUepolitik och socialdemokratins,och det är betydande skillnader. Fortsattreformering av inkomstskatten, m. m. På förslag av tredje vice talmannen beslöts attkammarens förhandlingar skulle fortsättas . §4Anmäldes och bordlades Motion 1978/79:2698av och med anledning av propositionen 1978/79:213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiskariksplaneringen § 5 Anm.äldes ochbordlades 1978/79:36 med anledning av propositionen1978/79:173 om fortsatt valutareglering jämte motioner 1978/79:41 med anledning av propositionen1978/79:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1978/79 såvitt avser stat för statens allmänna fastighetsfond 1978/79:50 med anledning av propositionen1978/79:161 om ändring i uppbördsförfarandet enligt uppbördslagen (1953:272),m. m. 1978/79:26 angående uppskov med behandlingen avvissa ärenden lill /80 1978/79:38 med anledning av propositionen1978/79:202 om avgiftsuttaget till försäkringen för tilläggspension ocharbetsskadeförsäkringen , m. m., såvitt avser avgift tillbarnomsorgen för egenföretagare. 1978/79:40 med anledningav propositionen 1978/79:100 såvitt gäller anslag till gymnasieskolan samtenskild yrkesutbildning och läriingsutbildning m. m. jämte motioner §6 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1978/79:559 av YlvaAnnerstedt (fp) till statsrådet om hemspråksundervisningenför invandrarelever i gymnasieskolan: Vid gymnasieskolor i invandrarkommuner uppstår intesällan problem vad gäller undervisningen i C-språk, som förekommersom hemspråk, t. ex. finska eller i vissa fall spanska. Dessa C-språkskurserslår enligt regler och förordningar öppna också för elever med dessa språk somhemspråk, vilket skapar en omöjlig arbetssituation både för läraren och för desvenska elever som vill lära sig t. ex. finska eller spanska och kommer tillkursen utan några kunskaper alls i ämnet i fråga. Resultatet blir naturligtvisirritation och slutligen studieavbrott för de svenska eleverna. Hemspråkensställning på gymnasieskolan kommer förmodligen att noga utredas och övervägasav gymnasieutredningen. Eftersom det är viktigt att också infödda svenskaelever lär sig de språk som förekommer som hemspråk, är del angelägel attskillnaden mellan hemspråk och C-språk snabbt regleras. Med anledning härav villjag ställa följande fråga till statsrådet : Vilkaåtgärder ämnar statsrådet vidta för att möjliggöra skilda undervisningsgrupperför svenska elever och elever med det aktuella språket som hemspråk? 1978/79:560av () till försvarsministern om ändrat datum i vissa fall förinryckning till värnpliktsutbildning: Varje försommar vid tiden för skolavslutningarnauppkommer samma problem. De pojkar som skall göra sin militärtjänst måste ryckain före skolavslutningen. Mycket få för permission för att varamed om den. Del är naturiigt att besvikelsen är stor, om man inte tillsammansmed sina kamrater för dela gemenskapen vid avslutningen på elva eller tolv årsskolgång. Eftersom 97 96 av årskullen går vidare lill gymnasiestudier, ärdet en stor grupp det är fråga om. Inryckningsdatumär bestämt till . Datum för skolavslutningarna varierar frånår. Om man i stället fastställde som inryckningsdalum, skulleproblemet vara ur världen. Jag vill därför ställa följande fråga tillförsvarsministern: Ärförsvarsministern beredd att medverka till att ändra inryckningsdatum, så attpojkarna i gymnasieskolan kan delta i skolavslutningen? §7 Kammaren åtskildes kl,17,55,