prot · G209143 · 1978-12-31 00:00:00 — a. bemyndigaregeringen alt medge all utvecklingsarbete för fiygvapen- förband fick beställas inom en kostnadsram av , b. för budgetåret1979/80 anvisa ett förslagsanslag av , all lillFörsvarsstaben för /80 anvisade ell förslagsanslag av 81 000 000kt, all till Armésiabenför budgelårel 1979/80 anvisade ett förslagsanslag av , att till Marinstabenför budgelårel 1979/80 anvisade eu förslagsanslag av , all lill Flygslabenför /80 anvisade ell förslagsanslag av 48 500 000 kt, alt till Militärområdesslaberm. m. för /80 anvisade etl förslagsanslag av , all lillKrigsorganisation för vissa staber m. m.: Ledning och förbandsverksamhet /80 anvisade ett förslagsanslag av 10 200 000 kt, all lillKrigsorganisation för vissa staber m. m,: Malerielanskaffning m. m. skulle a. bemyndigaregeringen all medge alt beställningar av materiel m. m. för vissa staber fick läggas ut inom en kostnadsram av , b. för budgetåret1979/80 anvisa ell förslagsanslag av , att lill Ceniral ochhögre regional ledning: Isländsältning av befästningar och kaserner förbudgelårel 1979/80 anvisade ell förslagsanslag av , alt lill för budgelårel 1979/80 anvisade ett förslagsanslag av , all lill Försvarelssjukvårdsstyrelse för /80 anvisade etl förslagsanslag av , att tillFortifikationsförvallningen för /80 anvisade ett förslagsanslagav , all beiräffandeFörsvarels materielverk skulle a. bemyndigaregeringen att medge att för /80 förnöden heter för fredsulbildningen fick beställas så att en kostnadsram av . b. för budgetåret1979/80 anvisa ell förslagsanslag av , 30. alt riksdagenbeiräffande Gemensam försvarsforskning skulle a, för budgetåret1979/80 anvisa ell förslagsanslag av 235 700 000 kt, b, bemyndigaregeringen att under /80 medge att materiel för forskningsändamål beställdes inom en kostnadsram av 6 000 000 kt, au lill Försvaretsradioanstalt för /80 anvisade ett förslagsanslag av 115 800 000kr., all tillVärnpliktsverket för /80 anvisade ett förslagsanslag av . Försvarspohtiken,m. att lill för /80 anvisade ett förslagsanslag av26 , att tillFörsvarshögskolan för /80 anvisade eu förslagsanslag av , all lillMilitärhögskolan för budgelårel 1979/80 anvisade elt förslagsanslag av , att lill Försvarelsgymnasieskola för budgelårel 1979/80 anvisade ell förslagsanslag av 3 300 000kr., att lill Försvaretsförvaliningsskola för /80 anvisade etl förslagsanslag av , all lill Försvarelsbrevskola för /80 anvisade etl förslagsanslag av , att lill Statens hundskolaför /80 anvisade elt förslagsanslag av , all till Krigsarkivetför /80 anvisade etl förslagsanslag av , all lill Statensförsvarshisioriska museer för /80 anvisade eu förslagsanslag av6 700 000 kt, all lill Anskaffningav fortifikalorisk materiel m. m. för /80 anvisade ellförslagsanslag av , alt lill Försvarelsdatacentral för /80 anvisade elt förslagsanslag av , att med bifall tillproposilionen 1978/79:100 och med avslag pä molionen 1978/79:1793 tillFrivilliga försvarsorganisationer m.m. för budgelårel 1979/80 anvisade eltförslagsanslag av , alt med bifall lillproposilionen 1978/79:100 och med avslag på molionen 1978/79:354 lillInsaisberedskap m. m. för budgelårel 1979/80 anvisade ett förslagsanslag av , all beiräffande Vissgemensam verksamhei skulle a. bemyndigaregeringen all medge au beställningar m. m. av krigskartor fick läggas ut inom en kostnadsram av , b. för budgetåret1979/80 anvisa etl förslagsanslag av , alt lill Vissaersättningar m. m. för budgelårel 1979/80 anvisade ell förslagsanslag av , alt lill Gemensammamyndigheter m. m.: Iståndsälining av befästningar och kaserner för budgetåret1979/80 anvisade elt förslagsanslag av , i fråga om statensallmänna fastighelsfond 49. aUriksdagen till Gemensamma myndigheler m. m.: Anskaffning av anläggningar för försvarels forskningsanstalt för /80 anvi sade ell invesleringsanslag av 7 000 000 kt, i fråga om försvarelsfastighelsfond 50. attriksdagen med bifall lill propositionen 1978/79:100 och med avslag på molionen 1978/79:353, yrkandel 2, lill Arméförband: Anskaffning av anläggningar för budgelårel 1979/80 anvisade ett invesleringsanslag av 250 000 000 kt. att lillMarinförband: Anskaffning av anläggningar för Nr 143 budgelårel 1979/80anvisade etl investeringsanslag av 99 600 000 kt. att tillFlygvapenförband: Anskaffning av anläggningar för ]] j; J979 budgetåret1979/80 anvisade ett invesleringsanslag av 131 000 000 kt, alt till Ceniral ochhögre regional ledning: Anskaffning av Försvarspolitiken anläggningar /80 anvisade etl investeringsanslag av 54. altriksdagen lill Gemensamma myndigheter m. m.: Anskaffning av anläggningar för budgelårel 1979/80 anvisade ell invesleringsanslag av 21 000 000 kt, i fräga om statensdalamaskinfond, försvarels delfond 55. alt riksdagenbeträffande Anskaffning av datamaskiner skulle a. /80 anvisa etl invesleringsanslag av 14 800 000 kt, b. medgeatt dalamaskinutruslning beställdes lill en kostnad av - utöver tidigare medgivet belopp - högsl 20 000 000 kt 9.av Per () och () som - under förutsättning avbifall lill reservaiionen nr 2 - att utskottet under 17 bort hemställa attriksdagen beiräffande Flygvapenförband: Forskning och utveckling med anledningav propositionen 1978/79:138 och med bifall lill motionen 1978/79:2241,yrkandena 1 och 2, skulle a. bemyndigaregeringen alt medge all utvecklingsarbete för flygvapen förband fick beställas inom en kostnadsram av I , b. för budgetåret1979/80 anvisa ell förslagsanslag av . Ipropositionen 1978/79:100 bil. 12 hade regeringen ()under punklen D 21 (s. 563-567) föreslagil att bemyndiga regeringen attinrätta tjänster som professor i enlighel med vad som förordats iproposilionen, bemyndiga regeringen all ändrabenämning av tjänst som professor i enlighet med vad som förordats iproposilionen, bemyndiga regeringen alt föraen fiänsl som professor över stat i enlighet med vad som förordats iproposilionen, till Tekniska fakulteterna /80 anvisa etl reservationsanslag av . all avräknas mot aulomobilskallemedlen. Sedermera hade regeringen i propositionen1978/79:127 lagt fram förslag om ålgärder föratt främja sysselsättningen i Norrbollen. Propositionen hade emiiierats tillutbildningsutskottet i vad avsåg hemslällan i bil. 4 alt till Tekniska fakulteterna för budgetaret 1979/80 under nionde 17 2Riksdagens protokoti 1978/79:143-145 Försvarspolitiken,m. huvudtitelnanvisade etl i förhållande lill proposilionen 1978/79:100 med 6 000 000 kr.höjt reservalionsanslag av . Idelta sammanhang hade behandlals delsden under allmänna molionsiiden vid 1978/riksmöie väckta motionen1978/79:1911 av m. fl. (m, c), vari yrkals att riksdagenhos regeringen begärde all en professur i iräleknik omedelbarl inrättades vidtekniska högskolan i (KTH), dels den med anledning av propositionen 1978/79:138(vilken proposilion remitterats lill försvarsulskotlei) väckta motionen1978/79:2255 av m. fl. (s), vari yrkals all till Tekniskafakulteterna uiöver vad regeringen föreslagit i proposilionen 1978/79:100 bil.12 för budgelårel 1979/80 anvisade elt reservationsanslag av 4 000 000 kt 1. attriksdagen med bifall till proposilionen 1978/79:127 beslulade anvisa . för forskningsorganisationen vid högskolan i , alt med bifall lillproposilionen 1978/79:100 bemyndigade regeringen alt inrälla tjänster somprofessor i enlighet med vad som förordals i proposilionen, alt med bifall tillmolionen 1978/79:1911 bemyndigade regeringen alt vid tekniska högskolan iStockholm inrätta en fiänsl som professor i Iräleknik, att med bifall lillproposilionen 1978/79:100 bemyndigade regeringen att ändra benämningen av entjänst som professor i enlighet med vad som förordals i proposilionen, all med bifall lillproposilionen 1978/79:100 bemyndigade regeringen all föra en tjänst somprofessor över stat i enlighel med vad som förordats i proposilionen, alt skulle avslåmolionen 1978/79:2255 om särskild medelsanvisning för leknisk forskning viduniversitetet i , alt beiräffandemedelsanvisningen med anledning av propositionen 1978/79:100 och med bifalllill propositionen 1978/79:127 saml med avslag på molionen 1978/79:2255 i dennadel till Tekniska fakulteterna under nionde huvudtiteln för /80anvisade ell reservalionsanslag av , varav 2 939 000 kt altavräknas mot aulomobilskatiemedlen. Reservation hade avgivits beiräffande särskildmedelsanvisning för leknisk forskning vid univertsiieiel i av StigAlemyr, Bengl , , , , och (samtliga s) som ansett all uiskotiet under 6och 7 bon hemställa all med bifall lillmolionen 1978/79:2255 beslulade anvisa . för leknisk forskning viduniversitetet i , att beträffandemedelsanvisningen med anledning av propositionerna 1978/79:100 och1978/79:127saml molionen 1978/79:2255idenna del lill Tekniska fakulteternaunder nionde huvudtiteln för budgelårel 1979/80 anvisade ell reservalionsanslagav , varav . all avräknas mot aulomobilskallemedlen. Försvarspolitiken,m. Iproposilionen 1978/79:111 bil. 3 (försvarsdepartementet) hade regeringen -efter föredragning av försvarsminislern - berett riksdagentillfälle all ta del av vad föredragande statsrådet anfört om de förenklingar ikontakterna mellan medborgare och samhällsorgan som regeringen hade genomförteller avsåg att genomföra. Iproposilionen anmäldes förenklingar i administrationen av de värnpliktigasreseförmåner och inom försvarets planerings- och budgeteringssystem. Vidarebehandlades förbättringar av myndigheternas möjligheler att arbeia rationellt,viss försöksverksamhel och förenklingar i inslmktioner m. m. Slulligen togsocksä upp vissa informationsfrägot I detta sammanhang hade t)ehandlats den medanledning av proposilionen väckta molionen 1978/79:2467 av m. (vpk), vari såvitt nu var i fråga yrkals all beslulade inrätta ensärskild parlamentarisk kommission, bestående av represenlanler för allariksdagspartier, med uppgift all granska den militära byråkratin och föreslåförenklingar (yrkandel 13). all skulle avslåmotionen 1978/79:2467, yrkandet 13, att som sin mening gav regeringen lillkänna vad utskottet hade anförl med anledning av föredragande statsrådetsredovisning av de förenklingar i kontakterna mellan medborgare ochsamhällsorgan som regeringen hade genomfört eller avsåg att genomföra. skall nu debattera och besluta om det tredje budgetåret av defem som omfattas av försvarsbeslut. Del finns anledning att återkommatill den allmänna bedömning av säkerhetspolitik och försvarspolitiksom i detla sammanhang gjordes av och erinra om att denna allmännabedömning gjordes under bred enighet. Regeringen och försvarsutskottet harkunnat konstatera all ulvecklingen efter försvarsbeslutet inte motiverar någonförändring av denna grundläggande syn. Ulvecklingenunder del gångna året har präglats av oro på många håll i väriden men också aven slabilitelsbevarande förmåga hos del internationella systemet.Fredsuppgörelsen mellan och innebär en betydel- Försvårspoli tiken, m. m. sefullhändelse i denna permanenta krishärd. Vi hoppas att uppgörelsen skall visa sigvara elt steg på vägen mot en mera omfattande fredsuppgörelse. IFjärran Östern innebar de aktiva krigshandlingarna mellan och Kinaytteriigare lidanden för denna krigshärjade del av väriden. Utvecklingen avkonflikten kunde dock hållas på en kontrollerad nivå. Händelseutvecklingen iAfrika inger oro. Det förefaller inle nu sannolikl med en snabb och fredligutveckling mot självständighet och majorilelsslyre vare sig i eller iNamibia. Det är ännu för tidigt alt med bestämdhet uttala sig om de meralångsiktiga konsekvenserna av omvälvningen i . Vårt egel och västväridensberoende av denna del av väriden för vår oljeförsörjning gör givelvis att vihar den största anledning all följa ulvecklingen med uppmärksamhel. Ulvecklingenav relationerna mellan supermakterna kan sägas gå i riktning mot minskadbipolaritet. Del amerikanska fullständiga erkännandet av och det träffadesamarbelsavialei mellan och utgör exempel på denna tendens.Samtidigt som de sovjetisk-amerikanska relationerna inte varit utanirritationsmoment kvarstår ändå på båda sidor den grundläggande viljan attfullfölja avspänningspoliliken. Strävandenaefter nedrustning och rustningskontroll har inte medfört någon förändring avdet allmänna ruslningsläget i väriden. Samiidigt innebär det SALT Il-avtal somförefaller komma att träffas inom en relativt kort framtid ett betydelsefulltfortsatt steg mot en internationell mslningsregle-ring och ett bevis på allsupermakterna är beslutna att fullfölja avspänningspolitiken. SALT II innebärvisseriigen inle någon väsenfiig nedmslning på de interkonlinentalalerrorvapnens område. Själva existensen av ell sådanl avtal är dock eltpositivt inslag i den internationella rustningsbilden. Vissa begränsadeframsteg förefaller också ha gjorts i de pågående förhandlingarna i omstyrkereduktioner i , Mutual Balanced Force Reduction-förhandlingarna.Även i övrigt har underdel gångna året inle saknats iniiiativ pånedrustningsområdet. Del finns anledning all under det kommande årel återkommalill delta i olika sammanhang. Vi kommer givelvis från svensk sida altfullfölja vår tradition av en akliv och pådrivande internationellnedmstningspolilik. Deninternationella utvecklingen har inte inneburil någon förändring i densäkerhetspolitiska situation av relativi låg spänningsnivå och balans sompräglar vårt omedelbara närområde, Samiidigt har den ökade strategiska betydelsesom den vapentekniska utvecklingen medfört för och deolösta territoriella frågorna i inneburit ett ökatinternationellt intresse för denna för oss så betydelsefulla del av väriden. Deberörda staterna har genom sitt agerande visat att de eftersträvar attvidmakthålla en låg spänningsnivå och att undvika åtgärder som kan uppfattassom nya inslag i den säkerhetspolitiska bilden. Densvenska försvarspolitiken spelar en betydelsefull roll för balansen i vårtnärområde. En fasl svensk försvarspolitik uppfattas av vår omvärld som etlomistligt inslag i del som brukar kallas den nordiska balansen. Genom altvidmakthålla ett för våra förhållanden starkt försvar bidrar vi till tryggheteni vårdel av väriden. Dellagandemed svensk trupp i fredsbevarande operationer förblirliksom en viktig uppgift för den svenska försvarsmakten. harerbjudit dellagande i en planerad FN-insals i . Del fortsatta svenskaengagemanget i blir beroende av ställningstagandet i Förentanationernas säkerhetsråd. Vad gäller insatsen på förutses förögonblicket ingen ändring. Denförsvarsbudget /80 som skall debatteras innebär en fullföljd av 1977års försvarsbeslut. Regeringens och utskottets förslag innebär en föriängningav den ekonomiska ram för femårsperioden som då beslutades. visarplaneringen , att del inte är möjligl att lill alla delar under periodengenomföra det program som låg lill grund beslut. Det är angelägetatt vi inför kommande försvarsbeslut tar lärdom av det förflutna och all viförfinar våra planeringsmetoder, så att våra beslut blir så realistiska sommöjligt. Jag vill i detta sammanhang peka på att det finns en reservalion somförordar nära en halv miljard lägre utgiftsram och att denna reservation ipraktiken skulle ställa sig nästan ogenomförbar. Dellasocialdemokratiska förslag baserar sig logiskt på socialdemokraternas förstareservalion vid utskottets betänkande som i sin tur faller tillbaka på derasreservation i samband med försvarsbeslutet. Man anser att riskerna för ökadspänning inom Norra Ishavs-området överdrivits i utskottets skrivning.Intressant är då att notera att precis motsatt uppfattning kommit lill uitrycki konkreta åtgärder i våra nordiska grannländer, som förstärkt sitt försvar idel aktuella området. Detta lorde också ägnas siörre uppmärksamhet nu än fömtav de bägge stormaktsblocken. Jag vill alltså bestrida korrektheten ireservanternas bedömning att de säkerhetspolitiska riskerna skulle motiveralägre försvarsanslag i vårt land. Ireservalion nr 6 följer därefter socialdemokraterna logiskt upp sinsäkerhetspolitiska bedömning, liksom i samband med försvarsbeslutet, genom attföreslå att försvarsanslagen för /80 skall skäras ned i budgetenmed 448 milj. kr. i löpande penningvärde, en summa som egenlligen bör höjas ejoväsentligt om värnpliklsförmänerna dessutom skall höjas enligt samma partisreservalion nr 7. Eftersom trygghetslagarna rimligtvis måste gälla ävenförsvarets personalkårer kan denna kostnadsnedskärning icke lagas pålönesidan. Den måste följaktligen sältas in på minskade inköp av materiel, ochdetta i myckel påtaglig omfatining. Beloppel motsvarar halva arméns materielköpunder , eller hela marinens inköp av materiel i under etl år.Renl affärsmässigt skulle sådana ålgärder framtvinga omförhandlingar av redanorda inköp, vilket med till visshet gränsande sannolikhet skulle medföraskadeståndsanspråk från de leverantörer som ej skulle medges rätt attfullfölja leveranser enligt redan uppförda kontrakt Än allvarligare skulleåtgärden slå mot beläggningen inom vår försvarsindustri, som redan medregeringens proposition delvis kommeratt få problem med bristandesysselsättning - dock sannolikt inte av större omfatining än alt naluriigavgång kan klara av problemen. Om följde reservanternas linje i dennafråga, skulle ett par lusen anställda i vår Försvarspolitiken,m. Försvarspolitiken,m. försvarsindustribehöva andra, nya jobb omedelbarl. På vissa orter skulle della medföra enmycket allvarlig sysselsältningssitualion! 1977års försvarsbeslut innebar inledningsvis en viss uppgång i den andel avförsvarsutgifterna som kunde avsällas för materiell förnyelse. Denna andeltenderar nu åter att gå ned. En fortsatt kraftfull rationalisering avfredsorganisationen är därför nödvändig. Det är i detla perspekiiv man måste sede förslag lill begränsningar i fredsorganisalionen som regeringen framlagt pägrundval av fredsorganisationsulredningens förslag. Jag hälsar medtillfredsställelse utskoiiets tillstyrkan av dessa förslag. Denfortsatta beredningen av den s. k. fiygplansfrägan har bekräftat riktigheten avden bedömning som gjordes redan av försvarsutredning, nämligen allett nyutvecklat svenskt kombinerat attack- och skolflygplan inle kunde inrymmasi den ekonomiska ram som utredningens majoritet förordade och som kom att bildautgångspunkten försvarsbeslut. De av reservanterna i utskottet somrekommenderar en utveckling av ell sådanl flygplan yrkar konsekveni nog ocksåpä elt ca 200 milj. kt förhöjt anslag för detta ändamål. Det är emellertid, somframgår av den ekonomiska analysen i regeringens proposition i flygplansfrågan,pä lång sikt som ell genomförande av B3LA eller A 38/SK 38 inom rimligaförutsebara försvarsekonomier skulle fä oacceptabla konsekvenser för övrigafunktioner inom försvarei. En annan bedömning gör endast de av reservanterna iutskottet som förordar etl genomförande av B3LA eller A 38/SK 38. Endast förell genomförande av della projekl förelåg ett genomarbetat beslutsunderlag. Viskall nu genom överbefälhavaren låta utreda om och på vilket säll enföriängning av Viggenserien är lämplig och möjlig och om flygplanet därvid kanges en viss atlackkapaciiet uiöver den nuvarande. Överbefälhavaren skall ocksåutreda frågan om anskaffning av ett skolflygplan med olika grader av beväpningoch bedöma hur ell sådant flygplan lämpligen skulle kunna användas ikrigsorganisationen. Avsikten är att ett ordenlligl underiag skall kunnaföreligga för beslul i denna kammare . Någrareservanter i utskottet har velat lämna ganska precisa direkliv på inriktningenav utredningsarbetet på framlida skolflygplan, både i vad avser lekniskuiformning och användning i krigsorganisationen. Jag tror inte att del är kloktalt på della tidiga stadium göra sä bindande uttalanden. Vi harju utomordentligsakkunskap såväl inom flygvapnet och som inomflygtekniska försöksanstalten och därtill kunskaperna inom flygindustrinbeträffande produktion samt inom försvarels fabriksverk beiräffande underhålletav olika flygplanssystem. All denna sakkunskap måste ulnyujas i undersökningen.Jag vill emellertid understryka att skillnaderna i praktiken rörandeinriktningen av utredningsarbetet förefaller mig vara små. Även om motsatsenkommer att hävdas i kammaren , föreligger del i sak en ganska godöverensstämmelse mellan socialdemokrater, centerpartister och folkpartisterrörande vad som skall utredas. Jag beklagar att denna enighet ej återspeglas iulskollets betänkande. Det har sagts attflygplanspropositionen i princip innebär att vårt lands Jag vill pä del bestämdaste hävda att sä inle är fallet och punktför punkl påpeka bl. a. följande: Orderbeläggningen genomViggenlillverkningen uppgår till nära lio är, och kan föriängas om antalet planav denna lyp utökas eller förändras. Hur mänga verkstadsindustrier i vårl landhar en sådan beläggning? beväpnat skolflygplankommer att kräva vissa utvecklingsinsatser, liksom självfallet också produklionlängre fram. Även om en ny grundplallformför att ersätta Viggensystemel sannolikl inle kan lagas framenbart i vårl land, sä kan vi antagligen aniingen samarbeta med elt annat landom ulvecklingen av ell sådanl plan eller anpassa en ulifrån hämtad planlyp tillsvenska förhållanden genom ett omfattande förändringsarbete i fräga ommålsökning, vapen och elektronik över huvud lagel. Del torde i framliden varaomöjligt för ell sä lilel land som , som dessutom för en snäv polilik dådel gäller lilläiandet av vapenexport - en polilik som del råder allmänuppslutning kring i -, all ensaml la fram en sådan gmndplaltform iframliden. Att så är fallet kan exemplifieras med alt kostnaderna för att tafram det nya delals mellan , Västlyskland och llalien. Mycket lalar för all robotar avolika slag kommer all spela en stor roll inom försvarslekniken under kommandeår. Trots vissa kortsiktiga nackdelar har regeringen vall all placera en siörrerobolorder inom , i avsikt alt upprätthålla kapacitet för tillverkningav siörre robotar inom landei även framåt i tiden. Den nu akluellabeställningen på sjömålsrobol lorde ge elt avsevärt utvecklingsarbete undernågra är framåt, och därefter etl ej föraktligt jobb med produktionen. Regeringen har förklarat sigberedd alt på allt säll siödja en övergång inom flygindustrin lill civilproduklion, och industridepartementet har tillsatt en särskild delegation underledning av för alt följa och stödja denna utveckling. VolvoFlygmotors bekräftade samarbele med utländskt förelag är etl utmärktexempel på en sådan övergäng, och även har erhållit beställningar fränamerikansk och engelsk flyginduslri på komponenter och delsystem. Del faklumall den svenska flyginduslrins ledande förelag samtliga ingår i slora,flnansielll slarka koncerner bör också underlätta övergång till civilproduklion eller annan verksamhet. Civilförsvarelsförmåga all lösa sina krigsuppgifler bidrar lill totalförsvarets fredsbevarandefunktion genom att slärka samhällets motsländsförmåga och därmed också tilltronlill vår föresals all göra motstånd mot påtryckningar och angrepp. Civilförsvaretsuppgifter har försvårats genom flyttningen från glesbygd lill tätorter samlgenom samhällets ökade sårbarhet i fråga om transporter, information,försörjning med livsmedel, värme och energi liksom över huvud lagel av denväxande komplexiteten i vår samhällsuppbyggnad. träder 1975 årslag om skyddsrumsbyggande i funktion, vilket i princip innebär all statligersättning efter vissa normer skall utgå till skyddsrumsbyggandet inomnyproduktionen inom siörre tätorter och att kommunerna fär del övergripandeansvarel för planeringen av skyddsmmsbyggandet Till höslen planeras också vissaprov Försvarspolitiken,m. Försvarspolitiken,m. medlångtidsulbildning inom civilförsvaret av vapenfria fiänstepliktiga, avseddaatt belysa behovet av sådan utbildning och möjlighelerna att i framliden utökadess omfattning till etl siörre anlal. Delångsiktiga avvägningsproblemen inom det militära försvaret och civilförsvaretligger hos försvarskommitlé, från vilken Jag kommer alt få ell förstabetänkande ungefär . Med innehållet i della betänkande invägl,avser jag därefter att ge direktiv lill ÖB beiräffande det fortsattaplaneringsarbetet. Viss aklsamhel har iakttagits, bl. a. vid förhandlingarbeträffande långsiktiga malerielköp, för alt säkerställa erforderiighandlingsfrihet års försvarsbeslut. PER ():