prot · G209137 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:137 § 1 Justerades protokolletför . § 2 Upplästes följandetill kammaren inkomna ansökan: Jaganhåller härmed om ledighei frän riksdagsarbelet den 9 maj-den 9juni 1979 för enskilda angelägenheter. Kammarenbiföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () underdenna tid skulle tjänstgöra som ersättare för . Omde centrala proven i gymnasieskolan §3 Om de centrala proven i gymnasieskolan Statsrådet ordet föralt besvaraGunnar () anmälda fråga, 1978/79:493, och anförde: har frågat mig om de senaste anvisningarna fränskolöverstyrelsen (SÖ) rörande cenirala prov i gymnasieskolan skall varauitryck för en ny, mindre restriktiv ordning i fråga om möjligheten att utbytacenirala prov mot "egna" av läraren utarbetade prov och omjag i såfall anser all delta är en riktig utveckling. Syftetmed de centrala proven är all åstadkomma en så rättvis bedömning av elevernasprestationer som möjligt, vilket självfallet bör ligga i både lärares ochelevers iniresse. Rättvisekravel fär särskild betydelse när del gäller betygensfunktion för intagning till spärrad utbildning. Motdenna bakgmnd har de centrala proven enligt min mening med nuvarandebetygssystem en viktig uppgift att fylla säsom elt värdefullt hjälpmedel vidbeiygsättningen. Enligt vad Jag inhämtat delas denna uppfattning ocksä av SÖ.Lydelsen i överstyrelsens senasl utfärdade anvisningar skall, enligt vad SÖuppgett, inle tolkas så alt det nu finns större möjlighel för lärare att sältain egna prov. skall gälla alt särskilda skäl fordras för altläraren skall få använda eget prov saml alt anmälan om provet skall göras tillSÖ. Jagulgår från all SÖ kommer att förtydliga sina anvisningar så att detta klartframgår. ömde centrala proven i gymnasieskolan Jag ber all fä lacka skolministern för svarel pämin fråga. Delär elt svar som bör undanröja varje oklarhel beträffande tillämpningen avbestämmelserna om de cenirala proven i gymnasieskolan. Jag skall inle -även omdel kunde vara frestande - ge mig in på några spekulationer om de nyaanvisningar som SÖ utfärdade eller om den omprövning som man nuuppenbariigen gjort. Det må vara nog alt konstatera all förfarandet är ganskaanmärkningsvärt. Detväsentliga är i slällel alt notera att nu förklarat att sammaregler som gällt tidigare även skall gälla i fortsättningen, dvs. alt särskildaskäl skall föreligga för alt en lärare skall kunna byta ut del cenirala provetmot elt som han eller hon själv satt ihop och alt anmälan om detla skall göraslill . Det är vidare värdefullt alt SÖ kommer alt förtydligaanvisningarna så all någol tvivel inte längre skall behöva råda. Den oklarhelsom rätt har varit besvärande och har försvårat hanterandet av de här frågorna. Jagvill i likhet med fm stryka under, att syftet med de cenirala proven äratt åstadkomma så rättvisa betyg som möjligt, vilket bör vara ett klartelevintresse. Med etl grupprelateral betygssystem är det alldeles nödvändigtmed något slags rikslikare. Men det innebär ingalunda att det skall behöva varanågon större dramatik eller nervpress med de centrala proven än med de andraproven. Manmå vidare ha vilken inställning som helsl lill förekomsten av betyg och tillbetygssystemets uiformning, men så länge vi har betyg måste vi se till all defungerar på ett lillfredsställande sätt - inte minsl elementära rätlvise-ochrältssäkerhetskrav gör detla nödvändigi. Och den uppgiften åvilar i sista handdel ansvariga ämbetsverket. Om man från sida vill fåändringar lill slånd får man självfallet aktualisera del i vanlig ordning. Detfinns en annan företeelse som har direkt samband med den här frågan, nämligende bojkotter mot de cenirala proven som på sina häll förekommit från elevernassida. Det är enligt min mening en olycklig sak som försvårar lärarnasmöjligheler att bedöma klassens nivå och därmed sätta rättvisa betyg. SÖ:smöjligheter alt åsladkomma en normering av provinslrumentet försväras ocksä.Sådana aktioner undanrycker i hög grad förutsättningarna för en likformigbetygsättning inom landet. De cenirala proven ingår ju dessutom i fierlaleifall i de obligatoriska skriftliga proven, vilket man ofta glömmer bort. Enlärare har i brev berättat om den besvikelse han kände, dä de flesta av hanselever bojkottade det centrala provet, trots att han gjorde alll för alt laladem lill rätta. Del var inle heller fråga om några småbarn ulan, som hanskriver, 19-20-åringar, kapabla alt välja representanter lill riksdag,som utan vidare ansåg sig kunna ignorera skyldigheten att delta i ettobligatoriskt prov. Det vore intressant alt få skolministerns kommentarerrörande sädana här bojkollaktioner. Jag vill gärna understryka det sade om betydelsen avde cenirala proven som instrument fören rättvis betygsätlning i detbetygssystem som vi nu har. Motden bakgrunden är del naturiigtvis bekymmersamt med sådana elevaktioner somGunnar pekade pä, och jag har självfallet min uppmärksamhet riktadpå dem. Det har förekommit rapporter i massmedia om dessa företeelser, och jaghar ocksä fält brev om dem. Jag vet också all har uppmärksammatproblemet och avser alt ställa samman en rapport om frånvaron från centralaprov. Skulle den rapporten ge vid handen alt elevaklioner mot de centralaproven förekommer i siörre omfattning, så bör SÖ enligl min mening söka vägarför all motverka sådana handlingar från elevernas sida. Jagvill tillägga all del bör ligga i elevernas iniresse all stödja sådanaanordningar i skolan som är avsedda all utgöra underiag för en rättvisbedömning av dem. Del är därför angelägel all SÖ och eleverna om möjligt samrådermed varandra i frågan. ömde centrala proven i gymnasieskolan GUNNARRICHARDSON (fp): Jag noterar med tillfredsställelse att man inom SÖ nu haruppmärksamheten riktad på de här problemen och att man söker finna vägar förall lösa dem. Jagciterade ur elt brev från en lärare som uttryckte sin besvikelse över sinaelever som bojkottade de centrala proven. Han var dock allra mest besviken,säger han, över den "maktlöshet och handfallenhet samt brist pä vilja attta itu med problemen" som ansvariga skolmyndigheter visat. Jag hoppas nualt han inle längre skall behöva vara besviken på SÖ. Men Jag vill samtidigtframhålla alt inför del här problemet måste alla berörda - lärare, skolledareoch lokala skolmyndigheter - känna ett direkt ansvat Och allra helst skulle manönska att eleverna själva och deras organisationer visade prov på elt störreansvar. Tillsisl vill Jag ge SÖ ett litet tips, och jag kräver inle någon kommentar lilldella frän skolministerns sida. Metodenatt pä slutbetyget notera alt vederbörande elev inte deltagit i del ceniralaprovet är nog inte möjlig att återinföra, men varför inte gå den motsatta ochmer positiva vägen och nolera vilka cenirala prov som en elev verkligengenomgått? Det kan väl inle vara så fariigt. fanns ju t. o. m. betygen påstudentskrivningarna angivna i slutbetyget. Överiäggningenvar härmed slutad. Ombesvärsrätten vid indragning av skolenhet, m. m. § 4 Om besvärsrättenvid indragning av skolenhet, m. m. Statsrådet erhöll ordel för altbesvara Mariin () anmälda fråga, 1978/79:505, ochanförde: har frågat mig vilka moliv regeringen hade för sittbeslut all avskaffa föräldrarnas besvärsräll gällande beslul om bl. a.indragning av skolenhet. Han har vidare frågat mig om jag anser att nämndaändring av skolförordningen överensstämmer med kraven pä närdemokrali ochsträvandena att ge människor möjligheter alt påverka sin situation. Ansvaretför den lokala skolplaneringen åvilar i första hand kommunen. Delta ärnaturiigl med hänsyn till att man endasl pä del lokala planet har den överblickoch den kännedom om förhållandena inom kommunen som krävs för beslul om bl. Ett lokalt ansvar skapar också goda förutsättningar för att allaberörda grupper skall få komma till tals. Delta har också varit en princip somlegal lill gmnd för beslut om och den friare resursanvändningsom det nya statsbidragssystemet innebär. a. besluta om indelning av en kommuns grundskola i skolenheter. Omsärskilda skäl föreligger kan ett sådant beslul ändras av länsskolnämnden.Nämndens beslul kan överklagas av skolstyrelsen. Beslulom indelning i skolenheter är kopplat lill länsskolnämndens beslut omtilldelning av statsbidrag i form av basresurser. Enligt av bl. a. regeringsrättenfastlagd praxis har endasl sökanden, dvs. i detta fall skolstyrelsen, räll attöverklaga beslut om statsbidrag. Rätt för föräldrar att överklaga länsskolnämndensbeslul om skolenheter skulle i praktiken även innebära rätt för dem attöverklaga statsbidragsbeslutet. Detla skulle, somjag nämnde, strida motförvaltningsrättslig praxis. Det är denna principiella ståndpunkt som motiveratden förändring av skolförordningen som berörs i frågan. Tilldetla vill Jag säga attjag har stor förståelse för att många föräldrar blirslarkl engagerade när fråga uppkommer att dra in en skolenhet och vill hamöjlighel att påverka beslutet Enligt anvisningar som har utfärdats avskolöverstyrelsen skall allernaliva lösningar ha diskuterats innan beslutfattas som innebär att skolenhet dras in. Det åligger vidare skolstyrelse att igod lid före en planerad indragning ge föräldrarna informalion härom liksom ombakomliggande motiv. Föräldrarna bör likaså beredas god tid all länka igenomden planerade indragningen före ytteriigare överiäggning härom medskolstyrelsen. Enliglmin mening finns det dock anledning all förstärka föräldrarnas möjligheter altpåverka den lokala skolplaneringen. Inom bereds f. n.ett förslagom s. k. skolnämnder, i vilka bl. a. föräldrarna skall vara representerade.Jag har för avsikt all i det sammanhanget ta upp denna fråga. MARTINOLSSON (c): Jag ber attfå tacka statsrådet för svarel pä min fråga. Bevarandet av en skola i enbygd kan vara av största betydelse för denna Det ärdärför naturligt alt elevernas föräldrar och även andra som bor inom området imånga fall gör stora insalser för att hindra nedläggning av sin skola. Hittillshar föräldrarna enligl praxis haft räll att hos regeringen besvära sig överskolstyrelses och länsskolnämnds beslut om nedläggning av skola. Denna rättavskaffade dock regeringen . Under1970-talet har människors möjligheler till insyn, inflytande och medbestämmandei stor ulsiräckning ökats. Jag kan erinra om MBL och andra lagar, som skall gede anslällda ökade rättigheter. Ävenpå skolområdet synes avsikterna ha varit att öka anställdas, elevers ochföräldrars inflytande. Mot bakgrund av strävandena under detta årtionde ärregeringens beslut att avskaffa föräldrarnas besvärsräll vid beslut omskolindragning mycket anmärkningsvärt. Statsrådethar i sitt svar redovisat de formella skälen till alt avskaffa besvärsrätten.Men del får ju inte vara så, att formella orsaker styr ulvecklingen. I ställetär det väl de strävanden partierna har fll väljarnas förtroende att arbeta försom skall vara vägledande, och lagar och bestämmelser får anpassas däreftet Folkpartiethar inför valen framfört kraven pä närdemokrati. Jag finner att deltaregeringsbeslut tyvärr verkar i motsatt riktning. De människor som harförioral sin besvärsrätt - och jag känner ett fall ganska väl - upplever istället att deras inflytande och deras möjlighet att fä sin sak prövad harminskat, när del parti som har talat om jusl närdemokrali nu ensamt harregeringsmakten. Jag vill fråga statsrådet om statsrådet anser att del harvaril en avsevärd nackdel att ha denna besvärsräll och om det finns exempelhärpå. Vidare vill jag fråga statsrådet om del inte borde övervägas att anpassabestämmelserna så, alt besvärsrätten kan återinföras. Jag vill erinra om att iell fall som jag känner, det gäller Ange kommun, upphävdes så senl som iseplember den dåvarande skolministern ett beslul av skolstyrelsen och länsskolnämndenom indragning av en skola, ell beslut som skolstyrelsen hade fattal medordförandens utslagsröst. Just sådana exempel visar alt det kan finnas behov avall elevernas föräldrar flr sin sak prövad i högsta instans. Jag tror även delär väsentligt att ha en sådan besvärsräll för alt undvika obehagliga konfliktermellan skolmyndighet och föräldrar. Jag kan bara erinra om de skolstrejker somföräldrar ibland har tillgripit Det är säkert av värde att människor vet alt dekan fl sin sak prövad på allra högsta nivå -eller gå till kungs, som det hetteförr. ömbesvärsrätien vid indragning av skolenhet, m. m. Låt mig börja med en liten kommenlar lill del konkreta fall i Angekommun som berörde och som jag också är informerad om - även omJag inte har samma närhet till det. Del beslul som fattades av minföreträdare var tidsbegränsat, och det gällde möjligheten att forlsalla arbetetinom den skolenhet som del var fråga om, under det nu pågående läsåretAnledningen lill föriängningen var att man bedömde del som alt föräldrarna intehade fåll tillräcklig informalion och alt inte del samråd hade ägt rum som hade förutsatts. ömbesvärsrätten vid indragning av skolenhet, m. m. annoriunda , och del ärlänsskolnämnden som har att fatta del slutgiltiga beslutet efter skolstyrelsensförslag. Denöverklagningsräll som har förekommil lidigare gällde framför alllklassanordningarna. Vi har den nya statsbidragskungörelsen, och det ärdärför situationen harblivil en annan. Del beslut som togs i höslas-som kanuppfattas som en inskränkning i föräldrarnas överklagningsrätt - sammanhängeri själva verket med den nya statsbidragskungörelsen, som Jag också påpekadetidigare. Jaghar naturiigtvis - som jag också sade i mitt svar - en myckel stark känsla försambandei med närdemokratin, men jag menar att den framför allt betyder attskolstyrelse och föräldrar lokalt måste komma överens, och del är lokallnärdemokratin framför allt skall bevakas. Skulle det finnas några praktiskamöjligheter att förstärka föräldrarnas rätt kommer vi, som jag sade, att ta uppdet i samband med framläggande av förslag om skolnämnder. MARTINOLSSON (c): Jag tänkte inte ta upp någon längre diskussion om det fall som jagnågot känner till och nämnde tidigare -jag ville bara la det som exempel pä attden besvärsräll föräldrarna hade fram lill i höslas fyllde en uppgift. I detfall Jag har relaterat fann nämligen regeringen anledning att upphäva detbeslut som skolstyrelse och länsskolnämnd hade fatlat. Mot den bakgrundenfinner jag del föga tillfredsställande att man en och en halv månad senareberövar föräldrarna besvärsrätien. Jaghade delal upp min fråga i två delar. Den första gällde motivet, den andranärdemokratin etc. Del är mycket viktigt att partierna arbetar efter deprinciper som vi går till val på- det är viktigt för att vi politiker skall fåbehålla människors tilltro till oss. Inför förra valet kunde vi pä folkpartietsaffischer läsa slogan I lyssnar man ocksä på miljögmpper ochbyalag. Texten fortsatte med påpekandet att hade föreslagil altexempelvis konsument- och miljögmpper skulle få rätt att överklagamyndighetsbeslul. Samma människor som i seplember 1976 läste del, upplevde ioktober 1978 all en folkpartistisk skolminister hade berövat människorna justden besvärsrätt över myndighels beslul som i en del fall har haft mycket storbetydelse och också skulle kunna ha del . sådanl beslut ökarinte människomas tilltro till oss politiker och till att vi i praktisk handlingarbetar efter samma principer som vi går fram med i valen. Jag kan försäkra att vi i tar frågan omnärdemokrati i högsta grad på allvar och att vi också kommer att på allapunkter fullfölja vår politik i det avseendet Men jag måste ändå se det så attnärdemokrati framför allt innebär, att besluten skall fattas nära människorna,dvs. att det lokala ställningstagandet i skolstyrelsen måste vara avgörande.Också prövningen av sådana beslul måste göras av människor som är väl insatta iregionens skolfrågor, dvs. väsentliga i delta sammanhang vara samråd och informalion ibåda Nr 137 riktningarna mellan skolstyrelsen och föräldrarna. Del är vad Jag kallar den närdemokrali. 3 3; ijg Man kan visseriigen lägga in olika betydelser i parollerna, men jagtror att det är svårt att förklara för människorna all närdemokralin ökar, omen besvärsrätt som i praktiken åtminstone har kunnat medverka till attuppskjuta beslut om indragning avskaffas. Sjävfalletkänner de lokala skolstyrelserna och länsskolnämnden till de lokalaförhållandena, men det faklum att det finns exempel på alt regeringen harfunnii anledning alt ändra beslut om indragning visar, alt det ändå kan finnasmotiv för en möjlighet till granskning av de lokalt fattade besluten. Vadsedan beträffar den av mig citerade parollen om alt arbetar intebara för närdemokrati utan också för alt olika grupper skall fl rätt altöverklaga myndighetsbeslul vill jag säga, alt man kan se föräldrarna som kämparför alt behålla sin skola ungefar på samma sätt som.ett byalag. Jag hoppas attstatsrådet vid närmare eftertanke ändå försöker finna formella möjligheterattåterinföra den besvärsrätt som föräldrarna enligl praxis sedan lång lid harhaft. Ombesvärsrätten vid indragning av skolenhet, m. m. Den formulering om byalag och miljögrupper som lar uppgäller framför alll möjligheten att besvära sig och göra sitt inflyiandegällande inom kommunen. Att låta regeringen ta hand om alla dessa frågor skullevara svårhanteriigt och knappasl förenligt med närdemokrati. Jag har svårt attförstå att del skall vara mera närdemokraliskl all regeringen fattar beslul änalt de kommunala skolstyrelserna och länsskolnämnden får det egentligaansvaret. MARTINOLSSON (c): Vad Jag citerade gällde räll all överklaga myndighetsbeslul, ochprövningen av ett sådanl måste självfallet ske på en högre nivå än inomkommunen. Det kan vidare vara starkt delade meningar i en kommun. Del kan - somi del fall jag nämnde - med ytterst knapp majoritet fattas beslut avsynnerligen stor betydelse fören bygds utveckling. Ingen kan väl hell bortsefrån betydelsen av att beslut som träffas av kommunala organ och av organ pålänsnivå, i detta fall länsskolnämnd, kan överklagas och därmed bli föremål förden ytterligare prövning som har visal sig vara befogad. Jag har svårtatt förstå varför inte den rätten skulle vara lika befogad efter oktober 1978som den var före denna lidpunkt. Överiäggningenvar härmed slulad. Omanordnande av särskild samordnad gymnasieskola i § 5 Om anordnande avsärskild samordnad gymnasieskola i Statsrådet erhöll ordel för alt besvaraBo Lundgrens () anmälda fråga, 1978/79:514, och anförde: har frägai mig närregeringen avser att fatta beslul i fråga om anordnandet av särskild samordnadgymnasieskola (SSG) i . Skolöverstyrelsenhar i skrivelse redovisat en uivärdering av den hittillsbedrivna verksamheten med SSG. Regeringen har för avsikt att föreläggariksdagen förslag med anledning av nämnda utvärdering. I det sammanhangetkommer även frågan om anordnandet av gymnasieskola i alt behandlas. BO (): Jag vill först tacka statsrådet för svarel. Jag ställde för ungefär femmånader sedan ungefär samma fråga lill statsrådet och fick till svar attregeringen efter det att yttrande idenna fråga inkommit avsåg att fatta beslut. Anledningen till attjag nuupprepar min fråga till statsrådet är för det första att det mycket länge harpågått en diskussion. hade man från kommunens och länets sidaförhoppningar om att denna fråga skulle få en positiv behandling efter det attskolöverstyrelsen i etl avlämnat yttrande till den dåvarande regeringen hadevarit posiiiv. Men den socialdemokratiska regeringen avslog 1975 dennaframställning. har man från kommunens sida agerat föratt försöka få till stånd en gymnasieskola i kommunen. Etlandra motiv för all Jag nu har ställt frågan är att Ystads kommun, som varilavvisande lill en gymnasieskola i , som elt argument har framfört aUman skulle kunna riskera aU lokaler i blev outnyttjade. har detframkommit alt man i avser att bygga ut skollokaler för ett antalmiljoner kronot Jag är alltså intresserad av alt det inte uppstår en situationdär sädana faktorer skulle kunna påverka frågan om gymnasieskola i . Deväsentligare motiven fören SSG-skola i ärju att regionens ungdomskall få möjlighel till fortsalt utbildning efter . Som statsrådetsäkert känner till, är del så att det avstånd man har till gymnasieskola i vissmån påverkar möjlighelerna och intresset för att forlsalla medgymnasieutbildning. Det harockså länsskolnämnden i visat när delgäller just . Vi harockså den andra viktiga frågan, nämligenatt lokaliseringsbeslut i fråga om industri och näringsliv över huvud tagelofta ulgår frän de resurser en kommun har, inle minsl på utbildningsområdet Avden anledningen skulle det för totalt sett vara av värde medgymnasieutbildning i . Nuhar utbildningsutskottet i sitt yttrande varil positivt har isill yttrande till varit positiv, ochsåvittjag erfarit har även utvärderingen av de SSG-skolor som har funnils varit posiiiv, även om maninte kan dra några vittgående slutsatser av den. Mot bakgrund härav skulle jag,eftersom statsrådet säger att regeringen i samband med en allmän utvärderingskall lägga fram förslag också i fräga om , vilja fråga slalsrädet: När avser regeringen alllägga fram detta förslag för ? Vidareskulle Jag med förhoppning om elt svar, även omjag kanske inle blirtillfredsställd med del, vilja fräga: Vilken syn har statsrådetpå behovet av en SSG-skola i ? Jag vill säga att regeringen inle har haft mer än drygt en månad på sigför att utifrån utvärdering arbeia fram ett förslag tillriksdagen om den fortsalla verksamhelen med SSG. Även om skolöverstyrelsensinställning här är positiv - och del flnns väl allmänt sell, antar Jag,anledning att se positivt pä denna nya arbetsform - så är del Ju destoangelägnare att ett förslag till är väl genomarbetat. Det är ocksåangeläget att inle ta ställning till enskilda aktuella fall, hur brännande deän kan förefalla - och säkert är - på det lokala planet, innan man har helhetsbildenklar. Viarbelar så snabbt vi någonsin kan med detta. Jag kan dock inle för dagen sägaexakt när vi skall lägga fram frågan och än mindre kan jag lyvärr ge nägolförhandsbesked om bedömningen av Simrishamnsfrågan - det ärju många olikasynpunkier och iniressen som där måste vägas in. BOLUNDGREN (m): Det kan noteras att Simrishamnsgymnasiel har diskuterats under långtid, varför det alltså måste finnas etl rätt brett underlag för bedömningar ijusl del här speciella fallel , såväl inom som inomutbildningsdepartementet. Det finns säkerligen även andra framställningar, frånenskilda kommuner och orter, som kan vara minst lika angelägna. Jag harsjälvfallet ocksä förståelse för - när del nu har gjorts en uivärdering avSSG-skolorna totalt sett - att man från regeringens sida vill se på det härspörsmålet på elt samordnat sätt. Jagnoterar att statsrådet tydligen har en positiv grundsyn på SSG-skolorna, menjag får väl acceptera alt statsrådet inle kan ge något direkt svar just nu.Förhoppningen är naturligtvis all den regering som kommer att läggafram förslaget - eftersom jag förstår att det inte kan ske -kommeratt ta vederböriig hänsyn lill och länsmyndigheternasyttrande, så att man äntligen kan få en lösning pä denna för kommunoch Österien sä viktiga fråga och så alt de kan få en gymnasieskola där nere. Överiäggningenvar härmed slutad. Omanordnande av särskild samordnad gymnasieskola i §6 Om katastrofhjälp till Utrikesministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:498, ochanförde: har frågat mig om den är beredd allsnabbi besluta ge katastrofhjälp. Viden jordbävningskatastrof av det slag som iniräffade i är Röd.akorset den vanligaste kanalen för svenskt statligt stöd till den drabbadebefolkningen. Röda korsligan i har en ständig beredskap för snabb hjälpmed tält, flltar, kläder, livsmedel, medicin, m. m. Det svenska Röda korsetstår för en betydande del av denna beredskap och fär regelbundet stöd från SIDAför denna verksamhei. Regeringenoch SIDA har alltsedan jordbävningen i hållit daglig konlakl medbl. Röda korset och FN:s katastrofkoordinator i , UNDRO. Vi har därvidförklarat oss beredda att bistå med katastrofhjälp. De som har ansvaret för deninternationella samordningen av katastrofhjälpen har dock gjort bedömningen attde omedelbara medelsbehoven redan är täckta.