prot · G209150 · 1978-12-31 00:00:00 — Sedankommer frågan om skall tituleras. Och föreslås del - och det ansluterutskottet sig lill - alt man i stort sett kan fö bestämma det själv. Det ärinle särskilt viktigt. Om man tycker att den utbildning man har passar förattkalla sig fil, kand, så kan man göra del, om man nu skall trycka visitkorteller på annat sätt skylla med vilken titel man har. Detverkar som om fäster väldigt stort avseende vid vad det skallstå på visitkortet, herr doktor. Delkommer även i fortsättningen att vara möjligt för en yrkesorganisalion altbestämma vilken titel de anslutna skall ha och även för individer atl i höggrad fö bestämma vilken titel vederbörande skall ha. Men man för naturiigtvisinle göra hur grova saker som helst, herr talman, och kalla sig något man överhuvud taget inte är berättigad till. Det finns dock en viss rörelsefrihet. Vitycker från utskottets sida all del är etl ganska bra förslag och vi ansluteross lill proposiiionen på den här punkten. Jagber atl fö yrka bifall till utskottets hemställan. Det innebär bifall lillförslag 1 i propositionen, bifall lill förslag 2 och avslag på förslag 3 idokumentet. Examensbenäm-ningar inom grundläggande högskoleutbildning samt examenstitlar Examensbenäm-ningar inom grundläggande högskoleutbildning samt examenstitlar menar väl i alla fall inle att man hell självständigtockså skall fö använda doktorstiteln. Jag hade inle reflekterat så mycket överdel, men del är möjligt all utbildningsministern och menar alt mankan la även den titeln själv eller låta någon tilldela sig den. Dettaär givelvis ingen slor fråga - del är självklart. Men det är en praktisk fråga,och del rör sig om en internationell sedvana som kan ha sin betydelse. Vadjag framför allt vänder mig emot är atl utbildningsministern säger: Tituleradig själv som du vill! Del ärju det som är kontentan av förslaget. Och det kanju finnas sådana - även om sade all det inle finns det -som är såtokiga att de tilldelar sig själva en akademisk titel. Del kan man Ju för aMl ivärlden göra nu också, men för vi alltså en sanktionering avutbildningsministern: åstad och titulera dig missvisande! Vimenar att skall vi ha examenslillar så skall man inte gå till väga på delsättet alt den enskilde får tilldela sig en titel själv eller att någotyrkesförbund e, d, utdelar titlarna, utan del bör vara fråga om en officiellsanktionering av examenstiilarna från utbildningsmyndighelen. Det ger i allafall någon garanti mot missbruk och liknande. Och det är detta det rör sig om -ingenting annat. i examensbeviset fören utförlig karakteristik av vad man presterat har jaggivelvis ingenting all invända mot. Det är bra och blir kanske ännubättre än det varit tidigare, GUNNARBIÖRCK i (m): 1 den här ganska absurda frågan skulle jag vilja säga att om riksdagenbifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet 41 under punkten 3, somgäller exam.enstitlar, vore det myckel naturligt om de numera obligatoriskastudentkårerna grep in och blev de organ som utdelade titlarna. Överläggningenvar härmed sluiad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av OveNordstrandh och Hans Nyhage, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Den som vill atl kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 41 mom. 2och 3 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: 1978/79:27 med förslag omuppskov med behandlingen av vissa till utskottet hänvisadeärenden /79:31 med anledning av propositionen 1978/79:146 omprisregleringen på fisk, m. m. jämtemotion Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. Förvärvav varvsrörelse, m. m. §14 Förvärv av varvsrörelse, m. m. Föredrogs näringsutskotieis betänkande 1978/79:47med anledning av propositionerna 1978/79:100 och 1978/79:101 i vissa delar samtpropositionen 1978/79:124 om förvärv av varvsrörelse, m. m. jämtemotioner. I propositionen 1978/79:100 bil. 17(industridepartementet) hade regeringen under punkten G 2 (s. 200) föreslagitriksdagen atl till Täckande av förluster på gmnd av garantier till den statligavarvskoncernen för /80 anvisa etl förslagsanslag av . Iproposiiionen 1978/79:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /79 bil. 11 (industridepartementet) haderegeringen under punkten 4 (s. 45-50) föreslagit bl. (1) atlbemyndiga regeringen all medge förenade fabriksverken all solidariskt med annandelägare teckna borgen för lån till KB United Stiriing () AB & Cointill . Iproposiiionen 1978/79:124 (induslrideparlemeniet) hade föreslagits atl riksdagenskulle 1. bemyndigaregeringen att godkänna avtalet mellan staten och om statens förvärv av varvsrörelse, m. m., i vad staten därigenom iklädde sig ekonomisk förpliktelse, 2. bemyndiga regeringenall överiåla från förvärvade aktier Förvärvav varvsrörelse, m. m. och andra tillgångar ienlighet med vad som hade förordats, bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontorei att - utöver tidigare lämnade garantier - för verksamhetsåren1978 och 1979 ikläda staten garantier lill lill elt sammanlagtbelopp av 1 . avseende förlusttäckning för kundfordringar ochfartygsproduktion, bemyndiga regeringen att eftergedet från till överförda lånet om , bemyndiga regeringen att, medupphävande av tidigare lämnade medgivanden, medge förenade fabriksverken atlsolidariskt med teckna borgen för lån till KB United Stiriing() av . till Bidrag lill Svenska VarvAB på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /79 underfjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , till Förvärv av aktier m. m.från på tilläggsbudget III lill statsbudgeten för /79under fonden för statens aktier anvisa ett investeringsanslag av 20 000 000kr., till Bidrag lill Svenska VarvAB för /80 anvisa ett reservationsanslag av , ; lill för att överta på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /79 under Qorionde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av . Därutöver beredde regeringen genom propositionenriksdagen tillfälle att ta del av vad chefen för industridepartementet hadeanfört rörande ansläll-ningsgaranli för de anställda vid () AB. Idetta sammanhang hade behandlats dels de med anledning avpropositionen 1978/79:124 väckta motionerna 1978/79:2265 av m, fl, (m), vari hemställts all skulle j 1, anhållaatt regeringen skulle låta utreda en ändrad organisationsstmkiur för den statliga varvskoncernen syftande lill bildandet av ett och ett i enlighet med de riktlinjer som framförts i motionen, 2, anhålla all regeringenövervägde att i avtalet mellan staten och föreskriva skyldighet för alt efter hand inleverera eventuellt uppkomna skatievinster i enlighet med, vad som i motionen anförts. 1978/79:2286av m, fl, (vpk), vari hemställts alt hos regeringenbegärde förslag om 1, alt staten övertogsamtliga Kockumskoncernens verksamheter, 2. altstaten redan nu utfärdade sysselsäitningsgaranli för anställda i enlighet med riktlinjerna i beslut i varvsfrågan , 1978/79:2287av m, fl, (s), vari hemställts att beslutade attbegränsa möjligheterna till förlustavdrag i samband med fusioner ochföretagsöveriålelser i enlighet med vad .som anförts i motionen, dels de under allmänna motionstiden vid 1978/79 årsriksmöte väckta motionerna 1978/79:388 av Kari-AndersPetersson (c) och (), 1978/79:1011 av HansGustafsson m, fl, (s), 1978/79:1517 av IngvarSvanberg m, fl, (s), 1978/79:1518 av IngvarSvanberg m, fl, (s), 1978/79:1527av m, fl, (vpk), vari hemställts atl beslutade att tillsvidare uppskjuta de kapacitetsnedskärningar och de neddragningar i antaletordinarie arbeten som beslutades beträffande varven , 1978/79:1642av m, fl, (vpk)såvitt avsåg hemställan (yrkandet 2) att riksdagenbeslutade att hos regeringen anhålla om förslag om sysselsäitningsgaranli ochalternativ produktion inom varven så atl sysselsättningen där ej minskade och 1978/79:2008 av GunnelJonäng m, fl, (c) såvitt nu var i fråga. Förvärvav varvsrörelse, m. m. 1, beträffandeförlustutjämning att med anledning av motioner na 1978/79:2265, yrkandet 2, och 1978/79:2287 som sin mening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört om återupptagande av förhand lingarna med , beträffande avtalet mellanstaten och att med bifall till propositionen 1978/79:124mom, I och med avslag på motionen 1978/79:2286, yrkandet 1, bemyndigaderegeringen atl godkänna avtalet mellan staten och om statens förvärvav varvsrörelse, m, m,, i vad staten därigenom iklädde sig ekonomiskförpliktelse, lämna propositionen 1978/79:101bil, 11 punkten 4 mom, 1 samt motionen 1978/79:1518 utan åtgärd, med bifall till proposiiionen1978/79:124 mom, 5 bemyndiga regeringen atl, med upphävande av tidigare lämnademedgivanden, medge förenade fabriksverken att solidariskt med borgen för lån lill KB United Stiriing () av , jämte ränta, 4, beträffandefinansiella åtgärder m, m, aU med bifall lill propositionen 1978/79:124 mom, 2-4 och 6-9 skulle bemyndiga regeringen atlöveriåla från förvärvade aktier och andra tillgångar i enlighet medvad föredragande statsrådet hade förordat, bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontorei att- utöver tidigare lämnade garantier- för verksamhetsåren1978 och 1979 ikläda staten garantier lill lill etl sammanlagtbelopp av 1 , avseende Förvärvav varvsrörelse, m. m. förlusltäckningför kundfordringar och fartygsproduktion, c) bemyndigaregeringen att efterge del från lill överförda lånet om ,, d) lillBidrag till på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /79 under fjortonde huvudtiteln anvisa ell reservationsan slag av e) tillFörvärv av aktier m, m, från på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /79 under fonden förstalens aktier anvisa ett investeringsanslag av ,, Otill Bidrag lill för /80 anvisa ett reservationsanslag av ,, ! g)till Kapitaltillskott lill för att överta Industri ABpå tilläggsbudget III lill statsbudgeten för /79 under fjortondehuvudtiteln anvisa etl reservationsanslag av ,, beträffande anställningsgarantiatl med anledning av propositionen 1978/79:124 i ifrågavarande deloch med avslag på motionerna 1978/79:2286, yrkandet 2, och 1978/79:1642,yrkandet 2, som sin mening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört omanställningsgaranti för de anställda vid () AB, beträffande garantier till denstatliga varvskoncernen all med bifall lill proposiiionen 1978/79:100bil. 17 punkten G 2 till Täckande av förluster på grund av garantier till denstatliga varvskoncernen för /80 under fjortonde huvudtitelnanvisade etl förslagsanslag av , avslå motionen 1978/79:1517, ' avslå motionen 1978/79:2008 iifrågavarande del, beträffande Svenska Varv AB:sorganisation all skulle avslå motionen 1978/79:2265, yrkandet 1, beträffandekapacitelsnedskärningar vid varven alt skulle avslå motionen1978/79:1527, '. 10. beträffande mindreoch medelstora varv all skulle avslå motionen 1978/79:388, avslå motionen 1978/79:1011. ' Reservation hade avgivits beträffande av () och () som ansettall utskottet under 8 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1978/79:2265, yrkandet 1, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. Till betänkandel hade fogals ett särskilt yttrandebeträffande anställnings-garanti av () och (). När fattade sitt senaste stora varvspoliliska beslut idecember stod del klart för de flesta all även måste övertas avstaten för att man därmed skulle kunna hindra en konkurs. Av föreliggandeproposition framgår tydligt att statens totala åtaganden i samband medförvärvet-bortsett från förlustrisken kommande år-blir närmare 4 000 milj. kr. Isamband med varvsfrågans behandling framförde vi från moderatasamlingspartiet bl. a. atl de direkta vinsterna av att samordna flera varv i enenda statlig koncern visat sig vara synneriigen begränsade. Nackdelarna ärdäremot uppenbara. Beslutsvägarna har blivit längre, och därmed försvåras en direktkontakt mellan de olika varvsenheterna och företagsledningen. Det uppstår ocksålätt konflikter mellan olika varvsregioner. En uppdelning av de statligavarven på två fristående varvsgmpper, en i och en i , börsåledes övervägas. Skälen för en sådan uppdelning har ökat i och med allKockums varv kommit att tillföras den statliga varvskoncernen. Enligt vårmening bör regeringen låta utreda en ändrad organisationsstruktur för destatliga varven. Vi reserverade oss också mot den ansiällningsgaranti för devarvsanställda som socialdemokrater och folkpartister gjorde upp om iutskottet. Skälen härför upprepar vi i ett särskilt yttrande som är fogat vidnäringsutskoltets betänkande 1978/79:47. Del kan inte vara rimligt all utfärdaansiällningsgaranti för en viss grupp anställda och inte för andra. Det ärextra olyckligt alt göra det i en situation när vi kan konstatera attkonjunkturen i många branscher - glädjande nog - är på väg uppåt och det ärangeläget att främja arbetskraftens övergång till företag och branscher som hargoda utvecklingsmöjligheter. Vi är i del sammanhanget angelägna all framhållaall de nödvändiga strukturförändringarna måste ske i socialt acceptabla former. Näringsulskottethar inle följt regeringens proposition i alla delar. I ett väsentligt avseendevill utskottet ändra den träffade överenskommelsen. Det gäller AB:smöjligheter atl utnyttja rätten till förlustavdrag och därmedtillgodogöra sig skatievinster. I den moderata motionen 2265 kritiseras avtaleti detta hänseende. Det ärenligt vår uppfattning obilligt ur allmän synpunkt allmöjligheten atl göra skatievinster kvarstår som staten övertagitsamtliga skulder. I den moderata motionen föreslås därför att avtalet med med en bestämmelse om skyldighet för all efter hand somskatievinster på grund av utnyttjade förlustavdrag uppstår inlevereramotsvarande belopp till statsverket. Skatteulskoltel,som ombetts yttra sig i frågan, förordar enhälligt den moderata lösningen, ochvi konstaterar atl näringsulskottet gör sammalunda. Delta noterar visjälvfallet med tillfredsställelse. Meddet anförda, herr lalman, ber Jag alt få yrka bifall lill den reservation somvi har fogat vid näringsutskottets betänkande nr 47. Förvärvav varvsrörelse, m. tn. Förvärvav varvsrörelse, m. m. JÖRNSVENSSON (vpk): ; Detta ärende bildar en händelse, som är smått historisk. 1 åratal, gångpå gång, har vpk kritiserat del sätt, på vilket statens och det allmännaspengar använts för atl köpa ut privata intressen ur olika krisförelag. Medolika manövrer har Saléns och andra finansgrupper till gott pris kunnat bli avmed föriustverksamheter och fått förmåner som de kunnat tillföra sina andraaktiviteter. Staten har fått regissera nedläggningar och massavskedanden.Privatintressena har kunnat göra fördelaktiga utlandsinvesteringar. Pådelta har ingen utom vi tidigare reagerat. Socialdemokratiska industriministrar.Jämtländska Jordbrukare och folkpartistiska aktiemiljonärer har alla funnit dethelt i sin ordning aU folkets gåvor lill och andra överlämnatsoklanderligt och regelbundet. Meni dag har det otroliga inträffat. Inte bara socialdemokraterna utan t. o. m. -hör och häpna, svenska folk - det moderala samlingspartiet har tyckt attskatteförmånerna åt varit alltför tjocka atl svälja. Jaghälsar herrarna och damerna i de andra partierna välkomna i kritiken av statens gåvopolitik till finansvärlden. Det var bara synd atl det dröjde sålänge innan ni kom. Ochså särskilt trovärdig är inte heller omvändelsen. Snarare är den ett exempel på tillämpningen av vad de gamla romarna talade om som: "Quod licet Jovi, non licet bovi" -det som är tillåtet för en gud är intenödvändigtvis tillåtet för boskapen, eller i dagens termer: Förmånersom beviljas Saléns, kan inte utan vidare beviljas . Bortsettfrån denna frestande ironiska kommentar är det givetvis tacknämligt atlutskottet reagerat. Men det är å andra sidan från varvspolitisk synpunkt inlenågon särskilt effektiv poäng all nu föra in skatteförmånerna iavialsdiskussionen. Myckel bättre hade del varit atl ta över även moderbolaget.Det är däri sakens kärna ändå ligger. Det är nästan ofattbart att regeringeninte redan från början grep sig an frågan från den utgångspunkten. Det kan integärna vara av omedvetenhet eller av förbiseende. Även om det nu är i senastelaget borde man i första hand i nya, förhandlingar söka en uppgörelse med delinnehållet. På så sätt skulle dessa förmåner kunna bidra till en konsolideringav hela rörelsen och alltså kunna komma varvs- och industrirörelsen till godopå ett välbehövligt sätt. Mentyngdpunkten i denna debatt, herr talman, borde ligga på den andra delen avproblemet, nämligen varvsindustrins framtid. Statens övertagande av varvs- ochindustrirörelsen och dess önskvärda övertagande av alla verksamheterärju inget självändamål. Syftet är au bedriva varvspolilik. Och det bör enligtvår mening vara en offensiv och förnyande varvspolitik. Den5 december var detla ämne föremål för diskussion i . Det hade varit enslor fördel för den politiska arbetarrörelsen och en styrka i ryggen förvarvsindustrins anställda, om folkpartiregeringen tvingats till reträtt frånsin hänsynslösa nedläggningslinje när det gäller varven. 5 000 och 6 000 varvsjobbbort -del var linje. I stället föratt avvisa dennakatastrofpolitik gjorde socialdemokratiska gruppen i gemensam sakmed . Man godkände nedskärningarna men utbad sig av denynnesten att de skulle dröja till utgången av 1980. Vpkhar inget till övers för denna sorls samarbete på del politiska mitträltet. Mankan inle som arbetarrörelsepoliliker sitta i TV eller i andra stora offentligadebatter, t. ex. i idrottshallen i , och hävda all man skall räddavarven, slå vakt om Jobben - och sedan sälla sig i och hjälpafolkpartiet med nedskärningarna. Arbetarrörelsenbör ställa upp bakom de varvsanställda. Arbetarrörelsen borde stå samlad bakomkravet på en ny, offensiv varvspolitik. del av landets industriella framtid ligger i att man slår vakt om ochutvecklar all sådan kapacitet som är användbar för avancerad och mångsidigsystemproduktion. Sådan produktion ger flest Jobb, eftersom den bygger påkvalificerad mänsklig arbetsinsats och mänskligt tänkande. Den är som regelockså energisnål och representerar en form av industriell tillväxt som inte ärkopplad lill rovdrift och råvaruslöseri. Varvenär ett bra exempel på sådan kapacitet. Därför bör den industrin inte reduceraseller läggas ned. Nedläggningsplanerna bör stoppas. Varvsindustrin bör bevarasoch sättas in i ett nytt sammanhang. Den bör utgöra en byggsten i en statligindustripolitik, som avser att med nya bättre industrianläggningar, nyatransportsystem och nya produktionsprocesser ge svensk produktion störreeffektivitet med sparad energi och mindre miljöförstöring. Tecknen tyder klartpå att svenska varv på en smula sikt kan hävda sig väl då det gäller attofferera och sälja sådana här systemlösningar till skilda länder. Ochefterblivenheten och de stora behoven av förnyelse inom svensk industri,speciellt kanske processindustrin, och svenskt transportväsen ger likaledes ettunderiag för viktiga arbetsuppgifter ät en varvsindustri som har fått bevaraoch förfina sin kapacitet. Därförsäger vi till socialdemokraterna i varvsfrågan: Hjälp till alt ge devarvsanställda råg i ryggen i deras strid för sinajobb, genom alt gå fram förenoffensiv varvspolilik. Slit er loss från denna förödande folkpartistiska omfamning,som ni gett er in i bl. a. när del gäller varvsfrågan. Men byt inte ut den, somni gjort i trafikpolitiken och kärnkraflsfrågan, mot etl famnlag frånmoderaterna. Det är lika ödesdigert. visa atl arbelarrörelsepolitik ärnågot kvalitativt och i grunden annat än borgerlig politik. Det är bara genomatt ge människorna något klart atl identifiera sig med som det kan bli möjligtalt i del stundande valet bryta den borgerliga riksdagsmajoriteten. Med delta yrkar jag bifall till vpk:s motioner 2286, 1527 och 1642 iberörda delar. Förvärvav varvsrörelse, m. m. 1 förevarande utskottsbetänkande tas frågan om statens förvärv avKockums varvsrörelse och vissa andra av ägda företag upp tillbehandling. I betänkandet behandlas också vissa andra frågor, som Förvärvav varvsrörelse, m. m. aktualiserats i sambandmed budgetpropositionen och i samband med tilläggsbudget II. Jag kommer, herr lalman, för tids vinnande endast alt uppehålla migvid de frågor som och har tagit upp och de frågorsom i övrigt kommit att bli kontroversiella. Kockumsär som bekant en stor industrigrupp, där tonvikten ligger på varvsrörelsen, menden sysslar också med lillverkninjg av maskiner, system för skogsbruk ochskogsindustri, fordon för tunga transporter och vissa andra mindre saker. Dethar stått klart att koncernens finansiella ställning har varitsvag, främst kanske beroende på den internationella varvskrisen. Frånsocialdemokratiskt håll har vi också som bekant motioneratom att förhandlingar skulle las upp från statens sida med för all manom möjligt skulle kunna förhindra vad vi redan då förutsåg och var rädda för -en konkurs. Under Ijolårei kom äntligen förhandlingar i gång, som i sitt förstaskede resulterade i ell statligt lån på 340 milj. kr. Vårtstora intresse för företaget får ses mot bakgrund av all del har 7 300anställda - människor som skulle komma att hamnaii stora svårigheter omverksamheten lades ned. Detavtal som vi nu har atl la ställning lill innebär, att staten för 20 milj. kr.förvärvar och samtliga dotterbolag med undantag av . Med köpet följer också, som har utvecklat,betydande skulder. Detta framgår av handlingarna i ärendet. Delsom i samband med utskottsbehandlingen av ärendet kommit atl uppta en betydandetid och tilldragit sig stor uppmärksamhet är, atl överlåtelsen sker i sådanform att torde vara berättigat till föriusiavdrag vid 1980-1988 årstaxeringar. Enligt lagen om räu lill föriustut-jämning har skatlskyldig undervissa omständigheter rätt lill avdrag för förluster som är hänföriiga lilltidigare beskattningsår. Fråganom förlustavdrag har aktualiserats i tre motioner, en från social demokratiskt håll, en från moderater och en kommunis terna. Motionärerna utgår från atl denna konsekvens av avtalet knappast var avsedd av regeringen och menar, atl den framstår som stötande från allmänna synpunkter. Man finner del också klart otillfredsställande, atl regeringen inte har tagit upp frågan i proposiiionen. Utskottethar remitterat denna fråga för yttrande till skalteutskottet. Utskottetinstämmer i allt väsentligt i den kritik som motionärerna har riktat motavtalet i detta hänseende. Gällande skatteregler hindrar inte att ABoch dess intressenter i framliden tillgodogör sig det betydande värde sommöjligheterna till föriusiavdrag representerar. Hur stora belopp del här ärfråga om är det omöjligt atl bedöma. Detta innebär också att avtaletsekonomiska konsekvenser inte nu kan avgöras. Mot denna bakgrund harskalieutskottet rekommenderat näringsutskotlet att förorda, atl regeringen fåri uppdrag att ta upp förhandlingar med om komplettering av avtaletmed en klausul av huvudsaklig innebörd, alt efter hand skall betalain etl belopp lill staten, som motsvarar framtida skattelätt- nåder på grund avförlustavdrag. Skulle dessa förhandlingar inte leda lill avsett resultat,förklarar sig skatteutskotiet berett att pröva frågan om ändring i berördskattelagstiflning för alt eliminera de här kritiserade effekterna. Näringsutskotletinstämmer - låt mig poängtera detta - enhälligt i skatteutskottets synpunkteroch förordar, att regeringen får i uppdrag att ta upp förhandlingar med KockumsAB om komplettering av avtalet med en klausul av den innebörd somskatleutskottet rekommenderat. Vihar från näringsutskottet framhållit att det står regeringen fritt att, sedanförhandlingarna återupptagits, godkänna avtalet även om en klausul av denangivna innebörden inte inflyter i detla. Skulle denna klausul inte komma in iavtalet, förutsätter utskottet alt skatteutskottet kommer att pröva frågan omändring av berörd skattelagstiftning.