prot · G20968 · 1978-12-31 00:00:00 — Delär därför väldigt angelägel all bereda ungdomarna en utbildning som är anpassadefter deras önskemål och alt man kan anpassa undervisningen lillhemortens arbelsmarknadsslrukiur. Skolstyrelsen i anser beiräffandeundervisningen atl den skall följa generellt tillämpade läroplaner, så atlvägarna lill högre ulbildningsanstaller finns öppnade. Slalsrådelsäger i svaret alt frågan bereds och att beslut kommer atl fattas . Dåblir min fråga: Vad är "kort"? Är del , en månad eller ellhalvår? Regeringen harju redan hafl ell halvår pä sig. Jag kan myckel väl förstå atl måsle känna sigmissnöjd med mitt svar, men sett från departementets synpunkt är saken kanskeinte så glasklar som den är från lokal synpunkt. Iprincip-och jag skulle även kunna länka mig alt det gäller Tidaholm-har viemellertid inga skilda åsikter om önskvärdheten av all en sådan här övergångkan komma lill slånd. Men del finns åtskilliga orter där man f n. harspecialkurser och där man önskar övergå lill linjer. Del är därför självklartall dessa önskemål måste beredas tillsammans och att departementet måste fö enöverblick över det hela. Denna beredning pågår och håller på att slutföras. Därtillkommer att en sådan övergäng medför vissa kostnader, och del betydernaturligtvis atl del departement där jag tjänstgör inle är ensamt omavgörandet. Vi hoppas emellertid mycket snart kunna komma fram till etl beslut.Om det blir om eller tvä eller vad del kan röra sig om kan jag intesvara på. All del inle skall behöva handla om halvår eller fiera månader trorjag emellertid all jag kan svara för. BIRGITTAJOHANSSON (s): Jag ber att få lacka för de kompletterande synpunkler som statsrådethar utvecklat. Vi är dä överens om vikten av alt övergå från specialkurs till linje,och jag hoppas verkligen för del all beslutet Nr 68 kommer så pass snart att linjer kan inrättas hösien 1979. 18januari 1979 Överläggningen var härmed slutad. §12 Om pågående översyn av skoladminislralionen Statsrådet erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1978/79:244, ochanförde: har frågal mig om jag avser atl ta någol initiativför att nå största möjliga frihet vid kommande översyn av skoladminislralionen.Därmed avses bl. a. att man bör överväga atl inle äierbesälla vakania tjänsterinom () och länsskolnämnderna med ordinariebefattningshavare. Medregeringens bemyndigande har jag tillkallat en kommitté med uppgift atlse över den statliga skoladminislralionen. Idirektiven lill kommittén heter del bl. a. all en utveckling mot etl ökatlokall ansvar för skolan "bör få konsekvenser för såväl dimensioneringensom inriktningen av den centrala skoladminislralionen". Som också framhållsi direktiven bör översynsarbeiet leda lill en minskning av den totala statligaskoladminislralionen. Förall de anställda inte skall ha anledning alt känna oro och osäkerhet ingår deli kommitténs uppdrag all i lämpliga former informera och samräda med berördapersonalorganisationer om översynsarbeiet, samt alt genom förslag om särskildaålgärder söka minska eventuella övergångssvårigheter för de anställda. Medhänsyn till bl. a. de anställda är det angelägel att översynsarbeiet skersnabbi. Vadgäller den speciella fråga lar upp har jag inhämtat all maninom SÖ tillbaka inle tillsätter tjänster med ordinarieinnehavare. Efter förhandlingar med personalorganisationerna förordnar man istället nya tjänsteinnehavare som extra ordinarie på ledigblivna ordinarietjänster. Medhänsyn lill detta och till det angelägna i all inte skapa onödig oro hos deanställda inom den statliga skoladminislralionen, är jag inte beredd atl vidtanågra ålgärder av del slag som föreslås i frågan. Om pågående översyn avskolad-ministrationen Jag ber förstatl fö tacka statsrådet för svarel på min fråga. Redani direktiven lill framgick med all tydlighet att en översyn avden statliga skoladminislralionen var en förstahandsuppgifi förSSK-utredningen. Av olika skäl, som jag här inte närmare skall utveckla, hardel inte varit möjligl för att mera konstruktivt och omfattandeägna sig ät den uppgiften. Därför är det bra att slalsrådel nu har tillsatt ensärskild utredning med uppgift all se över den statliga skoladminislralionen. Ompågående översyn av skolad-ministrationen Jagvill begagna detta tillfälle att säga att jag är anhängare av alt kunnadecentralisera en rad arbetsuppgifter till primärkommunerna. Del är min övertygelseatt primärkommunerna har tillräckligi med skickligt folk och välorganiserade förvaltningar, så att primärkommunerna har kapacitet för all laemot fler arbetsuppgifter än vad de har hafl. Ensådan åtgärd är bättre än all flytta ut hela ämbetsverk eller delar avämbetsverk. Man skapar också möjligheler för ämbetsverken och regering ochriksdag alt få mera lid atl ägna sig åt framtida arbetsuppgifter om mandelegerar ut en del andra saker lill primärkommunerna. Därförär del angelägel att den utredning som är tillsatt arbetar med störstaskyndsamhet. Jag lar fasta på vad statsrådet säger i sill svar, att utredningenskall bedrivas skyndsamt. Jagharslälll denna fråga därföratt jag vill medverka till att den nu lillsaliautredningen skall få möjlighet au med kraft gripa sig an den arbetsuppgift denfält sig tilldelad, så alt inte även den nu arbetande utredningen skall behövaråka ul för samma svårigheter som haft i detta avseende. Jagnoterar av statsrådets svar au f. n. inte tillsätter vakaniatjänster med ordinarie innehavare, ulan man förordnar extra ordinarieinnehavare. Del lycker jag är en åtgärd i rätt riktning. Avsvarel kan jag då dra den slutsatsen atl statsrådet i stort är nöjd med denåtgärd som har vidtagit. Jag förslår att del är enkomplicerad fråga och att man kanske kan vara nöjd, ochjag hoppas att det intevidtas några ålgärder i den omvända riktningen som försvårar kommitténsutredningsarbete, utan all kommittén verkligen har alll stöd från såvälregering som riksdag för all kunna slutföra sitt myckel viktiga arbete. Del är inte mycket all lillägga, efiersom vi har samma grundsyn i frågaom både kommunernas kompetens och om del angelägna i all det här arbetet snabbtförs fram lill de avsedda resultaten. Jagvill utöver vad jag sagl tidigare egentligen bara nämna en sak för att möjligenstilla oro atl några som helst ålgärder skulle vidtas imotsatt riktning. I budgetens besparingsallernativ /80, som innebärförslag om etl med 3 miljoner minskal anslag lill SÖ, ligger ju ett tvång, kanman väl säga, och i varie fall en press på SÖ att iaktta ytterligareåterhållsamhet. Därmed når man också på en annan väg någol av samma syfte somvi gemensamt finner eftersträvansvärt. Överläggningenvar härmed slutad. §13 Om lantbruksutbildning i Statsrådet erhöll ordet för allbesvara () anmälda interpellation, 1978/79:110.lill ulbildningsminis-tern, och anförde: har i en interpellation lill utbildningsministern frågalom han avser alt ge klartecken för alt lanlbruksulbildning anordnas på försök iSkellefleåregionen i enlighet med den principiella syn som redovisas iinterpellationen. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara påinterpellationen. Iinterpellationen omnämns elt flertal olika kurser för lanlbruksutbildning. Jagbegränsar milt svar lill all avse del ärende som är aktuellt för prövning iregeringskansliet, nämligen ansökan från läns landstingskommunatt få anordna 'försöksverksamhet med jordbruksutbildning -specialkurs om 40veckor-enligl modifierad läroplan och med föriäggning lill Skellefteåområdet.Ärendet, som har remissbehandlals, bereds f n. inom . Beslut ifrågan kommer atl fattas . Jag lackar för del kortfattade svarel och vill inledningsvis uttryckamin förhoppning om all det beslut i fråga om lanlbruksutbildning iSkellefieåområdet, som uppenbarligen kommer att fattas , också blirpositivt. Ärendethar tagit lång lid alt behandla i . Det är sedanjag hade tillfälle all la del av en remissammanställning i ärendet. Enberättigad fråga i sammanhanget är därför om ärendet remiss-behandlats ännu engång. Delär nu i ställde sig bakom denhär aktuella försöksverksamheten. Varför har då kommit idetta läge? Deninställning till lantbruket som framfördes av tongivande kretsar under1960-talet och som präglade den allmänna debatten var i grundennegaliv. Denna inställning kom också lill klart ullryck i 1967 årsjordbrukspolitiska beslut. Konsekvenserna av de här i korthet beskrivnaförhållandena blev följdriktigt att en pessimism spred sig i lantbrukarkårenbeiräffande framtidsutsikterna i näringen. Speciellt gällde delta givelvisjordbrukarna i , där enheterna är många men relativt små. Investeringar i lantbruket fick samhällets stöd endast om man redanhade en betydande areal. Samhället ansåg alt stora arealer borde kommatill alternativ användning. Det var i som mark iSkellefteå blev byggnadsmark -etl beslut som alla lorde ångra . Menunder 1970-talei har del blivit annal ljud i skällan, särskilt under de senasteåren. Jordbrukspolitiken har fått en ny inriktning, och betonas vikten avatl sysselsätlningen i lantbruket hålls uppe, bl. a. av regionalpoli- skall ej längre bebyggas eller beskogas. mall på inlresset att salsa på lantbruk kan noteras att ca 300 företagare iden verkliga glesbygden i läns inland står i kö för alt få del avdet särskilda regionalpolitiska jordbruksstödet, som gäller från den iår. 15 ansökningar har behandlats och lagil hela medelstilldelningen i anspråk.Men skall den nya jordbrukspolitiken - som jag hälsar med tillfredsställelse -slå igenom, då måsle också utbildningen svara mol efterfrågan. I norraVästerbotten gör den det definitivt inle. Under fem har man i länetsatsat pä 10-veckorskurs och korta kurser inom AMU för att täcka del akutabehovet. På grund av all en utbildningsplats saknats i harman emellertid tvingats ligga lågt även här, trots alt efterfrågan varit slor. ISkellefteåregionen finns drygt 40 96 av länels åkerareal, vilket är likamyckel som den areal som kan hänföras till regionen. Över huvud lagetmåste räknas som elt betydande jordbrukslän. frånsysselsättnings- och regionalpolitisk synpunkt har jord- och skogsbruket därslörre betydelse än på de flesta håll i landet. Avstånden i länet är stora,vilket understryker vikten av alt produktion och sysselsättning i basnäringarnajord- och skogsbruk tillvaratas. Skall detta vara möjligl måste som tidigareframhållits utbildning slå lill förfogande för dem som vill försöka sig pålantbruk. Den utbildningen måsle dessutom finnas inom ell rimligt avstånd. Medelålderninom jordbrukarkären är mycket hög. När nya brukare nu skall till, är delav utomordentlig vikt alt de tillträdande fär en god utbildning. Del är minabsoluta övertygelse all om lantbruket skall fortsätta atl vara en starkbasnäring i norra länsdelen, så måste denna fö en egen lantbruksutbildning. Delgäller utbildningen såväl av lantbrukare som av dem som skall arbeta inom densnabbt växande avbylarverksamheten. Päsikt måsle en mera fullständig utbildning skapas i regionen. Till god hjälpskulle det vara atl regeringen nu posilivi beslutar om begärd försöksverksamhet.För lantbrukets skull, för sysselsättningens skull och för bygdernas skull berjag om etl posilivi beslut. Många av de synpunkler som här framfördes av är avregionalpolitiskt slag och även i övrigt av sådan art atl prövningen av demknappast ligger inom del departement där jag arbetar, men självfallet har jagvid beredningen av detta ärende myckel nära samråd med chefen förjordbruksdepartementet. Jagskulle emellertid vilja någol redovisa innebörden i det förslag tillförsöksverksamhet som vi nu diskuterar. Enligtdet förslag som lämnats av i skall en specialkursi grundläggande jordbruksutbildning försöksvis anordnas i Skellefteäområdel,della trots alt det i delta område inte finns något skoljordbruk, vilket annarsär en förutsättning för anordnande av dylik utbildning. Den lösning somförespråkas i del ursprungliga förslaget är all förlägga huvuddelen avundervisningen till de jordbruksenheter som finns inom området. Vid ell 30-lalgärdar skulle eleverna således fö sin yrkeslek-niska utbildning tillgodosedd.Denna uppläggning, med avsaknad av fösta undervisningsresurser, gör alt ärendetenligl min mening för principiell betydelse. Med hänsyn härtill har ärendetvarit föremål för en relativt omfattande remissbehandling. Remissopinionen i fråganär splittrad. Flerainstanser anför invändningar, och del är också en dominerande del som avstyrkerett genomförande av förslaget. frågeställningar som har aktualiserats av remissinstanserna gäller sådantsom lärardimensionering, elev- och arbetarskydd, ersättning lill värdar ochandra ekonomiska konsekvenser m. m. Del är dessa och andra frågor, t. ex. deregionalpoliliska aspekter som jag nämnde, som prövas i det beredningsarbetesom pågår inom . Som jag lidigare nämnde har jag för avsiktalt ta upp frågan i regeringen för beslut . Det gläder mig atl statsrådet har nära kontakt med chefen förjordbruksdepartementet i den här frågan. Del är min förhoppning alt han skallvara lika positiv som jag var på min lid när jag diskuterade den härfrågeställningen med förra statsrådet . Vi var i princip överens om alldet fanns anledning alt pröva nya vägar för en sådan här yrkesutbildning. Detnya med den här formen av undervisning ärju att den praktiska delen skulle skehos etablerade jordbrukare ute på gårdarna. Jaglycker all delta är intressant inte bara från den synpunkten atl man kanskeskulle slippa kostnaderna för ell skoljordbruk ulan framförallt därför alteleverna skulle komma i direkt kontakt med etablerade jordbrukare och fäinblick i mänga variationer av driftsuppläggningen. Jag är väl medveten om attdel var ganska många av remissinstanserna som var negativa, men det fanns ocksåpositiva instanser. Jag vill se det hela närmast som en vilja atl skapa nyavägar för en yrkesutbildning som många efterfrågar. Del är verkligen minförhoppning atl det beslut regeringen skall falla också blirpositivt, eftersom delta är elt från utbildningssynpunkl mycket intressantförsök. BÖRJEHÖRNLUND (c): Jag vill bara helt kort säga all skulle man gä vägen över alt skaffatillräckliga åkerarealer och bygga upp en ny lantbruksskola i den norralänsdelen måste detta ta . Med den höga medelålder som jordbrukarkärenhar och del stora nyrekryterings- och utbildningsbehov som föreligger skulledel vara alldeles för läng tid. Det är en av anledningarna lill au jag ber ometl posilivi beslut i denna fråga. Överiäggningenvar härmed slutad. § 14 Om de s. k.asleriskbetygen i Torsdagen den 18 Januari1979 Omde s. k. asleriskbetygen i Statsrådet erhöll ordet för allbesvara ()Acr\ anmälda inlerpellation,1978/79:112,1111 utbildningsministern, och anförde: har frågat chefen för ulbildningsdepartemenietvilka skäl som motiverar all nu avskaffa "asleriskbetygen". Arbetetinom regeringen är sä fördelat alt det är jag som skall svara påinterpellationen. Sominterpellanten framhållit har asleriskbetygen lidigare getts elever somerhållit samordnad hjälpundervisning i något ämne eller som undervisats ihjälpklass, I betygshänseende har dessa elever då utgjort sin egen jämförelsegrupp.På betygsblankeiien har markerats med en asierisk eller ell kryss framförsifferbelygen i ämnet att eleven i delta ämne erhållit specialundervisning ochbedömts i särskild referensgrupp. Sedanskolförordningen (SFS 1978:588) ändrats i den del som berörspecialundervisningen har () gäll ul med anvisningarangående slopande av asleriskbetygen. Överstyrelsen har därvid funnit alt degjorda ändringarna i skolförordningen innebär all samordnad hjälpundervisningoch hjälpklasser inle finns kvar och att behovet av asleriskbelyg således inteskulle kvarstå. Överstyrelsens anvisningar publicerades i SÖ:sförfattningssamling . SÖhar därefter - i övergångsbestämmelser till nämnda anvisningar - den 12december 1978 medgett alt elev på högstadium som tidigare bedömtsi särskild referensgrupp och fält asleriskbelyg även i fortsättningen skallkunna få sådant betyg, om sä bedöms lämpligt. Somskäl för att la bort asleriskbetygen har SÖ enligt vad jag under hand erfarithaft all ändringarna i skolförordningen enligt SÖ:s mening inle möjliglall inom en klass, en arbetsenhet eller en särskild undervisningsgrupp hänvisalill en särskild referensgrupp beslående av intellektuellt utvecklings-hämmadeelever med hjälpundervisning. AllSÖ gåtl ut med de anvisningar som jag lidigare har talat om kan, mot bakgrundav den uppfattning som SÖ har, vara förståeligt. Därmed har jag inte sagl alljag drar samma slutsatser av beslut om en reformering av skolansinre arbete och ändringarna i skolförordningen som SÖ gör. Vidsin behandling av proposilionen 1975/76:39 om skolans inre arbeteuttalade atl elever som behöver undervisning i särskildundervisningsgrupp bör kunna fä det. Enligt beslut skulle därförinte bara elever med påtagliga fysiska handikapp och elever med uttaladesociala och känslomässiga störningar - såsom föreslogs i propositionen -kunnafå undervisning i särskild undervisningsgrupp, ulan även elever med andrauttalade skolsvårigheter, bl. a. intellektuell ulvecklingshämning. Huvuddelenav övriga resurser för specialundervisning förutsattes bli utnyttjad inomklassen eller arbetsenheten på i princip samma sätt som den samordnadespecialundervisningen dittills fungerat (UbU 1975/76:30 s. 25, rskr1975/76:367). Somjag ser det bör omsorgen om elever med intellektuell ulvecklingshämning ocksåinnebära en möjlighet all vid betygsättningen ta särskilda hänsyn. friare belygsältningen vid hjälpundervisning markerats genomasleriskbetygen. Hurbetygsällningen skall se uti framliden pä del område som nuär aktuellt är en fråga som måste övervägas i samband med behandlingen avbeiygsuiredningens förslag. arbete pågår f n. inom departementet. Iavvaktan på resultatet av delta arbete och behandling av frågan börenligt min mening hittillsvarande ordning i fråga om asleriskbelyg för elever medintellektuell ulvecklingshämning bibehållas. Enliglvad jag erfarit har SÖ genom beslut genom kompletterandeanvisningar gjorl detta möjligl. Omde s. k. aste-riskbetygen i Jag vill tacka statsrådet för svarel på min interpellation. Del ärfaktiskt etl intressant svar och ell svar som jag åtminstone delvis måste varanöjd med. Även berörda elever bör vara lill freds med svarel. Anledningenlill min inlerpellation, som jag ställde , var altskolöverstyrelsen i författningssamlingen SÖ-SF 1978:251 av lätmeddela all asleriskbetygen skulle las bort, enligl min mening på felakligagrunder, och med hänsyn lill all belygsfrågan nu synes stå inför en relativtsnar lösning fann jag det inte heller rimligt all bryla ul frågan omasleriskbetygens vara eller icke vara. Av statsrådels svar finner jag all vi påden här punkien synes ha i stort sett samma uppfattning. Slalsrådeloch jag har lydligen tolkat även lidigare fattade riksdagsbeslut om skolansinre arbete på samma sätl. Det beklagliga är att synes hatolkat beslutet på ett annat säll. Tillåt mig säga alt trots medbestämmandelagoch andra lagar kan jag inle finna annat än all del ansvariga statsrådet bör hatolkningsföreträde. Jag hoppas all så skall bli fallet även i fortsättningenoch att kontaktvägarna och samrådet mellan departementet och skolöverstyrelsenskall fungera bättre än vad som synes vara fallet. Delintressanta med svaret - men något oroande - är altskolöverstyrelsens handläggning när del gäller avskaffandet av de s. k.asleriskbetygen innebär, all SÖ på mindre än tvä och en halv månad kommit medtre olika besked lill berörda myndigheter. Noga räknal har SÖ pä tvä månaderoch redovisai tre olika ståndpunkter. Det är, slalsrådel , ingenbra prestation. Delär naturligtvis mol den här bakgrunden inle sä förvånansvärt, om SÖ emellanåtutsätts för kritik eller all elever, föräldrar och lärare klagar över bristandekonsekvens i centrala myndigheters handlande och direktiv. På tvä månader och niodagar har sålunda följande inträffat: Den8 publicerade SÖ sin författning enligt vilken asleriskbetygenskulle slopas. Den12 december- således - utfärdade SÖ övergångsbestämmelser.Enligl dessa medgav au "elev på grundsko- Omde s. k. asleriskbetygen i lans högstadium somlidigare bedömts i särskild referensgrupp och fält asleriskbelyg även ifortsättningen skall kunna fä sådant betyg om sä bedöms lämpligt". Tillåtmig, herr talman, här göra en parentes. Av mig här citerad mening urskolöverstyrelsens kungörelse innehåller elt flertal satser. Det finns dockinte ell enda kommatecken i meningen. Vore del inle på sin plats, attåtminstone försökte respektera vissa kommaleringsregler?Annars kan man knappast begära all skolans elever skall göra del. Dellavar som sagl en parentes, men för den skull icke en helt oväsentlig sådan. Dellalas ju emellanåt om behovet av språkvård, och dit hörenligi min mening ävenalt vissa elementära kommateringsregler beaktas. Ansvariga skolmyndigheter börföregå med gott exempel. Jag kan lilläggaalt jag,om jag skulle ha lämnat indenna mening under min skoltid, skulle ha fält åtminstone tre bockar i kanten förden. Enligtinterpellationssvaret inträffade del tredje skedet under gårdagen, alltså närjag fick besked om statsrådets svar. Jag har helt naluriigl ännu inle haftlilllalle all la del av skolöverslyrelsens tredje ståndpunkt, men enligl vadslalsrådel lydligen erfarit har SÖ nu gåtl ul med meddelande om atlasleriskbetygen skall vara kvar. är i och för sig bra. Delmä vara mig tillätet atl uttrycka inle bara förvåning ulan även elt visstmissnöje med all etl slalligl ämbetsverk lämnar sä motstridiga uppgifter i etlärende som här har skett. Sådant skall naturligtvis inle fö förekomma. Jagnoterar med lillfredsställelse all statsrådet anser all det även ifortsättningen inom skolan finns ell behov av alt vid belygsältningen lasärskild hänsyn till elever med exempelvis intellektuellt handikapp. Jag hoppasdärför atl när regeringen äntligen lägger fram förslag om ell nytt belygssyslemdessa elevers speciella problem skall beaklas. Men jag hoppas också alt deltotalt sett blir ell betygssystem som tillgodoser alla elevers räll lill enrättvis bedömning av gjorda prestationer - inte i förhållande till sinakamraters insalser utan i förhållande lill vissa preciserade kunskapskrav. ÅKEGILLSTRÖM (s): Det här är egentligen en myckel intressantare debatt än vad de flestatror. Grunden för de här aktuella betygen föreligger ju inte längre. EnligtSIA-besluiel sker inle uliagning lill specialundervisning på grundval avklassificering av olika svårigheter - det har regeringen gell besked om i 5 kap.39 S skolförordningen. Förrhade vi i. ex. elever med läs- och skrivsvärigheler i läsklass, elever medemotionella störningar i obs-klass, elever med rörelsehinder i rh-klass etc.Motsvarande klassificering fanns också i samordnad specialundervisning. Intellektuelltulvecklingshämmade fick, som tidigare nämnts, asleriskbelyg enligl Lgr 69. Jagvill påminna om alt del 1. o. m. fanns någol som kalladesavkortade kurser, där del kanske var någol lättare än nu all sälla betyg. anordnas specialundervisningför del första inom arbetsenheten, fördet andra i särskildundervisningsgrupp, och man gör en helhetsbedömning av eleven pä eu helt annatsätt än vad som skedde . Därför finns del ingen speciell grupp förintellektuellt ulvecklingshämmade. Särskildundervisningsgrupp ordnas utom klassen och inte inom, som interpellantenskriver. Det innebär inle atl intellekluelll utvecklingshäm-mande kommer i egnagrupper. Delintressanta uppstår när man kommer fram till intagning i gymnasieskola. Eleveri särskild undervisningsgrupp, som vi har numer, kan bedömas tillsammans medövriga elever eller på fri kvot. Avgörande är vad som är bäst för den enskildeeleven. Därför skall intagningsnämnden göra individuella bedömningar av de häreleverna. Del belyderall den skriftliga informationen - som del lalas sä myckelom - från den avlämnande skolan speciellt beträffande de elever som vidiskuterar är kolossalt viktig, myckel viktigare än om en asierisk är medsom egentligen inte säger ett dugg.