prot · G209158 · 1978-12-31 00:00:00 — Det skulle vara intressant atl vela vad som kan dölja sig bakomdetla. Del är inte utan att man får etl kusligt framtidsperspektiv i sikte: encentralt styrd och övervakad forskning utförd i kollektiv. Vadslutligen gäller frågan om lagstiftning för tillträde lill arbetsplatserna såär det ett problem. Men man måste ocksä ta ställning till vissa frågor. Bör eneventuell lagstiftning gälla all forskning eller enbart arbetslivsforskning?Bör en laglig rätt att kommain på arbetsplatsen gälla alla arbetsplatser eller enbart vissa arbetsplatser?Skall den gälla även politiska partiers kanslier? I så fall skulle jag viljaanmäla mig som forskare för alt fä tillträde lill vpk:s partikansli. Vilketslags information bör en laglig lillträdesräil gälla? Skulle den enbart avsearbetsmiljöundersökningar eller skulle den även avse skriftligt material avtypen räkenskaper, bokföring, prolokoll, sjukjournaler, sociala akter ochliknande? Jagber, herr lalman, all få yrka bifall lill samtliga punkler i utskottetshemställan. Forskningoch forskarutbildning m. m. () kortgenmäle: medger alt ökningen av forskningsanslagen underinnevarande budgetär inte är så slor men framhåller alt det blir mer nästabudgetär. Jag tycker alt det är underligt alt han inle märker någol av densituation som man upplever just nu ute i högskolorna -en oro föratt anslageninte skall räcka till. I själva verket behövs de ökade anslagen för atl läckapris- och löneuppräkningar, och de räcker inte lill några reella nya satsningarpå forsknings- och utvecklingsarbete. NärGunnar säger atl han inie förslår den besvikelse vi känner päsocialdemokratiskt håll, så villjag liksom peka på denkritiska situation som vi har för svensk industri och svensk teknik och somgördel nödvändigt med en forskning. Vad vi lycker är särskilt allvarligt är detringa intresse för naturvetenskapligt och tekniskt forsknings- och utvecklingsarbetesom har präglat folkpartiregeringen och även den tidigare trepartiregeringen.Om man sammanför de olika FoU-medlen som finns under olika anslag istatsbudgeten - vilket ju har gjort -så finner man atlökningen förden humanistiska forskningen är sä stor som ökningen förden naturvetenskapliga och atl ökningen för den medicinska forskningen är sexgånger sä stor som när det gäller naturvetenskap och teknik. Trols allt är detju pä dessa sistnämnda områden som man behöver ökade FoU-anslag. De ökar alltsåendast med 10 milj. kr. förindustri-och utbildningsdepartementen sammanlagtenligt undersökning. Det är inte underiigt alt vi dåkänner besvikelse. Belräffandevår reservation nr 5 finner vi det underligt att utskottets majoritet intekunde gå med pä ett samlat ålgärdsprogram. Det harju ändå sä mänga är talats omviklen av atl intressera barn och ungdom för vetenskap och teknik. Vad man däpekar på är en populärvetenskaplig lidskrift, men vi menar atl här behövs detkraftigare åtgärder. Vi rekommenderar bl. a. stöd lill Unga forskare och andraföreningar, som på etl hell annat sätt med personlig kontakt kan stimuleraungdomars intresse för vetenskap och teknik. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: förklarade alt vi har ett forskningsvänligl klimat -det har vi nu filt genom denna proposition. Men den fråga som jag har ställt -och som vi har ställt i vår motion - är: Vänligt för vem? Den centrala fråganberör över huvud taget inle alls, och det Forskningoch forskarutbildning m. m. gör inle heller någonannan talare här i kammaren - utom från vpk. Visstgäller det enighet mellan de fyra övriga partierna, som sade,i fråga om den här forskningspolitiska proposiiionen. Del är detaljfrågor somskiljer. Men i stället för atl ta upp de väsentliga skiljelinjer som faktisktfinns väljer att ta upp och ulföriigt kommentera jusldetaljfrågorna. När det gäller de egentliga skiljelinjerna väljer han atlcitera ur vpk:s motion och ställer frågor lill oss. Jag tvingas tyvärr, herrlalman, all la tillbaka mitt påstående från mitt inledningsanförande, attutskottets ledamöter kan läsa innantill. Fördelär uppenbariigen så atl denkonsten behärskar åtminstone inle . Hananförde alt vi har sagt all forskningspolitiken skall beredas och övervakas avelt centralt kollegium och frågar sedan hur del skall se ut. Ja, men del stårju i vår motion. Det skall till hälften vara valda representanter för deverksamma forskarna och lill hälften representanter utsedda av fackförbundensrepresenlaniskap. Är del så konstigt? Detta skulle ersätta den totala dominanssom näringslivet har över forskningen. Vihar också krävt - och det är etl gammalt, återkommande krav från värt håll -att politikerna skall ta sitt ansvar, atl politikerna skall prioritera ochanordna en särskild forskningspoliiisk debatt, där långsikliga och övergripandemålsättningar för forskningspolitiken diskuteras och där beslut fallas om ennationell forskningsbudget. Om den debatten skulle föras på samma sätt somdagens debatt, där man har vägrat ställa sig frågan forskning i vems intresseoch se forskningen som en maktfaktor, skulle Jag i och för sig ifrågasätta omriksdagen då tog sitt ansvar. Slutligenvilljag kommentera forskningen på arbetsplatserna. Förslagel om en lag i vilkenforskarnas tillträde till arbetsplatserna skulle garanteras har bl. a. lagtsfram av arbetsrättskommilén. Även Metall har i skilda sammanhang fört framdet. Förslagel skulle, om del genomfördes, något förbättra situationen för juslarbetslivsforskarna. Jag rekommenderar all läsa denundersökning som har gjorts av Sociologförbun-del. () kortgenmäle: Jag skall inte närmare gä in på reservation nr 4, där vi har anfört atldel är av betydelse att del görs elt uttalande om all kvaliteten iuniversitetsutbildningen och forskningen bör upprätthållas. Jag vill bara vändamig mot all sade atl etl sådant uttalande icke ärmeningsfullt. Det förstår jag inte alls. Är det inte meningsfullt alt göra etluttalande om att man icke bör förbise kvaliteten och bara fästa sig vidkvantiteten när det gäller universitetsutbildning och forskning? Vi menaraitkvantiietsaspekten har flit ta över för mycket. i återkommertill den reservationen. Vadbeträffar det föreslagna särstödet för iniiiering av forskning, som las upp ireservation nr 6, måste jag än en gång framhålla att del alllid uppslårsvårigheter vid olika slag av särsiöd. Sä kommer det ocksä alt bli när delgäller särstödet lill forskningsiniiiering. Särsiöd harockså förmåga all ständigt växa, så att obalans snabbt uppstår i förhållandelill andra stöd. I moderata samlingspartiet är vi helt positiva till forskningpå arbetslivets område och lill iniiiering av sådan forskning, men vi menar atlforskningsrådsnämnden är del fomm som bäst lämpar sig för fördelning av bidraglill forskningsiniiiering och liknande. Beträffandeden föreslagna kompletteringen - om jag så får uttrycka det -avsammansättningen av fakultets- eller sektionsnämnd vill jag återigenunderstryka att vi menar alt del i dessa nämnder i första hand bör ingåforskare eller forskningskunniga. Det bör överlåtas på dem att fatta besluten.Jag råkade visst säga atijag inle gärna vill se en politiker i nämnderna. Delvar kanske litet olyckligt uttryckt, men erfarenheten har lärt mig att det sågott som alltid blir en politiker som representant för allmänintressena. Är deten forskande politiker må del vara hänt, men jag har ännu intesett någon sådaningå i liknande nämnder. Eftersom min talelid ärslut berjag, herr talman, atl fa återkomma. Forskningoch forskarutbildning m. m. ()kort genmäle: Jag tycker, , atl vi måste ha råd med en och annanfrämmande flgel. Det vi vill ha genomfört är förslaget från majoriteten iforskningsrädsulredningen, nämligen all sekretariatet skall omvandlas till endelegation och att det skall ges möjlighet alt fungera pä del självständiga ochlyhörda säll som del har gjort. Detär egentligen bara som är berett att nedvärderaframtidssekreiariatet på det sätt som görs i proposiiionen. I den socialdemokratiskamotionen sägs att man nu i och för sig accepterar folkpartiregeringensförslag. Men betonas atl kommande regeringar kan komma atl göra enannan bedömning. Jag för min del är övertygad om att del kontroversiellamaterial som sekretariatet har givit ul har varil nyttigt förden svenska debalten. De arbetsuppgifter som delegationen förlångtidsmotiveradforskning har och som sekretariatet för framtidsstudier har skiljer sig en heldel, och jag tror att del finns arbetsuppgifter för bägge även i framliden. Delär, lyckerjag, tveksamt om sekretariatet verkligen med den kommande kopplingentill forskningsrådsnämnden kommer att kunna agera med samma självständighet ifortsättningen. Vårmellanexamen, , är en självständig nivå, tänkt speciellt förmänniskor med grundexamen plus praklisk erfarenhet för all de skall kunna ha enmöjlighet att teoretiskt bearbeta sina praktiska kunskaper. Propositionensetappavgång är en etapp pä vägen mot doktorsexamen. Ulskottsmajorileten sägeratl man inte har underlag för att avgöra om del vid sidan av elappavgångoch päbyggnadsutbildning behövs en mellanexamen enligt värt förslag. När maninte har etl sådant underlag är det väl rimligt atl la fram del. Och det ärprecis vad reservanterna vill. Närdet gäller av verksamheten har jag redan medgeit atlordet nämnd kanske inte var sä väl vall, men vad ärdet förfel på idén atl engång t. ex. i form av ett seminarium fa en diskussion om standarden på en fakultets forskningsprojekt? Forskningoch forskaiutbildning m. m. välrenommerade svenska ochutländska forskare på området eller intilliggande område kunna deltatillsammans med fakultetens eget folk. Jag tror atl del skulle kunna bli bådespännande och nyttiga diskussioner. Erfarenheterna ute i tyder på del.Jag beklagar än en gång alt utskottsmajoritelen inte vill vara med om en sådanförsöksverksamhet. Tillsist vill jag säga alt vi inte vill inskränka museernas rätt alt själva beslutaom vilken verksamhet de skall driva. Vad vi vill är alt fl belyst dels vilkenomfattning och vilka former ell samarbete mellan museerna och högskolan har , dels vilka andra samarbetsformer som kan vara lämpliga. Jag tror för alt deUa kan vara en positiv och spännande möjlighet som kan stimulera vidareutveckling på mänga håll i landei. ()kort genmäle: Ett parsynpunkter till var och en av talarna. RolandSundgren vill göra gällande att man frän regeringens sida skulle varaointresserad av naturvetenskap och teknik och anför vissa siffror som skullevara bevis för delta. Men han glömmer bort en vikligsak, nämligen atl storadelar av anslagen till dessa områden går via industridepartementets budget.Styrelsen för teknisk utveckling, STU, har flit en rejäl uppräkning både förraåret och av sitt anslag. När det gäller energiforskningen har för tre årinte mindre än satsats på detta område. Man får se det överhela fältet, om man skall kunna få en rättvisande bild. EvaHJelmslröm är förvånad över alt Jag har frågat hur det centrala rådet skulle seut. Del där harjag läst, men det är inte det mest intressanta. Det viktigasteär ju hur etl sådant centralt råd skulle verka. Del är de effekterna jag ärrädd för. EvaHJelmslröm tar vidare upp den forskningspolitiska debatt som skulle skeåriigen. Ja, det kunde i och för sig vara intressant alt ha en sådan, mentanken är att när behandlar regeringens FoU-program, som kommer varttredje år, skall det kunna bli en rejäl forskningspoliiisk debau. Vadgäller forskning pä arbetsplatserna vet jag mycket väl vadarbetsrätls-kommitlén har föreslagit, rnen Jag vet också atl man inle tillräckligtnoggrant analyserat vilka problem som detla för med sig. De frågor som jagställde måsteman klara ul, om man skall lagstifta. Man måsle ha klart för sigom det skall vara generella regler för alla arbetsplatser och vad tillträdeskall innebära. OveNordstrandh kanske misstolkade mig en smula. Jag menade all ulskottsmajoriletenansåg atl del inte var meningsfullt att gjorde ett uttalande avinnebörden atl forskning och utbildning skall bygga på kvalitet. Vi menarattdetla ärsjälvklart,att alla härden uppfattningen och att ett sådani uttalandedärför inte tjänar något syfte. ChristinaRogestam log upp frågan om framtidsstudiesekreiarialet och menade alt desssjälvständighet på något sätt skulle ifrågasättas eller äventyras. Del finnsinget skäl atl tro alt framtidsstudier förankrade i den miljöforskningsrådsnämnden utgör skulle bli mindre självständiga än med en annan organisation. Vadslutligen mellanexamen beträffar villjag erinra om alt vi nu skall börja prövaelt syslem med elappavgångar och påbyggnadsutbildningar. Vi menar att dessa tvånyheter kan vara nog för tillfället. Att sätta i gång en utredning omen tredje form skulle bli litet väl mycket av del goda. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: vet uppenbariigen inle vad han diskuterar, när hantar upp arbelsrältskommilténs förslag. en gång föreslagit,nämligen alt forskarna skulle fl tillträde lill arbetsplatserna förarbetslivsforskning, passar tydligen inte folkpartiregeringen och inle hellerför den delen bolagsherrarna. Denundersökning som jag refererade tidigare gällde 173 forskare under åren1972-1977. av forskarna hade vägrats tillträde till arbetsplatser där dehade velat forska. 22 96 hade inle fltt tillgång lill begärda uppgifter, när deväl kommit in på arbetsplatsen. 12 96 hade fäll sina rapporter censurerade,osv. Detär alltså inle så atl det saknas färdiga förslag. Krav har ocksä ställts sedanlänge från fackföreningsrörelsen. Men folkpartiregeringen valde atl stoppaarbetsrätlskommitténs förslag i byrålådan för alt förhala frågan,av det skäletatl kommitténs förslag ställer själva kärnfrågan på sin spets, nämligen: Vemskall ha maklen över forskningen? Jagkonstaterar sedan atl inte, som brukligt är, tar upp defrågor vi har ställt och de förslag vi har framfört i vår motion utan föredraratl ställa molfrågor. Hanhar t. ex. inle tagit upp det myckel stora problemet med sekioriseringsprincipen,som Jag berörde i mitl inledningsanförande och som vi har tagit upp i vårmotion. Han har inle närmare berört del faktum att i stort sett allaförbättringar för forskarna vad gäller tjänsteorganisation och liknandehänskjuts lill lärarljänstulredningen. har vall att intekommentera någonting av detla ulan bara förbigått det med tystnad. Foiskningoch forskarutbildning m. m. () kortgenmäle: När Jag talar om folkpartiregeringens ointresse för naturvetenskapligoch teknisk forskning harjag faktiskt räknat samman summorna för industri- ochutbildningsdepartementen. Enligt senaste undersökningär del alltså en ökning med 10 milj. kr. Jagkan ocksä peka på det ointresse som visats för det förslag vi harframfört om utvecklingsbolag. Vi har föreslagit fem utvecklingsbolag med ensatsning på 100 milj. kr. till vart och ett. Dethär är väldigl viktiga saker för vår framtid. Det ärju av grundläggandebetydelse för framtid som industrination atl vi får en ordentligsatsning på teknisk och naturvetenskaplig forskning och utveckling. Jaghann inte i min förra replik kommentera vad sade omkontaktsekretariatet, Jag skulle vilja säga all därvidlag lägger vityngdpunkten på samhällsintressena i forskningen, och då är regionsiyrel- Forskningoch forskarutbildning m. m. serna en viktigförmedlande länk mellan samhällsintressena och högskolorna inom varjeorganisation. Denviktiga kontakt- och informationsverksamheten skall gälla helahögskoleregionen. Det skalljuskeeii betydande forskningssamarbete mellan deövriga högskolorna i regionen och den där de fasta forskningsresurserna finns.Därför lycker vi atl det är riktigt alt det organisatoriska ansvaret knyts lillregionsiyrelserna. Delutesluter inte pä något sätt alt man i högskoleregion, där del finns fastaforskningsresurser vid högskolorna både i och i , harkontaktsekretariat vid båda högskolorna med olika forskningsprofil. Forskarulbildningsutredningenhar också påpekat atl man med tanke på de geografiska avstånden bör ha tvåsekretariat inom denna region. OVENORDSTRANDH (m) kort genmäle: Om jag hade den uppfattningen alt alla utbildningsadministratörer hadekvalitet i undervisningen lika mycket i blickpunklen som ochJag, skulle jag kunna säga all det vore onödigt med del uttalande vi vill hagjort genom reservationen 4. Men harjag icke den uppfattningen. Därför menarjag att ett sådant uttalande är en god admoni-lion lill de administratörer ochandra som vill se bort från kvaliteten för kvantitetens skull. Del kunde varalill nyua för dem. Jaghann i min förra replik inle säga någonting om reservationen 7 beträffandeallmän behörighet till forskamtbildning. sade, precis somutbildningsministem, att om man skapar en allmän behörighet för aspiranter påforskarulbildning, så skulle del bidra till en bredare rekrytering. Jag tror tvärtom att del är en hell onödig omväg.Bättre är - det föredrar åtminstone jag - atl de krav som skall ställas upp förtillträde till forskamtbildning uiformas för varie ämne från botten och uppåt.Jag tror alt del lättare lockar aspiranter lill forskamtbildning. ()kort genmäle: säger nu alt det inle behövs någon utredning om enmellanexamen och atl del blir för myckel med tre utredningsallernativ. Iutskpltels skrivning sägs alt man inle har någol underiag i detla avseende. Vihar ansett det vara rimligt all la fram ell sådant underiag. Jag kanfortfarande inte förstå att det skall vara så besväriigt, när del ändå skallutredas, att även se på den här varianten. Del måsle vara väsentligt förmänniskor med grundexamen plus praktisk erfarenhet atl fl denna möjlighet attteoretiskt bearbeta sina praktiska kunskaper. Jag tror all del är en viktigaredel för framtiden än elappavgång på vägen lill doktorsexamen. Närdet sedan gäller sekretariatet för framtidsstudier Irorjag att många med miguppfattar förslagel all lägga delta inom forskningsrådsnämnden som ennedvärdering av del mycket viktiga arbete som sekretariatet har gjort och sätt atl la bort en del av möjligheten lill sädana självständiga inlägg iden politiska debatten somsekretariatet har kunnat göra. Harjagfel och rätt när han säger att självständigheten skall finnaskvar, tycker Jag det är positivt. Men det hade ulan tvivel varit lättare försekretariatet alt agera på det sätt det gjort om det även i framtidenfltt ha en självständig ställning, t. ex. i form av en delegation. GUNNARRICHARDSON (fp) kort genmäle: Som var och en inser är del inte möjligt att nu ge fullständiga svar påalla frågor. Medanledning av vad sade om sekretariatet för framtidsstudiervill jag verkligen med all kraft framhålla att del icke är fråga om någonnedvärdering. Utgångspunkten är denna hybrid som vi har av en kommitté medparlamentarisk styrelse. Det anses inte lämpligt all permanenta kommittéer.Detta är bakgrunden. Del är ett fullständigt missförstånd oin man skulle tolkadet som någon form av nedvärdering. Vadmellanexamen beträffar måste vi Ju nu vara försiktiga eftersom vi sätter i gängatt pröva elappavgångar och päbyggnadsutbildningar. Det kan bli litet förmycket på en gång. OveNordstrandh tog fasla på att del för varie ämne skall finnas etl bestämt kravför forskarutbildningen. Javisst, del ärju det centrala i den särskildabehörigheten. Och det kan inte vara något negativt om del dessutom finns enallmän behörighetsbestämmelse. Jag håller fullkomligt med om atl del centralaoch intressantaste för de flesta är de särskilda behörighetskrav som kommer attfinnas. RolandSundgren nämnde aU SCB:s statistik skulle belägga vad han sade i sitt förstainlägg. Jag har inte haft tillgång lill den statistik som gäller budgetåret1979/80 och ställer mig något tveksam lill om han verkligen avser delbudgetåret. Jag har själv försökt fl tag i det materialet men inte lyckats. Varieinsinuation om atl regeringen skulle vara ointresserad av den tekniska ochindustriella utvecklingen villjag helt tillbakavisa. Något sådant finns intealls bakom de här förslagen. EvaHJelmslröm kom tillbaka till detta med lagstiftning. Del väsentliga för varie regeringoch varie riksdag är atl stifta lagar som är väl genomtänkta. Jag pekade på tresvårigheter med en lagstiftning beträffande forskning på arbetsplatserna: omdel generellt skall gälla alla arbetsplatser - även tidningsredaktioner,politiska partiers och fackliga organisationers kanslier och liknande -, om detskall gälla allt slags forskning och om det skall gälla allt slags material somär tillgängligt. Vi måste i första hand ha svar på dessa frågor. Ochjag lyckeralt man borde lägga ner litet intresse pä att analysera de problem somonekligen är förknippade med delta. Vi har inte ställt oss avvisande till enlagstiftning om det inte finns några möjligheieratt komma fram på andra vägar.Men vi måste veta vad det är vi lagstiftar om. Forskningoch forskarutbildning m. m. Förstevice talmannen anmälde att anhållit alt till protokollet fäantecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. 12Riksdagens prolokoll 1978/79:157-158 Forskningoch forskarutbildning m. m. i (m): Ulbildningsutskolleis betänkande 1978/79:44 omfattar 96 sidor, 13huvudavsnitt, en hemställan i 80 punkler och 11 reservationer. För egen del harjag väckt 10 motioner i hithörande ämnen, därav 5denna vår. I sin hemslällan avstyrker utskottet i 15 punkler minamotionsyrkanden, därav i vissa fall på gmnd av all man delar min uppfattningoch i andra fall föratt man inte delar den. I ett fall hugnas jag med eltlillkännagivande. Dessulom föresläs glädjande nog bifall till en motion frånannat håll som gälleren fråga där jag tidigare ulan framgång motionerat,nämligen om kompensation för sjuklön från forskningsanslag. Arbeteti utbildningsulskottel handlar mest om formalia och om pengar, mindre om saken.När nu forskningen fltt en egen proposition och ett eget belänkande hade mannog ändå hoppats på ell fullföljande av den diskussion om forskningens villkorsom och Jag hade nöjet att ha med utbildningsministern här ikammaren i höstriksdagens sista men som uppenbariigen också blivitkammarens enda möjlighet lill tankeutbyte med utbildningsministern i deltaärende. Denalltför korta stund jag nu härtill mitl förfogande vill jag begagna till ellförsök att anlägga en helhetssyn på forskning och forskningspolitik snarare änden fragmentering av debatten som utskottets motionsbehandling och kammarensvoteringsordning tvingar lill. Genom atl yrka bifall till reservation 4anserjag mig ha fullgjort mina skyldigheter i formellt hänseende. I övrigtnöjer jag mig med övertygelsen att ha rätt och vill inle besvära kammaren medyrkanden om alt även/d rätt. Rapporter från uppföljningen av högskolereformenhar emellertid redan visat atl kritiken av regionstyrelserna ochplaneringsberedningarna besannats. Sedanså många erfarna och förtjänta utskottsledamöter tagit till orda kan del lyckassom om ämnet vore uttömt. Det sägs emellertid i betänkandet: "Riksdag ochregering har atl formulera de övergripande politiska målen för forskningen samtalt göra de ofrånkomliga priorileringama mellan skilda forskningsområden. "Men om man läser proposiiionen och belänkandet finner man inte myckenvägledning i fråga om "de övergripande politiska målen förforskningen" - vilket kanske är lika gott. Man störtar sig i stället rasktöver diverse tekniska frågor, sådana som departement och utskotts-kanslier kanformulera och är mer förtrogna med. Imin ensamhet harjag dock inle kommit runt frågan "Vad är forskningspolitik? "Det beror bl. a. på vad man menar med "forskning". Forskningens målär att avlocka naturen och människosjälen deras hemligheter. Resten är studiereller uppfinningar. Förmilt sätt atl se är forskningen en intellektuell process, hos därför särskiltlämpade personer, med eller ulan konkret material, med eller utan särskildapparatur, varigenom man med noggranna iakttagelser och lika noggrannregistrering av dessa, kan beskriva grundläggande fakta och analysera derasmönster, inbördes relationer och villkor, och - därutöver -följa deraseventuella förändringar utmed tidsaxeln och, i sådant fall, försöka tolka deprinciper som styr dessa förändringar och - med ledning av dessa kunskaper-bli i stånd atlfömtsägaden fortsatta utvecklingen, såväl i det fall systemet förblir opåverkatsom i del fall man försöker påverka det utifrån.