prot · G20949 · 1978-12-31 00:00:00 — I nämnda molion föreslår atl obduktionslagenändras så, atl del skapas möjlighet för den enskilde alt helt förbjudaobduktion beträffande såväl honom själv som nära anhöriga. Enligtobduklionslagen (1975:191) som trädde i kraft den Ijanuari 1976 för obduktionmol den avlidnes eller hans anhörigas uppfattning ske endast om dödsorsaken ärokänd. Innan obduktion sker skall de anhöriga om möjligl underrättas om intesärskilda skäl talar emot det. Jagär väl medveten om att det finns människor som har svårt atl accepteraobduktioner. Det gäller sannolikt särskilt anhöriga till en bortgången. Omdödsorsaken inle kan fastställas pä annat sätt accepterar emellertid deanhöriga i regel att obduktion sker. De har ofta ett naturiigt inlresse av attfå veta vilken sjukdom den anhörige har avlidit i. Jag vill i delta sammanhangunderstryka angelägenhelen av atl det i varje särskilt fall noggrant prövas omde i obduktionslagen angivna fömtsätiningarna för obduktion föreligger. Obduktionslagenhar varil i kraft endast . I likhet med socialutskottet anser jag atldet inle föreligger något påtagligt behov av en översyn av lagen . Omulredningen om sjukvården i livets slutskede finner det motiverat kan den taupp den av aktualiserade frågan. Enligl vad jag har inhämtatkommer också utredningen atl diskutera denna fråga. Något initiativ i ärendetfrän min sida behövs därför inte. 0/77viss översyn av obduktionslagen Jag tackar statsrådet för svaret. Jag är litel besviken, för jag tyckeratl svaret andas en viss passivitet, som jag kanske inte hade vänlat mig. Förmånga människor, särskill för många äldre, är obduklionslagens utformning inlegodtagbar. Den strider mot deras etiska uppfattning, och de ser den som ettövergrepp när det gäller den personliga integriteten. Det har också stått klartför mig alt den inger många en stark oro inför döden. Den t. o. m. fördystrarmånga människors återstående levnad. Jag vill påstå all det inte är någonöverdrift all del förhåller sig på det här sällel. Mångaav oss som har en annan uppfattning har väldigt svårt för atl sätta oss in ihur vikiig den här frågan är och hur djupt den engagerar människor. Men det ärviktigt atl vi visar respekt och förståelse för andras mening, och därför måslevi sätta oss in i andras tankegångar och motiv. Jag vill ställa någrafrågor lill statsrådet; 0/77V/55 Översyn av obduktionslagen Har statsrådet den uppfattningen atl della är enför människorna - för vissa personer i varje fall - mycket viktig fråga? Anser statsrådet att denallvarligt engagerar många, framför alll äldre? svarar ja på den frågan, tycker statsrådet då att det är riktigt attinte försöka atl tillmötesgå de här enskilda människorna i en så betydelsefullfråga? Jagtycker atl det är litet förvånansvärt all statsrådet själv inte vill engagerasig i denna fråga. Det är litet löst och suddigt all bara svara all den härfrågan kommer atl diskuteras och att statsrådet själv inle vill ta någotinitiativ. Jag vill anföra ytterligare några synpunkter pä denna mycket viktigafråga. Somhar framgått av mitt frågesvar har obduklionslagen varil i kraft endasl någraår. Jag tror därför att del finns skäl alt avvakta erfarenheterna av hur dennya lagstiftningen tillämpas, innan vi ändrar den. Det är givetvis ocksåintressant alt se vad utredningen om sjukvård i livels slutskede kan komma atlsäga i obduktionsfrågan. harju också hell avslagit en molionav i samma fråga. Det finns inte anledning för mig all inta enannan ståndpunkl än vad har gjort. Jagvill här understryka aU det i lagen medgivna undantaget från principen omhänsynstagande till den avlidnes och hans anhörigas vilja bör lillämpassynneriigen restriktivt. Obduktion i sådana fall får ske endasl dä del ärnödvändigl på grund av alt dödsorsaken måste kunna fastställas. Jag utgår ifrånalt läkarna alltid noga prövar om obduktion behövs. Jagär ense med om all respekten för den enskildes integritet ochpersonliga uppfattningar måsle vara vägledande för oss alla på delta områdeliksom på andra områden. Men jag tror samlidigt att människorna förstår attobduktion ibland kan vara nödvändig. INGERLINDQUIST (m); Den här lagen har varil i kraft , och lagens formulering ärsådan all jag tycker att statsrådet borde vara intresserad av atl se hur denverkligen tillämpas. Det talas t. ex. om alt obduktion skall företas om detbehövs för att orsaken till dödsfallet skall kunna fastställas. Är dödsorsakenkänd, talas det om på ett annat ställe. Hur har den lillämpningen skett ipraktiken? Hur har man ulnyltjat frågeställningen: dödsorsaken känd ellerokänd? Dettalas om alt man skall underrätta anhörig om inle särskilda skäl lalar emotdel. Det är också myckel iniressani atl få veta hur den skrivningen hartillämpats, vad man har lagt in i orden "särskilda skäl" liksomuttrycket alt del skall förfiyta skälig tid efter underrättelsen och fram lillobduktionen. Del är saker som jag menar alt statsrådet kunde ha engagerat sig ioch fått fram i en överprövning av den här lagen. Jag finner liksom att det vore myckel väsentligt med enuppföljning av denna nya lag, som verkligen har engagerat många människor. Jagvar själv på ell besök på i går och ställde frågan tillläkarna hur vanligt det är med obduktion . Jag fick svarei alt obduktion görsnär synneriiga skäl lalar för del, och alt del finns elt nytänkande på detlaområde. Jagvill gärna medverka lill alt man gör en utvärdering av lagen, men jag anser attdet finns skäl all la ställning lill den frågan när jag har fått utredningensbetänkande om sjukvård i livets slutskede. Ulredningen kan nämligen väntas hasynpunkler även på obduktionsfrågan. Omviss Översyn av obduktionslagen INGERLINDQUIST (m): Då skulle jag vilja fråga statsrådet: Vad menas med uppgiften i svaretatt ulredningen skall diskutera frågan? Jag undrar också när utredningen kommeratl vara färdig. Jag hade intrycket all den snart skulle lägga fram sittslutresultat. Jag kommer inle ihåg exakt datum, men jag tror atl del är -alltså - som kommer alt överlämna en utredningsrapport tillmig. Det dröjer alltså . INGERLINDQUIST (m): Då blir jag ännu mer förvånad över svaret. Har man inte lidigare tänktdiskulera den här frågan förstårjag inle hur man skall hinna göra det under denvecka som återstår. Utredningens betänkande måste väl redan vara tryckt, om jagförstår saken rätt. Huvudbeiänkandei kommer , men vi skall diskutera frågan den15 december, när kommer till departementet. INGERLINDQUIST (m): Får jag då i klarhetens tecken frågaom det är jusl den här frågan som skall diskuteras, om del är den här fråganutredningen skall ta upp. Jag vet atl den ingår bland de saker som skall diskuteras i samband medöverlämnandet av delrapporten. Men jag känner naturligtvis inte tillutredningens resultat och inte heller alls de frågor som utredningen länker altta upp och som man vill diskutera med mig. Men den diskussion vi har fört i daghar gett mig anledning all närmare överväga del problem som harlagil upp. Jag tycker alltså att kan vara ganska lugn för allfrågan kommer atl behandlas med stort allvar. INGERLINDQUIST (m): Då får jag tacka slalsrådel för det senasle svarei, som jag lycker vardel bästa under hela debatlen. Överläggningenvar härmed slutad. §28 Anmäldes och bordlades Proposilion 1978/79:70 om markförvärv för ett nyll övnings- ochskjutfält för regemente §29 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits lill kammarkansliet 1978/79:109 av SvenLindberg (s) lill bosladsministern om produktionskostnaderna förflerfamiljshus i glesbygdskommuner; Under de senasle åren har kommuner i glesbygdslänendrabbats av betydande överkostnader i samband med byggande av flerfamiljshus.Orsakerna härtill är flera. a. är avståndsfaklorn en orsak. En annan orsak'är atl små projekt blir betydligt dyrare. Det bevisas bl. a. av en utredningsom gjorts av och . En redovisning återfinns i tidskriften , nr 5 1978. Där framhålls följande. "Ulredningenhar gjort beräkningar över kostnadernas variation vid olika projekistoriekar.Det visar sig att kostnaderna ökar med cirka 20 procenl då projektsioriekenfaller från 450 lägenheter lill 45 lägenheter per projekt. Men det är ingenjämn kostnadsstegring. Ökningen blir allt snabbare ju mindre projektet blirenligt en progressiv kurva. Plalsomkoslnadernatillhörde kostnadsposter, som är mest känsliga för projeklslorlekarna. ex. kostnader för maskiner, kranar, personalbodar och förråd samtarbetsledning. Vid små projekt blir nämligen utnytl-jandegraden av de tillfördaresurserna låg. Detta beror i sin lur på alt kostnaderna för alt etablera ochavetablera en serieproduktion i det närmaste är oberoende av om serien är korleller lång. Det totala kapacilelsulnyltjandel blir endast 30-40 procenl vid denkorta serien mot vid den långa. Konsekvensenav även mycket små överkostnader är avsevärd. lågproduktionskostnaderna i genomsnitt för hela produktionen av statsbelånadefierbostadshus 6,5 procenl över lånetaket. Den 'onödiga' merkostnaden på grundav sämre belåning blir i detta fall lika stor som hela uppvärmningskostnadenunder . Orsaken till atl konsekvenserna av otillräcklig belåningvuxit är all som finansieringsvillkoren förbättrats för deproduktionskostnader, som ryms inom lånelakel, har annuiteterna vuxit för delån som tagits upp som lopplån. Dethar alltid varil dyrare att låna lill överkostnad. har emellertidskillnaden mellan marknadsvillkoren och de subventionerade länevillkoren i delnärmaste fördubblats jämfört med ." Länsavdelningeni har med hjälp av insamlad statistik påvisat stora överkoslnaderi alla kommuner utom . Stora kommunala subveniioner har varilnödvändiga för alt f' .led boendekostnaden till en rimlig nivå. Vad som inleframgår av denna statistik är bl. a. följande; Flerakommuner har avstålt från all bygga flerfamiljshus när överkostnaderna varilså höga. Manhar valt atl bygga radhus i försäljningssyfte i stället för all byggaflerfamiljshus. Vissa kategorier människor - ensamstående, ekonomiski svagaosv. - kan inte hjälpas pä detla säu. Standardi form av försämrad ulemiljö m. m. plus kommunala subventioner har fält ned överkostnaderna,så alt bostadslån erhållits och boendekostnaderna kommii på rimlig nivå. Inuläget drabbas flera av de små glesbygdskommunerna av sådana fruktansvärdaöverkostnader atl del krävs mycket kraftiga kommunala subventioner avbostadsbyggandet, om man skall fä ned hyrorna till vettig nivå. Överkostnadernatenderar nu all bli så höga att kommunerna inte klarar av kosinaderna, varförflera planerade projekt avseende flerfamiljshus riskerar att stoppas. Somtidigare närnnts har projektsioriekar.ia svor belydelse för byggkostnaderna.Små tätorter som bara bygger 1-3 flerfamiljshus ät gången fär alltså högstavsevärt höjda produktionskostnader. Enannan orsak är finansieringssystemet. Medan kapital under lånetaket blivit alltbilligare, har kostnaden för topplån ökat. Skillnaden mellan kostnaderna förkapital över och under lånetak har i del närmaste fördubblats . Någraprocents överkostnad för alltså förödande verkningar, eftersom kapitalkostnadenär en så dominerande andel av boendekostnaden. Medtanke på möjligheterna till en framgångsrik regionalpolitik är den tecknadebakgrunden utomordentligt allvarlig. lägger framförslag till högsl avsevärt förstärkta regionalpoliliska stödåtgärder. Men kanvi inte lösa bostadsproblemen i våra små tätorter, torde regionalpolitiskastödåtgärder i alla former vara meningslösa. Småskogskommuner i kan inle i vårt samhällssystem av egen kraft anskaffasysselsältning. Men det är samhällets oavvisliga skyldighet att - speciellt iutfiytlningskommuner - anskaffa bosläder. Utfiyttning får inte orsakas avbostadsbrist. Densysselsältningsplanering en kommun bör bedriva för atl jämnt sysselsätta sinbyggarbetskrafi rubbas högst avsevärt om planerade fierfamiljshus stoppas. Med hänvisning till delanförda ber jag atl få ställa följande frågor lill Harregeringen uppmärksammat de slora problem som de mindre glesbygdskommunernadrabbats av i form av mycket höga överkoslnader i samband med lånefinansieringav bostadshus? Avserregeringen all vidtaga åtgärder som snabbt kan leda lill atl nämndaöverkostnader nedbringas? 1978/79:110av {c) till utbildningsministern om lanlbruksutbildning iSkellefteåregionen: har en markant förändring skett vadgäller såväl den faktiska utvecklingen inom lantbruket som sättet all se påvilken utveckling som är önskvärd. Minskningenav sysselsätlningen i lantbruket liksom antalet bruknings-enheter har inte pålångt när varit av den omfattning som förespråkades i 1967 årsjordbrukspoliliska beslut. Iriksdagens ställningstagande lill den proposition om en ny jordbrukspolitiksom framlades av den förra regeringen ges en betydligt mer posiliv syn äntidigare på del svenska jordbruket som producerande näring, somlantbrukets betydelse för sysselsättning på landsbygden och i glesbefolkadeområden betonas. En bältre samordning av jordbrukspolitik och regionalpolitikskall således eftersträvas. I det senare avseendet torde det faktum atljordbrukspoliliska överväganden i del enskilda fallet inte endast skall se lilljordbruksdelen i ett kombinerat jord- och skogsbruksföretag utan lill helheten,vara av stor belydelse. En mindre jordbruksdel kan således uppvägas av en merabetydande skogsareal. Dessutom har ett särskilt regionalpolitiskt jordbruksstödinrättats fr. o. m. . Tillsammans med bl. a. föreslagnaförändringar i jordförvärvslagen, i syfte att koppla ägande och aktivt brukandenärmare samman, bör den av beslutade jordbrukspolitiken i kombinationmed en aktiv regionalpolitik innebära, att del svenska lantbrukets produktions-och sysselsättningspoten-lial kan tillvaratas på elt betydligt bältre sätt äntidigare. Envikiig förutsättning för i vilken ulslräckning de nya intentionerna skall kunnaförverkligas äralt utbildningsinsatserna för arbetskraften i lantbruket Slår iöverensstämmelse med behoven såväl kvanlilativi som innehållsmässigt.Överväganden om dimensionering och lokalisering av lantbruksutbildningen måstesåledes slå i samklang med en i väsentliga avseenden ny jordbrukspolitik och enverklighel som innebär en hög efterfrågan på utbildningsplatser. Nedläggningenav i är i della avseende ett uttryck förbrislande anpassning mellan utbildning och utbildningsbehov. Alt beslut omannan markdisposition fattades i av kraftig nedgång inomlantbrukssektorn får emellertid inle innebära att en omprövning inedläggningsfrågan utesluts av formella eller andra skäl. norra delarna av är fömlsätiningarna för en livskraftiglantbruksseklor lika goda som i . föreliggerhär ett utbildningsbehov för lantbrukets arbetskraft som väl svarar mot de kravsom ställs från myndigheterna för alt kurs i grundutbildning vid lantbruksskolaskall kunna inrättas. Detta framgår inle minst av efterfrågan på AMU-utbildninginom området lantbruk. AUförändringar skulle ske som innebär en minskad efterfrågan i förhållande lilldagslägel måsle anses som närmasl uteslutet. Tvärtom torde en successivutbyggnad av avbylarverksamheien innebära en ökad efterfrågan. Tillgängligaprognoser, som visar all 30 avbytare skulle behöva utbildas fr. o. m.1980 för all motsvara behovel av avbylare i länel, kan inte anses som tilltagnai överkant. Omkring hälften av dessa kommer grovt räknat att ha sinsysselsällning förlagd lill den norra länsdelen. Såvälden förutvarande jordbruksministern som biträdande utbildningsministern överläggningar ställt sig posiliva lill frågan om alt bedrivalantbruksutbildning i den norra länsdelen. De önskemål som härvid framförtsavser såväl grundutbildning som fortbildning inom lantbruket. Enförsöksverksamhei med ettårig specialkurs har vid dessa konlakler ansetts omgåendeböra bli föremål förslällningslaganden. Stort behov av tioveckors-kurser förredan yrkesverksamma föreligger dessutom. Härhar i relativt övergripande termer redovisats moliv för alt förläggalanlbruksutbildning i den norra delen av län. I frågan omutbildningens mera exakta lokalisering och innehåll bör vid beslut om altinrälla lantbruksutbildning i följande faktiska omständigheterbli föremål för överväganden: Förväntningarom en försöksverksamhei med ettårig specialkurs för jordbrukare där praktiskundervisning förläggs hos jordbrukare som bor i närheten av kursorlen är myckelstora bland jordbrukare i norra . Det är därför angeläget altbeslut om inrättande av denna utbildning blir föremål för beslut. Isysselsättningsfrämjande syfte har alltmer kombinationen jord- och skogsbrukblivit intressant i . Utbildningen bör därför sä långt möjliglta fasta på kombinationen jord och skog. Skolöverstyrelsenhar tagil fram en särskild utbildning för kombinerad verksamhet i jord- ochskogsbruk. Frågan om lokalisering i av en kurs med dennainriktning slår öppen. Enfungerande kursadministration som skulle kunna utnyttjas också förlanlbruksutbildning finns vid skogsbruksskolan i . Förslaglill ny läroplan för kurs för avbylare kommer au lämnas av SÖ. Kursen förenlängd av och skall enligt SÖ ersätta nuvarande kurs ianimalieproduklion. De prakliska övningar som ingår i den nya kursenkan med fördel föriäggas hos jordbrukare som bor i närheten av kursplatsen. Ensamordning av utbildningen inom området lantbruk med en lokall förlagdrådgivning för de inom näringen verksamma borde erbjuda vissa fördelar fränsåväl ulbildningsleknisk som praktisk utgångspunkt. Medhänvisning till här angivna faktiska omständigheter och därav föranledda motivför inrällande av lanlbruksutbildning i norra villjag fråga utbildningsministern: ge klartecken för alt lanlbruksutbildning anordnas på försök iSkellefteäregionen i enlighet med i huvudsak den principiella syn som härredovisats? § 30 Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1978/79:216 av KinitWachimeister (m) lill statsrådet om åtgärder för alt stärkapatienternas rättssäkerhet inom sjukvården: Del har avslöjats atl ett lasarett i södra patienternas vetskap samtalen till akutmottagningen under kvälls-och natlid saml över . mol bakgrunden härav laga något initiativ för all stärkapatienternas rättssäkerhet inom sjukvården? 1978/79:217av () till handelsministern om förbud mot försäljning avkrigsleksaker, m. m.: har behandlat motionerom försäljning av krigsleksaker. Näringsutskottel tillstyrkte molionerna, medankammaren med bifall till en vid betänkandet fogad reservaiion avslog dem med hänvisning lill att detinom "pågår en översyn och omarbetning av riktlinjerför marknadsföring av leksaker. Utskottet utgår frän alt frågan om utbudet avkrigsleksaker kommer alt beaktas även i delta sammanhang." Justnu dä vi upplever av hektisk julhandel med stort kommersiellt utbud ochintensiv reklam utnyttjas även krigsleksaker hårt i reklamsammanhang, ochmänga berörs myckel illa av detla. Jag vill därför frågahandelsministern: redogöra för hur långt arbetet med och omarbetningen av riktlinjernaför marknadsföringen av leksaker kommit? vidare beredd alt medverka till att ett förbud för import ochförsäljning av krigsleksaker kommer lill stånd? 1978/79:218av () till justitieministern om anonymitet för meddelare i vissafall; Den socialdemokratiska regeringen tillsatte 1974tre sakkunniga för att uireda frågan om skydd för meddelares anonymitet vidbeslag och husrannsakan. Utredningen överlämnade elt belänkandemed förslag till ändringar i m. m. men har ännu inteföranlett någon proposition. Mot den bakgrunden vill jag Nr 49 När kan vänta förslag frånjuslilieminislern i den för yttrande- -y £iprpjv,her 1978 friheten så viktiga frågan om anonymitet och tvångsmedel? 1978/79:219av () till försvarsministern om handläggningen av devärnpliktigas bidragsärenden: Dagens värnpliktiga som fullgör sin grundutbildningär i betydligt större omfattning än tidigare familjeförsörjare eller har egethushåll. förhällande medför ökade krav på atl samhällel uppfyller sinaåtaganden vad beträffar familje- och bostadsbidrag. En betydande eftesläpningav utbetalningarna på upp lill förekommer. Flertaletbidragsberälligade får enligl uppgift vänla pä sina bidrag . Ensådan eftersläpning är oiillfredssiällande och måste åtgärdas. Medhänvisning till det anförda villjag lill försvarsminislern ställa följandefråga: Vilkaåtgärder är statsrådet beredd atl vidta för att förbättra handläggningen av devärnpliktigas bidragsärenden? 1978/79:220av Manin () lill kommunikationsministern om lidigareläggning av SJ;sbyggnadsprojekt i Ange kommun; Ange kommun är myckel beroende av densysselsältning som SJ;s verksamhet ger underlag för. Enligt SJ;s planer skallunder flera byggnadsprojekt genomföras inom Ange. Somexempel härpå kan nämnas byggande av dubbelspår på den sträckanÅnge-Bräcke , ny vagnverkslad, ny driftscentral samt ombyggnad avrangerbangärden. Dessa projekt blir mycket betydelsefulla ursysselsättningssynpunkt och invesleringarna inom Ange tordeäven utgöra en garanti för omfatlande SJ-verksamhet där på lång sikl. Medhänsyn till de bedömningar som kan göras av sysselsättningsläget vore detvärdefullt om något eller några av de planerade projekten kunde tidigareläggas.Eftersom SJ:s tillgång lill invesleringsmedel är begränsad skulle enlidigareläggning exempelvis kunna möjliggöras om ett eller flera av projektenfinge genomföras som beredskapsarbeten. Mol denna bakgrund villjag fråga kommunikationsministern; beredd all medverka lill all något eller några av SJ:sbyggnadsprojekt inom Ange kommun lidigareläggs? 1978/79:221 av ÅkeGillström (s) till statsrådet om remissbehandlingen av visstutredningsbetänkande: Sluibetänkandei frän ulredningen om skolan, slalenoch kommunerna (SSK) remissbehandlas . Enligt remissförleckningsom upprättats av har inte någon kommun berettstillfälle alt direkl till regeringen inkomma med synpunkler på förslaget,vilket ärförvånande, då delta har ell nära samband med en viktig verksamhel. Moldenna bakgrund villjag fråga statsrådet vad anledningen är altinle höra kommunerna direkt i fråga om SSK;s förslag och om remissförfarandet idenna fråga utgör en ny princip från regeringens sida. 1978/79:222av () till utrikesministern om regeringens inställning tillsvensk vapenexport till , m. m.: antog 1971 nya riktlinjer för skärptkrigsmaierielexport med generellt förbud mol att exportera krigsmateriel utantillstånd. Förutom ovillkoriiga hinder pä grund av internationella avtal m. m.gäller bl. a. alt lillstånd inle bör beviljas för export lill stat som har inreväpnade oroligheter. Exportskall vidare inte medges när del gäller maleriel som kan bli utnyttjad för atlundertiycka mänskliga rättigheter. Tillkomsten av nya stater och en delvis nylyp av konflikter ansågs göra bedömningarna svårare. ullalade atldetla borde leda till en ännu större resirikiiviiel, än som dittills hadetillämpats vid prövningen av mottagarländer. a. altexportlicens bör dras in om den mottagande staten för inre väpnade oroligheter.Enligt uppgift godkände regeringen export av bl. a.Boforskanoner lill som i FN stödjer frihetskampenpå , som har ockuperat. uttalar utrikesministern alt defensiva vapen kansäljas till stater som har inre väpnade oroligheier. Utrikesministernsuttalande har väckt stor uppmärksamhet. Jag vill med anledning av detta slällaföljande frågor till utrikesministern: Anser utrikesministern det vara omdömesgillt all exportera vapen lillIndonesien samiidigi som i FN deklarerar sill stöd lill befrielsekampenpå ? Innebär utrikesministerns uttalande atl regeringen tänker tillämpa nyatolkningar för utökning av krigsmaterielexporten?