prot · G20970 · 1978-12-31 00:00:00 — Mankan fråga sig om ledningen för televisionen är lika slapp som landetsregeringar har varit, oavsett politisk kulör. Jag anklagar inle den nuvarandekommunministern. Han har suttit alldeles för kort lid för all ha egentligtansvar i della avseende. Men man kan fråga sig om ekonomiska intressen är säinvolverade och starka all en folklig opinion inle skall väckas. Del ärsjälvklart atl man i elt sådant här sammanhang ställer dylika frågor. Närman tar del av kommunministerns svar pä min fråga bibringas man känslan av atlstatsrådet verkar lättad av all han inte kan utpeka någon ansvarig föroljekatastrofen vid . En sak tycks dock enligt Omåtgärder för att förbättra olje-bekämpningen till havs slalsrådel vara heltklarlagd genom de prov han refererar lill, och det äratt den nu vid Bohuskusienilandflutna oljan inle är Nordsjöolja som kan härstamma från Ekofiskfältet. Enliglkommunminislern anses det klarlagt, genom de analyser som gjorts, alloljeulsläppet som skadat den bohuslänska kusten härslammar från etl fartyg. Omoljan har pumpals ut avsiktligt eller om det har skett av olyckshändelse och omdel har gjorts under fartygets in- eller utgående genom ,därom kan man, säger kommunministern, f n. endast spekulera. Den teori somkommunminislern för fram ger faktiskt stöd för den uppfattning som kom lillullryck i någon tidning , tror jag att det var, om all det varett fartyg pä ingående i som släppte ut oljan. Man nämnde t. o. m.fartygels nationalitet. Är det inle, herr kommunminisler, ändå all göra dellitet för läll för sig i en sä allvarlig fråga som den del här gäller? Kan denteori som kommunminislern här lanserar vinna tilltro? Kan den vara möjlig, dåoljan beräknas ha legal i vattnet mellan fyra och ? Den har alltsåenligl kommunministern släppts ut frän elt fartyg pä in- eller utgående iSkagerack. Kan ett slörre oljebälte snurra runt i under så lång lidulan alt egentligen upptäckas? I så fall ärju all beredskap obefintlig. Analyser,gjorda på svenska laboratorier, visar alt del inle rör sig om Nordsjöolja.Därom kan vi vara överens, även om jag inle anser det multinationellaoljebolaget vara någol sanningsvittne i della sammanhang -part i målet som detta bolag kan anses vara. Vadsom ter sig mer än underiigi är det faktum all enligl undersökningsledaren,kriminalinspektör vid , hittades inle mindre änetl hundratal skyddshjälmar på en och samma gång i de stora oljesjok som drev iland på . Det var skyddshjälmar av samma slag som används av folksom arbetar ute på oljeplailformarna i , Samlidigi hittades flaskpost,avsänd av borrtornsjobbare, I samma iland-drivna olja hittades även dödlunnefågel, som häckar vid den norska . Delär inle sä länge sedan en oljekataslrof inträffade i della område. Därför lågmisstanken nära till hands alt det nu rörde sig om en ny oljekataslrof ule idet inlernalionella Nordsjöfållel. En av dem som ägnat mycken lid och intresseål all söka utröna orsaken lill den omfallande oljenedsmutningen av Bohuskusienär jusl kriminalinspektör . För detta bör han erhålla alllerkännande. ArneRönnberg anser alt del mycket väl kan röra sig om tvä oljeströmmar som flutitsamman, en från Nordsjöfältet vid etl slörre utsläpp där och en från det fartygsom strandade vid . Delta fartyg, lastat med olja, harsprängts. Stora oljemängder har flutit ul och kan ha fortsatt drivande uppgenom och blandats med Nordsjöolja. Del förekommer ingen som helstdylik teori i kommunministerns svar, ulan han lalar om en båt som gått in ellerul i . Av kommunminislerns svar framgår inte heller om regeringen fränEngland begärl en kartläggning av vattenströmmarna under den aktuella liden dädetta fartyg sprängdes och uppgifter om vart denna olja egentligen hardrivit hän. Kanske kommunministern kan ge ett svar på den frågan. Moldenna bakgrund menar jag atl kommunminislerns teori att ett fartyg på väg uteller in i skulle vara boven i dramat är lilet tunn, framför allt medtanke på att den olja del härar fråga om legal i vattnet och atl denmedfört specifikt vrakgods till . Teorin om tvä oljefält som flutitsamman verkar i varje fall för mig mera trolig. Den ena oljeströmmen kunde dåha kommil från Nordsjöfältet. Under den långa tid som oljan anses ha legat ivattnet har Nordsjöoljan blandats med oljan från den andra strömmen ,sä atl detinle längre kan konstateras att det är fråga om Nordsjöolja. Dåman tar del av kommunminislerns svar får man den uppfattningen all frågan omvarifrån oljan som nedsmutsat den bohuslänska skärgärden kommer kan avskrivas.Jag delar inte kommunministerns uppfattning härvidlag, framför alll därför alldet har inträffat en oljekatastrof vid borrningar efter olja i Nordsjön.Det gäller alt inle avskriva elt ärende som detta. Man bibringas närmastuppfattningen alt ärendet bör avskrivas dä man läser kommunministerns svar.Allt bör i stället göras för att få fram boven i dramat. Vid oljeutsläpp iNordsjön tycks Bohuskusien bli del mesta utsatta området för oljenedsmutsning;möjligen beror della pä strömmarna i havet. Dessa strömmar, som kommer fränNordsjön, sköljer sedan den bohuslänska kusten. Den s. k. Jutska strömmenkommer frän . Den går förbi del danska landet och vänder upp motBohuskusten i höjd med . Bohuskustenhar lidigare varit i farozonen. är vi där igen, och skadorna är myckelslörre än lidigare. Vad framtiden kan bära i sitt sköte vågar knappast någonsia om med tanke på den senaste oljekatastrofen. inlräffade den undervintern, med kyla i vatten och luft, men vad skulle ha hänt om den inträffatunder den varmare årstiden? Då jag var en av frägeslällarna i anslutning till en tidigareoljekataslrof i , viddels. k. Bravofältet , och dellog i denomfattande debatt som förekom i denna kammare , när bådedåvarande kommunminislern och jordbruksministern gick i svaromål, skulle jagvilja lägga fram några ytterligare synpunkter på frågan. Även då gällde fråganskador på fiske och kustområde och vilken beredskap som stod lill buds. Samtligatalare var den gängen överens om all beredskapen var högst undermålig. Del ärsnart dess. Vad har hänl under den tiden? Knappast någraväsentliga förbättringar. VidBohuskusten gör elt bra jobb. Men man har lill sitt förfogande,som man själv uttrycker del, slenåldersverklyg för att samla upp den ijockoljasom i vissa fall ligger meterdjup, och när oljan kommer till kusten ärju skadanredan skedd. Bekämpningen av oljan lill sjöss slog helt fel. Man hoppades - ivarie enligt tidningsmeddelanden - alt oljefälten skulle driva till sjöss ochinle mot land. Det var närmast regeringens uppfattning. Omåtgärder för att förbättra oljebekämpningen till havs Omåtgärder för att förbättra oljebekämpningen till havs Vadsom måsle konstateras är atl beredskapen är undermålig och altlämpligt material ännu inle slår lill förfogande. Vad som skulle behövas är eltinternationellt bevakningsorgan, ökad forskning och utveckling. Varken demultinationella stora oljebolagen eller rederierna får fortsätta alt övervältraansvaret för miljöförstöringen pä samhället. Rådande slappa förhållande gör juall de som ytterst är ansvariga för miljöförstöringen inte tar några som helsthänsyn. är inga överord i det här sammanhanget. Del är endast de maximalavinsterna som är avgörande för de multinationella bolagen och för rederierna. Mednu rådande förhållanden kan vad som helst befaras i fortsättningen -inte endastfrån . Fartyg blåser ul sin olja vid trimningen. Massor avföriisningar sker, där hundratusentals ton olja strömmar ut och fördärvar storakuststräckor och vattenområden. Oljebolag och rederier sätter en omänskligpress pä såväl befälhavare som besättningar, varvid en olycka med föriisningsnart kan vara elt faktum. Därför bör enligt min uppfattning oljebolagen ochrederierna vara med och betala priset för miljöriskerna. Först då kan möjligenen förbättring ske på detta område. Jagskulle gärna vilja höra kommunministerns uppfattning om dessa synpunkter. I den fråga jag , då oljan drabbade stora delar avBohuskusten, ställde till kommunministern sade jag bl. a.: "Det är som enfarsot vore på väg, förödande i sin framfart." Frågeställningarna då varmänga, och alt nu återkomma kanske kan anses vara tjatigt, men jag känner delsjälv som angeläget. Och öppen står fortfarande frågan: Hur skall vi förframliden klara denna farsot? Då problemel nu åter aktualiseras villjag därförföra fram några synpunkter. Vadoljenedsmuisningen i havet och pä stränderna i grunden ställt till med vet viännu inle helt och fullt. Ej heller vel vi om del går atl få strändernas markoch klippor helt rena. Att saneringen kostar pengar vet vi, atl oljan dödat dellevande, exempelvis fåglar, vet vi. Men vad sker i vatlenskikten under ytan?Vad sker med plankton i vattnet och vad sker på bottnen, när oljan lagrar insig i sedimenten, kanske för långa lider? Det är mycket vanskligt, sägerforskare, atl göra generella uttalanden om vilka ekologiska effekter eltoljeutsläpp i havet får. Allautsläpp anser jag vara missdåd. Det är viktigt - så kännerjag det -att vi gårin för en övergripande målsättning, som skall ge en sådan totalsyn och eltsådant totalansvar alt alla oljeutsläpp betraktas som ett brott mot naturen,ett broll mol del levande. För all vi skall nå dit kännerjag all elt omtänkandemåste ske. Delärenligi min meninghelt oansvarigt atl anse all olja kan drivavidare: "Den drabbar inle mig, den drabbar inte vår kust, så vi låter dengå vidare." Den som ser drivande olja har ett oavvisligt ansvar förrapportering. Desom nu arbetar med saneringen gör en livsviktig insats, och de går helhjärtatin för den. Deras arbetsmiljö är inte avundsvärd, och de måste starkt känna alt synen påoljeutsläppen måste skärpas så alt var och en har ansvar. Oljeutsläpp fårabsolut inle göras frivilligt - men det sker, trots all det är etl brott. Framföralll de stora utsläppen observeras , men alla de mindre passerar, anser jag,alltför obemärkt. Enligl uppgifter beräknas att sammanlagt oljavarie är avsiktligt släpps ul i våra världshav. Det ärju helt orimligl. Allamedel måsle sältas in för all pä billigaste och bästa säll - när vi nu ärtvungna lill del - ta hand om oljan, la upp den så långt ute til! havs som delär möjligl. Här är några punkter somjag kanske inle borde upprepa, men ändock: Oljan skall gesigenkänningstecken. Allasom observerar oljan skall ha skyldighet atl rapportera. Ingen skall få lålaoljan driva vidare - även det är ett brott! Vimåsle få till slånd elt samarbete länder emellan om övervakning ochrapportering. Loisfrihetenskall tas under omprövning. Elt exempel: Lotsutkiken i lyckades hejdaen oljelaslad båt som hade lotsfrihet och som var pä fel kurs. Oljebekämpningenskall ha tillgäng till all känd teknik, alltså även sådan som gör upptagningmöjlig i-mörker och av alla oljekonsistenser. Det hade tyvärr inte de som varute och sökte vid Paler Noster . Denolja som har smetat ned och skadat Bohuskusien samlas upp och saneras sälångt del går. Tidigarehar vi människor inte skadat jorden och dess liv mer än att skadorna kunnatsjälvläka. skadar vi den' så, atl den inte klarar del. Skadorna är av bådefysisk och psykisk art. De drabbar inle bara del fagra lurisllandskapet, intebara klipporna ocH dem som där har ett underbart frilidsliv om sommaren - oljansom nu har kastats upp på stränderna har också drabbat betesmarkerna, där bådevilda och tama djur betar. Vad händer där? Avser statsrådet alt la initiativtill en undersökning av de skador som oljan kan orsaka på strandmarkerna? Delhär är mycket viktiga frågor. Jag anser alt vi med all makt skall hjälpas ålför atl skador inte skall uppstå. Omåtgärder för att förbättra oljebekämpningen tiU havs Med anledning av kommentarer till mitt svar villjagmed all kraft tillbakavisa insinuationen alt jag skulle vara lättad över inle kan konstatera varifrån den olja har kommil som har åstadkommit såförödande skador pä . Jagvel inte om är besviken över atl de multinationella bolageninle definitivt kan spikas fast på de skyldigas plats. De rapporter somkommundepartementet har fått mot bakgrund av de laboratorieundersökningar somhar gjorts kan inte sammanfallas på annat sätt än som har skelt i svarel. är givet atl polisen, som har lill uppgift att beivra brott, skall, om manfinner anledning lill det, fortsätta sina undersökningar och sä långl man 2 protokoll 1978/79:70-75 Omåtgärder för att förbättra oljebekämpningen till havs anser det möjligt försökakomma lill slörre klarhet än vi kunnai nå intill . Därför betonade jag i millsvar atl vem som är ansvarig inte nu kan fastställas. Men -jag skall gärnaanvända en formulering ur fråga -någol smussel eller någonmörkläggning får icke förekomma på denna punkt. Manhar i undersökningarna vänt sig till mer än elt laboratorium, och vi menar atlresultaten från samtliga dessa undersökningar får vägas samman och all dehittills har gett del resultat som jag har redovisai. Attvi från departementets och regeringens sida skulle ta läll på dessa problem -någonting som sagt i klartext och som man måhända också kanläsa mellan raderna i både och inlägg -vill jag besläml protestera emot. Denlidigare debatt här i som har redovisai ledde framlill tillsäuandel av en av de tre utredningar som arbetar för högtryck meddessa frågor, nämligen oljeskyddskommitié, som lyder underkommundeparlementel. Något senare tillkom sjöövervaknings-kommiitén och ytteriigarenågot år senare, nämligen , kommittén för miljörisker vidsjötransporter. Dessatre kommittéer arbetar var för sig och i kontakt med varandra samt medsinsemellan avgränsade problemområden. Oljeskyddskommilténarbetar speciellt med de risker som kan befaras med hänsyn lill juslförhållandena i och de borrningar som pågår där. Denna kommittéoch kommittén för miljörisker vid sjötransporter är samordnade ocksåbeträffande tiden och arbetar med det målet i sikte all bli färdiga med sinaförslag . Dettaär uttryck för det allvar med vilket både trepartiregeringen och den nuvarande regeringen ser på derisker och problem som är förknippade med oljelransporterlill sjöss. Jagvill också erinra om atl regeringens budgetförslag innebär en betydandeförstärkning när del gäller anslag lill beredskap för oljebekämpning till havs.Anslagel föreslås förnäslabudgelärhöjlfrånca6,5 milj. kr. lill ca 9,2 milj. kr.Däri ligger också insalser med sådana grundgående fartyg som "OperationBohuslän 1978" visalossall vi behöver. Och della är ty piskt för del skedesom vi är inne i när del gäller bekämpande och förebyggande av de skador somoljan kan slälla till med. Oljeulvinning och dijeanvändning har hunnitväsentligt myckel längre än den teknik som behövs för atl skydda människan ochallt levande för de oönskade följderna av denna oljeieknik. Viförfogar över all känd teknik , sade jag i mill svar . Deltar jag inle tillbaka, därför all och fram till nu harlänkandel och erfarenheterna ökat, och vi är öppna för atl se lillatt den teknik som successivt ställs till värt förfogande också kan bli utnyttjad. Mängdernaav den materiel som behövs kan alltid diskuteras. Men vare sig vi har-somKarl-Erik Svartberg liiei nedlåtande säger- oljelänsor ellervi har flera tiotals kilometer sådana länsor så hjälper det inte i densitualion som vi befinner oss i. Och är, både i sin fråga och i sin replik, t. o. m.beredd alt sätta gränsen för en effektiv oljebekämpning vid en lägrevindhaslighet än den som jag angav i mill svar . Jaghar därmed besvarat den följdfråga som ställdes av ombåtulruslningen. Närdel gäller kostnaderna för de insatser som kommunerna gör för alt la itu medoljan när denna olyckligtvis har nätt stranden vill jag säga att dessa insatserhelt och hållet bekostas av statsmedel med undantag för en självrisksumma, somi dag är . och som ju är en spottstyver i förhällande till de kostnadersom della kommer all dra. När de inle själva kan klara denna uppgift och inleheller har utrustning till en sådan insats har de all räll att utnyttja deförelag som är specialister på sådana här saneringar. Jag upprepar det ännu engång: räkningarna betalas av staten med avdrag för etl mera symbolisktsjälvriskbelopp. Förslagetom en regional organisation av den insats lill sjöss som skall göras har jagsvårt att förslå mot bakgrund av att arbetar i sina distriktoch där har ell ansvarsområde som motsvarar regioner. Genom att kustbevakningenär rikstäckande och genom alt man centralt kan disponera över resurserna kan mandirigera även sådana resurser som är långt bort belägna till de områden som ärsärskilt drabbade och dit insatserna behöver koncentreras. Del behövs ingastörre insikter i denna fråga för atl av hjärtat kunna instämma i GustavLorentzons självklara reflexion atl när oljan kommer lös på blirBohuskusten mest utsatt. Det irorjag också atl har klart försig. Omåtgärder för att förbättra oljebekämpningen till havs ställde några frågor som rör kommunikationsdepartementetoch som jag därför vill svara pä. 1anslutning till interpellationssvaret på fråga 1 frågade omman när det gäller övervakningen kan lila på de internationella bolagen. Pådella vill jag svara all övervakningsansvaret inle åvilar de internationellabolagen utan den stat, på vars kontinentalsockel utvinning pågår. Vidareställde en fråga i anslutning lill svaret på fråga 2, omdet som stod angivet i interpellationssvaret angående rapporteringsskyldighetenvar riktigt. Dä vill jag säga atl vad som där återgavs omrapporteringsskyldigheten enligt konventionerna är riktigt, men jag vill gärnakomplettera med vad som gäller enligt svensk lagstiftning. Bestämmelserna i1974 års Helsingforskonvenlion har för del redan satts i kraft genom1976 års lagstiftning avseende åtgärder mot vattenförorening från fartyg inomsvenskt sjöterritorium och inom ulanför detta. Östersjöområdetomfattar såsom del definieras i Helsingforskonventionen , ochKattegatt upp till en linje mellan och i Skagerack.Detaljregleringen i fråga om rapporteringen är intagen i föreskrifter som harmeddelats av och som trädde i kraft den 1 januari 1977.Rapporteringsskyldighet föreligger dels för farlygsbefälhavare och piloter påflygplan i fråga om iakttagelser av slörre oljebälten lill havs eller Omåtgärder för att förbättra olje-bekämpnlngen till havs föroreningar genom andraskadliga ämnen, dels för farlygsbefälhavare i fråga om varie incident som hansfartyg haft del i och som orsakar eller kan befaras orsaka en slörrevattenförorening. Inomkommunikationsdepartementet pågår f n. arbete med lagstiftning, bl. a. omskyldighet att rapportera havsföroreningar ulanför de områden som läcks av 1976års lagstiftning, bl. a. ulanför svenskt sjöterritorium. Slutligenfrågade varför parlikelmärkningen bara omfattade oljeresler.Utvecklingsarbetet när det gäller metoder för partikelmärkning fortsätter iSverige parallellt med Östersjöförsöket. Utvecklingsarbetet syftar till allklarlägga de tekniska möjligheterna att tillämpa metoden också i fråga omutsläpp av andra oljeblandningar frän fartyg än lastresler. ville lydligen så atl säga läsa mellan raderna i mittanförande au jag ansåg atl departementet eller regeringen tar läll på de härfrågorna. Det vill jag bestämt tillbakavisa - del fanns ingenting i millanförande som kunde lyda på att jag har den uppfattningen. Jag lar de härfrågorna på djupt allvar, och jag har inte framställt inlerpellationen för altSlälla regeringen lill svars. Jag har gjort det för alt vi skall kunna förhindraatt oljeutsläppdrabbarBohusläns kust igen. Det ärdeita som ärdet viktigaste förmig. Därmed vill jag också tillbakavisa påståendet atl jag skulle ha ultalalmig nedlåtande om några hundra meters högsjölänsor osv. Jaghäller med om atl kommundeparlementel och regeringen har utsatts för ell mindretryck från massmedia när del gäller den här oljekalaslrofen än vad som skulleha blivit fallet om den hade drabbat skärgärd. Då hade nog massmedia- rikstidningar och TV - sett till all del blivii helare om öronen påregeringen. Deförslag om förstärkning som läggs fram i budgeten är bra. Del är bara del altde som jobbar på fartyg liksom de som arbetar med dessa sakeri kommunerna allmänt har en känsla av all det satsas för mycket på de storaenheterna. Dessa är bra ioch för sig. Egentligen skulle man behöva ännu slörreenheter, som kunde ägas och utnyttjas internationellt och som kunde bekämpaoljehalten ännu längre ul lill havs än några tiotal sjömil från kusten. Jagskall belysa personalens uppfattning beträffande de mindre enheterna genom altcitera ell uttalande från västra kusibevakningsdislriklel. 1 della uttalandeheter det: "Erfarenheternafrån operation 78 och lidigare kusinära och inomskärsbekämpningsoperationer är snariika vad gäller miljöskyddsmaie-rielensanvändbarhet. Satsningen på enbart i öppen sjö fungerande system har gjorl allväslkuslbevakningens möjligheterall arbeta rationellt i grunda och närainpå land är mycket små." Vi måste därför slälla oss frågan om verkligenförfogar över all känd teknik. Påståendet all sä skulle vara fallet ville intela tillbaka. Jag skulle nog ändå vilja hävda all det i finns bätireutrustning än den som används. Det finns en känd teknik som är bättre än denman använder sig av, och jag hänvisade lill exempelvis oljesaneringsbätar somtillverkas på . Vi skall inie göra reklam för några förelag här, men vikan resonera om det sedan. Kommunernasarbete betalas helt. Ja, men man måsle alltså jobba med stenåldersredskap,säger man på kusten i . citerade det, och del är vaddel är fråga om. Detla gäller också kuslbevakarna. Jag talade med enkuslbevakare , och han formulerade framstegen när del gällerhjälpmedel sä här: öste vi olja med kaffeburkar. har vi fått skaftpå kaffeburkarna. Det är en drastisk jämförelse, men den säger lilel grand. Jagskulle kunna forlsälla all citera ur den här rapporten från västrakusibevakningsdislriklel. Här finns under punkien 10 uppräknat inle mindre än16 olika förbättringar av utrustning, materiel osv. som man skulle behövaföratl del skall fungera tillfredsställande. Sedanlackar jag kommunikationsministern för all hon kom in i debatten med en delsynpunkter. Jag är helt medveten om all det är staterna som skall övervakabolagen, men jag vel också - och det vet vi allesammans - vilka svårigheterstaterna har att övervaka dessa bolag. Vi som bor på kusten får rapporter gångpå gång om hur befälhavare på fartyg styrs undan frän oljeplailformarna. Manfår inle ens komma i närheten för all se vad som försiggår där. Jagser all min laletid är ule, och jag fär återkomma lill delta medrapporteringsskyldigheten, och partikelmärkningen. Om åtgärder för att förbättra oljebekämpningen lill havs (vpk): Försl lill kommunminislerns debattinlägg alldeles . Han sade all jag var insinuant i mitt tal när jag förklarade atl jag ansåg all kommunminislern kände sig lättad dä han inte kunde ge besked om vem som var ansvarig för katastrofen i . Lål mig upprepa vad jag sade:"När man tar del av kommunministerns svar på min fråga bibringas man känslan av--- ." Del är någonting helt annat del, herr kommunminisler. Detlalånga svar avslutas med följande: "Del finns därför nu inga möjlighelerall peka ul någon som ansvarig för den akluella oljenedsmuisningen pävästkusten." Detta sägs efter all man har lalal om all olyckan ochkalastrofen troligen berodde på all en bål pä in- eller utgång genom Skageracksläppte ut denna olja. Del verkar högst egendomligt. Därför vill jag ocksåknyta an till delta all regeringen, som del sades här, tar för lätt på frågan.Det står jag för, även om jag inle alls anklagar denna regering för all varaorsaken till de svårigheter vi har au broUas med i della land . Del liggerlångt tillbaka i liden. Inte ens trepartiregeringen kan man anklaga helt fördetla, utan del var den gamla regeringen, som satt , som log myckellält pä dessa frågeställningar. Frågan är ju ändå den, herr kommunminisler:Varför logs inga som helst kontakter med när den båten sprängdes, meduppgifter om vindriktningar och annat, för atl få klariagl om denna olja Omåtgärder för att förbättra oljebekämpningen till havs var den som sedan orsakadekatastrofen i ? Den frågan fick jag inle besvarad.