prot · G20962 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:62 Jaghälsar kammarens ärade ledamöter välkomna till det fortsatta arbetet under1978/. Överlämnandeav budgetpropositio -nen §2 Överlämnande av budgetpropositionen Budget- och ekonomiministern regeringens proposition 1978/79:100 med förslag till statsbudget ochyttrade: Jag beratl få överiämna regeringens förslag till statsbudget /80. §3 Överlämnande av konunittéberättelsen Justitieministern avlämnaderegeringens skrivelse 1978/79:103 med redogörelse för verksamheten inomkommittéväsendet och anförde: Jag ber alt få överiämna kommittéberätielse för . §4 Justerades protokollen för den 13, 14, 15, 18, 19 och . §5 Upplästes och lades till handlingarna följande från valprövnings-nämndeninkomna Berättelse om granskning av bevis forriksdagsledamot och ersättare valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att ,, utsetts till ledamot av samt atl , , , , och , , utsetts till ersättare förriksdagsledamöter. har vid sammanträde denna dag granskatbevisen och därvid funnit, att deblivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § Meddelandeom sammanträdestider m. m. Detskulle antecknas att i (fp) utsetts alt inträda somledamot av kammaren i stället för Per () som avsagt sigriksdagsmannauppdraget. §6 Upplästes följande till kammaren inkomna skrivelse: Undertecknadbegär härmed entledigande från uppdraget som ordinarie ledamot iutbildningsutskottet. Dennaframställning bifölls av kammaren. §7 Talmannen anmälde att återtagit sin plats iriksdagen, varigenom uppdrag som ersättare för honom upphört. §8 Talmannen meddelade att till kammaren inkommit läkarintyg för ,som var sjukskriven ytteriigare den 9 januari-den 12 febmari.Erforderiig ledighet beviljades. Talmannen anmälde att () fr. o. m.denna dag inträdde som ersättare för under hennes ledighet fränriksdagsmannauppdraget. §9 Meddelande om sammanträdestider m. m. Tillkammarens ledamöter har utdelats en preliminär plan för kammarens sammanträdenunder tiden den 10 januari-den 16 april. Denna plan överensstämmer med detförhandsmeddelande som lämnades . Avtidsplanen framgår att den första frågestunden äger rum torsdagen den 11januari . Kammarens första arbetsplenum hålls onsdagen den 17 januari.Den allmänpolitiska debatten tar sin början ,finansdebatten och utrikesdebatten onsdagen den 14mars. Denallmänna motionstiden utgår . Ett sammanträdeför bordläggning av dä föreliggande motioner hålls . Jagvill erinra om att till kammarens ledamöter utdelats bl. a, en förteckning överpropositioner avsedda att avlämnas och ett meddelande omriksdagens arbete m. m. § 10 Föredrogs ochhänvisades Nr 62 Pf°Pos>t'o" den 1978/79:78 tillskatteutskottet §11 Föredrogs och bifölls Inlerpellalionsframställning 1978/79:122 1978/79:100 med förslagtill statsbudget för /80 1978/79:103 medöveriämnande av kommittéberättelse §13 Anmäldes och bordlades 1978/79:101 med förslagomtilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1978/791978/79:102 med redogörelse för behandlingen av skrivelser till §14 Talmannen meddelade att propositionerna nr 100 och 101 skulle sättas sist påmorgondagens föredragningslista. §15 Anmäldes och bordlades 1978/79:194 av GunnarBiörck i om som nationaldag 1978/79:195 av om övergång till republik 1978/79:196 av och omkyrkans skiljande från staten 1978/79:197 av . 1978/79:198 av AntonFågelsbo om utbetalningen av pensioner 1978/79:199 av m.fl. om ersättning förkostnad för glasögon enligt lagen om allmän försäkring 1978/79:200 av Inga Lantzm.fl. 1978/79:201 av m.fl. om inrättande avsärskilda undersökningscentraler för tidig upptäckt av bröstcancer 1978/79:202 av om kostnadsansvaretför arkeologiska undersökningar 1978/79:203 av i om detövergripande ansvaret för forskningen 1978/79:204 av i omåterupnrätlande av fakulteterna 1978/79:205 av AntonFågelsbo om utbildning till kiropraktor 1978/79:206 av och Hans Nyhageom psykologutbildningen 1978/79:207 av AntonFågelsbo om skyltning av ortnamn 1978/79:208 av m.fl. omhuvudmannaskapet för viss kollektivtrafik 1978/79:209av och om obligatorisk varuförsörj- ningsplanför kommun 1978/79:210 av m.fl. om överförande i samhällelig ägo av Wallenbergimperiet1978/79:211 av m.fl. om folkomröstning om kärnkraft /79:212 avLars m.fl. om en utvecklingsplan för 1978/79:213 av GunnarBiörck i om yrkesarbete för pensionärer 1978/79:214 av omen utvärdering av arbetsrättslagstiftningen §16 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits lill kammarkansliet 1978/79:123av (vpk) till utrikesministern om del s. k. båtfölkel: Problemet med de s. k. båtflyklingarna har etldirekt samband med den förödelse som angreppskrig orsakadeVietnam. Flyktingströmmen kommer från den södra delen av (tidigareSydvieinam). I den södra delen av landet utplånades 5 000 byar- av alla.1,åker, av arealen, och skog, ,förstördes. Till förstörelsen av åkerjord kommer rubbningarna i den ekologiskabalansen genom avlövningen med kemiska medel och andra former av miljökrig. fanns i söder fyra miljoner flyktingar, 870 000 föräldralösa barn, tremiljoner artrttslösa, 300 000 prostituerade, en halv miljon narkomaner, enmiljon smittade av veneriska sjukdomar och två miljoner tbc-smittade. Idennorra delen av landet utraderades 12 städer och 300 byar. 350 sjukhus bombades.10 blev helt förstörda. I 500 sjukstugor och 3 000 skolor bombades. Vägar,järnvägar, broar, hamnar, kraftverk, industrier och bevattningsanläggningarbombades. I artikel finns en uttrycklig förpliktelse"att skall bidra till att läka krigets sår och till återuppbyggnaden iDRV och hela Indo-kina". Det finns dessutom ett uttryckligt löfte av denamerikanske presidenten att ställa plus 1,5 miljarder förlivsmedel till förfogande "utan några politiska villkor". USAhar inte betalat någonting. som brottas med enormasvårigheter inträffade en naturkatastrof med förödande resultat förden tidigare svåra försörjningssituationen. Enligtvad jag anfört så faller ansvaret för de stora flyktingströmmarna påUSA dels genom den aggression som utsatts för, dels genom vägranatt uppfylla ingångna förpliktelser i . En konsekvent linje från och deinternationella organen borde vara kravet att skall ta emot"båtflyktingarna" och atl också skall betala kostnaderna föråteruppbyggnaden av . Det finns ingen anledning att nu falla undan förvissa länders påtryckningar alt erige skall la emot ett visst antal av"bålflyktingarna". Vi har åtagit oss alt'ta emot i första handlatinamerikanska flyktingar som lider nöd och som riskerar tortyr och avrättningarav brutala fascistdiklaturer i olika latinamerikanska länder. Behovet alt räddaundan latinamerikaner är stort. Enligt uppgifter i tidningspress är det i stortsett som ensamt får ta emot dessa flyktingar. Deua gör att vi inte kanta emot alla, och dessutom har vi ännu inte på elt tillfredsställande sättkunnat ta hand om de latinamerikanska flyktingar som fåll en i . OmSverige nu beslutar sig för att ta in ytterligare en ny folkgrupp så finnsrisken att man försvårar för Latinamerikaflyktingar att få komma till . Motbakgrund av vad jag nu anfört vill jag slälla följande frågor tillutrikesministern: Vadhar gjort för att förmå att ta sitt ansvar för de följder av landels aggression mot som bl. a. tagit sig uttryck i flykting strömmarna inom och från regionen? Vad har gjort för att förmå andra länderatl la emot latinamerikanska flyktingar? Hur påverkar beslutet atl ta emot"båtflyktingar" möjligheterna att öka kvoten för latinamerikanska flyktingar? Vilken beredskap flnns för att rent praktiskt taemot "båtflyktingarna" i det svenska samhället? 1978/79:124av () till industriministern om sysselsättningen i : besvarade dåvarandeindustriministern en inlerpellation som jag ställt lill honomangående induslriulvecklingen och sysselsättningsläget i . Iinterpellationen, som väcktes , konstaterades bl. a. atlSkaraborgs län, som tidigare haft en jämförelsevis hög och jämn sysselsättningoch vars näringsliv varit mindre känsligt för konjunktursvängningar, nu hadedrabbats av en markant försämring då det gäller sysselsätlningen inom länetsindustri. Iinterpellationen påpekades att ca 2 300 personer hade berörts avvarsel om förelagsnedläggelser eller driftsinskränkningar. berördesendast 900 personer i länet av motsvarande varsel. Isammanhanget redovisades sysselsällningssvårigheler i en rad branscher i länet.De mest utsatta har varit tekoindustrin, verkstadsindustrin och möbelindustrin,men även då det gäller byggnadsämnesindustrin har neddragningenvarit markant till följd av en extremt låg byggnadsverksamhet i landet desenaste åren. Iinterpellationen framhölls alt den ekonomiska politik som den borgeriigaregeringen fört resulterat i stora svårigheter för hemmamarknadsindustrinberoende på den starkt minskade köpkraft som drabbat majoriteten av landetslöntagare. Då huvuddelen av den skaraborgska industrin genom sin struktur ochsin tillverkning är hänvisad till hemmamarknaden för alt finna avsättning försina produkter blir sysselsättnings-svårigheter i en naturiig följdav den förda ekonomiska politiken. Delframhölls även atl regeringen i sina försök att lösa kriserna inomstorindustrin - såsom stål- och varvssektorn - inte fick glömma bort den mindreoch medelstora industrin och dess problem. Skulle så ske riskerade man alltslörre sysselsällningssvårigheler i , som huvudsakligen har sinindustri baserad på mindre och medelstora företag. Isitt svar på interpellationen ansåg dåvarande industriministern atl denförsvagning av länets arbetsmarknad som kunde observeras måsle ses motbakgrunden av den mycket utdragna internationella lågkonjunkturen och del förmänga företag svaga konkurrensläget, som skapat stora avsättningssvårigheterför den svenska industrin som helhet. Han yttrade vidare: "Settöver en något längre lidsperiod har ett arbetsmarknadsläge somfortfarande ter sig gynnsammare än situationen i riket som helhet. Menutvecklingen måsie följas med uppmärksamhet. har under dengångna hösien i sina kvartalsrapporter anmält det försämradesysselsättningsläget och har också redovisat ökade arbetsmarknadspolitiskainsatser. Självfallet är regeringen beredd att vidtaga de åtgärder som kankomma att behövas för att hävda sysselsättningen." Sedandetta interpellationssvar lämnades har sysselsättningen i länytteriigare försämrats. Medan man inom andra regioner i landet har kunnaiobservera en viss minskning av arbetslösheten fortsätter den all öka iSkaraborg på elt oroande sätt. Någrasärskilda insatser från regeringens sida har inte vidtagits fömlom sedvanligaarbetsmarknadspolitiska ålgärder. har inom ramen förtillgängliga resurser gjort stora och berömvärda ansträngninga"- för allhindra arbetslösheten att stiga ytterligare. redogörelse för arbetsmarknadsutsiklerna /79 somlänsarbetsnämnden i överlämnade lill den 18december 1978 framgår bl. a. atl läget på länets arbetsmarknad fortfarandekännetecknas av begränsat platsuibud och hög arbetslöshet. Länsarbetsnämndenkonstaterar att problemen fortfarande kvarstår för i första hand möbel- ochtekoindustrierna. Även om sysselsätlningen på byggarbetsmarknaden väntas blinågot bättre än föregående vinter, så kommer arbetslösheten blandbyggnadsarbetare att ligga kvar på en hög nivå under hela första kvartalet1979. Inovember månad 1978 fanns i länet totalt 7 136 arbetssökande. Det aren ökningmed närmare 800 personer sedan motsvarande lid 1977 då antalet var Antalet arbetslösa i länet uppgår nu lill ca 2 600, varav arbetslösakassamedlemmar utgör 1 274. Detta innebär en ökning av arbetslösakassamedlemmar med 240 . Länsarbetsnämndenkonstaterar i sin rapport att de arbetslösa kassamedlemmarna har ökat stadigti antal månad för månad . Ungdomensarbetsmarknad är fortfarande mycket kärv i . Trots stora insatserav beredskapsarbeten och en massiv satsning på arbetsmarknadsutbildning förungdom så är av de arbetssökande ungdomar . Länsarbetsnämndenkonstaterar vidare att arbetslösheten har hindrats frånatt öka ytterligare endast på gmnd av rekordstora insatser medarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Manräknar med alt behovet av sysselsättningsskapande åtgärder i nuvarandeomfattning kommer att kvarstå åtminstone . Man anserdock all insatserna måste hållas på en mycket hög nivå även , ominte särskilt ungdomsarbetslösheten åter skall öka på ett oroväckande sätt. i sin rapport alt de medel som nämnden tilldelatsför beredskapsarbeten inte är tillräckliga ens för att klaraberedskapsprogrammet . Ytteriigare statsmedel måsleföljaktligen tillföras länsarbetsnämnden i under innevarandebudgetår om situationen för länets arbetsmarknad inte skall bli helt ohållbar. Detär alltså utomordentligt dystra utsikter för den skaraborgska arbetsmarknadensom länsarbetsnämnden redovisar. Den förbättring för svensk industri somförutspås i senaste barometer väntas inte heller medföranågon påtaglig ökning av sysselsättningen; industrin har redan nu en storoutnyttjad kapacitet. Tvärtom förväntas en ytteriigare nedgång i sysselsättningen,särskilt för indusiritjänstemännen. Ännudystrare blir framtidsutsikterna om man skall ta fasta på långtidsutredningenssenaste betänkande (SOU 1978:78). LU förutspår där att de västsvenska länen -däribland - kommer att förlora drygt 20 000 arbetstillfällen framtill . I en kommentar till dennaprognos säger följande: "Detkraftiga uibudsöverskottel - ca 20 000 personer 1983 - för Västsverigeförklaras till betydande del av den ogynnsamma bild för industrisysselsättningensom framkommer i beräkningarna. Delvis som en konsekvens härav väntas även denoffentliga sektorns sysselsättning utvecklas långsamt. En viss nettoinvandringlill regionen kan väntas trots den ogynnsamma utveckling på arbetsmarknaden somanges av här utförda beräkningar. Förutsatt att det utbudsöverskott somkalkylerna pekar på inte kan motverkas genom regionalpoliliska satsningar,torde en viss utflyttning från regionen krävas för att balans påarbetsmarknaden skall nås." LUberäknar att om denna balans på arbetsmarknaden i skall kunna nås1983 enbart genom utflyttning skulle det krävas att av de Ävenom man på intet sätt kan dela den sy n på sysselsättningsutvecklingen iVästsverige som kommer fram i LU:s prognoser, så måste man se ytterstallvariigt på detta dokument, som regeringen inte kan undgå att i någon form taställning till. Medstöd av del anförda hemställer jag om kammarens tillstånd atl lillindustriministern ställa följande frågor: Är statsrådet beredd att vidtaga kraftfullaåtgärder för atl förbättra det negativa sysselsättningsläget i ? Kommer regeringen alt bevilja länsarbetsnämnden iSkaraborg ytteriigare medel under nuvarande budgetår för all klaraberedskapsprogrammet mot arbetslöshet ? Vilka ålgärder avser regeringen vidtaga för altmotverka den negativa sysselsättningsutvecklingen för som förutspåsi långtidsutredningens prognoser? §17 Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1978/79:246av i (m) till statsrådet om produktion av småvindkraftverk: I två publikationer (NE 1977:2 och NE 1978:4) de små vindkraftverkensteknik, ekonomi och marknad. Det framgår att det rimligen borde kunna föreliggaen svensk marknad för 5 000-10 000 sådana enheter i slorieksordningen 8-20 kWunder vissa ekonomiska förutsättningar. Enligt uppgift från nämnden finns f n.ett antal huvudsakligen importerade små vindkraftverk på marknaden, vilkaemellertid icke tycks ha de prestanda som bedöms som optimala för svenskaförhållanden. Vilkenär statsrådets bedömning av önskvärdheten atl utveckla och satsa på svenskavindkraftverk av den storlek, som som optimal, och - om bedömningen är positiv -vilka ålgärder bedömerstatsrådet som önskvärda från statliga organs sida för att inom rimlig tid fåsådana produkter på marknaden? 191S/19:241 av OveKarlsson (s) till bostadsministern om värmeisolering av fritidshus: Fritidshusbebyggelsen i landet ökar kraftigt.Fritidshus som används året runt blir också allt vanligare. I fjällområdenabyggs ett mycket stort antal fritidshussom används en stor del av året. Det borde vara naturiigt att klara ochentydiga bestämmelser utformades för hur isoleringen av fritidshus skall vara. Jag vill fråga statsrådet: beredd att medverka till att sådana normer för isolering avfritidshus utarbetas så att dessa normer rriolsvarar kraven för nyproduceradepermanentbostäder? också beredd att medverka lill att informationen sprids till dem somavser att bygga fritidshus så att de redan vid planeringen av fritidsbostadförbereder en effektiv isolering i energibesparande syfte? 1978/79:248av () lill kommunministern om bättre beredskap motsnöoväder: Under nyårshelgens svåra snöoväder, som specielltdrabbade , har lokalradion trots små resurser utfört ettutomordentligt fint och av alla uppskattat arbete som väsentligt bidragit tillatt mildra svårigheterna för de många drabbade. Delinträffade visar hur sårbart ett modernt samhälle är och hur betydelsefullt detär att alla resurser inom sjukvård, försvar, energiförsörjning, kommunikation,brandskydd, väderiekstjänst m. m. samordnas snabbt och effektivt. Någon sådanberedskapsplan förefaller inte ha funnits, ulan de flesta åtgärderna fickimproviseras och bragtes att fungera mycket tack vare lokalradions insatser. Motbakgrund av det inträffade skulle jagvilja fråga kommunministern om han ämnarta något initiativ till en översyn av länsstyrelsernas resurser ochberedskapsplaner för att bättre kunna möta liknande händelser. 1978/79:249 av GötheKnutson (m) till budget- och ekonomiministern om tillämpningen av förordningenom tidskriftsstöd: Den statliga presstödsnämnden har beslutat omfördelningen av stödet till organisationstidskrifter . Bland mottagarnafinns bl. Kooperativa förbundels tidskrift , som får drygt 2,6 milj. kr.,jordbrukskooperationens lidskrift Land, som för 2,7 milj. kr., och bilägare, som flr 2,4 milj. kr. Förslaget om att ge ett motsvarande stöd avslogs emellertid avpresstödsnämndens majoritet. Dettahar skett trots att beslöt att utforma tidskrifts-stödetså att ingen snedvridning av konkurrensförhållandena mellan olika tidskrifterskulle förekomma. uppmärksammades särskilt som en motsvarighet lillVi, och i förordningen om tidskriftsslöd formulerades 7 § med avsikten atl ickediskriminera en sådan tidskrift som . Ändåhar detta nu skett. Avser budget- och ekonomiministern att vidtaålgärder för att ålstad-komma alt förordningen om tidskriftsslöd tillämpas iöverensstämmelse med beslut? 1978/79:250av () till handelsministern om förbud mot investeringar iSydafrika och : I pressen har förekommit motstridiga uppgifteromregeringens intentioner beträffande de svenska investeringarna i . Jagvill därför fråga handelsministern: Kommerregeringen att lägga fram ell förslag lill lag om förbud mot investeringar iSydafrika och före utgången av propositionstiden i vår? 1978/79:251av (vpk) till jordbruksministern om oljenedsmutsningen avbohuslänska kuststräckor: Den senaste omfattande oljenedsmutsningen-av detbohuslänska kustlandskapet är mer alarmerande än det katastrofalaoljeutsläppet vid oljeplattformen på Ekofiskfältet i ,vilket utsläpp blev föremål för en omfattande debatt i den 10 majsamma år. Då var ansvaret för oljeutsläppet helt klart. Dennagång förekommer enligt svenska massmedia uppgifter om att krafter är iverksamhet för att nedtysta en oljekataslrof i Ekofiskområdel. Tystnaden harvarit påfallande alltsedan de stora oljemängderna strandade i Bohuslänsskärgård . Frånundersökningsledare anställda vid säger man sig ha uppgiftersom styrker atl oljan kommer från en borrtornsläcka i Ekofiskfältet. I sambandmed saneringen av den aktuella kuststräckan har man lagil vara på en hel delskyddshjälmar av den sort som används vid oljeplaiiformen i . Blandlusentals oljedödade sjöfåglar har hittats lunnefågel. Denna fågelartförekommer inte i den bohuslänska skärgården. Däremot är den norska västkustensklippor lunnefåglarnas häckningsplats. Fråganom ansvaret för det aktuella oljeulsläppet är allvarlig, den tål inte smusseloch mörkäggning. Framför allt får inte multinationella förelag i kraft av sinekonomiskt dominerande ställning manipulera och dölja det verkligaförhållandel. Här gäller även ersättningsskyldigheten vid oljeskador. Mot bakgrund av detanförda vill jag fråga jordbruksministern: Villeller kan regeringen uttala sin mening om ansvaret för den nu aktuella,omfattande oljenedsmutsningen av bohuslänska kustsiräckor? 1978/79:252 av Hans Nyhage(m) till budget- och ekonomiministern om ytteriigare medel till den statligaföretagshälsovården: Statshälsan i , dvs. den statligaföretagshälsovården, startade . Redan nu står det emellertidklart att de medel som tilldelats för att driva verksamheten under innevarandebudgetår är otillräckliga. Därest tillskott av medel ej sker , kommerman ej att kunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsslällande sätt. Enligluppgift är förhållandena likartade i övriga delar av landet. beredd medverka till atl Statshälsan erhåller ytteriigare medel förinnevarande budgetår, så att verksamheten kan drivas på ett tillfredsställandesätt? 1978/79:253av i (m) till utbildningsministern om tillsättningen avprofessurer: ersattes fakultetens roll i detsedvanliga akademiska tillsäiiningsförfarandet i fråga om professurer med en s.k. tjänsteförslags-nämnd. Moliveringen härför var bl. a. att man härigenomskulle förkorta tillsätlningsproceduren. Kan utbildningsministern redovisahuruvida detta syfte verkligen har uppnåtts? 1978/79:254av () till statsrådet om förbättring avblivande lärares kunskaper i matematik: I en rapport från visar författarna på en klart sjunkandenivå av blivande lärares kunskaper i matematik. Irapporten redovisas resultat från fyra terminskurser. En klart sjunkande nivåkonstateras för samtliga lermiixer, dock särskilt markant från vårterminentill . Tendensen återfinns bland elever från både treåriga ochtvååriga linjer i gymnasieskolan. Antalet lärarkandidater med endast 30 poängeller lägre på provet har ökat från till 22 . Vilka åtgärder avser statsrådet all vidtaga medanledning av den i rapporten redovisade situationen? 1978/79:255 av OlleÖstrand (s) till jordbruksministern om tryggande av sysselsätlningen vidNord-Malt AB i : Bryggeriulredningen som avlämnade ell betänkande iaugusti 1978 föreslog bl. a. åtgärder för atl trygga fortsatt produktion ochsysselsättning vid i . Dessa bestod i en översyn avexportbidraget och importavgiften på mall. Dessutom skulle möjligheten prövasatl avskriva hälften av uteliggande lokaliseringslån om . i sambandmed att en översyn av ägarfrågan gjordes. borde också, enligtutredningen, den svenska mallproduktionen inom Nord-Malt och samordnas. Iproposition 1978/79:32 om åtgärder inom bryggeribranschen fömtsalteföredragande statsrådet att jordbruksministern senare hos regeringen skulleaktualisera vissa av de åtgärder som bryggeriutredningen föreslagit och som varberoende av regeringens beslut. Motbakgrund av det anförda anhåller jag att lill jordbruksministern få slällaföljande fråga: Näravser statsrådet att vidtaga erforderliga åtgärder för att tryggasysselsättningen vid Nord-Malt i i enlighet med vad som aviserades iproposition 1978/79:32? 1978/79:256av (vpk) till statsrådet om de statligatoppijänslemännens löner: De statliga topptjänslemännen har återigen fåttpåspädning på sina redan väl tilltagna månadslöner. Ca 1 200 chefer berörs.Flertalet får sina månatliga inkomster höjda med , dvs. lönelyft på2,. Slatenvar enligl pressuppgifter beredd att höja topptjänstemännens löner än mer, medupp till , men tvangs ge vika efter protester från fackligt håll. Verkscheferoch generaldirektörer har en månadsinkomst på mellan 17 000 och drygt 19 000kr. Motbakgrund av det statsfinansiella läget och inte minst de senaste årensstandardförsämring för folkets flertal vill jag till löneministern ställafrågan: Avvilken anledning slall 1 200lopptjänstemänpremierasav staten genom höjdamånadslöner och anser statsrådet att dessa löner står i rimlig proportion tillinkomsterna inom LO-kollektivet? 1978/79:257av () till statsministern om aktieägares möjligheter attpåverka av bolag preliminärt ingångna avtal: