prot · G209162 · 1978-12-31 00:00:00 — Det gäller gruvindustrin, massa- och pappersindustrin, denkemisk-tekniska industrin, cementindustrin och järn- och stålindustrin, dvs.industrigrenar som främst är lokaliserade till , ,, , , , och . Idetta energiperspektiv för mycket av det som har sagts i dagens industripoliliska debatt andra dimensioner. I den ekonomiska historien skulle kunna klassificeras som ett mellankrisår,det årdä var pä väg ut ur kostnadskris-dels. k. dukade bordets kris-och pä väg in i en ny och annorlunda kris, en 80-talskris. har i grunden mycket goda möjligheter att hävda sig även . Vi har faktiskt här hos oss det mesta av det som behövs,om vi bara förmår utnyttja 101 Industripolitiken,m. dettaför fortsatt välslåndsbyggande. Men risken är överhängande för att vi genomäventyrliga och okloka politiska beslut river ner förulsäitningarna förfortsatt utveckling. kan bli ell lillbakagångens årtionde, om viinte är beredda all gripa tag i de verklighelsproblem som de flesta av oss, vadvi an säger, måste vara medvetna om och om vi inle vill upplysa våra medborgareom delta problem och engagera dem förde insatser som kommeratt blialldeles ofrånkomliga. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: inhopp i debalten är inte rikligt korrekt. Han vidgarfrågeställningen till något som ligger långt vid sidan om industripolitiken.Han skaffar sig här etl tillfälle atl göra en mer allmän ekonomisk-politiskmarkering, som för diskussionen bort från den problematik som den egentligenborde kretsa kring. Del må vara honom obetaget alt göra del, men del är lillskada för diskussionen. Låtoss ta upp några av de ting som han har gjort påståenden om. Han har bl. a.påslåtl alt en dålig ekonomisk politik från den dåvarande regeringens sida varorsaken till alt del i slutet på 1960-talel blev en tendens till stagnation iinduslriulvecklingen. Han bortser frän atl näringslivel då måste ha fött sinlönsamhet ökad genom alt lönekostnaderna per styck i under hela1960-lalel steg mindre än vad de gjorde i alla Jämförbara industriländer,vilket bevisas av OECD-stalistiken. nämner inte en annan sak, nämligenkapitalflykten, och Jag vill fråga om han inle möjligen kan tänka sig atl denhar ell visst samband med stagnationen, en stagnation som f ö. intevaril ensamt om. Till skillnad från en rad andra induslriländer, där en ökandekapitalexport följdes åt av en ökande kapitalimporl, visserligen sä att gapetmellan de två ökade men proportionerna ändå behölls, hade man i frånslutet av 1960-lalel en våldsaml accelererande kapilainykt,som harblivit ännustarkare underde borgeriiga regeringarna. Den har icke följts av en motsvarandeökning i kapitalimporten. Vi har alltså haft en väldig dränering av landei på kapital.Vem är del, , som har skött om denna dränering? Har den dräneringeninget samband med den induslriella utvecklingsproblemalik och den stagnation isysselsättningen som vi har kunnat konstatera började överväga under slutetav1960-talel och blommadeul under 1970-lalet? loch för sig har den inte medregeringarna alt göra ulan är elt allmänt drag som framträder starkare iSverige än vad del gör i många andra industriländer. () kortgenmäle: Jag trodde faktiskt alt vi skulle få höra någol om vad moderalema villi sak i olika näringspoliliska frågor, men knappast någol nämnde della. Han är sig lik, del blev som vanligt elt råskällande päsocialdemokratin. Men han anvisade i alla fall en medicin för våra industriellaproblem. Runt om i världen ser vi effekten av den medicinen. Del politiskarecept som har tillgripits i land efter land har varit en hårdsvångremspolitik, som löntagarna fäll betala med arbetslöshet. miljoner människor gårarbetslösa i västvärldens industriländer. Det ar en Nr162 fasansfullsiffra, som borde skrämma även . Samhället skall inte gå inoch mildra följderna av hårdhänt strukturom- ti_. Företagen skall inle sitta i samhällets väntrum, sade . Vad betyder del? Jo, det betyder fritt fram för Industrinolitiken massarbetslöshet, frillfram för död ål samhällen och hela regioner. Så upphöjs cynismens och den råakapitalismens väg lill högsta vishet och statskonst. Resultatetav den polilik som lalar sig varm för är Just arbetslöshet ochutslagning. Men resultatet är också att de anställda skall ställas åt sidan ochbesluten fallas i slutna direktionsrum. Därför talar sig varm för:Löntagare - sill vid din maskin, var i dill arbetsrum, men lägg dig inte iförelagens planering och skötsel! Om medicin skulle bli vårindustripolitik, då skulle verkligen 1980-lalet bli elt tillbakagångensårtionde. Såvar intresserad av . Jag kommer ihåg den av detskälet att for runt i landei och svartmålade och deninduslriella framliden. Vad resulterade del i? Jo, del slog ned model så hårtpä många industriledare au de vägrade 111 länka framåi. Invesleringarna harminskal med en iredjedel. Under den lid som var ekonomiministerfick han inhösta effekterna av vad han sådde års valrörelse. GöslaBohman skall inte springa undan vad han också var med om. Vad innebar denpolilik som han som ekonomiminister stod för? Jo, den har inneburit minskadeinvesteringar och en ökad arbetslöshet. GöstaBohman skall inte ta sä stora ord i sin mun om exempelvis industriellplanering. Han använde som exempel. Jag hörde inte elt enda ord frånSveriges dåvarande ekonomiminister om atl han skulle la de slora kapitalägarnai öral, när de motsatte sig Volvosamarbelei med . Varför leg gången? Ilånga stycken åberopar dem som uttalat sig om planering. Jag skallåterkomma till det i min nästa replik, för jag har intresse av att fö endiskussion med på den punkten. NILSÅSLING (c) kort genmäle: Jag lyssnade med stort intresse till och moderatasamlingspartiets analys av industripolitiken. Han åberopade i det sammanhangetdiskussionslägg från , som har sagl atl det är svårt atl göraprognoser och som också på etl Övertygande sätt visat att en stor del avprognosverksamheten här i landet under gångna år slagit fel. Del är korrekt.Men till alt, som Gösia gör, av detta dra slutsatsen att en kraftfullindustripolitik är till större nackdel än nytta är steget myckel långt. Pä denpunkten vill Jag anmäla avvikande synpunkter. Mankan nämligen inte bortse från - del var en erfarenhet som ireparliregeringen gjorde - atl vår omvärid, som vi i så hög grad är beroende av för vår industriella utveckling, inle är den idylliska värld i fullständig 103 Industripolitiken,m. harmoni som en passivnäringspolilik förutsätter. Vi måste i ell litet land med ell slorlinternationellt beroende vara beredda all göra dispositioner som kompenserarålgärder som vidtas i andra länder och som direkt påverkar vår ekonomi. Sedansade Gösla att politikerna naturligtvis inte är bättre än näringslivelsföreträdare på all bestämma vad som är bra för näringslivel. Nej, självfallelinle. Men del är den stora skillnaden mellan oss politiker och näringslivetsföreträdare - och del lycker Jag del finns anledning alt understryka härikammaren-all vi barett övergripande ansvar, inte bara för ell företag ulan församhällsekonomin och för hela samhällets utveckling. Den stora skillnaden kanvi inte bortse ifrån. Vi politiker kan därför inte springa ifrån ansvaret förnäringslivets utveckling och för näringspolitiken. Jagnoterar atl Gösla helhjärta! stöder de industripolitiska riktlinjer somindustriminister framlagt. Vi gör det inte. Vi betraktar inle dessariktlinjer som en bas för ell icke-socialistiskt alternativ när del gällernäringspolitiken här i landei. Dess bättre har partivänner ochfolkpartiets och representanter i näringsulskoilet enats om enskrivning som inle är lysande, som inte skall tas för mer än den är men somändå är en plattform all gå vidare utifrån. Del tycker Jag skall noteras idella sammanhang. () kortgenmäle: Den som har lyssnat på den här debatten sedan den bökade och fram till Gösla framträdande blir onekligen en smulaförvirrad. Här lägger den liberala regeringen fram vissa riktlinjer förindustripolitiken. Sedan går upp och talarom atl det bara är skräpmen att de borgerliga ändå skall skriva ihop sig. Sedan kommer Gösla ochsäger, som det slår i de moderatas motion, au de i alll väsenlligl ställersigbakom den härpolitiken. Men så säger han atl den härpoliiiken inle är bra; denbör skärpas i motsatt riktning mot vad vill. Båda dessa herrar tillskriversig förtjänsterna av alla goda gåvor, och den nuvarande regeringen tolererar debara t. v. Sedanuppträder dessa båda herrar och induslriminislern och säger alt de är överensom allting. Ni ärju inte överens om någonting! Delhär lyckas Gösla på säu och vis hålla ihop genom all han väljeruttryckssätt och aukloriteler som del passar honom. Han använde gång på gånguttrycken "som vi Ju alla är överens om" och "som vi allavet" om saker som vi inte alls är överens om och som vi alls inte vet. Detgick inte då, och den gamla regeringen gjorde sä och så, säger han. Sedanåberopar han växelvis och någon annan. Han tar upp deras uttryck ochsäger all han stöder sig på dem. All de tvä herrarna i vissa avseenden intealls stöder varandra generar inte när han åberopar dem. Han slårmed ena benet hos den ene och med andra benet hos den andre,och de drar ål varsill häll. Jag undrar hur del går i del långa loppet. Men allt detla är myckelskickligt gjort av . mycket duktig debattör ochen myckel bra föreläsare - om man lyssnar Nr 162 okritiskt. Men vad han till slut kommer fram lill blir egentligen del här Torsdaeen den receptet: Låt marknadsekonomin sköta det hela! Industrin ordnar allt tilldel -jj ..- \g-jg bästa. Låt de dåligaföretagen dö, så att de friska kan växa upp! Varfinns de stora friska företagen som skulle ha vuxit upp, om man hade tagit dödpå alla de företag som måste stödjas och som måsie få finnas kvar? Den gamlatrepartiregeringen accepterade dock i sak atl stödja en hel mängd av dessaföretag. Talet om att det bara är politisk klåfingrighet att lägga sig i ochförsöka hjälpa fram näringslivel slämmerju inle, men Gösla vill ändågöra gällande alt del är bevisat. Vi måste ta ansvar som politiker för helasamhällel, vi måste ta ansvar för människorna. När man lyssnar på man ett intryck av atl det viktiga för äralt vi haren fin ocheffektiv industri. Om sedan några människor kan få Jobb där eller leva av denär inte så intressant, själva induslriulvecklingen är intressant i det härsammanhanget. Men del är väl ändå människorna som ärdet viktiga. Låt då bli atlframställa det som om det vore sä enkell som au bara låla dåliga förelag dö, såväxer nya upp! () kortgenmäle: Det här var myckel på en gäng. Jag får böria med . Densom sade all en kraftfull industripolitik kan vara mera lill skada än tillnytta var - det var inte Jag. Jag citerade honom. Men Jaguppfattade hans utlalande som ironiskt menat. Med "kraftfull"industripolitik menade han just den typ av indusiripolitik som socialdemokraternaförespråkar, dvs. den där politiken skall bygga på central planering ochpolitisk styrning och direktivgivning från samhällets sida. Jag vet att ocksåNils Åsling tar avstånd från del slags politik. Med kraftfull industripolitikmenar däremol Jag - och förhoppningsvis även - en politik som sertill att man med generella medel skapar gynnsammaste möjliga förutsättningarför hela det svenska näringslivet. Medanledning av inlägg vill Jag medge all det är klart att Jagåberopar de aukloriteler som passar mig; annars skulle jag väl inte åberopadem. Men Jag vill utmana : Plocka fram någon ekonomiskauktoritet med objektiv sakkunskap till stöd för er uppfattning om denborgerliga regeringens misshushållning, sä skall jag citera honom eller henneockså här i kammaren! Ni hittar ingen. Jag uppmanade atl gä utoch fråga alla de socialdemokratiska kollegerna - finans- ochekonomiministrar-ute i väriden. Dä fär han klart besked därifrån. Och frågaInternationella valutafonden och , så för ni höra hur det ligger till!Dessa aukloriteler har en samstämmig uppfattning pä den här punkten. Detär naturligtvis lättare, , att polemisera om man förstvaniolkaroch misstolkar mig och sedan angriper det som jag inie har sagt. Jaghar inle sagt att samhället inte måste vara berett au gå in och mildrakonsekvenserna av den hårda konkurrens som råder ute pä världsmarknaden.Jag har tvärtom sagt atl visst måste vi också vara beredda Nr 162 att bedriva sjukvård. Men del viktigaste är all vi bedriver friskvård- del är där Torsdaeen den skillnadenligger. Vi skall bedriva en sådan friskvård all vi inle behöver Sedanfick jag inte nägot svar när Jag frågade : Visste Industrinolitiken verkligeninte före regeringsskiftet hur eländigt del var ställt med viktiganyckelbranscher i del svenska näringslivet? Då har han hållits avskild i engarderob någonstans i kanslihuset. Alla andra i regeringen måsle ha fåll fulltklart för sig hur illa ställt del var, efter alla påstötningar som de börjat fäfrån olika håll i del svenska näringslivet. Vi övertog de här problemen. Detvar inle vi som skapade dem. Sedanhar han mage all slå och säga all anledningen lill all vi hade bekymmer medvåra investeringar var alt gick ul och svartmålade. Förut harjag alltid föllhöra frän socialdemokraliskl håll alt vi före valet bedrev en lättsinnig överbudspolitik och målade allting i ljusa färger. Sanningen är atl Jag gick ul och varnade för konsekvenserna av den då förda politiken. ' Jag pekade pä vad som skulle bli följden, och följden inträffande också I- sedan, som bekant. Men Jag har aldrig ens i minavildaste drömmar kunnat länka mig alt minauttalanden om risken med den socialdemokratiska politiken skulle avhållautländska företag från all investera i . En så betydelsefull personärjag sannerligen inle. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: Jag konstaterar all Jag tillhör den kategori människor som Gösla Bohmaninte värdigas debattera med,åtminstone inte . Jagskall tala om förhonom alt det tar Jag som en utmärkelse. Mentill diskussionen i ämnet. av Gösla fel är all han är så benägenalt upphöja alla människor med bankdireklörslilel lill alt vara objektivaexperter. Del är nu en allmän borgerlig egenskap atl vilja göra sä. Men denneJan ,som harseglai omkring i den härdebatien, harjag personligendiskuterat med vid ell pariillfällen. Han har den filosofin all man skall lålaallting vara, det lönar sig inte all planera, del är bara skadligt all gripain. Jag brukar säga ungefär såhär, när Jag möter hans ideér: Vilever i , när alll fier människor blir medvetna om hur del ser ut ivärlden, vilka oerhörda problem mänskligheten slår inför. Människorna äralltmer obenägna all acceptera godtycklig utslagning, obenägna att accepteraden samhällsfilosofi som innebär atl vi skall slå ut varandra, trampa nervarandra och konkurrera ihjäl varandra. Människornasätter den filosofin i fråga, därför att de ser följderna av den. De känneransvar inför den hotande svälten och resurskrisen i väriden. De ser deödesdigra avgörandena framför sig på del energipolitiska området, medkärnkraften och vad den skall betyda. del lägel predika all vi skall strunta i all vara förutseende, alt vi skall 106 strunta i all planera för framliden, atl vi skallstrunta i atl försöka påverka någontingulan bara låta saker och ling gå och låla storfinansen sköta spelet, en sådanfilosofi villjag inte ens beteckna som ansvarslös. Jag harsagt rakt ul lill JanWallander: Jag anser alt den är kriminell. Sålill frågan om vem som skall bestämma över landets induslriutveckling. GöstaBohman vill tydligen ha en iridustri med oerhört koncentrerat ägande som densvenska, där två tre finansgrupper spelar den avgörande rollen, kan föra in ochut kapital som det passar dem, kan bestämma vilka satsningar som skall göras,bestämma vilka produkter som skall utvecklas, bestämma vilka skogar som skallkalhuggas och vilka sjöar som skall förgiftas, vilka enheter som skall läggasner och vad folk skall få köpa. Hurstämmer della med en demokratisk åskådning? Jag trodde att den demokratiskaåskådningen innebar att människorna skulle styra sig själva, och de skulletillsammans bestämma om hur det skulle se ut i ett land. Den som vill göradenna bestämmanderätt till etl monopol för finansgrupperna har, vill Jag sägaöppet, inle mycken demokratisk trovärdighet. Industripolitiken, m. m. () kortgenmäle: Låi mig erinra om situationen års val. Frånsocialdemokratins sida underströk vi gång på gång att den svenska industrinstod inför stora slrukturomställningsproblem. Vi sade att den svenska industrinhade att möta mänga slora svårigheter . Satt han möjligen inlåst pä etl ställe vars namn maninie för nämna i riksdag? Inte etl ord sades från den borgerliga sidanom dessa industriella problem. Inte ett ord hade de borgerliga i sinregeringsdeklaration om strukturproblemen. Jag tycker att det är elt underligt resonemang alt manskall avstå från planering, avstå från all förbereda sig för förändringar iframliden. Ingenling kanju vara mer till skada än planlöshet. kan varamer till skada försvensk industri än att halka efler, att inte se om sillhus och salsa på framliden. Jag vet självfallet att prognoser kan slå fel ochau det är fariigt alt ha övertro pä dem, men att inle planera för framtiden,när man vet all det kommer stora förändringar både hemma i och ute ivärlden, vore i så fall alt verkligen möta framliden planlöst. JanWallander höll etl anförande som här stöder sig på. I dettaanförande sade han följande: ger lacket rätt all vara medoch diskutera långtidsplaner. Då kan del vara klokt atl inle ha några. Detlauttalande andas ell förakt inför de svenska löntagarna som inte borde hörahemma på 1970-lalel. Erfarenheterna visar ju, , all det ofta ärlönlagarna som först sett vari del barkal 'väg i krisfdreiagen och att delvaril lönlagarna som först kommit med förslag till åtgärder. Därför är en avhörnstenarna i den socialdemokratiska näringspolitiken alt ta till vara deanställdas engagemang, erfarenheier och kunnande. När vi talar om planeringoch om au vi vill ha etl förtroendefullt samarbete mellan löntagarna, samhälletoch förelagen, så fnyser Gösla ål delta. Vad är del .som Gösla Bohmanegentligen är ule efter? Tycker han möjligen alt vi inie skall ha planering därför alllönlagarna kanske då vill vara med om atl titia på framliden. Del är väl likabra att säger som det är: därför att löntagarna, de anställda,vill vara med och planera och se om sitt hus och sin framlid skall vi inle hanågon planering. Del vore ganska bra om Gösla gjorde den deklarationen,för därmed skulle han ställa sig helt bakom uttalande i dennafråga. NILSÅSLING (c) kort genmäle: Gösla gjorde en precisering av moderata samlings partiets syn pä industripolitiken. Det var bra att denna precisering kom i den här debatten, så all inget missförstånd uppstår. En kraftfull industripolitik som accepterar förulsälter alliså generella insaiser från samhällets sida. SJälvfölletär detta grunden för en aktiv näringspolitik, men man bör samlidigl lilläggaatl i skeden med speciella påfrestningar och speciella förhållanden när delgäller struktur och marknadsförulsällningar iniernationelll får mannaiuriiglvis acceptera användandet av selektiva insaiser. Vi kan inte isoleraoss från hela den instrumenlarsenal som ändå måsle stå lill förfogande i enaktiv näringspolilik. Men dessa principer var vägledande för den näringspoliliksom trepartiregeringen genomförde, och det lorde finnas möjligheter att även ifortsättningen fö moderata samlingspartiet att inse alt verkligheten är sådanatt man inte kan avhända sig de instrument vilka står lill förfogande. VadJag har vänt mig mot är passiviteten i den industripoliliska propositionensriktlinjer. Jag beklagar atl Gösla så oreserverat ansluter sig till dem.Jag har noterat all moderala samlingspartiet i näringsulskottet intar enväsentligt annan uppfattning och där är berett atl acceptera en modifieradnäringspolitik med markania inslag av akiiva åtgärder. Del bör en gång för allasägas att de riktlinjer som regeringen har framlagt inle utgör nägot underlagför en icke-socialistisk näringspolilik här i landei, utan där måslenäringsutskotieis skrivning få anses vara den bas, från vilken man skall ulgånär man diskuterar hur ell icke-socialistiskt alternativ skall se ut. Del bören gäng för alla sägas lill svenska folkel att det förhåller sig så. Sedanhar ju socialdemokraterna en övertro på planering. Det är ell honnörsord somman använder. har rätt härvidlag, inte heller Jag tror på enöverdriven central planering. Däremol måsle Jag säga alt en slörreplanmässighel såväl i näringslivets dispositioner som i samhälletsnäringspolilik är en ofrånkomlighei, om vi i fraqiliden skall kunna få etlfungerande näringsliv i del här landet. () kortgenmäle: Jag noterade alt när Jag åberopade ell antal personer som enligt minmening är experter valde mina opponenter endast ut en bankdirektör och angrephonom. Man ägnade en stor del av tiden ål all bedöma hans uttalanden i andrasammanhang och inte de uttalanden som Jag tog upp. Sådant händer tyvärr alltförofta i sådana här sammanhang. Jag lycker alt det ärtrist all gör sig skyldig lill upprepade Nr162 I inlägget före den senaste repliken hävdade han atijag Torsdaeenden genom att svartmålavärekonomi skulle ha förorsakat föreiagsnedläggelser. I ti :\g-jg sill senasle anförandesade han all Jag inle alls hade varnal för vad som skulle inträffa.1 sill förra anförande sade han atijag genom atl gå ut och varna och Industripolitiken genom all svartmåla hadegjort folk obenägna all inveslera i . eflerålsade han all densocialdemokratiska regeringen gjorde siu bästa föratt tala om för människornahur illa ställt del var med den svenska industrin. del är några varningar somnoteras utomlands är det självfallet främst sådana som kommer från densittande regeringen och i mindre grad sådana som kommer frän enstakaoppositionspolitiker. Det tycker Jag ligger i sakens VadJag vänder mig emot i de här planeringsresonemangen är all den ty p avplanering och planhushållning som socialdemokraterna slår för kommer att ledaoss in i ett helt annat ekonomiskt system, etl hell annal samhällssystem, ändet vi har . Jag är övertygad om atl konsekvenserna för folk ochlör värt näringsliv och vår ekonomi kommer alt bli utomordentligt allvariiga,om socialdemokraterna skulle fö möjligheter att förverkliga denplanhushällningsekonomi som de talar så varmt för. Anledningen lill miltanförande var närmast atl Jag ville påvisa alt del välstånd som vi har iSverige och den enastående utveckling som har gjort elt föttigtjordbrukarlandtill en av väridens rikaste industrinationer, har skett ulan sådana härplaneringsinstrument. Del har skett tack vare de s. k. fria marknadskrafternasinsatser eller, om man så vill, den biandekonomi som vi har haft i , därstat och näringsliv har koordinerat sin verksamhet pä ett välgörande sätt. Nuvill ni ersätta det syslem som har skapat vårt välstånd med elt helt nytt och ivästvärlden oprövat system. Det är bl. a. mot den bakgrunden som Jag så hårtgår till anfall mot socialdemokraterna, och del för de fökiiskl finna sig i. IngvarSvanberg sade i sitt förra anförande atl del ju är människor det ytterst ärfråga om,det ärju människorna i industrin man skall tänka på. Men det är justdem Jag tänker på. Del är nämligen mest synd om de människor som arbetari olönsamma industrier och i industrier som inte kommeratt klara sig. Del måstevara en hell felaktig industripolitik au satsa på en sådan politik attförelagen kommer att gå omkull, om de inie hålls underarmarna medskattebetalarnas pengar-och det kan de inte i längden. Det är framför alll demänniskor som arbetar i de här industrierna som man skadar genom all förordadel slags induslripolilik som är företrädare för. 80skadade människorna i . Del är milt slulpåsiående. Försle vice talmannen anmälde att anhållit all lill protokollet fö antecknat att de inte ägderätt lill yueriigare repliker. Nr 162 (apk): Även Jag har lyssnat ganska flitigt pådenna debatt. 31 nni 1979 integivit särskilt mycket nytt men möjligen anledning till en del reflexioner. Debatteninleddes av industriministern, som talade om det angelägna i ökad Industrinolitiken rörlighet.Det är en predikan som vi har hört under åtskilliga är.