prot · G20978 · 1978-12-31 00:00:00 — Taletom försämring och förspillda år under den borgeriiga trepartiregeringens tidstämmer definitivt inte med verkligheten. De överläggningar som vi hade medLandsiingsförbundel gick ut på alt landslingen förband sig att följalängtidsplanerna för utbyggnad av långtidssjukvården. Långlidspla-nernaomfattar nu frän inte mindre än 11 900 platserför all vara exakt. Del är mer än 10 000 platser. Låtmig än en gäng erinra om alt vi efter en botlennivå pä 900 platser, som hadebeslutals under del med socialdemokratisk majoritel, redan förraårel kom upp lill en uibyggnad av 2 300 nya vårdplatser. Sedan,herr lalman, tycker jag att del är utomordentligt beklagligl om det viktigare att stollsera med au han säger nej lill vad en moderatsjukvårdsminisier eventuellt har initierat än all verkligen tillgodose devårdbehövandes bäsla. Det är väl alldeles uppenbart all del finns ell myckelstort behov av förbättrad och fördjupad läkemedelsinformation, inte minsl lillvårdpersonalen och den sociala hemvärden. Del finns ett starkt behov av ökadinformation inte minst till de äldre. Det finns ocksä mycket all göra för alleffektivisera läkemedelskonirollen. Jag hoppas inneriigl, för de vårdbehövandesbäsla, alt det kommer en proposilion i del avseendet. Sedan,, tyckerjag inte del är särskilt socialt all motsätta sig attmänniskor runt om i landel får en rimlig valfrihet Naturligtvis skall privalbedriven prakiik stå under samhällskoniroll. Och all man skall kunna sjukskrivapersoner som man aldrig har sett stämmer definitivt inte överens med delmedicinska ansvarel i sådana situationer. Låtmig så gå över till del familjepolitiska området. Jag tror alt att noga tala om vad som gjordes där. Lål mig bara erinra om rätlen försmåbarnsföräldrar all gå ned lill sex timmars arbetsdag, någonting somsocialdemokraterna direkl motsatte sig. Del iredje steget skulle bli envårdnadsersältning. Viframlägger nu elt förslag om vårdnadsersältning som skulle träda i kraft den Ijanuari 1980. I första omgången skulle den omfalla föräldrar till barn . I deballen var vi överens om att del behövdes storainsalser, inle minst för flerbarnsfamiljerna, som sitter utomor- frågade dä ocksä om vi inle brydde oss omensamföräldrarna. Del gör vi verkligen. Vi har framlagt elt förslag som gär ulpå en minimislandardgaranii för att tillförsäkra också ensamföräldrar och andrai små ekonomiska omständigheter en rimlig möjlighet att välja. GÖRANKARLSSON (s) kort genmäle: Först tillfrågan om värdnadsbidrag. Jagskulle bara vilja fräga : Varför gjorde ni ingenling under de tvåår ni satt i regeringen? Ni avgav ju ett löfte och förklarade högtidligen atten vårdnadsersältning skulle komma. Men ingenling skedde nisatt i regeringen. I del fallet fanns inga spär av er regeringsmedverkan.Skulle det ha skett under , så all ni sedan kunde bli aktersegladegenom det regeringsskifte som skulle komma? Reformensex limmars arbetsdag för småbarnsföräldrar är det bara de bättre situerade somhar möjlighet all tillgodogöra sig. Den är ingen vinst för de vanligamänniskorna i landet. Delär dess bätire sä atl folkpartiregeringen tydligen inte ämnar lägga framförslag grundade på alla de ulredningar som tillsatt. Det hälsarjag med myckel slor tillfredsställelse. I alla de utredningarna fanns en klartendens: Det är ingen tvekan om atl avsåg att försämra sjukvårdeni vissa delar och privatisera den i andra. Det irorjag inte någon skulle havarit glad ål. Socialutskottethar gång pä gäng skrivit till regeringen och sagt att man måste försöka få tillstånd läkemedelsinformation, så det är ingen nyhet. Om fm med sinutredning skulle ha givit den saken en puff framål kan jag ge henne etterkännande för del. Men del är inle så mycket åstadkommit, om manser det i slorl. Jagkan hålla med om att del skelt en liten återhämtning när det gäller långvården,men är långvården del stora bristomrädet i vårt land. När vi harföreslagit utbyggnad och pengar till nya tjänsier har de borgeriiga partiernamed i spetsen talat emot det - del har gjorl gäng pågång i . Det är beviset för alt hon under sin regeringstid inle gjortsä förfäriigi myckel på del här området som hon vill göra gällande. ()kort genmäle: logik är sig lik. Uppenbariigen är det enligt GöranKarlsson bätire med 10 000 nya långvårdsplatser, om de kommer fram i enlighetmed socialdemokraternas förslag, än med de 12 000 -eller, för atl vara exakt,11 900 platser - som föreligger i L-KELP. Landstingen har förbundit sig attunder leva upp lill vad som står i L-KELP påäldresjukvärdens område. Regeringsdeklarationen1976 innebar elt löfte om vad vi skulle försöka åstadkomma framlill valet i hösl. Det var avsikten att del tredje stegel skulle bli envårdnadsersältning. har trepartiregeringen avgäll. Men vi fortsätter attarbeta för ett sådanl förslag, och jag hoppas att det 7 protokoll 1978/79:78-79 skallbli möjligl atl få socialdemokraterna med pä det. Sextimmarsarbelsdagenhar inle alla råd att utnyttja,sägerGöran . Men om gärmed på vårt förslagom en ministandardgaranli, skulle de föräldrar som har detallra mest bekymmersamt ekonomiskl kunna unna sig alt arbeta sex limmar eller atl vara hemma helt om de anser att barnens bästa kräverdetta. Det är ytterligare en anledning, , alt se närmare på vårtförslag, som faktiskt inte är så dumt. Vihar också efterlyst en ny familjepolitisk kommitté. Det är nämligen alldelesuppenbart -det framgår inle minsl av den ulföriiga redogörelse som vi lämnar ivår motion om bostadsbidragen - att del ekonomiska stödet till barnfamiljerna kommer snett och inte i första hand underlättar för dem somhar del slörsia behovei av etl ekonomiskl stöd. Jusl för alt effektivisera ochförbättra det slödel anser vi att tiden är mogen för en ny familjepolitiskulredning. GÖRANKARLSSON (s) kort genmäle: får kalla min logik för vad som helsl. Men hade riksdagenbifallit den molion som vi väckte 1977, hade den fått genomslag Nuhar vi väntal lång lid på alt någonting skall ske pä området Försl efterförhandlingar med har man lyckats få förbundet atl gä medpå en uibyggnad. Hade man följt vårt förslag, hade man redan hafl en slor delav platserna färdiga - de platser som saknas, . Fråganom familjepoliliken och ministandarden skall vi behandla i utskollet, innan jagvill ta ställning till den här. Jag säger gärna all det kan ligga någonting idet förslagel, men del vill jag inte göra nägra ulfåstelserom. Sextimmarsarbelsdagengjorde fm lill ett av sina stora nummer. Vad sker om en person, somjobbar , går ned lill ? Skall han ha sämre betalt? Ja, detär väl meningen enligt förslag. Skall han välja ett sämre betaltjobb? Eller skall arbetsledaren plocka in en ersättare under de två limmar somledigheten varar? Del fanns en sådan mängd oklarheter beiräffandesextimmarsarbelsdagen atl del inle fanns anledning för vår del alt gå med påförslaget. Vi betraktar möjligheten till sex limmars arbetsdag såsom ett stödåt de föräldrar som minsl behöver det. Det visar erfarenhelen från dem som harbegagnat sig av denna möjlighet. De mindre bemedlade, som skulle ha behov avledighet av andra orsaker, har inte möjlighel all utnyttja den s. k. reform somfru söker göra så slort nummer av. Sanningen är den all denna reformliksom en del av vad har berömt sig av inte har blivit någonting,inte för de vanliga människorna, inte för de gamla och de sjuka. Innan jag gär in på del anförande som jag har för avsiki alt hålla,vill jag säga etl par ord till och medanledning av deras diskussion om pensionärsorganisationerna. denuppfattning som framfördes om värdet av organisationernas insatser. Vi bör gedem stöd. Jagutgår från all både och har läst PRO, nr 51978. Jag skall citera ur en artikel i den: "Överiäggningsrältför pensionärsorganisationer i frågor, som gäller pensionärernas egna villkor,aviserades av socialminister , när han träffadeledande representanter för PRO med Jag avser att ta upp detta i samband med att förslaget lill nysocialtjänstlag läggs fram, säger socialminister ." Under rubriken sägs följande: "Detär emellertid PRO:s förhoppning, all de utfästelser om överläggningar, somgjordes av Gusiavsson, ocksä skall anammas av den nya regeringen." Bidragentill pensionärsorganisationerna fördubblades underde som jag varsocialminister. Men sade till mig sisla gången vi träffades: Duärju ändå lika snål som din företrädare. Jagdelar uppfattningen att det behövs höjningar här, och del är också aviserat iden proposition som är framlagd. I övrigl skall jag återkomma i en replik lillGöran sedan. Del finns en hel del frågor som jag gärna vill diskuiera. Vadär del vi vill med vårt samhälle och vår socialpolitik? Det är en grundläggandeoch mycket väsentlig fräga som många människor ställer sig. De gör del inteminst därföratt det alltför länge har funnits en benägenhet all betona detkvantitativa på bekostnad av det kvalitativa, det tekniska och ekonomiska påbekostnad av del mänskliga. Detla har lell lill all alll fler människor blivitklara över alt målen för samhällsarbetet ocksä mäste uttryckas i mänskliga termer,alltså inte bara termer av materiell standard utan även termer av livskvalitet.Nägra av grundstenarna i begreppet livskvalitet utgörs av den enskildamänniskans hälsa och personlighetsul-veckling. Atl åstadkomma della är delövergripande målet för vår social- och miljöpolitik. Engrundläggande förutsättning för all åstadkomma della är alt livsmiljön anpassastill människans förutsättningar och gmndläggande behov. Till medlen attåstadkomma detta hör ett decentraliserat samhälle, i vilket människorna har etldirekt inflylande över den egna livsmiljön. Till medlen hör vidare åtgärder somminskar avståndet mellan medborgare och beslutsfattare, liksom en utvecklinghos alla människor av viljan och förmågan atl själva ta itu med egna ochgemensamma angelägenheter och därigenom få naluriiga och meningsfulla kontakiermed andra människor. Sådana kontakter främjas även av en geografisk ochfunktionell integration av boende och arbete med utbildning, barnomsorg, vårdoch annan service. leder även lill mer stimulerande och utvecklandeuppväxtmiljöer. Små enheter, samlokalisering och integrering är grundläggandeprinciper, som måste prägla samhällsplaneringen pä alla nivåer. En gmndprincip ärsolidariteten med de hjälpbehövande. andramänniskor kan visas på flera säll. Solidaritet över skallsedeln äretl sätt. Mendetta är inte tillräckligt. Vi behöver som en komplettering lill denna form avsolidaritet ytterligare en form, nämligen den som människor kan visa varandrafrämst i närmiljön men även genom olika slags folkrörelser. Del kan vara frägaom alt ge av sin tid lill någon som behöver lala ul men ocksä all vi gervarandra hjälp och stöd i vardagslivets olika skiften. Denna benägenhet atlsträcka ut en hjälpande hand ulan atl vara tvungen därtill och utan atl del ärett yrke har avtagit pä ett oroväckande sätt. Olikapoliliska syslem har mycket olika tilltro till den enskilda människan, hennesomdömesförmåga och klokskap. Denna tilltro är stark i värt lands politiskasyslem. står del klart att vårt samhälle blivit alltmer komplicerat.Specialister har utvecklats på snart sagl varie serviceområde, varje livsaspekloch varje kroppsfunktion. Många människor har kommil alt tro all de varkenbegriper tillräckligt eller i övrigt har förmåga alt söria för sig själva ochvarandra. Vitror på den enskilda människans vilja och förmåga all ta ansvar för och ta handom sig själv och sina medmänniskor. Delta betyder självfallet på intet sätl allspecialisterna blir överflödiga eller atl den representativa demokratin spelatul sin roll. Men det beiyder att ansvarel för och del direkia inflytandet på enrad viktiga livsskeenden inte skall fråntas människorna. Medmänsklighet ochbeslutsfattande har i alllför slor omfattning institutionaliserats,centraliserats och försetts med yrkeseiikeiter. Vi anser alt en vital demokratiinte skall fungera på della sätt utan tvärtom förutsätter allas engagemangsåväl i egna som i gemensamma angelägenheter. Au förebygga är bättre än allbota, och i sistnämnda fall är del lällare alt stämma i bäcken än i ån. Trotsdella är dagens människovård alldeles överväldigande inriktad pä att avhjälpalidande och missförhållanden först när skadan är skedd. 1980-talets miljö- ochmänniskovård måste väsentligt starkare prioritera de förebyggande aspekterna. Drygt30 miljarder kronor ägnas ärligen samhällets värdapparat. En mycket slor andelav dessa medel går till sjukvård. När skadan väl är skedd satsar samhälletsålunda mycket betydande resurser. Dessa stiger lill år. Sekretariatetför framlidsstudier har hell korrekt påpekat att dessa enorma satsningaringalunda lett till att människornas fysiska och psykiska hälsa förbättrats desenasie decennierna. Vihar tagit upp dessa frågor i en partimotion, och jag hoppas det skall bli envärdefull debatt kring delta som är grundläggande i den forlsälla samhällsuivecklingen. Jaghar vid lidigare tillfällen framhållit, och jag vill upprepa det , altsocialpolitik är inget avgränsal område. Tvärtom -de socialpolitiska frågornarör i själva verket människans hela livssituation. Därför är del viktigt attsätta in frågorna i deras sammanhang och beiona helheten. Hemoch familj är av central betydelse för individ och samhälle. Barnensuppväxlvillkor grundlägger deras möjligheler alt utvecklas lill harmoniskamänniskor. Ansvaret för atl barnen skall kunna växa upp under trygga ochharmoniska förhållanden vilar i första hand på föräldrarna. harvi alla etl gemensamt ansvar all se lill all barnfamiljerna ges ekonomisktrygghet och all föräldrarna får stöd i sin foslrargärning. Familjepolilikenkan inle ses isolerad frän samhällets utformning i övrigl. Del krävs insatserpå en mängd olika områden för alt avhjälpa brisler som inverkar negaiivi påbarnens uppväxt. Harexempelvis arbelslivei anpassats till barnfamiljernas situation? Är attitydernafrån arbetsgivare, fackförening och arbetskamrater alltid sådana atlsmåbarnsföräldrar får förståelse när de t. ex. vill förkorta arbetstiden föratl få lid för samvaro med sina barn? Långa restider till och från arbetet ikombination med långa arbetsdagar har lett till än längre vistelsetider inombarnomsorgen för barnen. Familjepolitikenskall enligl centerpartiels uppfattning syfta lill att skapa trygghet och godauppväxtförhållanden för barnen. Barnfamiljerna bör ges valfrihet all fördelasin lid mellan förvärvsarbete och värden av barn pä det salt som bäst passarden egna situationen. Eftersom barnens trygghet och välbefinnande i hög gradpåverkas av hur föräldrarna trivs med sin tillvaro, är det angelägel altsamhällel inte fattar några beslut som begränsar barnfamiljernas valfrihet. Föratl det ska bli bättre valmöjligheter för föräldrar mellan all arbeta i hemmetpå heltid eller att förvärvsarbeta på hel- eller deltid fordras insatser föratt alla som efterfrågar arbete och behöver samhällets barntillsyn skall kunnafå bådadera. I valfriheten ligger ocksä atl de som av olika skäl väljer atlsjälva vårda sina barn och därmed gör en för samhället nyttig arbetsinsats börfå ersättning för sitt arbete. Samhälletsekonomiska stöd till barnfamiljerna bör vara bättre avvägt mellan olika formerför värd av barn. Stödet skall byggas ut så all del skapar ökad utjämningmellan barnfamiljer. Enutbyggd föräldrautbildning blir en värdefull hjälp för mänga föräldrar genomall öka deras kunskaper om barns behov och utveckling samt genom att ge dem enslörre trygghet och säkerhet i relationen till barnet. Entidigt grundlagd gemenskap mellan barn och föräldrar är viktig om man skallkunna överbrygga de konflikter som ofta uppstår när barnen kommer upp itonåren. Mänga sociala problem skulle kunna undvikas om man iföräldrautbildningen poängterade delta och gav föräldrarna hjälp all lära sighur man genom samvaro och stöd i olika former kan stimulera barnens utveckling. Underregeringen tid fortsatte, , del familjepolitiskareformarbetet stegvis. Del första steget trädde i kraft -jag vill upprepa detför om det inte är känt - och innebar enutökning av föräldraförsäkringen från . Underden niondemånaden utgår ersättning med föräldraförsäkringens grundbelopp lika för allaenligt vårdnadsersätlningens princip,som vi länge förespråkat. I etl andrasteg, som trädde i kraft , infördes en från föräldraförsäkringenfrislående rätt lill ledighet Viser - i motsats till - en förkortad arbetstid försmåbarnsföräldrar som en angelägen åtgärd för att göra samhället barnvän- ligtoch det var därför vii regeringsställning valde all genomföra den ulan all avvakta en allmänarbetstidsförkortning, som sannolikt ligger i en avlägsen framtid. Trolsbetydande satsningar finns det allvariiga brisler sommäsleavhjälpasmeden fortsatt aktiv familjepolilik. I familjer där föräldrarnaförvärvsarbetar leder de långa arbets- och restiderna till ännu längrevisielselider i daghem och familjedaghem för barnen. Familjestödsutred-ningen,som kartlagt visielsetiderna, fann all drygl hälften av barnen i daghem ochfamiljedaghem har vistelselider pä minst . Man fann också atlde allra yngsta barnen hade de längsta visielsetiderna. Därför bör ell förstakrav på ett utbyggt ekonomiskl stöd lill barnfamiljerna vara alt det skall ledalill ökad konlakl mellan föräldrar och barn. Deförsia åren i etl barns liv är grundläggande för personlighelsulvecklingen.Det är därför särskilt angelägel atl alla barn ges den stimulans och trygghetsom är nödvändig för en harmonisk utveckling. Iell slort anlal småbarnsfamiljer är någon av föräldrarna hemarbetande underbarnens uppväxt En del väljer atl vara hemarbetande för all de själva vill,medan andra är det lill följd av atl brist på arbele eller daghem inte ger demnågot annat val. Dessa familjer får inte dei av de subventioner som utgårtill de familjer som lyckats få en plals inom den kommunala barnomsorgen. Deföräldrar som värdar sina barn i hemmei utför ett oavlönat arbele, därsamhället inte kompenserar dem för deras värdinsats. andra krav på ettutbyggt ekonomiskt stöd lill barnfamiljerna bör därför vara alt det skall ge enviss ersättning för den arbetsinsats som de hemarbetande småbarnsföräldrarnautför. Föratl föräldrarna själva skall kunna avgöra hur de vill fördela sin tid mellanförvärvsarbete och arbete i hemmei med barnens omvårdnad är det nödvändigt atlinföra en vårdnadsersältning. Viföreslär all en vårdnadsersätlning införs, som skall utgåtill alla familjer utöver den nuvarande ersättningen från föräldraförsäkringenoch kunna tas ul fram lill dess att ett barn uppnår 18 månaders ålder.Ersättningsiiden sammanfaller därigenom också med den rätt lill heltidsledighetfrån arbeiet som gäller enligt föräldraledighetslagen. Vårdnadsersältningskall utgå med elt belopp som fören normalinkomsltagare motsvarar detinkomstbortfall som uppstår när någon av föräldrarna förkortar sin arbetstidlill sex limmar. Del innebär att del blir en kompensation för inkomstbortfallupp lill en inkomst motsvarande . Jag ser att min tid är slut. Jag ber aU få återkomma i en replik och däfortsätta milt anförande. () kortgenmäle: Det är alltid intressant med högläsning. Här är vi vana vid att lyssnatill högläsning ur manuskript till anföranden. Men har vi fäll lyssna lillRune som läst ur om vad han sagl i överläggningar medden organisationen. Det skall bli intressant att se, när det blir GabrielRomanus tur, om han dä kommer att läsa någonting om vad han sagl vid den överläggningsom han haft med PRO. Delär klart att det är bra alt sade, när han träffade företrädarnaför PRO, alt han hade för avsikt att lägga en proposilion med del och delinnehållet Men kan ju inle lägga fler propositioner. Socialministrarkommer och går. Det är därför vi finner del angelägel atl gör elluttalande och klart säger ifrån att om del skall fattas beslut som är av slörrevikt för pensionärerna, sä skall man överlägga med dem innan beslutet fattas.Del är motivet till förslaget i vår motion. Närdet sedan gäller anslagel lill pensionärsorganisationerna har vi begärl enhöjning därför att organisationerna gör etl gott arbete. Del blir fler och fierpensionärer, och följaktligen måsle organisalionernas arbele bli alltmeromfattande. berättade ju själv all hade tyckt altRune Gusiavsson var snål i fråga om anslagen. Och vi har när vi har settslalsbudgelen tyckt att är snål, och det är därför vi harbegärt att anslagel skall höjas till 1,2 milj. kr. Man kunde tyda RuneGustavssons anförande på del sältel, alt han i och för sig hade förståelse fördenna höjning, och det skall bli intressant för oss all se vad som händer närden frågan kommer att behandlas i socialutskottet () kortgenmäle: Även jag avvaktar med spänning och intresse vilken slällningcenterpartiet kommer atl la till vår motion om höjda anslag till pensionärsorganisationerna. Nuär inle socialminister längre. Men jag undrar varför han sägeratt han skall vänta lill dess proposilionen om socialtjänstlagen läggs. Enhöjning av anslagel ärju inte beroende av om pensionärerna skall ha något slagsöveriäggningsrält eller inte, ulan den beställningen skulle hakunnat effektuera om han hade varit i tjänst Sedantalade både länge och väl om behovet av ett bättre samhälle påalla områden, inle minsl de kemiska, fast han inle nämnde ordet kemi. När vilade fram en motion om de kemiska farorna - vi upprepar den i är medännu starkare argumentation -dä röstade emot den. Del går altsäga att man vill så väl, atl man skall göra samhället så bra som möjligt ochall man vill skydda människorna. Men när del sedan kommer lill kritan och manskall ta politisk ställning, dä blir det tummen ner för motioner som harväckts. Den lypen av polilik harjag svårt att känna några slörre sympatier för. Däreftersade , och det var räll så intressant, atl regeringen egentligen var en fortsättning på den gamla reformpolitik somsocialdemokraterna förde i regeringsställning. däremot har sagtatt det våren kursändring i familjepolitiken. Jag lutar nog ål atl RuneGusiavsson här har Iräffat huvudet på spiken - det var ingen kursändring i familjepolitiken,ulan man fortsatte bara. Men de reformer som genomfördes under regeringenFälldins år var verkligen inte mycket atl skryta med. Vad är det, RuneGusiavsson, för en familj atl få rätt attta ledigt från sitt arbele? Vad innebär det för familjens situation? Jo, detinnebär bl. a. att man blir av med en del av inkomsten. Man får inle ersättningförden lid som man tar ledigt om man går över försäkringstiden, utan man fårdenna ledighet ulan ersättning frän samhällels sida. Det kan jag inte se somnågon reform, det är en sak man skulle kunna ha löst via arbetsmarknadensparter tidigare. Skall del vara måttet på regeringen insatser förfamiljepoliliken, sä lycker jag sannerligen alt det inte är mycket att tala om. () kortgenmäle: Jag förstår inte atl blev så irriterad av atl jagläste högt ur tidningen. Jag sade bara som del var, all detla är ingen nyfråga. Sedanfrågade : Varför behöver vi vänla pä socialproposi-lionen? Ja,avsikten var alt den skulle komma och att vi då skulle skriva indelta. Men, , jag hade regelbundna överiäggningar under min tidi med båda pensionärsorganisationerna, Jag framhöll alt trots atl vi hade fördubblat bidraget tillpensionärsorganisationerna, så sade skämtsamt till mig: Du är likasnål som din företrädare. Det hade lydligen inte uppfattat. Nåväl,jag hoppas att vi nu är överens om detta, för jag tyckeralt den här frågan ärväldigt väsentlig med lanke pä att pensionärsorganisationerna gör en myckel godinsats. lalade om att vi skulle ha gjorl en kursändring, men så är inle falletVi har arbetat vidare på utbyggnadsprogrammet förbarnomsorgen liksom på utbyggnaden av familjepoliliken. Trots socialdemokratisktmotstånd har vi också genomfört sexiimmarsreformen. 1 anslutning till deltavilljag säga: Om det inte har klarlagts för allvårdnadsersältningen utgör en kompensation för inkomstbortfallet för den somminskar sin arbetstid , så vill jag än en gång lala omdet för honom. Vårdnadsersältningen utgör en kompensation för inkomstbortfalletför dessa tvä limmar upp till en inkomst av . Vi har nuföreslagit att detta skall byggas ut så att det gäller .