prot · G20953 · 1978-12-31 00:00:00 — Det har förutsatts atlsocialslyrelsen skall tillstyrka en ansökan endast i de fall sjukvårdshuvudmannenlämnar sitt samtycke. På begäran av har socialstyrelsenefter atl ha hört berörda sjukvårdshuvudmän lämnatförhandsbesked om möjligheterna alt tillämpa den särskilda taxenivån vidnyetablering på vissa orter. Förhandsbeskedet innebär tillstyrkan för femorter och avstyrkan för åtta orter. Atldet ännu inte skett någon nyetablering på den högre taxenivån torde delviskunna förklaras av att det vanligen tar relativt från planering lillstart av en privatpraktik. Härtill kommer att det först blivitklart hur sjukvårdshuvudmännen och ställer sig tillnyetablering på vissa efterfrågade orter. Del finns därför anledning altavvakta den fortsatta utvecklingen. Några särskilda åtgärder från min sida idenna fråga finner jag inte påkallade. ANITABRÅKENHIELM (m): Jag ber attfö tacka statsrådet för svaret. Valfrihethar länge varit ett honnörsbegrepp i samband med modern sjukvård, kontinuitetlikaså. Husläkare har snabbt blivit ett iredje honnörsord. Närmänniskor tillfrågas om varför de valt att söka privatpraktiserande läkaresvarar de: Man vet vilken doktor man kommer att träffa. Man för träffa sammaläkare igen om man vill. Man vågar komma med små krämpor, obestämd ängslan och gnagandeoro som man fruktar skulle ha uppfattals som bagateller, om man besvärat enöveransträngd offentlig sjukvård med dem. Man är säker på ett personligtomhändertagande och känner ett extra gott skydd för den personliga integriteten- praktikerns anteckningar är än så länge inte en allmän handling på samma sättsom den offentliga sjukvårdens journaler. Privatpraktikernmotsvarar mycket väl den av många med entusiasm och förväntan mottagnaidén om husläkaren. Tyngdpunkten i praktikernas verksamhel ligger på de områdendär behovel av en husläkarkontaki upplevs som särskilt stort: allmänpraktik,intern medicin och gynekologi. Praktikerkårenhar hög medelålder, och avgången är stor. Det var därför hög tid atttrepartiregeringen för drygt ell år sedan beslulade att inom ramen förläkarfördelningsprogrammet stimulera nyetablering av 30 privatpraktiker undervartdera av utanför storstadsområdena. Mennågon etablering har inte skett. Att det tar lid alt komma i gång är inle helasanningen. Flera läkare låg i startgroparna och utgjorde underlag för deförfrågningar som gjordes till sjukvårdshuvudmännen. Flera landsiing svaradeockså betydligt lidigare än . Ärinte orsaken till atl det inte skett några nyetableringar i stället det kyligaklimat och det passiva motstånd som den privata vården arbetatunder? Har inle bl. a. pressens diskussioner kring det nyhelsläckage angåendedet väntade resultatet av hälso- och sjukvårdsutredning som ägl rumhaft betydelse? 0/77privatpraktiserande läkares etableringsrätt Låt mig först belräffande frågeställarens allmänna reflexioner ommänniskors uppskattning av privatläkarvård säga atl jag tror atl reflexionernaär realistiska. Man kan dra många slutsatser, och den som jag för min delframför allt vill dra är att den offentliga sjukvården har en hel del att läraav privatläkarvärden. Jag har framfört synpunkten att justmänniskornas uttalade uppskattning av de här sidorna av den privata vården geross anledning atl försöka tillgodose samma önskemål när det gäller denoffentliga sjukvården. Detta är någonting som ligger bakom det förslag omhusläkarsystem som utarbetats och redovisats av ikontinuitetsutredningen. Föratt återgå lill den mera begränsade frågeställningen om etableringen enligl denya reglerna är det ändå så, atl socialslyrelsen gav besked beträffandevilka orter som man efter atl ha hört sjukvårdshuvudmännen preliminärt kundetillstyrka. Det är först då som man på allvar kan etablera sig, och f ö. är detflera läkare som skall etablera sig tillsammans. Jag tror därför att det kan taen viss lid. Men det är, som frågeställaren säger, möjligt atl den allmännadebatlen och ryktesspridning om vad som händer i en utredning kan ha påverkatde här läkarna. Då är det naturiigtvis de som sprider sådana rykten som för tapå sig ansvaret. Jag förmodar all frågeställaren inte har tänkt sig attregeringen skall inskrida mot sådana företeelser. Naturligtvis är detta sådantsom man för finna sig i i ell fritt 0/77privatpraktiserande läkares etableringsrätt För min del kanjag bara säga att jag anser att vi på denna punkl bör fullfölja den linje somtidigare regeringar har gått in för och som bl. a. avspeglar sig i jusl deregler som frågeställaren har tagit upp, vilka möjliggör nyetablering avprivatläkare i den här omfattningen. ANITABRÅKENHIELM (m): Naturiigtvis kan inte socialminislern föregripa resultatet av hälso-och sjukvårdsutredningen, men jag tror att någon form av ställningslagandeskulle rensa luften. Jaghoppas att jag kan tolka socialministerns yttrande angående de behov som göratl människor söker privatläkarvård som att han är positivi inställd tillprivalläkarvården som ett komplement til) den oftentliga sjukvården. Jag skulleockså önska atl han ville deklarera en inställning som på något vis kunde bidratill att ändra det frostiga klimat i vilket praktikerkåren f n. arbetar, ochjag menar nu inte ulomhustemperaturen. De regler som gäller, vilka föreslogs av trepartiregeringen och lillvilkas förverkligande medverkade här i , är ju inteuttryck för någon negativ värdering av privatläkarvården. Tvärtom syftar detill att möjliggöra en viss nyetablering. Jag har själv ingen annan mening änden som dessa regler ger uttryck för, så på den punkten hoppas jag atl jag kantillfredsställa frågeställaren. Överläggningenvar härmed slutad. §13 Förste vice talmannen meddelade alt på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle de två gånger bordlagda ärendena uppföras i följandeordning; finansutskottetsbelänkande nr 10 skatleutskotlets belänkanden nr 19 och 20 socialutskottetsbetänkande nr 21 socialförsäkringsuiskottels betänkande nr 13arbelsmarknadsutskotlets betänkande nr 15 skalleutskottets belänkande nr 14socialutskottets belänkande nr 22 civilutskotlets betänkanden nr 6 och 7 §14 På hemställan av förste vice lalmannen beslöt kammaren attajournera sina förhandlingar lill , då de lill dagens bordläggninganmälda ulskottsbetänkandena väntades föreligga. §15Förhandlingarna åtempptogs under ledning av andre vice talmannen. §16 Anmäldes och bordlades Motioner 1978/79:183 av SvenAspling m.fl. 1978/79:184 av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:69 omdelpension för egenföretagare m. m. §17 Anmäldes och bordlades 1978/79:9 med anledning av propositionen 1978/79:32om åtgärder inom bryggeribranschen jämte motioner 1978/79:13 med anledning av propositionen1978/79:46 om slöd lill vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet jämtemotioner 1978/79:16 med anledning av propositionen1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgelårel1978/79 i vad avser vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområdeoch proposilionen 1978/79:43 om medelsanvisning m. m. på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /79 i vad avser vissa anslag inomindustridepartementets verksamhetsområde jämte molioner 1978/79:16 med anledningav delar av propositionerna 1978/79:25 och 1978/ 79:43 med förslag ommedelsanvisning på tilläggsbudget I för budgetåret 1978/79, jämte motioner §18 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1978/79:113 av Karl-ErikSvartberg {s)ti\] kommunministern om åtgärderför atl förbättra oljebekämpningentill havs: "Att ta hand om oljehalten av den storlek ochlyp som drabbat med den bekämpningsutrustning som finns är som atl gesig på åkrar med lie." Så säger vid länsslyrelseni efter den oljekataslrof som drabbade . Desynliga skador som orsakats av den ilandfiutna oljan kan nu börja överblickas.Slora delar av kusten och skärgården mellan och , den s. k.obrutna kusten, är kraftigt förorenade av olja, och sjöfågellivet har drabbatssvårt. Många tusen sjöföglar har dött eller avlivats. Till de synliga skadornakommer sedan de ännu icke överblickbara konsekvenserna för bl. a. fisket. Efter tre veckors dagligt arbete med att ta hand omden ilandfiutna oljan har man i de fyra drabbade kommunerna, , ,och , endast kunnat forsla bort en bråkdel. Man upplever detfrån kommunernas sida som ett oändlighetsjobb. Ny olja upptäcks ständigt. Arbetetinriktas på en grovsanering. Det innebär atl olja som kanförflytta sig tas om hand. Först kan en finsanering börja. Men ocksådå måsie man med hänsyn till de knappa resurserna prioritera vissa områden, t.ex. badvikar och ömtåliga fögelvikar. Skärgårdenstopografi och oljans trögfiytande konsistens i förening med begränsadesaneringsresurser försvårar arbetet avsevärt. Mest påtaglig är brislen pålämpliga farkoster, dvs. arbetsbåtar som är särskilt utformade och utrustadeför delta speciella ändamål, men även avsaknaden av beredskapsförråd avarbetskläder, redskap och lämpliga container innebär svårigheter. Varförstoppades inte oljebället ute lill havs, så att man kunnat förhindra dekatastrofala följderna för skärgården och kusten i norra ? Det är enfråga som inställer sig. Jämför man de resurser har med kravenpå insatser ger emellertid svaret sig självt. Närkustbevakningen upptäckte oljebältet väst hade det en omkrets påca . Som jämförelse kan nämnas atl det i hela finns bara 2 km högsjölänsor lämpade föratt ringa in oljebältet. rådde också svårt väder medvindhasligheter på 20-30m/s. Gränsen för möjligheten lill en effektivoljebekämpning går under alla omständigheter vid 15 m/ s. Redan vid 10 m/smöter man siora svårigheter. Enföljdfråga blir då denna: Kunde man ha förhindrat oljekatastrofen genom eltingripande på lidigare stadium? slog larm , menredan den 7 november gick en fiskebål från genom ett stort oljebältenordväst Hanslholm. Någon rapport om detla nådde emellertid inlekustbevakningen. Man kan alltså konstatera brisler i rapporteringen.Rapportskyldighet för sjöfarten skulle i det här fallet ha gett möjlighel förkustbevakningen atl med bisiånd av och oceanografer räkna ut altoljebältet snabbt skulle nå den svenska kusten. Möjligheterna atl nu spåra utsläppet ter sig ganska små. Del haruppenbarligen bmstit i sambandet mellan och polisen. Del gickganska , innan polisen fick anmälan och kunde starta utredningsarbetet.Många möjligheter att spåra upphovet lill utsläppet gick därmed föriorade.Parlikelmärkning av oljan har ännu inte införts. Ävenom polisen kan spåra syndaren är del dock svårt att föra ett brott av det härslaget till ålal. De eventuella böter som döms ul kan för övrigt betraktas somsymboliska i jämförelse med de kanske som en sanering kommeratt kosta. Raderav problem och frågor hopar sig i samband med en miljökatastrof som den som dåO län blev oljelän. Hur försöker vi undvika liknande katastrofer? Hur förberedervi oss att möta en ny? Medhänvisning lill det anförda ber jag att till kommunministern fö ställa följandefrågor: Har regeringen tagit några initiativ för alt fölill slånd en internationell övervakning av oljeutvinningen i ? Planerar regeringen alt genom internationellaöverenskommelser söka fö lill stånd en rapporteringsskyldighet belräffandeiakttagelser av oljehalten lill havs? Förbereds några inlernalionella överenskommelserbelräffande registrering av oljetankers färdvägar? Hur långt har förberedelserna för partikelmärkningav oljerester kommit? Står påföljden för miljöbrott, typ oljeutsläpp, irimlig proportion lill samhällets kostnader för sanering? Vilka resurser ämnar regeringen ställa till dedrabbade kommunernas förfogande i saneringsarbetet? § 19 Meddelande omfråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1978/79:235av 5//g/4/e/77>'/-(s) till industriministern om åtgärder för alt bevarasysselsättningen vid AB Glasverk: Vid överlagandet av AB Glasverk 1974förband sig den nya ägaren Saint-Gobain att hålla sysselsättningen i Emmabodapå samma nivå som , dvs. ca 700 anslällda. Antalet anställdahar nu gått ned lill ca 530, och ytterligare nedskärning med ca 100 anställdaplaneras. Inget lyder sålunda på att Saint-Gobain avser hålla sina löften omsysselsätl-ningsnivån i . Vilkaåtgärder avser statsrådet vidla för atl förmå Saint-Gobain alt infria det löftesom gavs 1974ochsom upprepades I976att bevara sysselsättningen i ? §20 Kammaren åtskildes . 1978/79:53 Förteckning över talare (Siffrorna avser sida iprotokollet) Alftin, () 78, 80,81 , () 12, 30 , () 86, 89, 90 Bråkenhielm,() 92, 94 Gusiavsson, () 73, 75 , (vpk) 58, 63, 66,69 , () 53, 63, 67, 69 , () 32, 37, 39Karisson, () 74, 76 , () 80, 81, 82, 90 , () 17, 30, 44 Lundkvisi, () 84, 88, 89, 90 , () 24,31,45,46 , , socialminisler 92, 93, 94 , ,justitieminister 10 , () 41 , () 39, 45Svensson, (vpk) 20, 37, 38 , () 59, 65, 68, 70 Wachimeister,Hans (m) 82