prot · G209122 · 1978-12-31 00:00:00 — Det man ger med den enahanden tar man igen med den andra. Det man tjänar på den här operationen -alltså det belopp som man lar från bidragsmoiiagarna - är ungefär 250 milj. kr.Del här betyder för enskilda att de som inle har en hyra pä . Och del är många, framför allt pensionärer, ungdomar och ensammaföräldrar. De som har en hyra som understiger den övre hyresgränsen förlorar 40kr. De som har en hyra som ligger päeller över den övre hyresgränsen kompenseras för höjningen av den nedrehyresgränsen, men de får ingen förbättring. Konsekvensernaav au man låter bli att höja den nedre inkomsigränsen blir att bortfallet ursysiemel av familjer som behöver bosiadsbidrag fortsätter. Det är de som svararför den allra största delen av de 250 milj. kr. Vianser att vi måste göra någonting ål de här problemen och har därför krävt nedre hyresgränsen behålls och alt man höjer den nedre inkomsigränsen. Vianser att den övre hyresgränsen också måste höjas för alt komma i takt med deverkliga bostadskostnaderna och framför allt därför att med nuvarande reglermissgynnas ivåbarnsfamiljerna och fyrabarnsfamiljer-na och även vissa familjerdär någon av föräldrarna har umgängesräll med barn från tidigare äktenskap somkommer och hälsar pä i familjen. Vi tycker också au det är myckel förvånande allutskotismajoriteien och regeringen inte velat vidla åtgärden all höja gränsenför bosiadsbidrag lill . Med nuvarande regler kan studerande 17-åringar fåbostadsbidrag. Däremot utgår inte bosiadsbidrag för arbetslösa ungdomar som borhemma. Med tanke pä de problem som ungdomsarbetslösheten utgör också förungdomarnas familjer anser vi all det är självklart all man vidtar den häråtgärden. Däremotkan vi konstatera att utskottet givit regeringen bakläxa när det gällerförslaget alt ta bort de förmåner som man haft vid beräkning av bostadsbidragetför de handikappade - och det är vi lacksamma för. Man har moiiverai detförslagei med att det är en sä besväriig byråkrati kring dessa regler. Jag villsäga all om det är någonting som byråkratin skall användas till så är del föratt hjälpa människor som har ett särskilt behov av hjälp. Vi är alltså glada allkunna konstalera att utskottet på denna punki följt värt förslag. Bostadsfrågan är med all rätt en av de slora, omstridda och myckeldebatterade frågorna. Vi har som Per påpekade en ny bostadsbrist, enobalans i byggandet och en växande spekulalion och segregation, som innebär attvi är på väg bort från de bosiadssociala målen. Det är nödvändigt att bekämpakommersialismen och segregationen i boendet. Det måste vi göra med en rad olikaåtgärder, bl. a. med anvisningsrätt och aktiva bostadsförmedlingar. Vikan inle förstå hur regeringen , år kan hålla på ochlänghala frågan om anvisningsrätt. Man har så länge lovat ett förslagmen lägger ändå inle fram något. är ju befriad frän gräletmed och - varför kan vi dä inte få della förslag? Menvi måste också ställa upp nya krav om en bostadspolitik som tar hänsyn intebara lill hur många bostäder vi behöver bygga utan också lill hur vi skallskapa bra boendemiljöer och en bra samhällsplanering. En socialt inriktadbostadspolitik av detta slag skulle vara mycket viktig för all hjälpa oss attklara en av våra mest betydelsefulla uppgifter inför 1980-ialei, nämligen allinifrån förändra samhället så del blir bättre all leva i. Delhar skett stora förändringar som har varil väldigt påfrestande för mångamänniskor. Det finns många som är ensamma och isolerade. En stor del avSveriges befolkning bor i hell nya samhällen som måste få socialt liv ochstruktur. Därför måste vi nu anstränga oss för att genom ell grundligt ochomfaltande arbete förbättra de miljöer där människornas livsvillkor bestäms.Det gäller inte minst bostadsområdena. Dellaär ett genomgående tema för en rad av våra pariimotioner lill detta riksmöte.Vi menar alt bostadsplaneringen måste användas som ett instrument för allutveckla ett samhälle som är mer präglat av gemenskap, omtanke och enansvarsfull hushållning med våra resurser. Vi måste bygga och bygga om för allmänniskor med olika bakgrund och livssituation skall kunna leva tillsammans.Planeringen måste präglas av en social helhetssyn. Bostadsområdena måste kunnatillgodose grundläggande behov hos människorna av gemenskap, aktivitet,service, omvårdnad och kultur. Därför måste man få Anslaglill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. eltsystem där bostadsplaneringen kan samverka med annan planering, t. ex. föråldringsvård och barnomsorg, för att genomföra SIA-skolan, för all genomföraåtgärder mot den sociala utslagningen. Bostadsplaneringen måste också samordnasmed planeringen för lokalisering av arbetsplatserna och med trafikplaneringen,inte minst för en utbyggnad av kollektivtrafiken. Vimåste få en planering som utgår från högt ställda krav på miljövård och påhushållning med energi och andra resurser i samhället. Det är viktigl att vi ilid inser alt energihushållningen inle bara handlar om lätning och isoleringulan i högsta grad om planering. Vi måste utveckla en resurs- och energisnålplanerings- och byggnadsteknik i stort och smält. Så som många av våra miljöerser ul är del lätt att se att del krävs bl. a. förtätning ochkomplettering av befinlliga bostadsområden, utnyttjande av rämark mellanbebyggda områden och en uppstädning av de av trafik och dåligt planeradearbetsområden söndertrasade miljöerna i tätorternas utkanter. Jumer man studerar dessa behov, desto mer uppenbart blir det all del nu framförallt krävs en samverkan mellan olika samhällssektorer, såväl lokall ochregionalt som på riksplanet. Vihar här i lagt fram förslag lill den lagstiftning som skulle utgöraden nödvändiga grunden för kommunala handlingsprogram för utveckling avbostadsförsörjningen med utgångspunkt i bostadssociala investeringarkombinerade med kartläggningar av bostadsbebyggelsens tekniska beskaffenhet ochdess energiegenskaper. Vihar också framhållit att dessa krav, inte minst när del gäller social miljö ochenergihushållning, måste läggas lill grund för den nya plan- ochbyggnadslagstiftningen och all det behövs ökade forsknings- och utvecklingsinsatserpå della område. Vihar slutligen fört fram krav på en utredning som skulle kartläggaföruisäuningarna och villkoren för alt samordna de olika åtgärder som ärnödvändiga för all klara detta - ekonomiskt, när del gäller marken, upprättandeav sådana kommunala bostadsförsörjningsprogram som sä småningom kan samordnastill del vi vill kalla ett nationellt miljöulveck-lingsprogram och där manalltså på en gäng kan beskriva vilka insatser som krävs förbostadsförsörjningen, för energihushållningen, för den fysiska riksplaneringen,trafikplaneringen, länsplanerna och de kommunala ekonomiska långtidsplanerna. Tyvärrhar , redan, avvisat de här förslagen frän vår sida. Jagär lika upprörd som Per över att också gör det. görman det t. o. m. i mer snorkig och oförskämd ton än vi någonsin har varit medom i del här utskottet och ulan alt ens sakbehandla de förslag som vi väcker.Det lycker vi är utmanande, inte bara mot oss utan framför alll mot alla demänniskor som förväntar sig att vi politiker tar tag i de här frågorna, sombetyder sä mycket för deras levnadsvillkor. Låt mig också säga en sak med anledning av den akluellabostadsdebatten. Jag har talat myckel här om vilka samhällsinsatser som krävsföratl utveckla en god miljö och social gemenskap. Jag vill tillägga alt detockså krävs solidaritet och medmänsklighet av oss alla för alldella skall bli verklighet. Del är något som vi måste värna om, inte minst motdem som vädjar lill egoismen hos dem som tror sig vara starka, hos demsom inbillar sig att de klarar sig så bra på egen hand, som flyr in i sin egenvärld och bygger upp alll högre murar omkring sin egen idyll, som destänger andra ute i allt siörre ensamhet och ulslagning. Delär en fariig tendens, när många går ut och försöker marknadsföra idén altsociala problem kan lösas med ägande och ökad privatisering. Ägande ärverkligen ingen undermedicin mot ensamhet och utslagning. Sådana problem skallvi i stället möta med reformer och med personlig vardagsso-lidaritei, inleminsl från deras sida som har mesi resurser. De slarka måsie fås att förstå allde skall använda sin styrka, sin lid och sina pengar lill att stödjamedmänniskorna och gemenskapen. Jagtycker, herr lalman, att det är viktigt att erinra om delta i dagensbostadsdebatt. Jag vill yrka bifall lill de socialdemokratiskareservationerna och i övrigl lill ulskollets hemställan i betänkandet. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. ()kort genmäle: Om jag förstod rätt skulle del existera en konspirationmellan moderata samlingspartiet och , som gick ul på allmisskreditera bosladsbidragen därför all de var på lok för effektiva fränfördelningssynpunki. Hur naiv får man lov all vara, ? Jag trorinte att tror på delta ens själ v, även om hon lycker all detlåter bra. Mensedan sade någonting intressant: För att uppnå detta nedbrytandesyfte så körde vi med teoretiska exempel utan förankring i sinnevärlden. Detär där vi har kärnan i det hela. De teoretiska exempel utan förankring isinnevärlden som jag lade fram utgjorde i stor ulsiräckning vanligabarnfamiljer med alldeles genomsnittlig indusiriarbeiarinkomsi. Men del härstyrker vad Jag tror, nämligen all de familjerna inle existerar i socialdemokraternassinnevärld. Man struntar uppenbarligen hell i effekterna av bostadsbidraget närdet gäller dessa vanliga barnhushåll. Jaghar faktiskt tittat litet på socialdemokraternas motioner när det gällerbosladsbidragen, avirappningsreglerna osv. Jag har dä funnit au om deförverkligades, så skulle man ännu effektivare låsa in hustrun i vanligabarnfamiljer i hemmen, därför au marginaleffekterna skulle bli ännu myckelstörre än i regeringens förslag om hon gick ut i förvärvslivet. Sedanvill jag återkomma till frågan om ensamförälder- resp. ivåförälder-familjerochsäga: Låt oss inle hemfalla ål något slags lycka-synd-om-debati! Vad Jag troralt vi måste göra är att sluta utgå frän att del alltid är synd om denbarnfamilj som har t. ex. . i årslön, medan den som har 70 000 har detså bra. Man måste i inkomstbegreppet också räkna in andra inkomster, exempelvisskattefria underhållsbidrag, bidragsförskott osv., för att få en rättvisandeutgångspunkt för rättvisande bostadsbidrag. Vi vill nämligen all stödet skallkomma de mest behövande till del. Avslutningsvis skall Jag citera slutet på vårmoiion: Anslagtill bostadsbyggande, m. m. "Syftet med en sådan allsidig genomgång av deolika stödformerna till barnfamiljerna måste givetvis vara alt få en grund fören frän social och fördelningspolilisk synpunkt så rälivis och effektivutformning av slödel lill barnfamiljerna som möjligi. Stödet måste i. ex. göradet möjligt också för familjer i vanliga inkomstlagen au, om de så önskar, haflera barn ulan att standarden blirorimligl nedpressad. Likasåbördel vara enrimlig målsättning all skatte- och bidragssystemen utformas så, alt ocksåflerbarnsfamiljerna av egen kraft skall kunna förbällra sin standard och välja mellanhem och förvärvsarbele." Tänkefter, , om detta inte är en ganska god utgångspunkt för enkonstruktiv debatt om familjepolitikens utformning. () kortgenmäle: Del sägs ju alt man inte har roligare än man gör sig. hartydligen många små glädjeämnen. a. håller hon reda på Jubileumsdagar, t.ex. när irepartiregeringen sprack. Sedan går det Ju att fortsätta all firasju-, älta- och niomånadersjubileum. syns också namn itänkta sialsrådskonslellalioner. Men om hon har den uppfattningen och delkravet att en snäll och idyllisk församling skall utgöra slaisrådskreisen, trorjag att aldrig får glädjen alt fira ett Jubileum som statsråd eller fd. Sedanöver till bostadsbidragen. Jag skall inte säga mycket om dem, eftersom vi redanhar diskuterat dem . I utskottet kom vi fram lill au detfinns anledning au se över en hel del av de frågor som gäller bosladsbidragensuiformning och verkningar. Vi var överens om att vi inle skulle ändrabosiadsbidragssysiemei mer än vad som motsvaras av del som blir kvar imotsättning mellan socialdemokraternas krav på ändrade hyresgränser ochinkomstgränser. I övrigt tillstyrkte vi vissa socialdemokratiska förslag, somi sin lur innebaren avslag på propositionen. Jag tror därför att del är riktigtall före en översyn, som Jag hoppas kommer att gå fort, inle göra siörreändringar än vad som är nödvändigt. Det har f ö. ganska företagilshöjningar av de utgående bidragen. Beträffandedel förslag lill ulvecklingsprogram som socialdemokraterna har lagt fram imolionen 788, och som socialdemokraterna anser alt vi har varit oförskämda mot,vill jag erinra om all Jag i mitt tidigare inlägg sade att majoriteten i långastycken inte har några invändningar mot ett beaktande av alla de intressen somräknas upp och som skall finnasmed i planeringen. Inte heller har vi någrainvändningar mot del bosiadssociala syftet. Vi har ju haft att behandla del häravsnillet i motionen 788. Jag har närmasi sett på s. 2 i molionen där det bl. a.står: "Innan vi går in närmare på våra förslag vill vi emellertid i korthetredovisa vår syn på utvecklingen av samhällsutbyggnaden . "Delta är inte något konkret förslag ulan en allmän målformulering. Del är frågaom en redovisning av motionärernas syn på frågan, som sedan blir ell program.Sedan avslutas del hela med eu yrkande om att det skall bli en samlad översyn ien statlig utredning. Utskottsmajoriteten tycker inte att man kan klara avproblemen som socialdemokraternaönskar, dvs. genom all tillsätta en utredning beträffande ettulvecklingsprogram. Motionärerna måste lägga fram mer konkrela förslag för altde skall kunna behandlas i utskottet. BIRGITTADAHL (s) kort genmäle: Jag lycker all del aren lillgång i livet all kunna ta vara på varjeglädjeämne. När Jag såg på dagordningen märkte jaghändelsevis att det råkade vara delta daium. Men jag har inte hunnit fira detän. Vi kan kanske gå och ta oss en kopp kaffe och fira det tillsammans efterden här debatten. Sedanvill Jag, för all tala allvar, säga att del ändå är litet märkligt attUlskotlel inle vill sakbehandla vårt förslag lill utredning. Man nämner delinte ens med ett ord. Det här är minsann inie något som vi står ensamma bakom.När utskottet gör på det sättet och när man säger au den här utredningen inleär lämplig, säger man också att cheferna för planverket och bostadsslyrelsenhar fel när de föreslår samma sak. Del är väl, om Jag fattar del rätt, också enuppmaning lill bostadsministern att inte bry sig om de här tvägeneraldirektörernas förslag. För vår del lycker vi all del vore väldigt braombostadsministern villebry sigmeromdei vioch och än det och uiskotismajoriielen i övrigl anför. Varoch en som sysslar med de här frågorna, reser ute i kommunerna och talar med demänniskor som är berörda av problemen, vet all deiia är något som dessamänniskor önskar skall komma till stånd, så att de får i gång den verksamhet pådel här området som är nödvändig ur social synpunkt, urresurshushällningssynpunki, energihushållningssynpunki och ur kommunalekonomisksynpunkt inte minsl. Kommunerna har en myckel viktig uppgift all fyllanär del gäller samhällsutvecklingen pä en rad områden. Jag har naluriiglvismyckel stor tilltro till kommunernas förmåga att klara denna uppgift. Men de ärsjälva intresserade av au man från statsmakternas sida skall la initiativ utredning av del här slaget för att kartlägga problemen, lill enundersökning av hur man klarar finansieringen, hur man utarbetar ett samlatprogram för de ombyggnadsverksamheter som måste bedrivas utifrån olika krav somvi ställer pä förnyelse och förbättring, på ett bättre socialt liv, på enbättre energihushållning. Jaglycker, , att ni använder er av en mycket ihålig och tunnargumentation i debatten när ni inte i stället, som i utskousbetänkandet, ärenbart snorkiga. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. () kortgenmäle: Jag sade i min förra replik alt myckel av det som formuleras som målfrån socialdemokraternas sida är sådana allmänna formuleringar som vi kaninstämma i. Däremot finner vi del inie motiverat all gå till väga pä del sättsom socialdemokraterna föreslår. De räknar upp ett antal saker som behövergöras, bl. a. en inventering av bebyggbar mark. Del är ett sådant arbele somvartenda år pågår i den kommunala verksamhelen och som tar sig Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Vidare finns en mängd andra saker som man skall lahänsyn lill i bostadsplaneringen. Jagsade i mitt första inlägg all det pågår ett arbele med reformering avbygglagen, och givetvis skall en del av de krav som man från samhällets sidacenirali ställer upp för den kommunala planeringen gå in som generellaföruisäiiningar där. Enav mina förslå uppgifter i var all försvara en motion avcenierpariiei med något liknande luddigt krav som del denna moiion innehåller,och Jag fick naluriiglvis då starkt motstånd från myckel framståendesocialdemokratiska debattörer, som sade: Så här dåligt undertag kan man inlebegära all fattar beslul på. Del måste vara mer preciserat vadmotionärerna vill. - Det är precis vad vi säger här. Vi tror inle au del ärmöjligl all gå fram på del här sättet. Delfinns en mängd problem i del socialdemokraierna räknar upp. En del av dem är berördai den framställning lill regeringen från generaldireklörerna i planverkei ochbosiadssiyrelsen som har nämnis . Jag iror att del är bådenödvändigt och värdefullt all starta med analysen, som kan göras på olika sättoch inom olika uppdrag, där man då arbetar med den här inriktningen. Sedan kanåtgärder vidias konkret inom ämbetsverkens arbetsuppgifter och genom olikauppdrag från regeringens sida. Dei är möjligt all man sedan också skall haparlamentariska inslag i det arbetet. Men man skall starta med att analyseravad del är man vill nå fram lill och inle utreda hur socialdemokraternasmålformuleringar skall bli genomförda. () kortgenmäle: Om del nu är så alt ni - som ni har sagt också lidigare år -egentligenär ense med oss, men bara inte vill tvingas erkänna all de förslag som vilägger fram är bra. varför har ni då hillills inle velat kosta på dem enordentlig sakbehandling i utskottet eller i utskollsbetänkandena? Varför villni bara springa förbi det som om det skulle vara någonting nästan litetskrämmande? Ärdelså all vi kan hoppas på att ni visar bättre ansvar för och siörre omsorg omdelta från ert håll nästa gång? Vi har upprepat vårt krav i vår moiion medanledning av regeringens förslag beiräffande energihushållningen, eftersomdenna typ av planering av stads- och samhällsförnyelse i högsta gradsammanhänger med hur en vettig och effektiv energihushållning skall kunnagenomföras, inte minsl i den översiktliga samhällsplaneringen och i flerfamiljshusbeståndet,där det också är många andra problem förknippade med ombyggnadsverksamhelen ochmiljöförbätlringarna. Kan vi, , hoppas på all ni nästa gång somutskottet får behandla denna fråga - den kommer Ju upp igen efter påsk -larseriöst på den och ger er tid all diskutera den med oss? Vi kanske dä kan kommafram till de preciseringar som ni lycker är nödvändiga-även om jag mera irorattdet är fråga om undanflykter från ert håll. Kan vi dä genom all gemensamtdiskutera detta, kalla in experter osv. i utskottet komma fram lill enkonstruktiv skrivning, tror Jag att del skulle vara till nytta för helasamhället. vice talmannen anmälde alt att lill prolokollel få anlecknat all han inle ägde räll lillylteriigare replik. Bara en liten kommenlar till socialdemokraternas reservalion beiräffandeanslag lill bosiadsbidrag. Som jag sade lidigare följer socialdemokraterna istort sell bosiadsslyrelsens anslagsäskande. Del görs ju nu kraftiga höjningarav bl. a. den övre hyresgränsen, som gör alt den bälire svarar motnyproduktionens boendekostnader, och del gäller framför alll för barnfamiljerna.Det sker också en kraftig förbättring av det statliga bidraget vilken framföralll gynnar flerbarnsfamiljerna. Vi har medvetet varil litet återhållsamma närdet gällt bostadsbidraget lill familjer utan barn, och del återspeglas i detfaktum att höjningen av den nedre hyresgränsen kompenseras av en höjning av denövre hyresgränsen, med samma belopp. Det innebär att det inte blir någon reellförbättring, och del är alltså resultatet av ett medvetet politisktställningstagande. Dessutomstod vi inför valet all antingen låta samhället gä in med åtgärder,som generellt skulle dämpa hyreshöjningarna, eller all kompensera dem som hårdesvagaste inkomsterna ellerden högsta försörjningsbördan för dessa. Vi gjorde däden bedömningen all det var myckel angelägel all generellt dämpahyreshöjningarna, och vi lade därför fram förslaget om underhållslån. Vihar också funnit att delta fält effekier som gör att den genomsnittligahyresnivån ökat med 4 ä . Del skall vägas mot att de övrehyresgränserna - som vi egentligen inle skall diskutera nu - fr. o. m. den 1januari 1979 överstiger den faktiska hyreshöjningen . Det torde även bli säall höjningen av de övre hyresgränserna kraftigt kommer att överstigaden faktiska hyreshöjningen. I ett läge där man har begränsade resurser måsteman Ju välja.Del har väl bara varil sä för socialdemokraterna all de haftOluren au komma litet i otaki med liden och inle hunnit la i beaktande defaktiska effekter som underhällslånen har haft pä hyresnivåerna. Låtmig så något kommentera delta med del nationella miljöprogrammet, eftersom delhar diskuterats vad de båda generaldireklörerna i bostadsslyrelsen resp.planverket har framfört för önskemål lill regeringen. Generaldireklörernahar kommit in med skrivelser om all de skulle vilja utreda och lägga uppprogram för hur vi kan använda den befinlliga bebyggelsen och hur vi kan göraden bälire. Del var elt arbete som vi hade påbörjal i deparlemeniei redan lidigareför all jusl strukturera problemen och se om man skall kunna gä vidare. Behövsdel offenlliga ulredningar? Kan man lägga ul speciella uppdrag på verken? Kanman ge verken ell egel ulredningsuppdrag' Kan man inom deparlemeniei vidlaförändringar ulan ulredningsuppdrag osv.? Del är myckel angelägel att vi fårengenomgång, sä alt del blir en förnyelse av den befinlliga miljön inför1980-lalet och sä alt den befintliga bebyggelsen kan omvandlas på sina egnavillkor och inle enligl nybyggnadsvillkor vad gäller byggnormer och lånevillkorsom del ju fakliskl är . Varje omvandling av bebyggelsen sker mer ellermindre på dispens Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Mendet där lycker jag låter som om del är något helt annat än vadsocialdemokraterna är ute efter, nämligen ell program för den totalabebyggelseutvecklingen, ett program som enligt deras mening bör läggas lillgrund långsikligt nationellt miljöutvecklingsprogram. Jag ifrågasätterom det inte är ett så gigantiskt uppdrag för en statlig utredning alt manriskerar att stoppa upp hela verksamheten. Vi har ju redan nu olikaplaneringsinstrument för miljöulvecklingen inom exempelvis den fysiskariksplaneringen. Där kommer det en ny rapport lill sommaren om hur vi skallhushålla med mark och vatten. Del kommer också ellutredningsförslag beträffande ny bygglag, där sådana här frågor las upp. All dåtillsätta en stor offentlig utredning med målsättningen all man skall utformaett nationellt miljöutvecklingsprogram verkar för mig som elefan-liasis.Delärbrållom med att fä fram förändringar när del gäller den befinlligabebyggelsen. Vi måste veta hur vi skall kunna tillgodogöra oss den oerhörtslora resurs som finns i denna bebyggelse, och där skall man inle blanda innationella miljöulvecklingsprogram. () kortgenmäle: Om bosladsministern hade läst vidare i vår moiion skulle hon ha funnitatt den här utredningens första uppgift skulle vara att la fram underlagetfördel mera begränsade uppdraget, som bl. a. har tagits upp av de tvågeneraldireklörerna och som tydligen också departementet håller på med. Mendärefter skulle den även kunna la itu med mera långsikliga uppgifter.