prot · G209128 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:128 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. §1 Val av ytterligare en suppleant i finansutskottet Företogsval av en suppleant i finansutskottet. Enliglelt till kammaren inkommet protokollsutdrag har valberedningen enhälligtföreslagit till suppleant i finansutskottet. Kammaren utsåg, lill suppleant i JinansutskollelHugo () §2 Justerades protokollen för den 4, 5 och . §3 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Undertecknadanhåller härmed om ledighet från riksdagsarbetet den 30 april-den 2juni 1979. Kammarenbiföll denna ansökan. Förste vice talmannen anmälde au ()under denna lid skulle tjänstgöra som ersättare för Per . §4 Föredrogs och hänvisades 1978/79:207 lillnäringsutskotlel 1978/79:208 lilljordbruksutskottet §5 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2553-2584 tillarbeismarknadsutskollet 1978/79:2585 tilltrafikutskottet 1978/79:2586 och 2587 lillskalieutskollel 125 Nr 128 1978/79:2588 lill arbeismarknadsutskollet Fredagenden /79:2589 till jordbruksuiskollel 1978/79:2590till kulturutskottet 1978/79:2591 lillkonstitulionsuiskotiet §6 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1978/79:175 och 176 1978/79:182 om försöksverksamhet med s, k,konlrakisvård av narkotikamissbrukare som har begått brott 1978/79:196 med förslag lill lagom förbud motinvesteringar i och 1978/79:205 med förslaglill renhällningslag, m, m, 1978/79:211 om slöd tillbeställare av fartyg, m. m. 1978/79:212 om ändring ibrottsbalken, m. m. §8 Anmäldes och bordlades Motioner 1978/79:2592 av KunHugosson och med anledning av proposilionen 1978/79:109 omändring i datalagen (1973:289) 1978/79:2593av och med anledning av proposilionen 1978/79:125 medförslagom tilläggsbudget III lill statsbudgeten för /79 1978/79:2594av och med anledning av proposilionen1978/79:141 om redovisning av mervärdeskatt, m. m. med anledning av propositionen 1978/79:163 medförslag lill lag om skötsel av Jordbniksmark 1978/79:2596av m.fl. 1978/79:2597 av ÅkeGillslröm 1978/79:2598 avRolfHagel och AlfLövenborg 1978/79:2599av m.fl. 1978/79:2600 av HansNyhage m.fl. . 1978/79:2601 av HansNyhage m.fl. 1978/79:2602 av AllanÅkerlind och med anledning avproposilionen 1978/79:180 om läroplan för 1978/79:2603av Lennan m.fl. 1978/79:2604 av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:183 omändring i arrendelagstiftningen 1978/79:2605av och Per med anledning av propositionen 1978/79:187 omhuvudmannaskapet för fiällsäkerhelen m. m. §9 Anmäldes och bordlades 1978/79:29 med anledningav propositionen 1978/79:128 om en allmän folk- ochbostadsräkning , m. m., Jämle moiion 1978/79:30 med anledning avpropositionen 1978/79:140 med förslag om allmänberedskapsbudget för /80 1978/79:31 med anledning avproposilionen 1978/79:158 om höjning av 1978/79:26 med anledning av propositionen1978/79:100 såvitl gäller vissa frågor rörande medicinsk utbildnings- ochforskningsverksamhet i m. m. jämte moiion 1978/79:35 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden 1978/79:36 angående verkställd granskning avStiftelsen verksamhet och förvaltning §10 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits lill kammarkansliet 1978/79:177 av ErikJohansson i Hällsta (c) lill kommunministern om beredskapen motoljekalastrofer: Den oljekatasirof som drabbat skärgården iStockholms län kan få myckel allvarliga och vittgående konsekvenser förframliden. Fågellivet är allvarligt hotat liksom de marinbiologiskabetingelserna. Att ta hand om bärgad olja är också förenatmed miljörisker. Deberörda skärgårdskommunerna utsätts för hårda påfrestningar. Deras resurser,ekonomiskt, personellt och tekniskt, är inte tillräckliga för all de skallkunna möla katastrofer av den arl som drabbat . Del nuinträffade kan också fä konsekvenser för det röriiga friluftslivei ochlurismen. Fredagenden 20 apnl 1979 Trols all den nu inträffade katastrofen tyvärr baraär en av flera som drabbat våra kuster under senare är, verkar berördamyndigheter ha kommit i gäng myckel sent med sina bekämpningsälgärder. Inteheller synes det föreligga klara linjer för olika organs agerande ochansvarsområden. De förseningar som skett kan ha inneburit bestående skador. Dennu aktuella katastrofen belyser också pä nytt behovet av all del runt vårakuster, ute i skärgårdskommunerna och pä öarna, finns resurser och malerial föralt snabbt gripa in i saneringsarbelel. Ortsbefolkningens och andra frivilligasinsatser harockså visat alt del finns en klar vilja all ställa upp förskärgärden. Också i del här sammanhanget framstår förslag om avbe-manning avfyr- och lotsplalser som märkliga. Mot bakgrund av delanförda vill Jag fråga kommunministern: Anser statsrådet attansvarsfrågan för oljebekämpning är klariagd? att det finns en tillfredsställande beredskapsplan för berördasamhällsorgan i händelse av oljekataslrofér av den typ som drabbatStockholms skärgård? Vilkainitiativ avser regeringen la för alt förslärka beredskapen för framtiden? Avserregeringen förstärka möjligheterna för ortsbefolkning och lots- ochfyrvakispersonal att snabbi gripa in i bekämpnings- och saneringsarbelel? 1978/79:178 av Kari-ErikSvanberg (s) lill kommunministern om beredskapen mot oljekalastrofer: debatterade i är vårberedskap mot oljeutsläpp. Utgångspunkten för den interpellation och den frågasom föranledde debatten var den oljekatastrof som drabbade i november1978. Idebatten gav jag uttryck för den förvåning som bohuslänningarna kände överradions och de båda TV-kanalernas nyhetsbevakning av miljökatastrofen. När ellpar lusen lon löskommen olja i hård västlig storm slungas in mot klippor, skäroch kust mellan och , en sträcka , resulterar det inågra spridda notiser och reportage i radions och de båda TV-kanalernasnyhetssändningar. Jagtillfogade: "Vi bohuslänningar undrar ibland vilket hojtande det skulle hablivit om man haft samma oljehelvele i sedan mitten avnovember mellan exempelvis och . Del är en lika långkusisträcka som den drabbade delen av Bohuskuslen." Nuhar oljan lyvärr också drabbat skärgärd. Vi har i samband därmedfått belägg för hur är. Nyhetssändningefter nyhetssändning, , har vi i dramatiskareportage och rapporter kunnat följa oljeklumparnas väg in mot öarna iStockholms skärgård. Enjämförelse med bevakningen av den enligt många bedömare långt värreoljekatastrofen i , där oljan av högt vattenstånd och hård storm bilvispressades 60-70 m upp på land och där saneringsjobbel bedrivits i snöstorm ochbitande kyla, blir förödande för tilltron till radio- och TV-rapporleringensallsidighet och opartiskhet. Dellaär naturligtvis en skandal i sig, men värre är all många bibringats denuppfattningen att obalansen i nyhetsbevakningen påverkal regeringens ochberörda myndigheters ålgärder. Närtrycket från massmedia växte beslöt regeringen om en massiv insats av militärför alt bekämpa oljan i . När vi bohuslänningar tryckte påhos regeringen om hjälp i kampen mot oljehelvetet på Bohuskuslen fick visvaret: "Vadtill sist gäller frågan om vilka resurser regeringen ämnar ställa till dedrabbade kommunernas förfogande får Jag erinra om all kommun enligl brandlagensbestämmelser är berättigad lill ersättning av statsmedel för såväl bekämpningsom sanering av löskommen olja, som har flutit i land frän havet." Iövrigl skulle vi enligt vad kommunministern anförde i kammaren den 30 november 1978föriila oss på "självsanering genom naturens egna läkandekrafter". Saneringsarbelelpågår nu för fulll i . Vissa partier av kusten beräknas varagrovsanerade , andra avsnitt liksom finsanering kan la ell halvårupp till ell år ytteriigare. Bara på Sotenäsel har man tagit hand om 800ton olja. Delhar väckt stor förvåning i all både fartyg och personal dirigeratsbort från del viktiga saneringsarbelel över lill . Manfrågar sig om saneringsarbetet är viktigare i än i denbohuslänska. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga kommunministern: Vilkaär skälen för regeringens beslut aU göra en massiv insats med militär personal i oljesaneringsarbetet i när vi i hänvisades tillkommunernas egna insalser och en "självsanering genom naturens egnaläkande krafter"? Avvilka orsaker har saneringsfarlyg och personal omdirigerats från saneringsarbelel på Bohuskuslen lill moisvarande arbete i ? §11 Meddelande om frågor Meddeladesall följande frågor framställts 1978/79:504 av ilJonasson (c) till kommunikationsministern om antalet uppkörningsställen förkörkortsprov: föreligger möjligheter för flertaletkörkortselever att avlägga fullständigt körkortsprov pä hemorten, dvs. såvälpraktisk och teoretisk utbildning i 9 protokoll 1978/79:127-129 körskolasom uppkörning inför besiktningsman. har emellerlid från skilda häll kommiluppgifter om all trafiksäkerhelsverkel har för avsikt au dra in ell anlal av delokala uppkörningsslällena. I hotas, enligt dessa uppgifter, orter somi första hand Filipslad, , men också , ochArvika av au mista uppkörningsmöjligheier. I slällel skulle dessa centraliseraslill ell fåtal orter. Delta skulle också innebära ökade koslnader för de eleversom berövas möjlighelerna all köra upp pä hemorten. Jag vill därför frågakommunikationsministern: Finnsdel någon grund för uppgifterna om indragning av elt anlal uppkörningsställenför körkortsprov? Vilkenuppfattning harstalsrådelnärdel gäller körkortselevers möjligheler all påhemorten få avlägga fullständigt körkortsprov? det vara förenligt med en Jämlikhelsuppfatlning alt elever som ejfår möjlighet att köra upp pä hemorten skall vidkännas extra koslnader härför? 1978/79:5(15av () lill statsrådet om besvärsrätien vidindragning av skolenhet, m. m.: beslulade regeringen alt ändraskolförordningens 19 kap. 7 § tredje stycket så, att man avskaffade föräldrarsenligl praxis tillerkända rätt att besvära sig över länsskolnämnds beslut omanordnande eller indragning av skolenhet. Genom detta regeringsbeslut hindraselevernas föräldrar att exempelvis besvära sig över beslul om indragning av denskola som de - kanske tillsammans med områdets övriga invånare - kämpat för allfö behålla både för barnens skull och för att ge området framtidsmöjligheter. Medanledning härav vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka motiv hade regeringen försitt beslut att avskaffa föräldrarnas besvärsräll gällande beslut om bl. a.indragning av skolenhet? Anser statsrådet all nämndaändring av skolförordningen överensstämmer med kraven på närdemokrali ochsträvandena all ge människor möjligheler att påverka sin situation? 1978/79:506 av ToreNilsson (m) lill socialministern om omprövning av social-och skolpolitiken: Självmorden bland barn ökar i väriden, meningenslans är ökningen så stor som i . är ökningen 25 gånger -från 0,5 lill 13,5 på 100 000 födslar. Det gäller barn i åldrarna 5 lill 14 är.Anledningen är icke utredd men tydligt är att vårt samhälle icke är barnvänligloch att hem och skola misslyckats att ge barnen trygghet och livsinnehåll. Är regeringen beredd altompröva social- och skolpolitiken med hänsyn lill rapportenom denna barndödlighet och de många missförhållanden som i övrigl framträder ibarn- och ungdomsväriden? 1978/79:507av () lill jordbruksministern om bevarande av en svensktillverkning av lantbmkstraktorer: Jordbruksministern härvid flera tillfällen uppmärksammalspade förhandlingar som pågår mellan och det finska företagetValmet beiräffande iraklortillverkningen. a. har de fackligaorganisationerna begärt Jordbruksministerns medverkan för att fåberedskapssynpunklen prövad av regeringen. Medanledning härav ber Jag att lill jordbruksministern få ställa följande fråga: Anserjordbruksminislern del för jordbmkels vidkommande frånbered-skapsförsörjningssynpunkl angelägel alt bevara en svensk tillverkning avlantbrukstraklorer? 1978/79:508 av LillyHansson (s) lill utbildningsministern om lidpunkten för offentliggörande avinnehållet i proposilion: "offentliggjorde" utbildningsministerJan-Erik en proposilion om vårdutbildning. Någon sådan proposition haremellerlid inte mottagits i . Motdenna bakgrund vill Jag till utbildningsminister ställaföljande fråga: Anserutbildningsministern au del är acceptabelt aU inte får propositioneni anslutning lill all regeringen presenterar denna? §12 Kammaren åtskildes kl, 15,02,