prot · G209149 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag vill här bara hänvisa till all utskotlets yttrande ärpositivt på den här punkten men atl utskottet inle har ansett att man nu skullekunna vidla någon förändring i den överenskommelse som förelåg vid tiden förutskottets behandling av frågan. Etableringsreglernaför tandläkarna har diskuterats åtskilliga gånger här i och har redanvållat en stunds diskussion . har utskottet inte funnit anledningatl tillstyrka förslagen om en avveckling av reglerna. nämnde nyssden pågående landvårdsutredningen, som har lämnat ett delbetänkande . Därföreslår man att etableringsbegränsningen skall föriängas t. o. m. 1982 förattutbyggnaden av folktandvården skall kunna fullföljas. Utskottet har inte haftanledning ta ställning till det utredningsförslaget, men utskottet vill inle numedverka till alt etableringsreglerna för landläkarna avvecklas. Närdel gäller den speciella frågan om möjligheterna för privatpraktiserandetandläkare att utnyttja delpensionsreformen säger utskotismajoriieten iskrivningen att har möjlighet att bevilja undanlagandefrån de regler som gäller beträffande ersältningsetableringen. Vi förutsätter iutskottet all kommer atl uppmärksamma det här problemetnär reglerna om delpension för egenföretagare börjar tillämpas. Moderaternavill också ha en översyn av formerna för fastställande av vårdlaxorna och ärtveksamma lill medverkan. Utskottet har sagt,och vi vidhåller den uppfattningen, att besitter denkunskap som erfordras beträffande den allmänna försäkringen. Vi menar atl detdärför är rikligt att verket förbereder beslutet om taxorna. Enannan fråga som vi har haft uppe åtskilliga gånger och som logupp i sitt anförande är ersättning vid sjukvård utomlands. Ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. pågår ett arbete med atlträffa konventioner på detla område, och vi har i utskottet liksomtidigare år hänvisat härtill. I arbetet med konventionerna försöker man fö frambra lösningar på sjukvårdsfrågorna såväl vid tillfällig vistelse utomlands somvid bosättning utomlands. Beträffandeden individuella taxebindningen för läkare föreligger förslag i motionen avIngegerd och och även i en socialdemokratisk motion.Men dessa båda motioner går i helt olika riktningar. När man nu tar upp detlasom en oerhört slor fråga tycker Jag del är viktigt alt påminna om all delbeslut som har fattats om den individuella taxebindningen bara gäller för åren1978 och 1979 och alt beslutet naturligtvis sedan måste omprövas. Enligtuppgifter som föreligger har det inte förekommit någon etableringefter den här individuella taxebindningen. Utskottet finner nu inte anledningatt ändra de regler som finns och som alltså är av så kortvarig natur. Vi villdärför inle gå med på den utvidgning som föreslås i den moderata ochcenterpartistiska motionen, alt de här individuella taxorna skulle kunna gällaäven vid enmansetableringar. Vi vill inte heller gå med på detsocialdemokratiska förslaget alt man nu skall slopa möjligheten tillindividuell taxebindning. SvenAspling redogjorde ingående för innehållet i den socialdemokratiska motionen2489. Den innehåller en hel del kommentarer, dels till överenskommelsen medsjukvårdshuvudmännen, dels till propositionen. En del kommentarer är positivaoch en del kanske litet mer kritiska, vilket också kom fram i . Motionen utmynnar i förslag om tillkännagivande om en uppföljning avöverenskommelsen med sjukvårdshuvudmännen, dvs. Det yrkandet återkommer i reservationen 2.1 övrigt har manföljt upp motionen i ett särskilt yttrande. Utskottsmajoritetenmenar att ett sådant uttalande om uppföljning inle är nödvändigt. Vi pekar påden äldreberedning som regeringen har tillsatt och på ett uttalande som socialutskottethar gjort i detta sammanhang. Utskottet har där sagt atl vi kan förvänta enintensifierad uppföljning av äldrevården i och med alt denna äldreberedning hartillsalls. Dessutom kommer socialutskottet längre fram att behandla frågor somrör kvaliteten på långtidssjukvården. Jagvill gärna säga atl jag delar uppfattning att den ekonomiskasituationen inte skall vara avgörande för om man kan få den sjukvård ellerläkarvård som man behöver. Men de avgiftshöjningar som man nu har kommitöverens med sjukvårdshuvudmännen om är förhållandevis rimliga. Och jag villgärna påminna om alt det även under den socialdemokratiska regeringstidenskedde kontinueriiga höjningar av denna avgift, som från början värden s. k.7-kronan och som naturiigtvis var viktig när den infördes. Ireservationen 4 fullföljer socialdemokraterna molionsyrkandet om en utredningnär det gäller avdraget på sjukpenningen vid sjukhusvistelse. Jag villkommentera detta med att vi är medvetna om atl regeringen beaktar denna fråga. Det framgår också av del förslag som har lagts fram i proposiiionen.Utskoltsmajoriteten har därför inte funnit anledning alt nu föreslåtillsättande av en särskild utredning. KarinNordlander talade om några motioner kommunisterna. Honbörjade med motionen beträffande glasögon. Dei finns nu vissa grupper som kanfå bidrag till sina glasögon. Det gäller barn, ungdomar, svårt synskadade ochstarropererade. Den s. k. hjälpmedelsgruppen har sett över denna fråga och harfunnit all det i varje fall inte nu kan anges andra grupper som viasjukförsäkringen skulle få generellt stöd till glasögon. Utskottet yrkar därföravslag på motionen 199. Vänsterpartietkommunisterna tar i en motion beträffande långtidssjukvården upp frågan omförbättringar av kvaliteten på vården. Man tar i ytteriigare en annan motionupp frågan om patientavgiften i den öppna vården. Man vill avskaffa den och manvill också minska avdraget från sjukpenningen för sjukhusvård. I de frågornavill Jag hänvisa lill vad jag har sagt här tidigare i anslutning till desocialdemokratiska motionerna i samma frågor. Utskottet har yrkat avslag ävenpå dessa vpk-motioner. Tillsist skulle jag vilja säga ett par ord beträffande motionen 1661 frånvänsterpartiet kommunisterna. Del är en motion som vi alla känner väl igen. Denrör menstruationsskydd och innehåller förslag om att sådana skydd som försäljspå apotek skall kunna ingå i den grupp av varor som ra balleras genom sjukförsäkringen.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och yrkar avslag på motionen. Jagskulle vilja tillägga att om kommunisternas förslag i dettaavseende genomfördes skulle vi sannolikt få förslag på en mängd olika varor somman skulle anse vara lika väl motiverade alt komma i fråga för sådanersättning. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. (vpk)kort genmäle: Jag förstår inle riktigt, , hur man kan skilja påmänniskor med synskador och att man klassar dem så att del bara är vissagrupper som skall kunna fö fria glasögon. Synskadorna är naturiigtvis intelikadana, men behovet av glasögon måste vara lika stort för alla. Jagvill redogöra för hur man har handlagt den här frågan inom länslandsting. Där uppgår statsbidraget för glasögon lill 3 milj. kr. Landstingetgjorde en beräkning av hur många patienter som behövde glasögon, och så delademan helt enkelt statsbidraget i motsvarande antal delar. Del blev då 105 kr.per patient. Del visade sig emellertid atl hade räknat alldeles förhögt i fråga om behovet, så del blev pengar över. Man tjänade på statsbidraget såatt säga. Då var så generöst all man gjorde en ny fördelning avpengarna på ett mindre antal patienter. Resultatet blev alt bidraget kundehöjas lill . Då var man säker på atl statsbidraget räckte och alt delockså läckte administrationskostnaderna. Atl det fanns en rekommendation omfria glas glömde man bort. Alla fick lika mycket eller li-ka litet. Att prisetpå just specialslipade glas kan vara väldigt olika tog man ingen hänsyn till.Bidragsrälten har också begränsats så atl små barn får ersättning högst en gångom året och större barn och ungdomar högst en gång . Landstingetfördelar alltså de statsbidrag som utgår ulan atl Ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. självt skjuta tillnågonting, och del var väl inle meningen med den här rekommendationen. SVENASPLING (s) kort genmäle: Jag noterar atl nu själv konstaterar att denprivaiiseringsaktion som man genomdrev i 1977 och som ävenfolkpartiet ställde sig bakom resulterat i all inte en endaprivailäkarmoltag-ning etablerats. Jo, därför alt landslingen kort ochgott har avvisat det. Landstingen kämpar för att fö sina vakanser inomvårdcentralerna besalta med ordinarie läkare. Vi socialdemokrater protesterademot aktionen när den genomfördes. Därför är det för oss helt följdriktigt, närnu misslyckandet är ett faktum, att etableringsrätlen avskaffas. Vi behöverinle vänta med att avskaffa något som enligt vår uppfattning redan från börjani alla avseenden var felaktigt. FårJag sedan, herr talman, bara säga beträffande sjukpenningavdragen all denfrågan inle alls är så enkel som vill göra gällande. Vi har i vårmotion pekat på alt låginkomsttagarna kommer i en myckel besvärlig situation.Vi har pekat på att med en månadslön på t. ex. . Vid sjukhusvistelse dras först skall på sjukpenningensbruttobelopp och därefter görs sjukpenningavdragel. Del belopp som blir kvar ärungeför ,dvs. en tillgänglig månadslön på ca . Problemet kvarstår,även om sjukpenningavdragel inle nu höjts. Även om Jag hade haft ansvaretfördel här-det vill Jag gärna säga-skulle Jag anse frågan mogen för en översyn.Man skall då se över garantireglerna och om förfarandet vid skatteavdraget påsjukpenningen behöver ändras. Del är en rad frågor som anmäler sig här. Det ärdärför vi har upprepat kravet på en översyn. Låtmig allra sist bara säga till att vi i vår reservationoch iett särskilt yttrande har tagit upp den utomordentligt vikliga frågan omlångtidssjukvårdens utbyggnad. Vi har konstaterat att den uppgörelse som nuföreligger i huvudsak följer det förslag vi år har framfört. Jag harmed tillfredsställelse noterat att vi nu fött igenom principen alt särskildastatliga insatser behövs för utbyggnaden. Men vi måste följa upp detta. Jaghänvisar här till våra motioner, där vi konkret anger vad somnu är angeläget all följa upp i samverkan med landstingen. () kortgenmäle: började med atl fråga mig hur man kan skilja den enasynskadade från den andra och tog sedan eu exempel som Jag tycker klart visadehur viktigt det är alt man gör sådan åtskillnad. Del finns personer som harsådana synskador all de ofta måste undersöka sina ögon och byta glasögon. Fördem kan del här stödet vara viktigt. Det är inte viktigt på samma sätt för allasom har behov av glasögon. Attlandstingen sedan behandlar det här på olika sätt kan vara alt beklaga, men viför hoppas att där sker en förbättring, så all fler av dem som verkligen är ibehov av den här hjälpen kan komma i åtnjutande av den. SvenAspling tog igen upp frågan om sjukpenningavdragel och vad del kan betyda förlåginkomsttagare. Jag har också sett det här räkneexemplet; del finns i tvåsocialdemokratiska motioner. Men Jag är inle helt övertygad om att det äralldeles adekvat. Det blir en viss skillnad om man beräknar sjukpenningavdragelföre eller efter skatteavdraget. Jag har för mig alt man i del här exempletkommer speciellt lågt genom att man väljer ett oriktigt sätt alt räkna på. Delhärar en fråga som tas upp i de kommande överiäggningarna medsjukvårdshuvudmännen. Det finns väl därför knappast någon anledning atttillsätta en speciell utredning i den här frågan. Ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. SVENASPLING (s) kort genmäle: Vi för väl, här som i många andra frågor,återkomma. Den här översynenmognar fram till en nödvändig åtgärd. Jagskall inte ta upp hela den här frågan. Jag vill bara säga till skatteavdraget självfallet görs på bruttobeloppet. Konsekvensernaför låginkomstlagarna blir de som vi har pekat på. Del är anledningen lill attvi anser alt denna fråga behöver bli föremål för en översyn. Även omgaranliregeln finns, visar det sig i praktiken all den inle är någon bralösning. Därför har vi tagit upp denna sak. Jag är övertygad om att vi förreller senare är framme vid en reform på denna punkt. Jag skulle gärna, herr talman, vilja utnyttjaminuterna ytterligare genom att peka på den reservation vari vi understrukitnödvändigheten av alt uppgörelsen med följs upp i sinaolika viktiga delar. Det gäller personaltätheten, utbildningsfrågorna och överhuvud laget planläggningen i fortsättningen. Ett understrykande här är på sinplats. Därför har vi markerat detta särskilt i våra motioner och i vårreservation. INGA (vpk): Jag skall tala om vpk:s motion 1661, som behandlar mensskydd. 2miljoner kvinnor i har mens och handlar mensskydd för 150milj. Köper kvinnan mensskydd på kostar de . Köper hon dem på varuhus eller i vanliga affärer kostar de , ochom hon köper dem i pressbyrån kostar de . Vänsterpartietkommunisterna anser alt mensskydd skall betraktas såsom medicinskanödvändighetsartiklar och som sådana självfallet undandras den kommersiellaprofitjakten. Men tvärtom har produktionen av mensskydd blivit en lönandestorindustri. Prishöjningar har - del vet kvinnorna här i kammaren - skeukonlinueriigt. - det är de senaste prisuppgifterjag har-höjdebåde Mölnlyckeoch MoDosina priser . var prisernaalldeles för höga. Detfinns, herr talman, väldigt många olika varianter av mensskydd. Del saluförsett dussin olika märken i ett 20-tal olika produktvarianter. Det kommerständigt nya varianter av mensskydd. Antingen har det "rundad lopp"eller också talas det om "tampongen som är gjord på ett helt nyttsätt" eller om tampongen "med tre viktiga fördelar". Det kostar mycket attutveckla alla dessa nya varianter av mensskydd, och Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. tillutvecklingskostnaderna kommer reklamkostnaderna, som är väldigt stora. Manräknar med atl annonskostnaderna för mensskydd ligger pä 5 milj. kr.Annonskoslnaderna brukar uppgå lill hälften av de totala reklamkostnaderna. 10milj, kr, kostar alltså bara den s, k, marknadsföringen av mensskydd. Kvinnornaär mer betjänta av några men billiga och bra mensskydd i stället för del otalmensskydd som finns med olika påhittade finesser. Att göra reklam förvaror som är nödvändiga tycker vi är onödigt. Detgår både atl utveckla och alt sälja billiga mensskydd. Del visarApoteksbolagels försäljning av mensskydd. Men tyvärr är Apoteksbolagets andelav försäljningsvolymen på marknaden bara 12 96, Principiella,medicinska, hygieniska, sociala och ekonomiska aspekter på mensskydd motiverarett aktivt ingripande från i denna fråga. Mensskydd borde enligtvpk:s mening såsom medicinska nödvändighetsvaror ingå bland de varor somrabatleras genom sjukförsäkringen. Utskottetsmotivering för avslag är minst sagt en undanflykt, tycker jag. Jag yrkar med det härbifall lill motionen 1661. Dekostnadsfria AD-viiaminerna till barn drogs in fr. o. m. Imotionen 200 kräver vpk atl dessa vitaminer återges kostnadsfritt. Jag är gladatt konstatera att de kostnadsfria AD-vitaminerna, som logs bort av dåvarandesjukvårdsministern , åter kommer att ges - om Jag läser rätt iulskottsbetänkandet på s. 20, där det står: "Enligtden förevarande överenskommelsen mellan staten och sjukvårdshuvudmännen harförutsatts alt de senare kostnadsfritt skall tillhandahålla AD-viiaminpreparatgenom mödra- och barnavården." Sedankonstaterar utskottet att med detta har bl. a. vpk-motionen nr 200lillgodosetts. Jag hoppas att det är på det viset och atl vitaminerna ifortsättningen kommeratt ges kostnadsfritt, för de är väldigt betydelsefulla urmånga aspekter. Dettagör att Jag inte här behöver yrka bifall till motionen 200, men Jag gör detalltså lill motionen 1661. I det här utskottsbetänkandet behandlas ett antal motioner samt denuppgörelse som har träffats mellan och statsmakterna ifråga om sjukförsäkringsersättningen . Låtmig påminna om att denna överenskommelse är enhälligt godtagen iLandstingsförbundets styrelse. Det bör observeras av såväl somPer-Eric Ringaby att socialdemokrater och moderater i styrelsen har godtagituppgörelsen. Delhar i den här debatten från flera håll förekommit mol landstingenssjukvårdsverksamhet. Låt mig säga att landstingspolitikerna och landslingenssjukvårdspersonal känner sitt ansvar, och Jag tror atl del är ganskaöverflödigt med och pekpinnar av del slag som har serverats Jag tycker atl del ärett sätt alt försöka misskreditera landstingens sjukvårdande verksamhet sommedför alt många ställer sig tveksamma lill vården. Många ställer sig ocksåtveksamma lill arbete inom sjukvården. Jagär klar över, med många års landstingserfarenhel, all landstingspolitikernaföljer upp sin sjukvårdsverksamhet för atl på allt sätt göra det bättre förpatienterna. Det om del. Viär ense om huvuddragen i den sjukvårdspolitik som förs här i landet.Landstingen har huvudansvaret för sjukvården och försöker på allt sätt främjagod kvalitet i vården. Därom råder heller inget tvivel. Men trots det är delklart - och här kommer Jag in på del resonemang som förde angåendemitl ställningstagande lill reservation 6 - alt del finns människor som harsvårt att finna sig lill rätta i den stora sjukvårdsapparaten och som söker atti den privata sjukvården fö ett gott alternativ. Densom har läst bok hus vet atl det ändå finns vissa problem i destora sjukhusen, och det gör all många vill söka sig till privatläkare. Del ärganska intressant alt se - har gjort undersökningar om detla - att avbefolkningen säger sig vilja välja läkare. Ettav älsklingsord är privatisering. Jag vill då påminna om alt år1974 hade vi 823 privatpraktiker i landet. 1977 hade antalet gått ned till 715,och är del ungefär 700. När man sedan av debatten för intrycket alt dethar ökat högst väsentligt vill Jag påminna om att var avalla läkare privatpraktiserande. Den siffran sjunker medhänsyn till att privatläkarna åldras. Många lämnar sina tjänster utan att delkommer någon i stället. Det är från den utgångspunkten ochLäkarförbundet med flera parter kommit fram till att man vill fö enålerrekrytering av 30 tjänster . Dethar sagts att delta inle har kunnat följas upp. Det är av den anledningenIngegerd och Jag har väckt motionen 1247. Vi menar alt man måste sökafinna möjligheter till en individuell taxebindning sä att också en läkare skallkunna fö möjlighet att etablera sig. Det är inget olycksfall i arbetet atl jaghar gell min anslutning lill den motionen. Jag har i mina egna bygder sett aunär de privatläkare vi haft har slutat har det inte kommit nya, detta tillförföng för de patienter som finns och för den vårdsökande allmänheten. OmSven Aspling och andra ger sig ut i bygderna skall de finna den tendensen påmånga håll. Jag kan peka på , pekade på närvi förde en diskussion om dessa frågor. Vivet all folk vill välja läkare. Vi har haft en privat sektor tidigare, och detbör finnas privata läkare kvar. Då måste vi skapa förutsättningar genom en fritaxebildning, som också skall kunna gälla för år som kommer, sä att man förtrygghet i arbetet. Detvi til syvende og sidst är ute efter är alt trygga patienternas möjlighet tillgod läkarvård och fritt läkarval för de människor som vill ha det. Märkvärdigareär del inle, . FårJag med dessa ord yrka bifall lill reservationen 6 och i övrigt bifall tillutskottets förslag. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. () kortgenmäle: Del är något förvånande au , som har ett gammalt hedervärtengagemang på landstingssidan, står här och pläderar för en utökad privatläkarvård i det projekt som igen har lanserats. Nuär det faktiska lägel att landstingen mycket ambitiöst byggt ut den öppnasjukvården för att bl. a. föra sjukvården närmare människorna, inte minst iglesbygderna. Trots den kraftigt ökade läkarutbildningen - med ca I 000 nyaläkare - råder alltjämt läkarbrist i landet. Det är särskilt den öppnasjukvården, den vikliga långtidssjukvården och även psykiatrin som harsvårigheter-tre områden som den socialdemokratiska regeringen särskiltprioriterade. Idetla läge hittade den borgeriiga trepartiregeringen på att - trots våraprotester - införa en med den allmänna sjukvården konkurrerande privatläkarorganisation. Undra på atl landstingen ställt sig kallsinniga. Jagskall citera några rader av vad ett par Norriandsläkare skrev i Läkartidningenför sedan: "Argumentetom ökad valfrihet skorrar falskt - den ökade valfriheten i tätorterna sker påbekostnad av bl. a. den i . Vad ärdet för valfrihet atl välja mellantre distriktsläkare som inte finns? Vibehöver inga nyetableringar av praktiker på specialtaxor. Vi behöver läkaretill vårdcentraler som inle kan öppnas på grund av läkarbrist." nämnde sin hembygd. Jag kan väl inte detaljerna där närdet gäller denöppna vården. Men i , om Jag inte tar fel,finnsdel 71 ordinarietjänster. 41 är tillsatta. Resten upprätthålls med exempelvis AT-läkare. Vidvårdcentralen i har man fyra tjänster, två är besatta med ordinarieläkare. Långshytlan har två ordinarie tjänster, varav en är besatt medordinarie innehavare. I har man en vårdcentral med sex tjänster, menendast en av dem är besatt med ordinarie läkare. Iett sådant läge är det ju något förvånande att förenar sig medmoderaterna i en aktion för alt öka privatiseringen. () kortgenmäle: Jag redovisade siffrorna för förändringen i fråga om privatläkare.Sven Aspling säger alt vi får 1 000 nya läkare . Vi har sagt att av dessa1 000 nya läkare bör 30 kunna få ägna sig ål privatvård. Det är alltså intefråga om någon ökad privatisering - låt oss slå fast det. Sedansäger alt de här privatläkarna blir en konkurrent lilllandstingets sjukvård. Om vi skulle få en privatläkare i , blev dettill gagn för de patienter som får vänta i veckor och månader för att fåkomma till en läkare. De 700 privatläkare som vi har i detta land gör enviktig insats i den öppna sjukvården. Hur skulle det se ut på sjukvårdsområdet,om privatläkarna inte klarade sin del? Den frågan har man anledning alt ställasig. Jagtycker atl vi skall hålla oss till rimliga proportioner i den här diskussionenoch inte sväva ut på det sätt som gör. () kortgenmäle: Del här blir allt intressantare.Här kan man konstatera att EricCarisson uppenbart föredrar en privatläkare i framför att någon av devakanta tjänsterna vid vårdcentralen i blir besaU. Det är nästanuppseendeväckande atl denna kväll gör del uttalandet. Jag skulletro alt del kommer alt observeras i hans egen hembygd. Delär närmast uppseendeväckande att trots de myckel omfattandevakanserna i prioriterar privatsektorn. När han skall motivera delståndpunklstagandet för han in ett annat resonemang och talar om den totalavårdvolymen när det gäller privatläkeriet. Jag skall inte ta upp den frågan,eftersom detta är en annan sak. har skrivit på denna motion. Jag använde kanske etl alltför miltuttryck när jag sade att det varett olycksfall i arbetet. Del senaste inläggettyder på alt gjort del övertänkt och medvetet, och då är delminst sagt överraskande. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. ERICCARLSSON (c) kort genmäle: Man bmkar säga alt del är fråga om både ideologi och kunskaper. Jagtycker aU vi här skall hålla oss till kunskaperna om de verkliga förhållandena.Nog borde väl kunna förstå, att det skulle vara till gagn förpatienterna i om vi kunde få dit en av de 30 privatläkarna som den härfrågan gäller. Del skulle inte förstöra någon del av landslingssjukvården. Detblir inte heller någon konkurrens, utan del skulle i stället bli enkomplettering till nuvarande knappa läkartillgång.. Vadvi här bör diskutera är frågan hur vi skall kunna ge människor sjukvård och gedem frihet att välja läkare. Det är det diskussionen gäller. Med den brist påläkare som vi har i del här landet påverkar inte en eller två privatläkare iKopparbergs län den vakanssituation som föreligger. Det torde väl ändå slåklart. Andrevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat all han inle ägde rätt till ytteriigare replik. Den överenskommelse mellan staten och som nubehandlats i följer i stora drag tidigare uppdragna riktlinjer. Delär en överenskommelse om ersättning till sjukvårdshuvudmännen från denallmänna försäkringen.