prot · G20972 · 1978-12-31 00:00:00 — I timmerfrågan har jag med intresse läst vad som sägs i den norskaproposilionen - och jag tar för givet all statsministern också har gjort del -där man på norsk sida konstaterar atl del finns ett mycket starkt sambandmellan kravet på alt de kvantiteter som nämns i limmeravtalei också verkligenkommer atl motsvaras av leveranser; annars faller, som man OmSveriges framtida import av norsk olja, m. m. säger, grunden för självaöverenskommelsen på oljesidan. Inte minst mol bakgrund av vad statsministern nusade om betydelsen av själva oljeavialet aktualiseras då frågan, om viegentligen har något sådant. Om det visar sig alt vi har väldigt storasvårigheter att leverera timmer, anser norrmännen att det knappast existerarelt oljeavtal. Då är del naturiigtvis svårt att se atl delta i någon särskilthög grad kan bidra lill en ökad försöriningstrygghet. Jag har också läst den norska proposilionen. Där beklagar man atl maninle fick den typ av avtal som man ursprungligen hade tänkt sig och som skulleha inneburit all hade åtagit sig atl leverera en garanterad mängdvirke. nu innebär är att man erkänner den gränshandel som har förekommit genomårhundradena mellan och och som av transporttekniska och andraskäl är till fördel också för , även i lägen med virkesbrist. Annarsskulle det sannolikt inte förekomma sådan handel som vi harimport till av virke i betydligt större kvantiteter än dem sommotsvaras av den svensk-norska gränshandeln. Därav följer också att vad jagsagl om oljeavialets värde ur försöriningssyn-punkl står sig. Det är två heltfristående avtal. Men, som jag tillade i en lidigare replik, om relationernamellan och skulle försämras på grund av att den enaeller andra parten struntar i sina förpliktelser enligt avtalet kannaturiigtvis allting inträffa. Men jag kan inte se atl och somtvå stabila och pålitliga demokratier och vänner skulle bete sig på det sättetmot varandra. STAFFANBURENSTAM (): Det kanske är så som statsministern säger, men på s. 61 i den norskapropositionen står det följande, i fri översättning: Om inle uppnår denfastlagda nettoimporten av timmer följer av avtalet, alt detta kommer atlbetraktas som ett broll mot förutsättningarna för dessa protokoll. Delär del ställningstagandet frän norsk sida som får mig att fråga statsministernhur del egentligen förhåller sig. Det är slor skillnad mellan vad som sägs påresp. sida om Kölen, och det kan väl inte vara en bra inledning på ett samarbete.Jag vill starkt understryka alt jag välkomnar internationellt samarbete mellanländer och mellan företag, men det måste sättas i gång på ell sådant sätl altdel inte blir missförstånd, för dä går det åt ett annat håll än man vill. Isitt brev till landshövding i säger statsministern att han ärmedveten om alt varie form av virkesavtal med kan misstolkas. Men delallvariiga är om det kan misstolkas t. o. m. av de norskaregerings-representanterna, för då blir det som sagt inte ell förtroendefulltsamarbele. Och har man inget oljeavial ens i startlägel. Här finns ju elt avtal, och del finns också regler om hur avtalet skallefterlevas. En särskild virkesnämnd skall tillsättas. Del finns dessutom en s.k. blandad kommission för hela del induslripolitiska samarbetet mellan Sverigeoch . Dessa båda organ liksom andra skall ju se till alt parternauppfyller sina förpliktelser. Till förpliktelserna hör i fråga om virke all densvenska regeringen inle skall lägga några administrativa hinder i vägen förleverans av virke från till , vilket norrmännen lätt skulle kunnauppfatta som elt hot i tider då vi har brist på virkesrävara. Å andra sidan vetvi ju att del även dä kan vara fördelaktigare all importera virke från annalhåll än atl frakta det från gränstrakterna mellan och ner tillmassafabriker och sågar vid t. ex. den svenska ostkusten. OmSveriges framtida import av norsk olja, m. m. STAFFANBURENSTAM (): Del går inle atl konstalera annat än alt del finns en avsevärd skillnadi tolkningarna mellan företrädare för och . Jag tycker alt det ärett oroande tecken. Vi moderater betraktar som en utomordentligtbetydelsefull samarbetspartner. Vi ser framför oss en bätire värid, där ländersamarbetar ekonomiskt med varandra över gränserna och där även samarbete mellanförelag förekommer över gränserna. Del är därför vi är intresserade av attsådana här avtal blir så noggrant bedömda som del över huvud tagel är möjligt.Det är på den punkien jag beklagar, herr lalman, atl vissa frestelser synes haförelegat atl underteckna papperen litet för mycket på känn och utan atl medsamtalspartnern pä andra sidan Kölen helt ha klarat ut vad man egentligen harkommit överens om. Det är beklagligt. För det första kan jag notera att det avtal vi nu talar om är bättre ändet som var aktuellt underden tid ingick i regeringen- sett ur svensk synpunkt. Fördet andra slår följande i texten till den norska propositionen - också jagskall försöka göra en fri översäuning: Avtalet innebären klar förpliktelse förden alt icke sätta i kraft några åtgärder som begränsar denfria handeln av timmer mellan de två länderna. Detär precis den typ av garanti del här avtalet innebär och ingenting annal. Sedanulgår jag, och säkert även representanter för den norska regeringen, från altgränshandeln skall förbli vad den är. Den genomsnittliga volymen över desenaste sju åren har rört sig om uppemot sågvirke, massaoch flis. Det har varit något mindre på grund avknapphet på varan i . Så föreställer jag mig att virkeshandeln även iforlsältningen kommer aU fluktuera med tillgången. Någon oenighet i tolkningenmellan den norska och den känner inle jag lill. Hade någotsådant förekommit föreställer jag mig atl del hade nått även mina öron. OmSveriges framtida import av norsk olja, m. m. Jag anser inle alt slalsminislern, när han redogör för den svenskatolkningen av limmeravtalei, gör en tolkning som strider mot de ord ochmeningar som slår i själva avtalstexten. Jag gör bara del enkla konstaterandetall man kan se i den norska propositionen atl den norska regeringen läser dehär meningama på elt annal sätt. Statsministernsäger att om de gjort någon annan tolkning skulle del säkert ha nätt hans öron.Del är i sä fall förvånansvärt atl det inle har nått hans öron, men det kanskeberor på atl han varit utomlands . Han behöver bara titta ipropositionen för all se att det faktiskt finns avsevärda skillnader i svenskoch norsk tolkning. Argumentetatl jag befann mig i regeringen som stora delar av de härförhandlingarna pågick är fullständigt riktigt. Från - delirorjag all jag kan belägga - framfördes i olika omgångar synpunkten att del ihög grad är nödvändigt att göra utvärderingar av vad de här olika avtaleninnebär. Under alla omständigheter skulle jag förvisso, om jag varit kvar iregeringen, förfäktat den idé jag tror statsministern själv tycker är klok,nämligen att man så långt det är möjligl bör göra den här typen avutvärderingar i myckel god lid. Det är riktigt att jag rest utomlands en del. Framförallt har jag variti och pratat med den norske statsministern och många av hansregeringskolleger om detta avtal, och jag tror inte all det föreligger någonoenighet av den typ som antytts i pressen. Jagtycker att utvärderingen skall göras i sinom tid. Men det är svårt att göra deni förväg. I förväg kan man bara utgå från de värderingar och erfarenheter manhar. De säger mig att vi som frihandelsvänner och nordister inle har någonanledning alt försvåra gränshandeln med virke mellan och . Vi haringen anledning all beklaga, utan välkomnar tvärtom, elt långsiktigtoljeleveransavial mellan och . Vi har förvisso ingen anledning allbeklaga att får möjlighet att expandera och skapa en bredare och fastarefinansiell bas och bättre fömtsättningar för sysselsättningen både i Sverigeoch i . Den typen av expansion utomlands brukar i regel välkomnas som ellled i frihandelssirävandena. Alt den nu inte sker i , ellerIndien ulan i tycker jag inte gör någon skillnad. Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om särskilt stöd till idrotten i Jordbruksministern erhöll ordet för allbesvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:274, ochanförde: har frågat mig om regeringen kommer all ta någotinitiativ för att Norrbollenidrolten skall kunna fä särskilt stöd så altbelägenheler som den nu Plannja Baskets damlag försatts i kan undvikas. Enligtuppgifter i massmedia finns det risk för att ett damlag som tillhör allsvenskani baskelboll måste läggas ned därför alt laget inle längre kan få ekonomisktstöd av etl privat företag. Jag känner inle närmare lill omständigheterna idet enskilda fallet. Jag vill emellertid framhålla alt isin anslagsframställning bl. a. har begärt ökat anslag för den särskildasatsningen på kvinnlig idrott och alt regeringen har anslutit sig lill attverksamheten ges en sådan inriktning. Regeringens förslag lill ell med 17 milj.kr. höjt bidrag till idrottsrörelsen skall las som ett uttryck för delta. Jagvill också påminna om all idrottsrörelsen är en självständig rörelse som inomsig fördelar de resurser som står till buds. Det är alltså elt internt ansvar föridrottsrörelsen att se lill att idrotten kan utövas på :5å långl möjligtlikvärdiga villkor. Molden bakgrunden är regeringen inle beredd alt la initiativ till etl särskiltekonomiskt stöd till Norrboltenidrotlen. Om särskiltstöd till idrotten i (vpk): Jag lackar jordbmksministern för svaret, även om jag- förstås - hadehoppats på etl positivare besked. Idrottenberör många människor. Den fångar flera miljoners intresse som aktiva, sompublik och som supportrar. atl lägga ner Plannja Baskets damlag har verkligenupprört sinnen i Norrbollen och på andra håll. Flickorna har fått ell glädjandebrett stöd frän allmänheten och frän organisationer. Folk vill ha rent spel.Har flickorna i Plannja Basket år visat sig höra hemma i den högstadivisionen, så skall de också få spela där. Dä skall inle snålalönsamhetskalkyler sälta stopp för dem. Nedläggningshotetberör inle bara flickorna i A-lagstruppen. Det drabbar hela klubbensbreddverksamhel, eftersom A-laget är en för de mänga unga flickor somdeltar i klubbens ungdomsverksamhet - en breddverksamhel som företaget förövrigt, typiskt nog, inle alls ger någol stöd. Menfrågan är slörre än sä. I hotet mot Plannjas damlag fokuseras tre huvudproblemi svensk idrott, och de kan knappast lösas internt inom idrottsrörelsen,jordbruksministern. Det är kommersialiseringen, kvinnodiskrimineringen och glesbygdsproblemaliken. Kommersialiseringenangriper på många sätt idrottens grundidé. Den skapar ett elillänkande och enutslagning i allt lidigare åldrar. Den favoriserar sporter med reklamvärde, s.k. iv-mässiga sporter, storklubbar, sporter med dyr utrustning. Den ger upphovtill sijärnkult. Den tvingar fram köp och försäljning av spelare, och del kanofta gä ut över kamratlanken inom Omsärskilt stöd till idrotten i Idrottenutlämnas pä detla sätt till kommersiella krafter; förelag får köpa upp lag ochha dem som reklampelare. I vårt samhälle vill man ju slå mynt av alll. Ochdetta beror bl. a. på ell bristande samhällsstöd lill idrotten. Kvinnodiskrimineringenär mycket påtaglig inom idrotten. Kvinnorna ses där över axeln. De fär oftasämre träningsmöjligheler, de ägnas föga uppmärksamhet, speciellt irikstäckande massmedia. Kvinnoidrotlen behöver därför ett statligt stöd, vilketockså uppmärksammat. Glesbygdsklubbaroch inle minst lag från Norrbollen har svårigheter bl. a. med långa resor närde kommil upp i seriesystemen. Även en sådan sak som ell blir i värt länlångl dyrare än annars. Också della att man måste la domare från annal håll - ihögre serier för domare inle tas från hemorten -kostar pengar. Staten bordedärför öka sill stöd t. ex. genom alt idrottslag får fria resor på SJ elleråtminstone kraftigt rabalterade priser pä inrikesflygel, när avståndenmotiverar flygresor. Dellaär ålgärder som absolut inle kan inom ramen för Riksidrolls-förbundelsanslag. Därför hade jag hoppals på elt positivare svar från jordbruksministem.Vpk-gmppen kommer att ta upp de här frågorna och slälla förslag i linje med vadjag här har sagl i en motion lill årets riksdag. Till del säger beträffande problemel medkommersialiseringen villjag lillägga atl i fråga om företags m. fl. ekonomiskaintressen i elitidrotten skiljer sig inte villkoren för damlag från de övrigaförutsättningar som föreligger i samarbetet mellan idrotten och näringslivel. 1Riksidrottsförbundets framlagda rapport om idrottens kommersialiseringriktas intresset främst mot den inverkan kommersialiseringen har påallmänhetens frilidskonsumiion av redskap, utrustning m. m. När det sedan gäller samhällets stöd ankommer detpå att fördela de totala resurserna. (vpk): Nog måsle väl del som har hänl med Plannja Baskets damlag ändå vara ettuttryck för all man gör skillnad mellan dam- och herridrotten. Genom uppgifteri länspressen och genom uppgifter från aktiva idrottsmänniskor kännerjag tillall Plannja Baskels herriag pä betydligt mer än damlaget. Där har delännu inte varit lal om några lönsamhetsaspekter. Men sädana kom väldigl snabbti fråga om damlaget som ändå har spelat i allsvenskan , något somherriaget inte mäktat med. Såtill frågan om att de ekonomiska spörsmålen skall lösas internt inom idrotten.Uppenbariigen klarar man inte av del. Idrottsrörelsen har begärt och får viss ökning av anslagen. Men man har fortfarande inle råd att göra sig avmed de sponsorsyslem som får sä beklagliga konsekvenser som i fallet medPlannja Baskets damlag. I diskussioner omkommersialisering, kvinnodiskriminering och gles- bygdsproblem sägs del oftaall det är frågor som måste lösas politiskt. måste väl också tyda på auman även inom idrotten har den uppfattningen all Onsdaeen den det är samhället som skallgä in på ell bredare sätt med stöd för all klara av 24januari 1979 problem som har alt göramed bostadsort och könstillhörighet när del gäller q ,y.,y, ,y till idrotten i Norr- Jordbruksministern : botten Vi är säkeriigen överens om aU del är myckel viktigt att den kvinnligaidrotten får arbeta under samma förutsättningar och villkor som den manliga.Regeringen delar för sin del den uppfattning som hargivit uttryck för vad gäller den kvinnliga idrotten. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Föredrogs och hänvisades Motioner 1978/79:792 t 1978/79:793 t 1978/79:794 1 1978/79:795 t 1978/79:796 t 1978/79:797 t 1978/79:798 t 1978/79:799 t 1978/79:800 t 1978/79:801 t 1978/79:802 t 1978/79:803 i. 1978/79:804 t 1978/79:675-677 lillkonstitutionsutskottet /79:678-683 till skalteutskollet /79:684-688till juslitieulskoliel 1978/79:689-691 lill lagutskottet /79:692 tillutrikesutskottet /79:693-696 lill försvarsutskottet /79:697-710 lillsocialförsäkringsulskottel /79:711-714 lill socialutskottet /79:715lill jordbruksutskottet /79:716-723 lill socialutskottet /79:724-729lill kulturutskottet /79:730-741 lill utbildningsulskollel /79:742-750lill trafikulskoltel /79:751-757 till jordbruksutskottet /79:758-769till näringsutskottet /79:770-775 till arbetsmarknadsutskottet1978/79:776-791 till civilulskoltet 1978/79:805 lillutbildningsulskollel /79:806 lill kulturutskollet /79:807 tilljordbruksuiskoiiet 1978/79:808 lill näringsulskoltet § 6 Talmannenmeddelade att propositionerna nr 100 och 101 skulle sällas sist på morgondagensföredragningslista. § 7 Anmäldes och bordlades 1978/79:809 av TageAdolfsson om riksdagsledamöternas arvoden 1978/79:810 av LennartBladh m.fl. om stöd ål handikapptidskrifter 1978/79:811 av . 1978/79:812 av HansGustafsson om folkrörelsernas roll i samhället 1978/79:813 av om förbällring av dekommunall förtroendevaldas arbetssituation 1978/79:814 av HildingJohansson m. fl om kommunala dislriklsnämnder 1978/79:815 av HildingJohansson m. fl om presstödet 1978/79:816 av om telefonöverföringlill landsortspressen av riksdagsdebatter 1978/79:817 av om rösträtten för invandrare m. m. 1978/79:818 av m.Jl. om ålgärder motkonkurrenssnedvridning på tidskriftsområdel 1978/79:819 av om närvarolista i utredningsbelänkanden 1978/79:820 av AllanÅkerlind om molivering av myndighels beslut 1978/79:821 av PärGranstedt m.fl om finansieringen av kollektivtrafiken 1978/79:822 av och en stalskommunal enhetsskait 1978/79:823 av GunnarBjörk i om mottagandet av deklarationer 1978/79:824 av om produklionsbeskattning 1978/79:825 av och ombeskattningen av drycker 1978/79:826 av och omändrade regler för beskattning av vin, m. m. 1978/79:827 av m.fl om en översyn avbeskattningsreglerna för utlandssvenskar 1978/79:828 av andre vice talmannen om vidgad räll till föriusluljämning 1978/79:829 av om ändradebestämmelser rörande ränla på kvarstående skall och respilränta 1978/79:830 av JoakimOllen m.fl. om alkoholpolitiken 1978/79:831 av Per m. jl om översyn avreglerna om avdrag för resa med egen bil lill och frän arbetet 1978/79:832 av Per m. fl om ökadeskatteinkomster för kommun med vattenkraftverk, m. m. 1978/79:833 av Per-EricRingaby om räll lill avdrag vid inkomsttaxeringen for 1978/79:834 av och omrestitution av kyrko- Onsdaeen den s'''" 1978/79:835av m.Jl om slopande av viss dubbelbeskalt- _ 1978/79:836 av Kun m.Jl.om avdraget vid inkomstbeskattningen för nedsatt skatteförmäga 1978/79:837 av läkemedelsföretags avdrag vid beskattningen för framlida kostnader på grundav läkemedelsskada 1918/19:838 av m.fl.om vissa skattelättnader för 1978/79:839 av m.flom avdragsrätlen vid inkomsttaxeringen för vissa bilkostnader 1978/79:840 av Bengl ochSvea om stalsbidrag till skyddsvärnet i 1978/79:841av i m.Jl om nyll polishus i 1978/79:842 av m.Jlom inrättande i av tre länsrätter 1978/79:843 av Per om ansvar för olaga giftdepo-nering 1978/79:844av Per m.Jl om ansvar för spridande av gift 1978/79:845 av . om förbättrad arbetsmiljö för anställda vid kriminalvärdsanstalterna iTidaholm och 1978/79:846av i om ell nytt polishus i 1978/79:847 av om lokalisering lill av länsrätten i 1978/79:848 av ochWiggo Komstedt med anledning av propositionen 1978/79:76 om ändring i lagen(1964:542) om personundersökning i brottmål 1978/79:849 av ochManin Segcrstedi om förkortade handläggningslider vid prövning av älal molunga lagöverträdare 1978/79:850 av m.Jl omålgärder mot den ekonomiska brottsligheten 1978/79:851 av om översyn av reglerna om förhör med barn 1978/79:852av m. fl om säkerhetspolisens verksamhet 1978/79:853 av och om nya tjänster vid kriminalvärdsanstalterna 1978/79:854 av m.fl.om översyn av ansvaret för funktionärer i offentlig verksamhet 1978/79:855 av m.fl.om vissa ompriorileringar av medelsanvisningen inom justitiedepartementetsansvarsområde 1978/79:856 av iStockholm om skärpning av lagstiftningen om hels mol folkgrupp 1978/79:857av om viss ändring i hyreslagen 1978/79:858av om ändring i lagen om gravräll m. m. Nr 72 1978/79:859 av omändring av bestämmelserna i bokförings- den '8" "" räkenskapsår 24 ianuari1979 1978/79:860 av m.Jlom höjt anslag lill Europeiska ungdoms- 1978/79:861av och om solidaritet med folk 1978/79:862 av om anslag till den svenskasektionen av Amnesty International 1978/79:863 av m. fl om Sverigesstöd lill en ny internationell ordning pä informationens och masskommunikationens område1978/79:864 av om slopande av u-hjälp till befrielserörelser, m, m. 1978/79:865 av m. fl om kommunallhuvudmannaskap för familjebidragenför värnpliktiga 1978/79:866 av m.fl. om en översyn avbestämmelserna om militärt skyddsområde m, m, 1978/79:867 av Even Svenssonm.Jl om ett forskningsprogram rörande civilmotstånd 1978/79:868 av och om försvarspolitiken 1978/79:869 av om deneftergymnasiala utbildningen för försvarsmaktens personal 1978/79:870 av m. flom kostnadsfria AD-vitaminer lill barn 1978/79:871 av m.Jl om översyn av begreppet gravt hörselskadad vid handikappersättning /79:872 av ÅkeGillström om rällen lill handikappersättning efter stmpoperalion1978/79:873 av om ställföreträdaransvar beträffande arbetsgivaravgifter1978/79:874 av m.fl om översyn av sjukersättningen lill person som uppbär fosleriega 1978/79:875 av ochDoris om översyn av reglerna om rätt lill handikappersättning /79:876 av m.Jlom en översyn av förteckningen över kostnadsfria läkemedel 1978/79:877 av ochElvy om sjukpenning lill elever vid ungdomsvårdsskola 1978/79:878 av m.fl omviss översyn av reglerna för ersättning från den särskilda föräldraförsäkringen1978/79:879 av Biiger Rosqvisl och om översyn av reglerna för sjukpenningavdrag vid sjukhusvård 1978/79:880 av EvenSvensson m.fl. om sjukpenningen för hemmamake, m, m, 1978/79:881 av om hemspräksträningför invandrarbarn i förskola 1978/79:882 av och om upprustning av 96 sommargårdar 1978/79:883 av GunnelJonäng om åtgärder mol alkoholskador pä 1978/79:884 av GöranKarlsson m. fl om vissa läkemedelsfrågor 1978/79:885 av GöranKarlsson m.fl om den psykiatriska värden 1978/79:886 av om ålgärdermol del svenska missnöjet 1978/79:887 av och omförebyggande av ryggsjukdomar 1978/79:888 av Biiger m.Jl om lokaliseringtill av ell behandlingscenlmm för ryggsjukdomar 1978/79:889 av och utbyggnad och decenlraliserng av barnreumatikervärden 1978/79:890 av BirgittaRydle m.Jl om slatsbidrag lill öppna förskolor 1978/79:891 av m.fl om bättrekontakt mellan gamla och unga 1978/79:892 av m.fl. om strykning avavsnittet om homosexualitet ur sjukdomsklassifikalion 1978/79:893 av om den psykiatriska vården 1978/79:894 av om höjda barnbidrag, m, m. 1978/79:895 av GeorgAndersson m. fl om lokalradions verksamhet 1978/79:896 av m.fl om inrättandeav en bildkonstnärs-fond 1978/79:897 av om stalsbidrag lillplaslbeläggning av skidbacke i 1978/79:898 av m. fl om SverigesRadios ansvar för barn och ungdom 1978/79:899 av m. fl om statsbidragtill restaurering av domkyrka 1978/79:900 av m.Jl. 1978/79:901 avCarl-Wilhelm Lolhigius om fritidsverksamheten 1978/79:902 av m. fl om höjt anslaglill Emigranlregistrel i 1978/79:903 av BengtSllf\'erstrand m.Jl. 1978/79:904 av m.Jl. 1978/79:905 av m.fl om radions ochtelevisionens verksamhet 1978/79:906 av . om litteraturstödet m, m, 1978/79:907 av m.Jl. omcivilingenjörsutbildning för personer som genomgått yrkestekniskhögskoleutbildning 1978/79:908 av i m.fl. omlokalisering till av högre utbildning inom turism och rekreation 1978/79:909 av om central intagninglill leckningslärariin-jerna i och \918/19:9\0av m. fl. om inrättandevid av en professur i historisk demografi 7 protokoll 1978/79:70-75 1978/79:911 av KarinAndersson och om inrättande av tjänster i svenskaför utländska studerande 1978/79:912 av m.fl om överförande avden tvååriga irädgårdskursenlill linje inom gymnasieskolan 1978/79:913 av om högskolekurserför optiker 1978/79:914 av m.fl om lokalisering till avviss yrkestekniskhögskoleutbildning /79:915 av om förskollärarutbildning päGotland 1978/79:916 av m.fl om basresurser för den psykosociala miljö-och arbetsmedicinska forskningen m. m. 1978/79:917 av ochBengt Kindbom om kostnader för sjukledighet m. m. sombelastar forskningsanslag 1978/79:918 av m.fl om lokaliseringtill av högre musikutbildning /79:919 av NilsHjorth och om försöksverksamheten med idrotlsgymnasier1978/79:920 av om förstärkning av grundutbildningen i handikappfrågorinom arkitektutbildningen m, m, 1978/79:921 av m.fl om statsbidragför stöd lill handikappade gymnasieelever1978/79:922 av och om statsbidrag till Vasaskolani /79:923 av m.fl. om försöksverksamheten med idrottsgymnasier1978/79:924 av om ökad kontakt mellan skola och föräldrar1978/79:925 av m. Jl. om samverkan mellan gymnasieskola, kommunalvuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning \918/19:926 av m. fl.om inrättande vid i av enprofessur i miljökemi och yrkeshygien 1978/79:927 av och om fria läromedel för alla skolungdomar1978/79:928 av m.fl. om den religionsveienskapliga utbildningenvid 1978/79:929 av Biigitta Rydle om inrättande vidlärarhögskolan i av en biträdande professuri vuxenpedagogik 1978/79:930 av och om en översyn avhemspråksreformen, m.m. 1978/79:931 av och iVärmdö om försöksverksamheten med idrottsgymnasier 1978/79:932 av Sven-GöstaSignell m.fl. om lokalisering av en statlig högskoleenhettill 1978/79:933 av om lokalisering till avyrkesteknisk högskoleutbildning1978/79:934 av m.fl. om gruppindelning av tilläggsbi-