prot · G20948 · 1978-12-31 00:00:00 — I delfall som motionären har åberopat är del fråga om en typ av landskapsvårdandeåtgärder som inte passar i några av de andra sammanhangen. När del gäller attbekämpa sly, kanske efter en strandkant där ett antal markägare är överensomalt öppna landskapet bl. a, genom att ta bort sly men någon ensiakavillförhindraden möjligheten, borde det med en enkel förändringav. tillämpningsföreskrifternavara möjligt att tillgodose det syfte som moiio- närenhar haft med sin motion. Vi harockså i vår reservation ställt oss bakom en sådan åtgärd. ,.':. ).,.., ,. . . . ; , HANS (): ; Herr talman! Det är.nogalldeles rikligl, Svante.Lundkvist, att skillnaden mellan oss är försvinnandelilen i det här fallet. Vi undrar frän utskotisma jöriietens sida,varför i allsin dar ni socialdemokrater skulle reservera er. Så pass eniga var vi. Delär.också riktigt attinstitutet naturvårdsområde skall användas i de fall då man räknar med alt detinte skall behövas några mera omfattande åtgärder - det skall inte kostaalltför mycket. När institutet infördes, beklagade jag att man inte.hadeåtminstone.någon lilen morot att locka.med, au man sade kategoriskt nej till.alla ersältningsanspråk. ; ., ..... När markägare; som eventuellt har varit utsatta för propaganda för alt bildaelt naturvårdsområde, har salt sig emol det.hela, beror det på, trorjag, ännu inle rikligl vet vart det kommer atl leda. Jag är övertygad om attnaiurvärdsområde är elt bra institut, och jag har alltid talat för det, men jagförstår så väl mina kolleger bland markägarna som är lilet tveksamma. Det hardiskuterats mycket ingående- tyvärr harjag inte kunnat leta reda på var del varnågonstans - vad som menas med avsevärt försvårad markanvändning. Därförtycker utskoltsmajoriteten så här: Vad skall det tjäna lill atl stifta nyalagar? Det räcker gott och.väl med de lagar som finns. Låt oss vänla till dessatt diskussionsresultaten har kommii fram. Sedan kan vi ta upp frågan igen. Närdet gäller ersättningsanspråken föreställer jag mig ändå all viborde kunna vara överens om alt om ingen skada tillfogas en jordbrukare ellerskogsbrukare på grund av den hänsyn som vederbörande av naturvårdsskäl inomramen för ett sådant här institut får lov alt ta, borde det inte heller behövaresas anspråk på ersättning för att ta denna hänsyn. Skillnadenmellan ä ena sidan vad jag här har diskuierai om motivet för att vi reserveraross och å andra sidan Hans Wachimeislers argumentation ärju den atl HansWachimeister från början gjorde gällande alt här skulle det komma någonting,,så vi behövde inte reservera oss för atl,fö någonting uträltat. HansWachimeister säger en sak , men det står faktiskt en annan sak iutskoltels betänkande, och vi har reserverat oss mot det som står ibetänkandet. Det är väl ändå det. som har alt ta ställning till. Avutskottsbetänkandet framgår, som jag sade lidigare, att del fakium att institutet naiurvärdsområde inte har utnyttjats i någon större utsträckning enligt utskottsmajoriieiens mening inte är någon anledning för atl ta initiativ i frågan. Mellan utskottsmajoritetens skrivning och min argumen tation är skillnaden mycket klar. Mellan den argumentation Hans Wachi för här och min inställning är skillnaden i det här stycket lilen, det håller jag med om. . - HANSWACHTMEISTER (m); . Del kan möjligen vara så att del inte har funnits behov av att bildanågra naturvårdsområden. Man har kanske varit ute och talat med markägare ochde harsagt; "Ni kan göra vilket ni vill. Det gör inié så mycket för justden här landskapsbilden." Men närdet gäller ersättningsfrågan talar SvanieLundkvist med en annan tunga än han brukar göra, liksom han-beskyller migför att tala med en tunga'här och en annan tunga i utskottet. Vaddel handlarom ärju alt man '-djupfryser" kulturlandskapet sådanl del är . Man frånhänder alltså markägaren; möjligheter att'.följa med iutvecklingen. 1 andra fall brukar ni från socialdemokratiskt hållsäga au enutebliven inkomst är detsamma som en-förlust, en utebliven skatteinkomstdetsamma som en skalteföriust för samhällel. I det här fallet borde alltsåenutebliven möjlighet för vederbörande aU följa med i utvecklingen enligtertsältatt argumentera inhebäraen föriusl. Det är därför vi behövde ha dessaersätlningshislorier. SVANTE.LUNDKVIST(s); Jag förstår nu att skillnaden mellan å ena sidan Hans Wachimeister ochutskoltsmajoriteten och å andra sidan oss socialdemokrater i det härsammanhanget är den, att även om det är möjligt att inom ramen för institutetnaturvårdsområde fortsätta att bedriva eli normalt jord-och skogsbruk skall densom äger marken ändå ha ersättning bara för att han är beredd all visa litethänsyn till naturvården. Del är detla som skiljer oss ät, och det lär väl intevara så mycket alt göra åt det. HANSWACHTMEISTER (m): Nej, del ärdet inte alls fråga om, Svanie . Vadjag här gjort är att jag beklagat atl vi inte hade någon lilen morot att lockamed. Kanske vi då hade lyckais få flera områden bildade. Men här är inte allsfråga om atl det skall utgå ersättning för någonting där man inte har möjlighetatl bedriva ett normalt jordbruk. Vadsom på lång sikt varil värdefullt för oss skulle just ha varit att kunna pekapå delta; Ni behöver inte vara bundna av det här naiurvårdsområdet. Följ med iulvecklingen! Liksom kulturlandskapet alltid är beroende av jordbrukspolitikenskall även de jordbrukare som brukar sin jord inom ett naturvårdsområde kunnaanpassa sin brukning efter jordbmkspolitiken. Men del får de med nuvarandebestämmelser inle möjligheter till, om del är ett naturvårdsområde. Detär där skillnaden ligger. övergår Hans Wachimeister från att tala om ersäuningen lill alt sägaatl det möjligen skulle ha varil en annan lyp av bestämmelser förnaturvårdsområde som skulle ha gjort del möjligt för jordbrukarna atl i en framtidgöra anspråk pä all få driva någon annan typ av verksamhel i området. Uppenbarligenär del trots alll den här moroten som är grunden lill vårameningsskiljaktigheler. Hans Wachimeister och övriga ulskoltsledamöter pämajorileissidan har uppfattningen all del lill varje pris måste vara någonliten morot med i spelet för an man skall kunna stimulera fram den ytterligarehänsynen. Om vi pä alla områden i deiia sammanhang inte skall kunna vänta ossav medborgarna all de är hänsynsfulla mot natur och miljö utan an vi delar utmorötter får vi, tyckerjag, ett ganska komplicerat förhållande när vi skallbedriva aktiv naturvärd och miljövård. Natuiyårdsfrågor//?. HANS (): Vi skall väl inle förirra oss i den högre agrikulturen ellerträdgårdsskötseln med morötter hit och dit. Jagvill yllerligare betona alt det är inle fråga om ersättningen. Jag tror an omman haft den där morolen-eller vi kan övergå till några andra grönsaker, om SvanteLundkvist del vill - kanske del hade varit frestande för några alt rent av göralitet propaganda för all få med en brukningsbygd lill elt naiurvärdsområde. är inle detla del är fråga om här, ulan när jag talar om ersättningen ärdel fråga om all del inle är rikligl atl la ifrån en jordbrukare inom ett visstområde möjligheten all följa med i jordbrukspolitiken, alt följa med iutvecklingen och skaffa sig bällre inkomster. Man lar ifrån jordbrukarna denrättigheten utan ersättning. Det är alltså en enda medborgarkategori som fårbära kosinaderna. Jagtror inte all del skulle bli många som begärde ersättning, men möjlighetenborde finnas. SVANTELUNDKVIST (s): Jag konstaterar bara slutligen an det nu uppenbarligen inte är frågaom, enligl , au vi skall ha ersättningar på grund av upprättar institutet naturvårdsområde och all man alltså på detla sätt germöjligheter lill den särskilda varsamhet inom ell sådant område som naturvårdenkräver, utan det är fråga om någon lyp av förvänlningsersällning som skall ulgålill jordbrukaren i detta sammanhang. Jag lycker lor min del inle alt det blirsä myckel bällre av det, och jag vidhåller därför den ståndpunkl jag intagit. HANSWACHTMEISTER (m); Det är inte alls fråga om ersättning innan intrång har förekommii. Detär fråga om all man därest man inle för skaffa sig inkomsterna genom all följamed i ulvecklingen skall ha möjlighet att fä ersättning. 13Riksdagens protokoll 1978/79:46-48 En sista replik! Avsikien med naiurvärdsområde var alt skaffa ettinstitut som möjliggjorde aktiv naturvård utan att det skulle betyda intrång. Iannat fall har vi naturreservat. Överläggningenvar härmed slulad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Mom 5 och 6 Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen av SvanteLundkvist ni. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller jordbmksutskottets hemställan i belänkandel nr 8 mom. 5och 6 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservalionen av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Dä SvanieLundkvist begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 158 Nej - 148 §21 Naturreservat eller nationalpark i Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1978/79:10med anledning av molion om naturreservat eller nationalpark i . I detla betänkande behandlades motionen1977/78:1266 av m. fl. (s), vari hemställts alt riksdagenbeslulade hos regeringen anhålla au fick i uppdrag attsnarast inleda förhandlingar med berörda markägare sä atl Görtiven kunde bildaett naturreservat eller en nationalpark. Utskottet hemställde au skulle ansemoiionen 1977/78:1266 besvarad med vad utskottet anfön. Reservationhade avgivits av Svanie , , , , , i och (samtliga s) som atl utskottet bort hemställa auriksdagen som sin mening gav regeringen till känna vad reservanierna anfört medanledning av moiionen 1977/78:1266. BIRGITTAJOHANSSON (s): I molion 1977/78:1266 har jag tillsammans med mina partikamrater frånSkaraborgs och län motionerat om att Görtiven så snart som möjligl blirnaturreservat eller nationalpark. Detmest skyddsvärda partiet i utgörs av ett slörre område mellanSlora Trehörningen i län och Tivedsdalen. Här finns tre myckelfrekventerade områden, nämligen reservalen Stenkälla, Trollkyrka ochTärnekullen, samtliga i län, samt del orörda Storesjöområdet iSkaraborgs län. Berggrunden inom detta område utgörs av ögongranit, och områdeiär genomskuret av smala djupa sprickdalar, ofta med långsträckta myrmarker ibotten. En av de största sprickdalarna i , Lönndalen, bildar i stortsett Storesjöomrädets väslgräns. Slora arealer läcks av gles hällmarkstallskogmed renlavar i bottenskiktet. På de lägre markerna växer mossrikbläbärsgranskog. Vresiga tallar med en ålder på upp lill förekommerockså inom delta område. Områdei är vetenskapligt mycket värdefullt, då del äropåverkat av sentida skogsbruk. Delta starkt sönderbrutna område utgör en avde få bevarade urskogsresierna i . Urskogskarakiären framträdertydligast i den djupa sprickdalen söder om , där de mäktiga tallarnabär spår från de stora skogsbränder som härjade pä-1700-talel. Områdeihar mycket stora botaniska, zoologiska, sociala och landskaps-mässiganaturvärden. Den orörda terrängen med sprickdalar, myr-, block-och hällmarker,bevuxna med bitvis åldrig tallskog, har mycket stort vetenskapligt värde.Områdei bör därför bevaras orört. Hällmarkerna är extremt känsliga förmarkslitage, då lavarna växer mycket långsamt. Därför kvarstår skador påmarkvegetationen under lång lid. En myckel stark kanalisering av besökande lillområdei måsle därför ske, om vildmarkskaraktären skall bevaras. MenTiveden är långt ifrån bara skog och natur. Namnet har en biklang avblodisande hemskheter, krig, trolldom och digerdöd. Skogen är en av fåerkända trollskogar, och finns det troll kvar, så finns de i den vildaGörtiven. Tivedsområdei gömmer många kulturhistoriskt intressanta platser, menjust inom Görtiven är det den orörda och mäktiga naturen som ensam står försevärdheten. Jagnämnde tidigare au en myckel stark kanalisering av besöken i områdei måstetill, om Görtiven inte skall förstöras. Inom områdei finns redan nuvandringsleder, men det måsie till mycket mer i den vägen om Görtiven inte heltskall förstöras. Delär också mycket viktigt alt snabbi fattar beslut, sä atl berördaskogsägare vet vad de har att rälla sig efter. Visocialdemokraler anser det mycket värdefullt all här stödjermotionen och därmed också den socialdemokraliska reservalionen, som finns fogadvid utskottets betänkande. Beslutar i enlighet med densocialdemokraliska reservalionen här , innebär det beslutet atl mångamänniskor kan få uppleva den unika natur som och Görtiven erbjuder. Jag ber alt få yrka bifall till den socialdemokratiska reservalionen. I jordbruksutskottets betänkande nr 10, som ligger på riksdagensbord för beslut, har behandlats motion nr 1266 som nysstalat om. Imotionen föreslås att skall besluta att hos regeringen anhålla omatt får i uppdrag all snarasi inleda förhandlingar medberörda markägare, sä all den s. k. Görtiven, belägen i skogsområdet mellanÖrebro län och , kan bilda elt naturreservat eller ennationalpark. Föross motionärer är det glädjande au elt enigt utskott instämmer i atl Tivedeninom ell stort geografiskt område har en speciell prägel av vildmark och attdella område på något sätt måste bevaras även för kommande generationer ochskyddas mot den alltför härda exploatering som kan drabba nutidens aiirakiivafrilidsområden. På grund av sin geografiska läge och de tätbefolkade områdenarunt omkring och sjön har området i allt Slörre utsträckningtagits i anspråk av människorsom önskar tillbringa sin fritid jusl här. Områdetkan också erbjuda mycket varierande möjligheter lill rekreation under fritiden.Delta har också uppmärksammats av fritids- och rekreationsberedningar. Tivedenärju också ell av de primära rekreationsområden som harfatlal beslut om. HurTiveden bör utvecklas har utretts av den s. k. , en arbetsgruppsom tillsattes 1967 och som lämnade sin slutrapport om hur området skullekunna utvecklas för all klara del ökade behovel av rekreation och problemen isamband med de förbättrade möjligheterna till en aktivare frilid. Efterdet att kommittén slutfört sill arbete har de i områdei berörda tillsall ensamarbetsgrupp för all uiarbete en generalplan för områdei. Arbelel, somutförts pä ett mycket förnämligt sätt, blev klart i är. Eftersom dennautredning, om hur området för framtiden bör utvecklas och om vad som kan varaangelägel att bevara för att förblir det vildmarks-områdedel är, har dragit ut , är det nödvändigl att vi får ett beslutom vilka restriktioner som bör vidtas. Alla är eniga om atl särskill de inredelarna av bör bevaras. Inte heller inom utskottet har man haft någonannan uppfallning. Ulskoltsmajoriteien säger emellertid alt man inte behövervidta några ytterligare åtgärder, eftersom , efter det anmoiionen lämnades in under den allmänna motionstiden, väckt frågan hos regeringen och begärtatl få ta upp förhandlingar med de berörda parterna. Visocialdemokraler i utskottet anser all frågan om hur skall bevarassnarasi måsle lösas tillsammans med de berörda parterna. Eftersom områdei avlänsslyrelsen i f n. är belagi med inlerimisliskl förbud när detgäller skogsavverkning, är det självklart alt markägare har både inlresse ochbehov av all del snarasi fattas ett beslut i denna fråga, så att man kan lösade ekonomiska problem som sammanhänger med markägar-intressena. Har viuppfattningen all den här frågan behöver lösas måsie alla som är berörda avfritidsintressena - och det gäller också markägarna - få anvisning om hur deskall planera med tanke på de nya förutsättningar som elt ställningslagandekommer aU innebära. Vi måste då också ge vår mening till känna. har visocialdemokraler i jordbruksutskottet framfört i den reservaiion som vi harfogat vid utskollsbetänkandet och som jag, herr lalman, ber alt få yrka bifalllill. har på ell sakkunnigt, målande och - läl mig sägadet - kärleksfullt sätt beskrivit Görtiven. Utskottet är också efter sin besöki denna underbara vildmark berell all ansluta sig lill hennes bedömningar, ochjag hoppas för min del atl del inte skall gå några troll i hanteringen av dennafråga. Jag är myckel angelägen om all betona au del inte råder några delademeningar om huruvida detta område bör bevaras för framliden. Delåterstår naturligtvis i de förhandlingar vi väntar skall upptas beträf fandeområdets storlek osv. en del detaljer, som varken motionärer eller reservanterhar varil beredda atl i nuvarande läge la ställning lill. Vi har emellertid iutskotismajoriieten med anledning av den av nu gjordaframställningen till regeringen och de ganska långt framskridna förhandlingarnainle funnit anledning alt direkl tillstyrka eU bifall till moiionen. Del ärdock ulskollels förhoppning -ja vi är rent av övertygade om del - altmotionärernas förväntningar skall kunna infrias mot bakgrunden avutskottsmajoriieiens bestämda och lunga skrivning. Jag ber därför att få yrkabifall till utskottets hemställan. HÅKANSTRÖMBERG (s); Herrialman!Jag är glad för att också Liiskotlets ordförande lalade om hur vi i utskottetser på denna fråga och hureniga vi arom au skall bevaras. Men alt, somutskottets ordförande gör, tala om långt framskridna förhandlingar är kanskelitel förhastat, eftersom del inle är några förhandlingar pä gäng. Vi har ireservalionen velal ge uttryck för all del nu brådskar i denna fråga, eftersommarkägariniressena har fått vänla så lång lid med alt ta vissa skogsområden ianspråk. Dessa är belagda med avverkningsförbud, men del finns uppfallningar omhur man skulle kunna lösa den frågan. Vi måsle också ta hänsyn till au delråder virkesbrisi i vårt land. Del är mol denna bakgrundnödvändigl alt komma fram lill en snabb lösning av denna fråga,och del hade därför varil angeläget all utskottet hade kunnal ställa sig bakomde krav som vi framfört i vår reservation. Överläggningenvar härmed slulad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservalionen av m. fi., och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksuiskoilets hemställan i betänkandet nr 10 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då HåkanStrömberg begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resullat; Ja- 159 Nej - 146 Föredrogs näringsutskottels betänkande 1978/79:12med anledning av regeringens skrivelse 1978/79:6 med överiämnande avårsredovisning för jämte molion. rfe/s Statsföretag AB:s årsredovisning förär 1977,vilken hade överiämnats till med regeringens skrivelse 1978/79:6(industridepartementet). delsden med anledning av skrivelsen väckta moiionen 1978/79:15 av (apk)och (apk), vari hemställts att uttalade 1. allen samhällsekonomisk helhetssyn borde reglera Statsföretag AB:s verksamhet, 2. au utifrån denna helhetssyn elt intimt samarbetebeträffande råvaruförsörjning och frakter kom till stånd mellan statliga verkoch statliga bolag, 3. att borde minska sin beroende av dekapitalistiska marknaderna och öka sina ansträngningar alt komma in på denkrisfria socialistiska marknaden och i utvecklingsländerna. a)moiionen 1978/79:15 yrkandet 1, om mål för ;s 6dpcpmher ]91R verksamhel. b) motionen 1978/79:15 yrkandel 2, om visst samarbetemellan statliga Årredovis ' ip F' verkoch statliga bolag. c) motionen 1978/79:15 yrkandet 3, om inriktningen avStatsföretag export, 2. att skulle lägga regeringens skrivelse1978/79:6 till handlingarna. (apk): Jag har i skilda sammanhang i haft anledning atl ta uppfrågan om siatsdriftens roll samt dess mål, omfattning och inriktning, och detharjag även . I anledning av årsredovisningen för har viväckt en motion. Viär från kommunistiskt häll inle nöjda vare sig med statsdriftens roll eller meddess omfattning. Vi är framför alll inle nöjda med den grundläggandemålinriktningen såsom den uttrycks av koncernens verkställande direktör och vilken sammanfattatsmed orden: " bedrivas på samma villkor som gäller för svensktnäringsliv i övrigt". Vilkaär de principer som gäller för svenskt näringsliv i övrigi? Ja, resultatet avdessa har vi sett i många sammanhang. Det gäller rovdrift på människor ochregioner samt hänsynslös profit. Det gäller planering uiifrån vad som gagnarfölalet, inle fiertalet. De principerna bör icke gälla för Statsföretag. Vihar haft anledning atl rikta skarp krilik mot skötseln av destatliga företagen och mol frånvaron av en bestämd målinriktning. Kritikengäller också den bristande samordningen mellan olika statsföretag, som iblandhar fött hell groteska konsekvenser. Statsföretagsverksamhetsinriktning och mål är f n. föremål för en utredning, heter del ibelänkandet. Utskottet finnerdärförinte något skäl till alt göra ett uttalande.Men någon åsikt borde man ha, lycker vi. Åtminstone borde densocialdemokraliska delen av utskotlet ha kunnat uttala sig för helt ändradeprinciper, dvs. mol den snäva privalkapiialistiska grundsyn som föttstyra , Är man på den kanten inte överens med oss om allStatsföretag bör drivas efter samhällsekonomiska och inte efter kortsiktigaförelagsekonomiska principer? Eller ställer man sig bakom årsredovisningensfilosofi att "verksamheten skall bedrivas på samma villkor som gäller försvenskl näringsliv i övrigi"? som drivs efter andra principer än de nuvarande kunde spela enenorm, positiv roll. Del skulle kunna vara den snöplog som behövs föreu brettupplagt näringspolitiskt utvecklingsprogram med tyngdpunkten lagd på atl isamhällets ägo bygga upp den mest avancerade och framiidsbe-tonade industrin. Såhar inle Statsföretag fungerat, och jag är hell övertygad om all den ulredningsom del talas om i betänkandet inte kommer atl mynna ut i några Jagkommer frän ett län som bokstavligen talat kippar efter andan. De statligaföretagen har förvisso spelaten betydande roll, men vad är det man har ägnalsig ål? Jo, all i huvudsak skumma av grädden. Massbryining av malm närdet lönarsig, men ulan tanke på au gardera sig för framtidens krav. Pä iräomrädei:massa, plank och bräder, men en undermålig produktutveckling ochframlidsplanering. Detstatliga järnverket fick aldrig lillräckliga resurser för all utvecklas, och nuhäller det f ö. pä an ampuieras och omformas, helt i enlighet med kapitaletsÖnskemål. Detstatliga Vallenfall har ägnal sig ål all la hand om miljard efter miljard avvattenkraftens rikedomar men utan atl salsa pä sysselsällning närvalienkraftsepoken är slut. Ja,i alltför stor ulslräckning är del baggböleriels principer som har fåll rådaäven närdet gäller de statliga företagens verksamhel. Är del då underiigt omman gång pä gång kräver en ny inriklning? Den frågeställningen har undvikits ivarje årsberättelse frän och näringsutskottel som kallenkring hel gröt runt de principfrågor som enligl vår mening borde behandlas. Vihar lidigare påtalat den brislande samordningen mellan siatsdriftens olikadelar, dess förelag och verk. Del är otroligt all della hartillåtils att sätta käppar i hjulen för en sund och naturlig utveckling. Årefter är har de statliga förelagen agerat mol varandra som de värstaprivalkapiialistiska konkurrenter, som rövare och som ockrare. har gjortsill bäsla föratt pungslå NJA, och siaiensjärnvägar har satt så svinaktigapriser på malmfrakien all det blev billigare au transportera med lastbil. Manhar agerat precis som om det funnits vattentäta skott mellan de olikastatsföretagen i stället för att samverka för gemensam utveckling lillregioners och människors bästa. Nuantyds del all en bättring är på gång. Jag hoppas del, men mina tvivel ärstarka, och det är svårt atl ur den här redovisningen utläsa någon bestämdviljeinriktning i del avseendel.