prot · G20994 · 1978-12-31 00:00:00 — Del är viktigare än atl byggavidare pä pensionssystemet ovanpå ATP -det ärju det den här inlerpellationenhandlar om. Viär överens om den slandarduiveckling som det innebär alt vi växer in iATP-systemel. Men en påbyggnad pä ATP med yllerligare standardförbättringarmåsle vägas mol andra angelägna behov i samhällel, bl. a. för de äldre.Ulredningen påpekar all värd och service ingår i standarden. Det är liletmärkligt atl man skall behöva påminna en kommunist om atl den offenlligakonsumlionen, den gemensamma servicen, ingår i människornas slandard. Det ärinle någonting som man kan spela ul mol den. Delinnebär inte all slandarden hälls nere, som sade, om manbygger vidare och ser lill att pensionärerna kan fö vård, bra bostad, atl dekan fö bo kvar i sin bostad längre än vad som f n. är möjligl,pensionärslägenheter osv. Delar inteatt hålla nere standarden ulan det ärattförbällra standarden, för lyvärr kan vi inle uppfylla de kraven-del ärdel sorgliga. All säga atl del är viktigare än atl bygga ut ATP-syslemel ärinle cynism. Jag iror alt del är en bedömning som delas av de flesla i vårtsamhälle. Del lyder pensionskommitténs belänkande och reaktionerna på del frånolika inslanser på. nämnde pensionärernas bostadssituation. Där har vi haft en gammalorättvisa, nämligen alt slödel lill de äldres boende har varierat väldiglmellan kommunerna. Del är obestridligt Detla har ocksä påtalats avpensionärernas organisationer. I vissa kommuner har man kunnat fä högsl 100 kr.i månaden i bostadsstöd, i andra kommuner har man kunnai få upp lill 1 300 kr.i månaden. Jag tror att del är 146 kommuner som haft . som övre gräns förstödet. Det aren sådan punkt som bör angripas och som vi nu ocksä angriper. Somframgått av meddelanden frän regeringen kommer regeringen med ettförslag som innebär all staten skall la över en belydande del av kosinadernaför de kommunala bosladslilläggen. är då förenai med krav på kommunernaall öka slödel lill pensionärerna så au man kommer upp till vissa miniminivåer.Hyresgränserna skall vara för ensamslående . och för makar 800kr. Del krävs all kommunerna betalar minsl 80 96 av denhyreskostnaden. Ausätta in stöd där del bäsl behövs när vi har begränsade resurser anser vi varaden rikliga politiken - inle alt utlova all vi skall höja slandarden även fördem som har full ATP. Det ärju del som är ämnel för interpellationen. Jag tror alt den svenska deballen skullevinna mycket på atl vi diskuterade socialpolitiken för framtiden medutgångspunkt i alt vi mer än tidigare måste sälta del viktigaste först, alt viinte har ulrymme för några långtgående löften om generella, stora åtaganden. Viskall fullgöra de åtaganden som är gjorda, men när del gäller uibyggnad skallvi ta det viktigaste först. Det vore bra med en ökad realism i densocialpolitiska debatten. Jagtror inte att någon har något all vinna pä alt jag, å regeringens vägnar, slårhär och lovar all vi skall göra nya ändringar i pensionssystemet sominnebär all vi bygger vidare ovanpå den värdesäkring som ligger i vårtpensionssystem. Jag, och iroligen många med mig, skulle uppskatta omCarl-Henrik ville ge beskedet all inle heller kommunisterna kan genågra sådana löften - del kan ni nämligen inle. (vpk): Jag har inte begärt atl eller regeringen skall ge nägralöften - del är inle det som saken gäller. Jag har lagil min utgångspunkt i dekrav som ställs av pensionärerna genom deras organisationer och frågat omregeringen är beredd att siödja de kraven. Kommunisterna är beredda alt siödjakraven, dä vi tycker att de är rikliga. Om man tyckeralt de är rikliga, har mansedan en gemensam uigångspunkl för all diskuiera hur de på etl realisliskl sällskall kunna tillgodoses. Jag skall lilel grandkommentera vad har sagt a. atl värdesäkringen ligger fast Frän pensionärernas sida kritiserasden nuvarande formen för värdesäkring av pensioner som varandeOlillfredsslällande. Bland de krav som har ställts frän PRO finns kravel på envärdebeständig pension, vilket man menar alt pensionärerna f n. inte har. Eltkrav som vpk har rest i en motion lill ärels riksdag och som så småningomkommer upp till behandling är all de lillägg som utgår i förhällande tillprisstegringarna skall betalas redan vid tvä procents prisstegring i ställetför nuvarande tre procents prisstegring. Det skulle minska eftersläpningen ochgöra lägel något bällre för pensionärerna. Ettförhällande som pensionärerna själva har påtalat är all deras livsmedelsutgifteri relation till inkomsten är belydligt slörre än för andra grupper i samhällel.Man har pekat pä all prisstegringen när del gäller livsmedel har varit särskiltstark , vilket missgynnat pensionärerna. Jag säger detta,eftersom man enligl min uppfattning inle kan nöja sig med ell uttalande om attvärdesäkringen ligger fast, när del i själva verkei finns en stark kritik frånpensionärsgruppernas sida mol den nuvarande formen för värdesäkring avpensioner. Delär möjligl all sialssekreterare uttalande skall slå för honom själv.Jag hargäli lill källan för det-en inlervju i tidningen därbetonas inte della särskili slarki. Jag skulle i anslulning lill vadsocialminislern har sagl apropå de olika punkterna i ulialande vilja ställaen konkret fråga. Avser regeringen alt lillåla avgiftshöjningar för olikaservicetjänster och därmed yllerligare urholka pensionärernas standard? ärdetta pensionärerna fruktar, och del är del som har skapat deras oro. Deallmänna uttalandena om att vård och service skall byggas ut och alt avgifternainte får sättas sä högt alt ingen kan använda sig av vården svarar inle på denkonkrela fråga som ställs ifrån pensionärernas sida och som alllsä är: Hurställer sig regeringen till frågan om alt tillåla eller själv vidtaavgiftshöjningar för olika servicetjänster och därmed ytterligare urholkapensionärernas standard ? Delär riktigt alt vi diskuterade befolkningsutvecklingen för ett är sedan. För diskuterade jag därvid det oroande lägel beiräffande nativiteten, anlalelnyiillkommande svenska medborgare. Jag tror däremot att den oro som kommer frami deballen - och som också fanns i inlägg - om utvecklingen avantalet äldre människor är någol överdriven. Jag vill här cilera uren artikel av befolkningsexperien , där han säger: "1själva verkei finns det ingen anledning alt tro pä någon ytterligare ökning avantalet människor i åldern 65 åroch däröver undertiden fram lill är 2000.Däremoi kan man räkna med au del kommer au ske en kraftig slruklurförändringbland de äldre. Antalet rikligi gamla-de som är över 80 är - kommer aii forisäua attöka - och öka myckel kraftigt - medan däremot anlalel yngre åldringar - - kommer alt till och med bli något färre fram . Omman sträcker ul perspektivet yllerligare lill , blir utvecklingenåterigen en annan. Under börian av näsla århundrande ökar anlalel människor iåldern , medan de myckel gamla i åldern då inte längreökar." Detär alltså inte den tilltagande mängden av människor som är del siorabefolkningsproblemet Del problem som finns är i stället att det föds för fåbarn i f n. Jagtror därför inte all vi skall irycka så hän i deballen pä jusl anlalelpensionärer, antalet människor . Vad vi skall diskutera är frågan:Vad kan vi göra för atl öka ut de produktiva åldrarna? Och där är del oerhörtviktigt att bereda dem som kommer över gränsen en chans atl fortsättaarbeta. Vi vet atl vi f n, har mycket stela system i del svenska samhället, ochvi fär t o, m, uppleva sädana egendomligheter som atl människor själva ansökerom alt få fortsätta alt jobba i produktiv tjänst men vägras detta, vilket ju ärhell orimligt. Om socialministern ger mig chansen genom enreplik, vilkel jag hoppas all han gör, harjag yllerligare en del att lillägga.Tidsgränsen är nu överskriden. Del vore ju fresiande au avsiå, men eu meningsutbyte med Carl-HenrikHermansson är alltid stimulerande, så jag fortsätter gärna lill. Delvar en sak som jag kanske borde la up|). är inle här, men jaglycker ändå all del i rättvisans namn bör sägas atl del säU på vilkel Cari- återgav direkliven till utredningen inle är alldeles riktigt. Idirektiven slår det aU kommittén skall "undersöka behovet av ochmöjligheterna atl med hänsyn till inkomslutvecklingen och omfattningen av deresurser som kan slällas lill förfogande förslärka de garantier rörandepensionsnivå som följer av nu gällande bestämmelser". Det är möjligt atldetla pä någol håll uppfaltades som etl förord för atl man skulle införa enstandardutvecklingsgaranli. men del kan knappast ha varit så för dem som lästdirekliven, och det har naturiigtvis gjort. Rätt skallvara rätt även när det gäller den socialdemokratiska regeringen och vad denlovat och inte lovat. Nusäger alt han inte begärt all jag skall utfärda någotlöfte utan bara atljag skall svara på om regeringen är beredd all infria dekrav som pensionärernas organisationer har ställl på en standardutvecklingsgaranli.Men omjag svararja, är detju all ge ett löfte som del inte finnsekonomisk täckning för. Nufick vi höra all kommunisterna är berett alt ge delta löfte, altdel skall införas en standardutvecklingsgaranli. Del kommer då all gä ul övernågonting annal, och vi säger för vår del alt vi inte är beredda att nu gesådana försäkringar. Vi anser all de resurser som kan slällas till förfogande iförsta hand måsie gä lill en nödvändig uibyggnad av vård och omsorg innan mangär in pä sådana ålgärder- i och för sig önskvärda men mindre angelägna -somatt bygga på ATP-systemet med en garanti för fortsatt standardhöjning utöverden som ligger i alt vi nu håller på atl växa in i ATP, vilkel ju i och för sigär en standardhöjning för pensionärerna i förhällande lill tidigare. Delär riktigt alt det har framförts kritik från pensionärsorganisationerna motformen för värdesäkring. Man har sagt all konsumtionsmönsirel hos pensionärerär annorlunda och att det därför borde finnas ett särskilt index, och manhardiskuteral formerna för all beräkna basbeloppet Regeringen har mot den härbakgrunden beslutat au ge pensionärsorganisationerna möjlighet atl föreslårepresentanter till den indexnämnd som hjälper medjust de här frågorna. Vi har därmed tillgodosett ell krav sompensionärsorganisationerna länge harslälll. Del kommer också alt företas enomfattande hushällsbudgelundersökning, som kommer att ge underlag förbedömningen av om del här är en bra form eller inie. kritiserade all jag bara gjorde allmänna ullalanden om alt vårdensjälvfallet måste byggas ut Del är inte riktigt så. Vi arbelar för allförverkliga en uibyggnad av t ex. långvården med 2 000 platser om årel. 1 gåriräffades ett avtal mellan och socialde-pariemeniet - vihoppas alt kommer atl godkänna del - som innebär att 170 milj. kr.ställs till förfogande jusl för della ändamål. Landsiingsförbundel intygar åsin sida atl dessa pengar möjliggör genomförandel av de planer som skulletillföra långvården 2 000 platser om årel. Det är alltså elt konkret resultat. Låtoss sedan gå över lill diskussionen om befolkningsutvecklingen. Vi skall intealllför mycket fördjupa oss i historieskrivning, men inför den här diskussionenUisie jag faktiskt vad både och jag sadei deballen , efiersom jag lycker alt den har eu samband med den här diskussionen.Carl-Henrik sade all befolkningen i arbeie kan bli liten iförhållande lill anlalel barn och pensionärer, vilkel skapar problem. Del ärprecis del jag har lalal om. Vi vel alla -jag höll på all säga hela den storaskara som är församlad här - alt det pensionssystem vi har fungerar så,au den yrkesverksamma generationen med sina avgifter i huvudsak skall betala deutgående pensionerna. Är dä den yrkesverksamma generationen lilen ochpensionärsgeneraiionen slor, så blir del ekonomiska påfrestningar. Del ärprecis det perspektivet vi slår inför, och vi hoppas att människor skall sälladel anlal barn lill världen som de vill ha och all della innebär allbefolkningen inle skall minska. Men vi kan inle komma ifrån all detta är ellekonomiskt perspektiv som vi slår inför. All då slälla ul de här löftena, somman begär av oss, vore inie ansvarsfullt Jagvill slula med en punkl där vi är överens: Del är vikligl au vi kommer bonifrån del siela pensionslänkande som innebär alt en människa ena dagen är fulltarbeisför men näsla dag - 65-årsdagen - får besked om all nu måsle hon slutajobba. Vi har länge arbelal fören ökad rörlighet i syslemel som ger möjlighelatt stegvis minska sin arbetsinsats. Delpensionen är en åtgärd i denriklningen. Arbelsmarknadsministern kommer atl lillsälla en ulredning, somskall undersöka om man kan utvidga anställningsskyddet även för den som harpasseral pensionsdagen och på del sättet skapa ell mänskligare arbetsliv justför de äldre. Jag har på den punkien samma syn som gavuttryck äl. (vpk): Vad senast sade tyckerjag är ulmärkt. Det motsvarar ellkrav som har ställts i vpk-molioner till och som ävenslällis lill äreis riksmöle. Del är alllid angenämt när man får en molionbifallen på del här sättet genom ett uttalande av elt ansvarigt statsråd. Jaghoppas atl intar samma förnuftiga ståndpunkt Detfinns en rad problem all här la upp. Vi vel ju alt den grupp som vi nudiskuterar och vars ekonomiska och sociala problem del gäller är en mycket storgrupp i samhällel. Den omfattar 1,3 miljoner människor. Den ekonomiskastandarden när det gäller en avsevärd del av denna grupp ligger på enutomordentligt låg nivå. Frågan är: Hur skall man klara del? då lill utbyggnaden av ATP-systemet. Men vi velju attdet tarutomordentligt lång lid innan den här stora gruppen med en mycket läg slandard genomATP får en sådan silualion alt man kan säga atl den är hygglig. Mänga i den härgmppen kommer aldrig i den situationen. Jag tror alltså inte all vi kan förabort frågan om en förbättring av grundpensionen, vilket ju kravet påstandardhöjning och standardsäkring innebär, med en hänvisning till all vi istället skall satsa på värden och på del viset ge pensionärerna möjligheterlill ell bällre liv. Jaginser självfallet att vården ingår i slandarden. Men varför pensionärernareagerar mol den diskussion som har varit ärju all man egentligen inte förnågon annan grupp ställer frågan orn förbäuring av slandarden mätt som realinkomsti sedvanlig bemärkelse mol en uibyggnad av vårdresurserna. Men för pensionärernagör man del. Jagtror inte au man vid de avialsförhandlingar som förs varie år diskuierarutbyggnaden av eller andra sjukvårdsinräilningar. Men juslnär det gäller pensioniirerna förs diskussionen in på della problem ochman hänvisar lill all vården mäsie ingå i levnadsstandarden. Del är dellapensionärerna reagerar mot De lycker all de behandlas och beiraklas pä etlannal sätt än övriga medborgare. Därför har de ocksä använt det utlryck som jagciterade. De karakteriserade pensionskommitténs ställningstagande, attpensionärernas slandard måsle hällas nere för all ge ulrymme för vårdmöjligheter för pensionärer, som ell cyniskt betraktelsesätt. Det är PRO:skongress som har skrivil detla, och della är alllsä utlryck för vadpensionärerna tänker och tycken Detflnns en annan punkt i socialministerns anförande, där jag också vill Ullalamig positivt, nämligen au man har lagil upp de krav som vi från vpk:s sidalänge har drivit, dvs. att slaien skulle överlä betydande delar avbosladslilläggen och se lill all del bliren mera jämn slandard ule i de olikakommunerna. Jag hoppas också atl slaten här går in med sädana ekonomiskaåtaganden atl man verkligen kan karakterisera reformen som all slaten övertaren belydande del av kosinaderna. Jag fåråierkomma när del konkrela förslagelföreligger. Delär yllerligare en fråga som jag skulle vilja ta upp för au fä socialministernsinslällning belysl. Han säger i slutet av sill inierpellalionssvar atlregeringen avser all inbjuda pensionärernas organisationer lill diskussion omviktiga frågor. harju knivei resis från PRO:s sida om förhandlingsrätt förpensionärerna, och jag och del parli jag representerar lycker alt deua är ellvikligl och berättigat krav. Jag iror au i denna dialog skulle del varainiressani alt också fä höra socialministerns mening om delta krav påförhandlingsrätt för pensionärerna, därför atl del betraktas frånpensionärernas sida som en av de avgörande punkter som de driver. Vadsedan beträffar de löften som vi kan utfärda här är del ju så atl jagrepresenterar minsta parli. representerar riksdagensnäst minsta parli. Ingen av oss förfogar över några majoriteter här i kammaren,och del gör naturiiglvis all de löften vi utfärdar vet vi inte vad del blir av.Men jag vill ge i varie fall del löftet atl vi skall forlsälla au slåss för dekrav som pensionärerna för fram och slälla deras krav sann försöka övertygaandra partier om det rimliga och berättigade i dem. Del är rikligi all vi diskuterar en stor grupp människor - en ökandegrupp - och det är just därför som jag är så återhållsam med all här slälla iutsikt en standardförbältringsgaranli. Det finns en stor grupp pensionärer somhar en låg inkomstnivå, och det är möjligt att om resurserna är begränsade, såär del viktigare - kanske håller med om del - atl förbättraför dem än atl utfärda en allmän standardutvecklingsgaranli. Sådana förbättringar har åstadkommits genompensionstillskotten som inte innebär nägon inbyggd garanti ulan som grundas päjust den metodik som pensionskommittén förordar, nämligen beslut från fall lillfall, även om beslut fattades vissl anlal år.Mendet varallisåinie någol inbyggtindex eller nägon garanti, ulan del var jusl beslui enligt den metodikkommiilén förordar. Och vi fortsätter på denna väg genom att nu förbättra dekommunala bosladslilläggen för dem som har det särskilt svårt. Vigör på della säu jusl därför au gruppen är sä slor och därför att skillnadernainom den är stora. Jag måste säga atljag är lilel förvånad över att enförelrädare för ell kommunistiskt parti är så snabb au säga atl man skall jobbaför en standardutvecklingsgaranli även för den grupp som i framliden kommer allligga ganska hyggligl lill, med pensioner på . , när vihar den här andra gruppen som ligger så mycket efter. Viär tydligen överens om atl värd och offentlig service ingår i standarden. Däsäger atl del finns ingen annan grupp där man ställervård mot privat konsumiion. Jo, se del finns del. Om man för en hederligpolilisk debatt måste man ta hänsyn lill alla grupper. Del gär inte alt fä bådeinkomstökningar för medborgarna och förbättringar av värd och offentligservice. Det ärju del vi har erfarit , och den avvägning som den nuvarandeoch den förra regeringen gjorl går ut på atl i del läget låta utbyggnaden avvissa offentliga verksamheter komma i första hand, medan den privata konsumlionskraftensökning inte har varit särskilt märkbar . Del är detta som manfår lov atl lala om för människorna. Del gäller alla grupper - inte specielltpensionärer utan alla grupper. Vihar under de här kärva åren haft en fortsall utbyggnad av offentlig service -barnomsorg, långtidssjukvård, sysselsäiiningsfrämjande ålgärder och annatsådanl - medan den privata konsumtionen har kommit i andra hand. Det är precisdella som vi anser all man måsle lala om för människorna. Där har lyvärr det storaoppositionspartiet här i svikit Del partiet har gäll ut och lalal omen allmän svångremspolilik, där de stora heltidsarbelande löntagargruppernainle har fält någon höjd slandard, när vi har velat säga all då måsle vård ochandra angelägna gemensamma uppgifter fä komma i försia hand. Del gäller alllsääven de äldre - ingen kan befrias från della. Vi har haft del i del lillaformatet i , där vi under förra valrörelsendiskulerade om man skulle salsa på vård eller pä att sänka priset pämånadskortei i trafiken - det ärju en sak som gäller privat konsumiion i dellilla formatet Jag sade där all vården måsle gä före när vi inte harobegränsade resurser. Au människor reagerar mol del, när man tar fram juslpensionärer, beror ju på att del finns andra som inte hjälper lill alt föradiskussionen när del gäller alla grupper. Gör del, sä tror jag inie attpensionärerna reagerar. Sedansade jag att vi föreslär-och vi är överens om au del aren riktig åtgärd - allslaien skall la en belydande del av kostnaderna för de kommunalabosladslilläggen. För säkerhets skull skall jag säga atl förslaget innebärungefär 300 miljoner i ökade slalliga kosinader. Del beiyder inie huvuddelen,ulan det beiyder au den kosinadsökning som uppkommer genom de standardhöjningarsom ligger i systemet skall staten ta på sig. Del är klart alt man även här kanönska all man hade haft flera miljoner au gå in med, men del anser vi all viinle har. Vi harju ocksä del berömda budgetunderskotlet atl tänka på. Vidarefick jagen konkret fråga. Jag har uppfatiat det såatl pensionärernasorganisationer har begärt överläggningsräii - de kallar del inte förhandlingsrätt,och del kan vara en viktig skillnad. Vi harsagi att vi har för avsikt atl laupp överläggningar med pensionärernas organisationer inför viktigare beslut,och vad på denna regering ankommer så skall de fä sådana överiäggningar. Jagförutsätter - det finns ju moiioner om detta - au kommer all ställasig bakom den tanken, och jag iror säkert au man sedan hiiiar lämpliga formerför della. Slutligenpåminde mig om au vi båda tillhör partier som bara omfållar en mindre del av folket, och det är kanske rikligi alt göra en sådanpåminnelse då och då, och au vi därför inle kan slälla ut löften i meningen atlvi kan lova all del blir sä som vi säger. Men min kommentar till del är, attdetfaktum atl man lillhöreii liiei parti borde inte befria frän ansvar för alt säger är realisliskl. verkar del som om vpk inte riktigt kommer ihågdel. (vpk): Jag tackar för den admoniiion, eller vad man skall kalla del, som låg ide senasie satserna av socialministerns anförande. Jag väntade bara pä enfortsättning, nämligen att han skulle rekommendera oss alt ingå iregeringsställning för all så all säga prakliskl få se hur löften ochrealistisk politik står i förhållande lill varandra. Men den rekommendationenkanske kommer . Jagskall ta upp några av de punkter socialministern var inne pä, försl min frågarörande förhandlingsrätten. Del är faktiskl förhandlingsrätt som har begärt. 1 ulialandei från den senasie kongressen, som jagnågra gånger har ciierai när del gäller andra avsnitt, slår del så här:"krävde redan vid sin kongress 1973 allpensionärerna skulle lillerkännas förhandlingsräll i de frågor som berördem." Man slular med atl kongressen ullalar sill fulla förtroende förstyrelsens och represenlantskapeis sätt au driva dessa frågor, men manunderstryker med kraft atl målet är "elt accepterande av PRO:s krav på enförhandlingsrätt anpassad till rådande förhållanden". Det äralllså förhandlingsrällde kräver, och de jämför sin situalion med de fackligl organiseradelönearbeiarnas och menar all förhandlingsrätten måsle bli en realitet Det skallinte bara vara att man får träffa regeringen och prata med den, ulan det skallhandla om en verklig förhandlingsräll. Sedanär del självklart au jag anser all det framför allt är förhållandena för ochstandarden hos den stora gruppen, som ivingas leva på gmndpension,pensionstillskott och kommunalt bostadstillägg och som kanske omfattar ungefär600 000 människor f n., som mäste förbättras. Men vi har dessulom en belydandegrupp som har myckel små ATP-pensioner och som också lever 10Riksdagens protokoll 1978/79.93-94 päen nivå som är orimligl låg. De pensionärer med 70 000-80 000 kt i inkomst somGabriel lalade om lär däremot inle vara sä mänga. Jagtror alltså att de krav som pensionärsorganisationerna rest och som vi ansluteross till och vill siödja-dvs. kraven päenslandardsäkrad pension och på eltgenomsnittligt läge för pensionärerna som skulle vara 65 96 i förhällande genomsnittlig industriarbetariön -de kraven måsle man fortsätta att stödja.Och jag reagerar alltjämt emot resonemanget all detta inle skulle vara viktigt,utan alt det viktiga skulle vara atl bygga ut vården. Delärju så, , all utbyggnaden av daghem och sådana saker belalas medskattemedel. Om del inle sker en förbättring av inkomslerna i samhället, sä ärdel ju svårt för stat, kommun och landsting alt fä tillräckligt med skatlemedelför en uibyggnad.