prot · G20977 · 1978-12-31 00:00:00 — De vill alt regeringen skall anmodaförhandlande myndigheier all redovisa och budgetera liden för förhandlingarenligl MBL samt all regeringen skall föranstalta om en utvärdering av erfarenheterna.Den motionen har milt stöd. och jag hoppas alt den får en positiv behandling,Lål mig få cilera några rader ur den: "Med lanke påden noggrannhet med vilken vaoeförslagom inrättande av en enda ny tjänst vid en myndighet prövas underregeringens budgetberedning och därefter i är detotillfredsställande alt man inle synes ha någol som helsl grepp om kostnadernaför hanteringen av medbeslämmandelagen på det statliga området," OlofPalme påpekade all av de , som vaoe barnfår i barnbidrag är mer än . Han sade all när slaienbetalar lärarnas löner är en tredjedel lånade pengar. Om detla är riktigt berjag atl få utöka exempelsamlingen. Var iredje sammanlrädeslimme på statistiskacentralbyrån måsle man låna pengar till. Del är möjligt att de somsammanträder gör del litet effektivare närde känner till del förhållandel. Min kritiska inslällning lill hurmedbeslämmandelagen missbrukas kan naturligtvis utnyttjas av mina politiskamotståndare. Vi har ju hön exempel på demagogi av värsta slag. Men densom lill fullo vill siödja elt ökal medinflytande inom arbetslivet skall inteacceptera missbruk. Vi som tror alt den enskilda människan vill engagera sig påarbetsplatsen, känner ansvar i sin arbetsuppgift och för förelaget och villvara med och bestämma om detla. vi skall icke acceptera missbruk av en iriksdagen stiftad lag. Vi skall i slällel medverka lill alt lagen når del syftesom vi tänkie oss när beslulei fattades i denna kammare -nämligen all öka och fördjupa demokratin inom svenskt arbetsliv. Under della anförande överlog lalmannen ledningen avkammarens förhandlingar. ELVYOLSSON (c): tog uppslrålningsrisker i b\ggnader. som är etl myckel allvarligt problem. Men påvanligt sätt söker syndabockar med anledning avevenluellaförsummelser för alt pä del sällei också kunnaföra parlipolilik. Radonförekommer i all luft och särskilt myckel radon lillförs luften i hus med extraradonhaltigt byggmaterial, exlra radonhalligl hushållsvatlen och källare iextra radonavgivande mark. Gasbelong,som ju är del mest radioakliva byggmaterialet, tillverkas inle mer, men de hussom lillverkades av del malerialet finns kvar. Naturligtvis är dä riskenstörst, om de här husen dessutom är placerade på radonavgivande mark. Del finnsomkring 3 000 lägenheler, byggda av den mest radioakliva lättbetongen. Visskunskap om riskerna har funnits . Annars hade man inle slutat atttillverka det aktuella byggnadsmaterialet. Viharolika myndigheier med olika ansvarsområden i vad gäller slrålrisker, och jagvill påstå att de blivit alltmer uppmärksamma allteftersom kunskaperna harökat. Slrålrisker i byggnader berörs ocksä i olika förfaliningar som.slrålskyddslagen. arbelsmiljölagen och byggnadsstadgan. Dessutom harnalurliglvis Byggforskningen som sin uppgift all driva forsknings- ochförsöksverksamhet. Jagutgår ifrån att del var brist pä kunskaper som var orsak till all densocialdemokraliska regeringen inle lidigare såg lill att hus inle tillverkadesav della farliga malerial. Ej heller togs några initiativ till all eliminerariskerna, om man var nödsakad all bygga där riskerna var stora. Tillräckligainitiativ togs inle heller lill ålgärder i de hus som var byggda av del farligamalerialet. Men i motsats lill anklagar jag ingen, eftersom jagförutsätter atl det inle var försummelser, utan brisi på kunskaper som lågbakom dessa förhållanden. Jag kan nämna all man ej heller ulförde lillräckligamätningar. Närlarmrapporter kom log jag initiativ till överläggningar mellan deberörda deparlemenlen och myndigheterna. Jag konstaterade då all dessamyndigheier hade läget under kontroll, och jag har förtroende förde organ somutövar tillsynen på della område. Men vi konstaterade ocksä alt del ibland kanvara svärl all dra gränsen mellan olika myndigheters ansvarsområden och atldetta i sig kan vara besvärande och kanske också ibland fördröjande. Resultatetav denna överläggning på bostadsdeparlemenlet blev forlsälla samlal mellanolika myndigheter och överläggningar mellan berörda departement. Resultatetblev all jordbruksministern ochjag enades om au jordbruksministern skulleskriva kommittédirektiv angående åtgärder mot strälrisker i byggnader och allplanverkel skulle få i uppdrag all ulreda frågan om hälsofarliga malerial ibyggnader. Kommittédirektivenvar färdigskrivna när jordbruksminisler och jag lämnade regeringen. Ärdella då försummelser, Birgiiia ? Jagkan också från dessa överläggningar nämna all experter omialade all de bedömderiskerna ungefär jämförbara med dem som uppslår när man röker en cigarrett omdagen. Men trols detta såg vi allvarligt på problemen och vidtog ålgärder. Jagfrågar mig verkligen vad egentligen är ute efter. Men det är också märkligtalt man från inle hör några uttalanden om farhågor isamband med t. ex. de slaggprodukter som blir över Nr 77 från uranbrytning, därradioakliva ämnen kan ha anrikals. Jag gör bara den Onsdaeen den Birgilta log ocksåupp bosladspolitiken i stort och lalade om hur Ja, del är ju ,så atl riksdagspartier varit ganska eniga i AUmänpolitisk ulredningar och i riksdagsbehandlingen av ärenden ombosiadspolitikens dgjjQtf finansiering. De partierna är socialdemokralerna,cenierparliel och . Jaghåller med om all del inle är bra och all denbostadspolitik som vi har är behäftad med brister, ja, t, o, m, stora brisler.Människor tycker atl de betalar för myckel i hyra, Irols alt samhällel satsarmycket stora belopp på byggande och boende. Men är man kritisk, får man ocksåanvisa förslag som kan leda till förbättringar, inte bara sådana marginellaförslag som vi har hört Birgitla föra fram när del gäller ändringar ibostadspoliliken. Jag tror inle längre på all vi skall forlsälla alt lappa päsyslemel, ulan tiden är nog inne för alt vi skall böoa resonera om slörre greppför alt få en bällre bosladspolilik. Jagkonslalerar också med lillfredsslällelse all Birgilta nu ser de storabrisler som rådde bostadsplanering, vars följder människor nu farilla av. Även om vi satsar stora resurser, är del ganska svårt all komma lillrätla med dessa föreleelser. Men här måsle alla krafter sällas in. Del måstedock alltid ske i samråd med de boende. Vihar frän cenlerhåll under den allmänna moiionsliden väcki en motion angåendeförnyelse av befintliga bebyggelsemiljöer, där vi också lagt fram konkrelaförslag lill elt ökat brukarinflyiande. Jag vill redan nu uttala en förhoppningom alt vi skall kunna enas om dessa förslag närde behandlas här i ,som jag konstaterar atl socialdemokralerna lidigare inte har varitinlresserade av en allsidig planering, dvs. en planering för bostäder, arbeleoch frilid. De har planerat för vaoe sak för sig. Menframlidens planering måsle gälla alla aktiviteter och alla generationertillsammans. Planering måsle ske småskaligl, så all människor får överblick,känner gemenskap och känner all de behövs - en känsla som många människorsaknar . Minskadenergiåtgång säger sig alla partier vilja verka för, liksom för atl vi skallutveckla förnyelsebara energikällor. För alt uppnå detla måste siora insalserlill, inle minsl när del gäller all ulveckla de förnyelsebara energikällornalill praklisk användning. Delsnabbaste sättet all minska oljeberoendet äremellerlid atl inrikta sig på denbefinlliga bebyggelsen. Regeringen skjuter på penninganvisningen för detla tillsenare tidpunkt och tar inle upp del i sin framlagda budgetproposition, menjag ulgår ifrån att den energisparplan som anlagils skall fullföljas.Bostadsstyrelsens utvärdering av sparplanen - utvärderingen borde egenl-ligenbenämnas redovisning, eftersom del rör sig om en redovisning av vad pengarnaanvänts till - har fåll varierande lolkningar i pressen. Ävenregeringsledamöier har ifrägasall värdet av sparplanen, om den inie innebär enbesparing av olja som betalar insalserna , Nalurliglvis kan man bli felciteradi en tidning, men ingen har väl ändå iroll atl sparplanen skulle få sådanaeffekter atl åtgärderna skulle kunna beiala sig på elt är. Bosladsslyrelsenhardessutom räknal in momsen vid sin redovisning, irois alt alla var medvelnaom att moms ej ingick i sparplanen. Eftersom inomsbelopp kan ändras underentioårsperiod och eftersom momsen inle är en samhällsulgift, var alla överens omall lägga den ulanför lönsamhetsberäkningarna. Mol den bakgrunden kan ju intekalkyl och redovisning stämma överens. Jagvill starkt understryka alt en av energispar-ålgärder ärangelägen. Så snart kommunerna har byggl ul sin besiklnings-verksamhel. måsledet också slällas som villkor för lån alt ell hus är besiktigat. Jag menar dåen verklig besiktning, vid vilken man med apparatur i förväg konslalerar vadsom fallas huset och besiämmer stödet därefter. Jag har hön talas om kommunersom nu är tveksamma närdet gällerait bygga ul den här serviceapparaten,eftersom del i budgeiproposilionen inle har anvisats medel förden, men någongrund fören sådan oro borde inte föreligga med tanke på all gjort såklara uttalanden i den här frågan. Dendelegation som ireparliregeringen lillsaiie har många arbetsuppgifter, l.ex.all lämna förslag i fråga om slödels inriktning och i fråga om slyrsystemel istort. Delegationen skulle också ta slällning lill om besluten i fråga omenergisparlånen skulle ligga hos kommunerna. Energisparålgärdernahar endast påböoals. men inlressel för dem är slorl bland människorna. Viskallta till vara del inlressel och skapa förulsältningar för forisail arbete pådelta område och därmed också för hushållning med resurser. Skatterna är etl påtagligt uttryck för solidaritet medborgarna emellan.Det är genom skatter och avgifter som vi får resurser för all bygga upp etlsamhälle som präglas av omvårdnad och trygghet och varigenom vi kan tillgodosesådana ändamål som måsle lillhandahållas av medborgarna gemensamt. Menskallerna tjänar ocksä lill en del syftei atl fördela våra gemensamma resurserpä ell rättvisare sätl än som sker via de s. k. marknadskrafterna. Del är genomden progressiva skallens fördelningseffekt vi till nöds kan fördra alt enförelagsledare har lika slor brulloinkomsi som tio av de anställda som jobbarvid maskinerna. Iblandnär man lyssnar lill vissa borgerliga politiker får man närmasl intrycket av auskaiterna las ul av elakhet eller illvilja. Men skallen är prisei försolidariteten. Vi vill ha eu samhälle där viktiga sociala ijänsler ställs tillmedborgarnas förfogande efter deras behov och icke efter deras plånbok. Bekännerman sig lill den principen måste tjänsterna också betalas gemensami avmedborgarna \'ia avgifter eller skaller. Det ena är inte ur samhällels synpunktdyrare än del andra. Studerarvi i. ex. utvecklingen för sjukvårdskostnaderna i och Amerikaskall vifinna au de lar i anspråk ungefär lika stor andel per invånare avbruiionaiionalprodukten iroisaii den offentliga seklorn i bara är hälftensä stor som i . Därav kan vi dra slulsalsen alt det bara är ijänsiernasfördelning som påverkas av vilken metod för deras finansiering vi väljer. Jagiror all de flesta lycker det är bra all samhällel siäller upp när olika behovanmäler sig. jag varit verksam i kommuner och landsting harklagomålen aldrig gälll all vi bygger för många platser i långvård elleråldringsvård, alt vi har för myckel personal, all galuliållningcn är för braosv. Nej, frågan har gälll varför vi inle kom Ibri nog med siiö|)logen, varförinie mor fick en plais på långvärden, varför inic personalen hade tid au praiaoch ägna sig ål paiienlerna osv. Detär försl när vi kommer till betalningen för del som samhällel siäller lillförfogande som gensvaret icke är lika påtagligt. Problemel med skaiierna äregentligen atl medborgarnas krav på omvårdnad och service ökar fortare än derasbenägenhet atl betala skalt för all uppnå detla. Del är inie sä konsiigl alldel förhäller sig så, när både politiker och andra framställer skatterna somett illvilligt påfund som vi kan sänka om vi bara vill, som iblandhar uttryckt del. Hur det skall gå till illustrerade i TVhäromkvällen. På reportens fråga hur del skulle gå till och vad han ville sparaoch ta bort sade han: "Vi kan ju lämna uisoplömningen påentreprenad." Det var ett fasligt illa vall exempel. Försl och främsifinansierar kommunerna sina affärsdrivande verk lill 98 96 genom avgifter, sådel skulle bli en homeopalisk skattesänkning. Och vem skulle beialaentreprenören? Ja,vi kan sänka skatlerna om bara vi vill, men endasi om vi iir beredda allacceptera ell samhälle med brislande solidarilei. Så fort vi kräver eusolidariskt samhälle så måsle vi gemensami beiala det genom våra skaller. Delvore bra om vi hjälpies åt att understryka sambandet mellan solidariteten ochskatterna. Det finns inga genvägar. Del finns ingen annan som kommer all beialaför oss. Del måsie vi göra .själva lillsanmians. Enannan fråga är hur vi fördelar belalningen mellan olika skatlekällor och mellanolika inkomsler. Enomhuldad princip i vårt land har varii au beslut ochverkställighet skall läggas så nära medborgarna som möjligl och au verksamhelenskall förläggas lill den nivå där del kan antas au den sköts bäst. Dessaprinciper har leii lill au allimer av den samhälleliga verksamhelen anförlrotlskommuner och landsting. Dessa svarar nu för ivå iredjedelar av hela denoffentliga sektorn, och lill följd härav har den kommunala seklorn uivecklalsså snabbi all tillväxien i samhällsekonomin inie har varii lillriicklig för allfinansiera verksamheten. Den kommunala seklorn har ivingais all knapra ål sigmer och mer av bruttonationalprodukten. utgjorde kommunalskalterna 12,5''. närmar de sig 30 ''.. Denna kraftiga ökning harfördelningspolitiska effekler. Eftersom kommunalskatten är proportionelldrabbar den låginkomsliagarna hårt. Men dänill kommer au en ökning avkommunalskaiicrna pressar upp marginalskaiicrna över hela inkomsiskalan. Deökade kommunalskatterna har också accentuerat konsekvenserna av den ojämnafördelningen av skaiicunderlagei och konsekvenserna av au kosinaderna för sammaverkamhei är kraftim olika protokoll 1978/79:76-77 beroendepå skillnader i skalleunderlag, ålderssammansäiining m. m. I vår molion om inriktningenav skallepoliliken konslalerar vi au den nuvarande kommunala skaileuljämningenicke är lillriicklig för all moiverka dessa olikheter. Delframstår som uppenbart all en skalierelbrm måsie sikta lill au dämpakommunalskailerna och äsiadkomma en förbälirad skalleuljämning. Därigenom ernåsocksä en dämpning av marginalskalierna. Progressiviielcni den slalliga inkomsiskatien och marginalskatterna har spelat en stor roll iden skaltepolitiska deballen . Del kan naturiiglvis inie bestridasall marginalskatterna medför problem. Vid hög inflation kan de försvåra ävenför en genomsnittlig inkomsttagare atl få elt lillfredsslällande uibyie avlöneökningarna. Under 1970-ialci har dock detta problem bemästrats genomanpassning av skalleskalorna. Men marginalskatterna harockså angetls medföraproblem för höginkomsiiiagarna genom all de gör del föga lönsami atl anta eubällre beiali arbele eller åta sig extraarbete. Problemelhar acceniuerais genom all skalleomläggningarna under 1970-lalei i huvudsakberörde läg- och medelinkomsilagarna, och vissa grupper blev lill fbljd av denallmänna uivecklingen utsatta för en relativt kraftig marginalbeskaitning. Principielllär marginalskatterna en ofrånkomlig konsekvens av en fördel-ningsinrikiadskaiiepoliiik, och problemen kan därför icke hell elimineras. Menhärtill kommer all av tillgänglig slalislik framgår all de snabbi växandeavdragen i hög grad kommil alt utnyttjas av människor med högre inkomsler.Delta gäller i synnerhet underskott i förvärvskälla samt förlustavdragen.Effekten härav blir atl den faktiska progressivileten blir lägre än enligt denfastställda skatteskalan och olika för samma inkomst beroende på möjligheternaatt utnyttja avdragen. Enbegränsning av avdragen, som kan påverkas av inkomsttagarnas egna ekonomiskadispositioner, framstår som angelägen. Därigenom kan resurser frigöras som kanmöjliggöra en sänkning av marginalskatterna ulan atl det behöver leda till enökad ojämnhet i inkomstfördelningen efter skalt. Därigenom erhålls också enrättvisare beskattning inle minsl mellan personer med samma inkomsler och eutydligare samband mellan den fastställda skatteskalan och den erlagda skatten. 1 detla syfte föreslår vii vår motion prövning av atlavdrag för underskön från en förvärvskälla endasi får ske från inkomst elleröverskott från samma förvärvskälla - dock atl olika rörelser skall behandlassom en förvärvskälla, atl avdraget sker frånskatten och inle frän inkomsten samt all ell räntelak införs. Enomläggning av skallen enligt dessa principer måsie ske etappvis. Under dennaövergångslid genomförs en successiv sänkning av progressivileten ochmarginalskatten. Denkraftiga inflation vi haft och de kraftiga värdestegringarna motiverar enskärpning av realisalionsvinsibeskaiiningen. Vi föreslår därför i vår molionatt hos regeringen begär förslag om en sådan skärpning i så god lidatt den kan träda i kraft från den 1 januari 1980.1 samband därmed bör ock.såprövas möjlighelerna atl realisalionsvinsibeskaiia andraförmögcn-heislillgångar som t. ex. diamanier, aniikviieier o. d. Enrällvis beskattning kräver ocksä atl möjlighelerna lill skallefusk ochskaiieflykl sä långt möjligl elimineras. 1 molionen framförs olika förslaghärtill. sådant förslag gäller någon form av generalklausul moiskaiieflykl. Del är nu hög lid au regeringen framlägger den utlovadeproposilionen i frågan. Denframlida skallepoliliken bör sikta lill all förskjuta skaiieuiiagel frånbeskalining av hushållens inkomsler lill beskalining av produkiionen. Produktionenär den egentliga källan för all skallekraft. All förskjuta skatteuttagetnärmare produkiionen ger flera fördelar. Om inkomslerna beskattas innan deutbetalas till hushållen bör detta leda lill belydande fördelar ureffektivitets- och konirollsynpunkt. Dessutom innebär en sådan förskjutning atlskaiieuliagei hos de enskilda hushållen kan begränsas. Deiia leder i sin lurtill atl marginaleffekterna i inkomstskatten kan dämpas. Vihar i vår molion konstaterat atl skallen på hushållen innehåller eu belydandeproportionellt element. I taki med ökade anspråk på den offenlliga seklornsiiger denna proportionella del, dvs. Den progressivaslalliga inkomslskaiien ligger ovanpå denna proportionella del. Närkommunalskatten ökar skjuls den progressiva skallen alli högre upp. Dei finnsdärför mycket som talar för all delar av denna proportionella skall lyfts avoch ersätts med en indirekl skall på produkiionen. 1vår molion föreslår vi atl en allmän produktionsfaklorsskaii införs fr. o. m.den 1 januari 1980. Skatten är en vidareutveckling av den lidigarearbelsgivaravgiften, som emellertid endasi var en skall pä produktionsfaktornarbete. Den nya skatten baseras, lill skillnad frän arbetsgivaravgiften, päsamlliga produktionsfaktorer. Enligl förslagel skall produktionsfaklorsskatlenbaseras pä företagens lönekostnader plus brutlovinsien reducerad med skatteroch avskrivningar. Den produklionsbeskattning vi lidigare haft har endasiiräffat lönesumman och ansetts missgynna arbetskrafisiniensiva företag jämförtmed kapitaliniensiva. En fördel med en allmän produkiionsfaktorsskatt är är neutral i detta avseende. Produkiionsfaktorsskaiienföruisälls bli avräknad från lönesumman och från ersäilningen lillkapiialägarna. Någon lotalkosinadsökning för företagare inträffar således icke. Dethar sagts i kommentarerna lill del framlagda förslagel au det inte är någon"tulipanaros". Nej, självfallet inte. Del finns över huvud lagei fårosor pä skaiiepoliiikens område. Löniagarna kommer inte au slipia denna skaiioch inte heller kapitalägarna, hoppas jag, eftersom den skall avräknas från eueljest tillgängligt ulrymme. Men produkiionsfaktorsskaiien är ell fördelakii-garesäu au ta ul den proportionella delen av skatten på. Det finns inga genvägarlill all finansiera våra gemensamma kostnader, men väl olika meioder. Genom auproduklionsfaklorsskatten föruisätis bli avräknad medför den icke ökade kostnåder för de offenlliga arbelsgi varna-kommuner Däremoi larden långsikliga effekler på skaiieunderiageis uiveckling som får beaklas isärskild ordning. Imolionen upprepar vi förslagel om all en viss del av den framräknadekommunalskallen skall fä dras av från den slalliga skallen. Deua ger frånbörjan en viss hjälp lill medborgarna i skalieiyngda kommuner och åstadkommeren bällre fördelningspolilisk profil. Preciserade förslag får framläggas närregeringen framlagi sin proposilion 1980. Enomläggning av skaiterna måste ha som utgångspunkt all skatteskalorna får deneffekt som förutsattes när de fastställdes. Om vissa inkomsttagare genomöverutnyttjande av avdragsmöjligheterna väsentligt kan nedbringa sin skatt ochi stället äsiadkomma en förmögenhetsuppbyggnad, framstår inleskattebestämmelserna som rättvisa. Då kan viljan atl fullgöra sinskattskyldighet hos de grupper som saknar möjlighet till liknande dispositionerkomma atl urholkas. Detär sannoliki att den skatlerevoli som del ibland varnas för - om den nu finns -mera har sin grund i au skaltskyldighelen ofta icke är relaterad lill denverkliga levnadsstandarden ulan lill en beskattningsbar inkomst, som kraftigtreducerats genom vissa medborgargruppers egna privalekonomiska dispositioner.Därför måsle en skatteomläggning inledas med en reducering av deavdragsmöjligheier som aren följd av överutnyttjande av de nuvarandeavdragsmöjiigheterna. Som en följd härav kan en anpassning av marginalskatternaske. De fastställda skatteskalorna kommer då all ge ett riktigare uttrycklorden verkliga skallskyldigheten i resp. inkomstklass. Dänillbör åtgärder vidiagas i syfte au förskjuta skalleultagei från hushållensinkomsler till beskalining av produkiionen. Deua bör ske genom införandet av enallmän produktionsfaklorsskaii som avräknas från tillgäng-ligl ulrymme förlöntagare och kapitalägare. Socialdemokratin kan icke acceptera en social nedrusining som enutgångspunkt fören framtida skaiiepoliiik. Den som i nuvarande läge vill visalilel sans och måila måsie inse alt dei saknas ulrymme för generellaskallesänkningar. Däremoi finns anledning diskuiera hur en räitvisarebeskattning skall kunna uppnås än f n., hur skaltskyldighelen skall fördelasmellan medborgarna och vilka beskallningsmeioder som skall tillämpas i syfteall uppnå en effektiv finansiering av den offenlliga verksamhelen och enjämnare fördelning av de disponibla inkomslerna. Vi har i snart tolv limmar hållit på med den sjäiie allmänpolitiska deballenunder och den andra med en liberal regering vid rodrei. Mångaoch ibland ganska hånfulla ord har ulialais om minorileisrege-ringens småmöjligheter all föra en konstruktiv polilik med siöd av endast 39 ledamöler iriksdagen. Jagämnar inte relaiera någol av della i mitt anförande, endasi konstatera atl iell läge där fortsall arbele i ireparliregeringen var uiesluiei har Iblkpariieitagit sill ansvar och fört en målmedveten liberal polilik inom alla områden ochsökt så breda samförsiåndslösningar som möjligl i sakfrågorna. Del är ocksåregeringens och riksdagsgruppens ambiiioner au forisäua påsamma väg. Mankan ha olika upplänningar om en minoriieisregerings möjligheler all föra en förlandel ansvarsfull polilik. Om man inle alllid iror all man ,själv siller innemed de bäsla lösningarna på alla frågor och problem är del ganska naluriigl allvara öppen för andra partiers synpunkler. All nå breda samförsiåndslösningar isakfrågorna är mera belydelsefulli än aldrig så dräpande pariipoliiiski käbbel- ofta om marginella skillnader. Dengrund som lades 1977 genom devalveringarna och augusii och uiirädet urvaluiaormen har varii av slor betydelse för all få den svenska ekonomin påfolier. Tillsammans med beslutet all ta bort den allmänna arbetsgivaravgiftenoch de ansvarsfulla avial som iräffades av arbetsmarknadens parter för 1978och 1979 har del medfört all konjunkluren på eu avgörande säll har vänt under1978.