prot · G2095 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:5 §1 Upplästes och lades lill handlingarna följande från valprövnings-nämndeninkomna Berättelse om granskning av bevis förriksdagsledamot och ersättare valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att , ,utsetts till ledamot av samt att , ,, , , , och , , utsetts till ersättare förriksdagsledamöter. har vid sammanträde denna dag granskatbevisen och därvid funnit, all deblivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § Det skulle antecknas alt () utsettsalt inträda som ledamot av kammaren i stället för () som avsagtsig riksdagsmannauppdraget. Valav partigruppernas företrädare i talmanskonferensen §2 Val av partigruppernas företrädare i talmanskonferensen Medstöd av I kap. 7 § och 7 kap. 12 § riksdagsordningen har partigrupperna tillmig anmäll följande personer att utgöra partiernas företrädare italmanskonferensen: ()() () () (vpk) ValterKristenson (s) () () () NilsBerndtson (vpk) Jagförklarar de anmälda personerna valda lill partigruppsföreträdare ochsuppleanter i talmanskonferensen för tiden till dess nästa lagtima riksmötebörjar. Val av ledamöter iutskotten §3 Val av ledamöter i utskotten ERICENLUND (fp): Valberedningen har enhälligt godkänt gemensamma listor för valen avledamöter och suppleanter i utskotten, medlemmar och suppleanter i samt ledamöter som får delta i bolagsstämmor med . Iegenskap av ordförande i valberedningen ber jag atl lill talmannen få överlämnade gemensamma listorna. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk); Jag beklagar atl det inte heller har varit möjligt att finna enförnuftig och ändamålsenlig lösning på frågan om partiernas representation iutskotten. Om samtliga partier visat god vilja hade detta varit möjligt utanall någons intressen träns förnär. Vpk har liksom lidigare meningen alt allaegentliga riksdagspartier bör vara representerade i utskotten. Jag hänvisartill det anförande jag höll i samband med utskottsval förraåret. Närriksdagen beslöt atl vpk:s riksdagsgrupp som ett provisoriumskulle erhålla extra suppleanter i tolv utskott, deklarerade vi från vår gruppssida atl vi medverkade till denna lösning för alt underiätta kammarens arbete.Samtidigt betonade vi att för att delta system skall fungera måste det finnasmöjligheter för vpk-representanierna att i utskotten avge reservationer. Viförutsatte alt de övriga partigrupperna skulle agera så alt systemet kundefungera. Det har del inte gjort. Det beror på att vissa partier i själva verkethar agerat i helt motsatt riktning. Vpk-represenianterna har inle betettsmöjlighet alt avge reservationer. De har t. o. m. förvägrats yttranderätt i deflesta utskott. Nuförefaller del som om också de borgerliga partierna är beredda all frångå denmest orimliga ståndpunkten och i fortsättningen vill medge suppleanternayttranderätt i utskotten. Däremot vägrar man fortfarande alt medge rätt för vpkatt foga reservationer till ulskottsbetänkandena. Man fortsätter att försvårakansliets och kammarens arbete. Somär bekant för ledamöterna har det i utredningen angående en allmän översyn avriksdagens arbetsformer och i talmanskonferensen funnits förslag som innebärsåväl yttranderätt som rätt för suppleanter i utskotten all foga yttrande lillbelänkande. Tyvärr har det inte gått atl nä enighet i den senare delen utanendast i fråga om yttranderätten. Detta är beklagligt, eftersom båda förslagenbör ses som en enhet för att provisoriskt lösa frågan. Ävenom yttranderätt blir möjlig i forlsätlningen kan vi inte anse atl entillfredsställande provisorisk lösning uppnåtts. Vi är trots delta även nu bereddaalt ge vårt bidrag för alt underlätta arbetet i . Det är enligtvänsterpartiet kommunisternas mening fulll möjligt att under del föreståenderiksdagsåret lösa frågan om rätten all foga reservationer lill utskottsbetänkanden,om viljan finns i övriga partier. Påsikl måste utskoltsfrågan lösas i enlighet med den av godkändaståndpunkten som framfördes i konstitulionsulskottets belänkande ,nämligen alt det självfallet är av stort intresse för alla de i riksdagenrepresenterade partierna att delta i ulskotlsarbeiet och all det även frånallmän synpunkt är otillfredsställande all den nuvarande ordningen kan ledatill atl elt parti ställs helt utanför ulskoltsarbelel. Utredningenangående en allmän översyn av arbetsformer har enligt vår meninganvisat möjliga vägar för atl lösa frågan. Del ankommer på de olikapartierna atl medverka till en rimlig lösning, och del är nödvändigt atl deltaarbete bedrivs utan onödigt dröjsmål. Jag har ingetsärskilt yrkande. Valav ledamöter i utskotten Efter härmed slutad överiäggning anställdes val av15 ledamöter i vart och ett av nedanstående utskott. Deav för dessa val avlämnade, gemensamma listorna upplästes avtalmannen och godkändes av kammaren, varvid befanns att följande personer,vilkas namn i här angiven ordning upptagits på resp. listor, utsetts tillledamöter i KonstilutionsutskotletKarl () () () () BertilFiskesjö (c) () () () Sven-ErikNordin (c) () () () () () () Axel () Kjell-OlofFeldt (s) () () () Valav ledamöter i utskotten tredje vice talmannen () andre vice talmannen () i (s) () LisaMaltson (s) () () () ArneNygren (s) i (fp) () () i Kumla (s) () iHelsingborg (s) () () () () -r j j () c ,, , .rno () ,r , , , förste vice talmannenTorslen () GertrudSigurdsen (s) Försvarsutskoliel () () Per () () () () () () i (c) () () 61 Val av ledamöter i utskotten () () () () Socialförsäkringsulskotlet () SvenAspling (s) () () () HelgeKarisson (s) () () () EricMarcusson (s) () () () RalfLindström (s) () SocialutskoiteiErik () () . () ()() () () () () () () ()() () () Kullurulskollei Per ()() () () () ÅkeGreen (s) () Nr 5 () t j j Torsdagenden () c ,. , -m-io ' 5oktober 1978 () IngridDiesen (m) ,/ , , , Hans AIsén (s) ... .. ()() () () () () () () () () () ()Hans Nyhage(m) () () ()() () ()() () () () () () () ()() () Per Sijernslröm (c) ()() Valav ledamöter i utskotten SvanteLundkvist (s) Hans Wachimeister (m) () ()Grelhe () () () () ÅkeWictorsson (s) i () () () () () NäringsutskottelBengt () () () ()() () i (fp) () () () () LillyHansson (s) () () () A rbeismarknadsulskoitei () BengtFageriund (s) () () ()() () () ()i (s) () ()() () Nr 5 () yj suppleanter Per () , utskotten iHjärium (c) §4 Val av suppleanter i utskotten Företogs val av beslutat antal suppleanter iutskotten, nämligen 18 i konstituiionsuiskotlet, 16 i finansutskottet, 17 iskatteutskottet, 17 i justitieutskottet, 17 i lagutskottet, 16 iutrikesutskottet, 151 försvarsutskottet, 17 i socialförsäkringsuiskoltet, 16 isocialutskottet, 16 i kulturutskottet, 17 i utbildningsutskottet, 17 itrafikutskottet, 17 i jordbruksutskottel, 18 i näringsutskottet, 17 iarbetsmarknadsutskottet och 16 i civilutskottet. Sedande av för dessa val avlämnade, gemensamma listorna upplästs avtalmannen och godkänts av kammaren befanns att följande personer, vilkas namn ihär angiven ordning upptagits pä resp. listor, utsetts till suppleanter i () () Per () () () () () () () () () 65 5 proiokoll 1978/79:1-7 Valav suppleanter I utskotten () () () () ArneFransson (c) () (vpk) () TorstenKarisson (s) () () () Maj-LisLandberg (s) () i (s) () () (rn) () ()Per () i (fp) (vpk) () ThagePeterson (s) () () () GördisHörnlund (s) () () i (c) () () () LennartBengtsson (c) () () ()(vpk) MartinSegersiedi (s) y , suppleanter () ,. MargaretaAndrén (fp) ()() () () () () () () () () () () ()() () () () () () () () () 67 Valav suppleanter i utskotten () () () Per () CarlLidbom (s) () () () AxelAndersson (s) () BirgiUa Rydle (m) FörsvarsutskottetBertil () () () Axel ()() () () IngemarKonradsson (s) () () () AnnaLisa () () () iRöstänga (fp) Socialförsäkringsulskotlet ()() () () StinaAndersson (c) () () ()() () () BirgittaJohansson (s) () i Kumla (s) Per () () Nr 5 KarinNordlander (vpk) den UllaTilländer (c) Val av suppleanter () , itskotten i (m) BlendaLitlmarck (m) Lars-OveHagberg (vpk) () HelgeKlöver (s) () () () () () () ()() Per () () ()() () (vpk) () () () () () () 69 Valav suppleanter i utskotten GunnarRichardson (fp) () () ()i (m) () () EgonJacobsson (s) () (m) (vpk) TrajikutskottetErik i Hållsla (c) i (s) ()() () () EricRejdnell (fp) i (s) () ()() () () ()() () (vpk) () () () () i (c) JanBergqvist (s) () i (s) AxelKristiansson (c) () () KerstinNilsson (s) () () () Nr 5 ,, , , . Val av suppleanter () i utskotten ()() () () i (s)i (fp) () i (c) () () () () i (s) () ()() (vpk) A rbetsmarknadsulskottet () FridaBerglund (s) () () (c)() () () i (c) () () () () () tredje vice talmannen () () (vpk) Civilulskotiet () () 1 Val av medlemmar i m. m. Per OlofHåkansson (s) § 5 Val avmedlemmar i m. m. Anställdesval av 18 medlemmar och 18 suppleanter i samt 18 ledamöter vilkaskulle få delta i bolagsstämmor med . Sedande av för dessa val avlämnade, gemensamma listorna upplästs avtalmannen och godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i härangiven ordning upptagits på resp. listor, valda: (förtiden intill dess val nästa gång ägde rum) medlemmar () () AllanHernelius (m) () () () GabrielRomanus (fp) () () () IngridSundberg (m) () Per () () RolfSellgren (fp) () () (vpk) GunnelJonäng (c) den () 5 lober 1978 EssenLindahl (s) /Tfl/Ze/sé' till konsti- UllaEkelund (c) tuerandesamman- () ,..,, Ledamötervilka skulle få delta i bolagsstämmor med i (fp) TorstenStridsman (c) §6 Kallelse till konstituerande sammanträden kallas härmed till konstituerande sammanträden omedel bart efter detta plenums slut i resp. sammanträdeslokaler. Molionerom åtgärder inom den ekonomiska politiken för att förbättrasysselsättnlfig-en § 7 Föredrogs ochhänvisades Propositioner och skrivelser 1978/79:1 lill försvarsutskottet1978/79:2 till lagutskottet /79:3 till juslilieutskottel /79:4 tillutbildningsutskottet /79:5 till försvarsutskottet /79:6-8 tillnäringsutskottel /79:10 lill jordbruksutskottet /79:11 lilljustitieutskottet /79:18 lill utbildningsutskottet /79:20 tillnäringsutskottel /79:22 till justitieutskottet §8 Föredrogs och hänvisades 1978/79:1 lillkonstitutionsutskottet §9 Motionerna 1978/79:1 av m. fl. och 1978/79:2 av m. fl.om åtgärder inom den ekonomiska politiken för att förbättra sysselsättningen Föredrogs motionerna1978/79:1 och 2. Vid öppnande väckte vi socialdemokrater en motionom behovet av åtgärder inom den ekonomiska politiken. Vi gjorde det med stöd avriksdagsordningens 3 kap. 15 §, som säger alt molion får väckas medan riksmötepågår med anledning av händelse av större vikt som ej kunnat förutses ellerbeaktas under sedvanlig motionstid. Anledningenlill atl vi har velat ta detta steg är den kraftiga försämring av läget påarbetsmarknaden som inträffat sedan vårriksdagens slut. Trots myckel omfattandearbelsmarknadspolitiska insatser är nu över 100 000 personer öppet arbetslösa.Av dessa är ca 50 000 ungdomar. Hundratusentals löntagare och deras familjerlever i en pressande ovisshet om sin framtida sysselsättning. Värst harungdomen drabbats. Del finns nu oroväckande tecken på all den högaarbetslösheten lett till ökande missbruksproblem och en allt starkare känslaav att de svikits av samhällel. Vi vet att de som drabbas av arbetslöshet i sinungdom riskerar att bli utslagna och kanske för långa lider hamna utanförarbetslivet. Visocialdemokrater förutsåg denna utveckling och förordade en meraexpansiv inriktning av den ekonomiska politiken. Men regeringen och denborgerliga majoriteten i vidhöll den uppfattning som redovisats i denreviderade finansplanen, nämligen -och citerar jag direkt -attarbetsmarknadsläget bedömdes bli på det hela laget ganska oförändrat Manavslog därför med benhärd konsekvens alla våra olika förslag. Men utvecklingensedan dess visar alt arbetsmarknaden varit svagare än vad man räknade med inomregeringen. Vi socialdemokrater känner nu en stark oro inför den uppkomnasituationen. Åtgärder måsle vidtas för atl motverka den högaarbetslösheten. Vi kräver i vår motion en politik som återskapar tryggheten ochframtidstron i det svenska samhället. Detfinns visserligen nu en rad tecken som lyder på atl den internationellakonjunkturen håller på atl förbättras. Lageravvp.cklingen håller nu på attbromsas upp och kan ersättas med en lageruppbyggnad. Omslaget pålagersidan och en fortsatt uppgång av exporten kommer att uigöra en stimulansför produktionen. Om dessa tendenser blir beslående och eventuellt förstärks,kan den ekonomiska politiken i ett längre perspektiv behöva omprövas. Men detproblem som vi nu slår är att dessa uppgångstendensersannolikt inte kommer att nämnvärt förbättra läget på arbetsmarknaden under dennärmaste framtiden. Vi måste vidta åtgärder nu för atl lösa de problem somregeringens återhållsamma politik har skapat för människorna. 1 del kortaperspektivet slår alltså den ekonomiska politiken inför uppgiften alt genom enstimulans åt den inhemska efterfrågan skapa en allmän och balanserad uppgång iden svenska ekonomin som återskapar den fulla sysselsättning som gått förloradunder den borgerliga regeringens tid. Jag yrkar på remiss avmotionen till utskottet. Motionerom åtgärder inom den ekonomiska politiken för atl förbättra sysselsättningen (vpk): Att jag begärordet vid ett bordläggningsplenum för atl yttra mig beträffande en motion somformellt endast bör remitteras beror på del förhållandet att vi i ellläge när snabba och kraftfulla åtgärder krävs upplever atl vi har en regeringsom är handlingsförlamad på grund av inre stridigheter. Försthar regeringen konsekvent fullföljt sin huvudlinje att vältra över krisensbördor på löntagare, pensionärer och barnfamiljer. Därefter, när följderna avdenna politik får konsekvenser, bl. a. i form av ökad arbetslöshet med över 50000 arbetslösa ungdomar, står regeringen handfallen och initiativlös. Iregeringsförklaringen vid delta öppnande säger regeringen om denekonomiska utvecklingen i alt "del finns en ny tro päframtiden". skulle främst vara elt resultat av regeringens politik.En ny tro på framliden, säger regeringen, när vi slår inför en vinter dåarbetslösheten väntas bli rekordsior . En ny tro ,säger regeringen, samlidigt som den fört en politik som inneburitstandardsänkningar för folkflertalet. En ny tro , säger regeringen,som bostadsköema växer. En ny tro , säger regeringen, närungdomsarbetslösheten sätter nya rekord. En ny tro på framliden, sägerregeringen, som den sociala utslagningen växer. En ny tro päframtiden,säger regeringen, som på många områden satt i gång en socialnedrustning. Motionerom ål-gärder inom den ekonomiska politiken för att förbättra sysselsättningen Vemhar regeringen gett en ny tro på framliden som innebär annat än hopplöshet? Åtvilka har den här regeringen gett tro på framliden annat än åt kapital- ochaktieägare, valuta-, mark- och hyresspekulanter, höginkomsttagare ochöverklass? Regeringens politik har under dess tvååriga existensinneburit sämre förhållanden för flertalet. I så måtto har regeringen variltrogen sina borgeriiga ideal och tagit lill vara borgerlighetens intressen. Menregeringen har ä andra sidan skapat en ny tro på ett annat sätt änden själv tänkt sig. Den har skapat den bestämda meningen hos allt fler altskall del bli en bra framlid, då måsle den borgerliga regeringen bort. Den harhos allt fler väckt insikten om att del borgeriiga samhällel inte gerfolkflertalet trygghet och bältre levnadsvillkor. Den har hos allt fler väcktinsikten om atl en bra framlid kräver en socialistiskt inriktad politik, enpolitik som har målsättningen en planerad hushållning, byggd på samverkan, enhushållning som sätter de arbelandes och helhetens intressen främst och inteleds av enskildas vinstbegär. Den har väckt insikten atl det inte går atl krypaundan för borgeriigheten. Regeringspolitikenhar bidragit till alt den kapitalistiska krisens bördor än mer brutalt harlagts pä löntagarna. Därför har det varit nödvändigt för oss atl med hänvisningtill 3 kap. 15 § riksdagsordningen väcka molioner om åtgärder för en höjdlevnadsstandard för löntagare och för en arbeisskapande sysselsättningspolitik.Bara med en sådan politik som vi visar i dessa molioner och som innebärtryggade jobb, nya samhällsnyiliga arbeten och en befogad förbättring avfolkflertalets levnadsnivå, en politik som angriper den kapitalistiska krisenoch dess grundvalar, kan framliden innebära något gott och bältre förhållandenför flertalet. Annars går vi mot en framtid med en än djupare konjunkturnedgångoch en växande arbelslöshetsarmé. Vpkhar velat framhålla della och motivera de motioner som vi i går väckte i dessafrågor. Frågan gäller rent formellt remiss av dessa molioner tillfinansutskottet. Jag har självfallet inget att invända mol det. Men utgångspunktenför atl motioner av del här slaget skall kunna väckas under denna del avriksmötet är ju, som påpekade, den bestämmelse i riksdagsordningens3 kap. 15 § som talar om inträffad händelse av större vikt. Detkan då vara av värde all också påminna om vad som hänt i svensk ekonomi sedankammaren åtskildes och sedan vi debatterade den ekonomiskapolitiken. Det vikliga som har hänt är enligt min mening alt vi fåttse en vändpunkt lill del bättre i vårt lands ekonomi. När regeringsskiftet ägderum befann sig vårt lands ekonomi i uiförsbacke, och den nedåtgående trendenfortsatte i ungefär . Men har vi nått en vändpunkt. Enekonomisk bedömare gör följande beskrivning av ekonomi:"Den svenska ekonomins situation håller nu på att ljusna i flera avseenden- stigande orderingång lill industrin, förbättrad handelsba- lans, dämpadinflationstaki - och förbättringen går snabbare än flertalet bedömare ännu förelt halvår sedan räknade med." Ochsä är det ju. 1978 visar ett överskott i utrikeshandeln på 4,8 miljardermot ell underskott på . Allttalar för en fortsatt ökning av exporten . Hushållens realinkomster,som sjönk , ser nu ut an äter kunna öka, främst pågrund av den långsammare inflationen. Inflationen kan nu för hela året 1978beräknas stanna vid 7 96, Den här utvecklingen bör också kunna leda till enförbättring av sysselsättningen , medan sysselsättningsläget införden kommande vintern kan väntas bli besväriigt. Men jag vill i det sammanhangetnämna alt vi - trots den f. n. höga arbetslösheten - under de senaste månadernahar haft ett rekordstort antal människor sysselsatta: mellan 4,1 och 4,2miljoner människor i sysselsättning. Jagkan också nämna för kammarens ledamöter atl finansutskottet för 14 dagar sedanbesökte och atl vi där fick ta del av en ganska positiv syn pä vad somhänt i svensk ekonomi , Man såg med större tillit på vad som händer isvensk ekonomi än på vad som händer i flera andra länder. Jag har bara velat säga delta för att visa atl det också finns ljusainslag. Bilden är inte så mörk, inte så oroande som den tecknas i de här bådamotionerna. var intressant pä elt par punkter. För det första bestred han inte pånågot sätt-det hedrar honom-atl det inträffat någonting i svensk ekonomi sominnebär en väsentlig försämring jämfört med prognoserna , nämligen ifråga om det som ligger människorna allra närmast: sysselsättningen. Det harskett en väsentlig försämring av sysselsättningen jämfört med de förutsägelsersom ni gjorde , och det bestred inte . Fördet andra bekräftade , när han skulle skryta litet grand, indirektall de förslag som vi lade fram och som hade lill uppgift att förhindraden ökning av arbetslösheten och den ganska dramatiska försämring av folkslevnadsstandard som har skett var riktiga. Jag noterar delta indirektaerkännande från finansutskottets ordförande, att den mer expansiva politik somvi förordade för sysselsättningens och den sociala rättvisans skull varriktig. Del bekräftar ju också alla siffrorna. Jaghar bara en enda slutlig kommentar: Sedan vi har konstaterat att del sålundaskett en väsentlig försämring på en punkt, atl det sålunda finns utrymme för enmera expansiv politik, är det min förhoppning atl finansui-skoitets ordförandeockså skall se ljuset när frågan kommer upp till behandling i utskottet ochtillstyrka den motion som vi har lagt fram. Överiäggningenvar härmed slutad. Motionernahänvisades lill finansutskottei. Motionerom ål-gärder inom den ekonomiska politiken för atljörbätt-ra sysselsättningen Motionom folkomröstning i kärnkraftsfrågan § 10 Motionen 1978/79:3av m. fl. om folkomröstning i kärnkraftsfrågan Föredrogsmotionen 1978/79:3. Motionennr 3 av m. fl. har väckts med stöd av bestämmelsen i 3 kap. 15 §riksdagsordningen om motion med anledning av händelse av större vikt som ejkunnat förutses eller beaktas under den allmänna motionstiden. Jag finneremellertid inte de av motionärerna åberopade händelserna vara av sådan art altde kan utgöra grund för motionsrätl enligt ifrågavarande stadgande. Jag ansermig därför förhindrad att framställa proposition på yrkande om remiss tillutskott av motionen nr 3 av m.fl. (vpk): Regeringensoförmåga atl lösa frågan om den svenska energipolitiken har kommit tilldrastiska uttryck under de senaste veckornas regeringsförhandlingar. Dennaoförmåga har så tydligt dokumenterats att delta måste anses vara en sådanhändelseavslörre vikt som avses 13 kap. 15 § riksdagsordningen om särskildmotionsrätl med anledning av inträffad händelse. Kravet pä folkomröstning hargenom regeringspartiernas handlande fått skärpt aktualitet. Därutöverkan sägas alt de senaste veckornas regeringskarusell om viktiga energipoliiiskaavgöranden säkert också har bidragit lill alt minska anseendet både förpolitisk verksamhet över huvud laget och för enskilda partier och politiker.Det är beklagligt. Departier och politiker som har varit och är inblandade har förslås sig självaatt skylla och får ta första stöten. Men de många märkliga turerna ger ocksåvatten på kvarn åt de krafter - för sådana finns ju - som medvetet försökeruppamma och utnyttja ett förakt för politiker och politisk verksamhet. Dettakan vara en fara ur demokratisk synvinkel. Tyvärrär det inte heller så alt de märkliga svängarna medfört något i sak ovänlatresultat. Det hela avlöpte precis som man kunde vänta sig. Resultatet avregeringsförhandlingarna kan sakligt inte värderas på annat sätt än som enkompromiss innebärande all gett vika ännu ett stycke för kärnkraftsanhängarnai regeringen. Hela förfarandet får en klar karaktär av skenmanöver. Det finnsfördröjningar som tjänstgör som dimridåer. Men i praktiken för varje sådantbeslut oss längre och längre in i kärnkraftssamhället. Attdet tog för regeringen att förhandla sig fram till en gemensamståndpunkt är ingenting som vi i och för sig vill klandra. Man bör iblandskynda långsamt för att nå bästa resultat, i det här fallet för att få fram meroch bältre underiag då det gäller säkerhetsfrågorna kring deponering avhögaktivt avfall. Dem som alltför högljutt manar på och tycks ha förfärligtbråttom att producera kärnkraft - som vi för dagen inte har något behov av -kan man lätt misslänka för alt nonchalera säkerhetsfrågorna. Åandra sidan måste man erkänna att det inte kan vara län atl få fram någotresultat i de här frågorna ur den regering som vi har. avregeringspartierna lovade att hell avskaffa vårt kärnkraftsberoende lill 1985.De andra sade just ingenting valrörelse i denna vikliga fråga, mende avsåg ju att ställa upp för en fortsatt utbyggnad av kärnkraften. Moderatasamlingspartiet tillhörde de kärnkraftshökar som 1975 tillsammans medsocialdemokraterna beslöt om en snabb och våldsam utbyggnad av det svenskakärnkraftsprogrammet, ett program som verkligheten sedan korrigerat. Ettav skälen till alt regeringen inte kan åstadkomma någon lösning i dennaödesfråga är alt den angriper frågan på ett helt omöjligt sätt. Det kan intesluta på annat sätt, då man ställer upp på kärnkrafisvännernas villkor ochdiskuterar bil för bil om den ena eller andra utbyggnaden av kärnkraften. Detär ett slags omvänd salamitaktik. Vikan få en vettig lösning av energipolitiken bara om vi betraktar och behandlarenergitillförseln som en helhet.