prot · G20910 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag vill i del fallet återge vad vår värderadeförra ulskolisordförande , som jag ser befinner sig här, sadei en deball om dessa frågor för några är sedan: Naturiigtvis är del längaperspektivet atl vi vill ha en lag och del korta perspektivet alt vi vill ha enUlredning. Så pass ärlig borde också vara all han efter sinargumentering här säger att naturiigtvis vill moderaierna och Industriförbundetha en skärpl lagstiftning. Jag tycker inle au han skall försöka gömma sig bakom en ursäkl altdel nu bara är en fråga om en ulredning. Utskotisminoriieien,som tyvärr inle funnit anledning an gå in i debatten här i kammaren, har lagtlill en skrivning längst upp på s. 8 i utskotlsbeiänkandet, som studera när debatten är avslutad och där man uttryckligen säger att någonsådan oskuldsfull ulredning är det inte man vill ha, ulan vad man vill ha är enganska klar inriktning pä utredningskraven. Del tyckerjag inte alt ni bordeskämmas för att också ärligt berätta här inför kammaren. Låt mig bara klargöra alt vad som står i reservationen enligt minuppfattning pekar på all del skall vara en alldeles förutsättningslösUlredning. Låtmig också påpeka att della atl jag nu framhåller att del är fråga om ell kravpå en utredning och inle ett konkret förslag verkligen inte är någon ursäkt förall frågan förs fram ulan ell klargörande av all del ju först är när eltförslag finns som man kan ta ställning till i vilken utsträckning del utgör etthol mol iryckfriheten. Del är bl. a. förall klargöra om del är möjligt alt fåfram regler pä del här områdei som kan fylla en funktion, ulan all slå i stridmed iryckfriheten, som vi har begärt den här utredningen. ARNENYGREN (s): Då måste jag faktiskt, fast jag hade hoppats atl slippa behöva göradel, läsa upp för och till protokollet det som jag hänvisade tilli mitl lidigare inlägg. Herrar och säger i reservalionen vill ha lill stånd en ulredning som "bör avse hela frågan omekonomiski förtal i ett vidare perspektiv, varvid även de skadesiåndsrätlsligaaspekterna liksom frågan om ärekränkning av juridisk person bör komma underbedömande". Visstär inriktningen av en ulredning klart uttalad - del skall vi aldrig någonsinbortse från. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av och , ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. 1978/79:1 med anledning avmolion om verkställighet av beslut i vårdnadsärenden /79:2 med anledningav motion om skifte av dödsbo 1978/79:6 med anledning av molioner om utbyggnad avreumaiiker-värden Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. § 6 Flyttning av viss läkarutbildning m. m. vidnedläggning av Föredrogs socialutskottets betänkande 1978/79:7 medanledning av proposilionen 1977/78:177 om viss ändring i sjukvårdslagen (1962:242)och överenskommelser om sjukhuset, m. m., såvitt avser fråga omflyttning av viss läkarutbildning m. m. vid nedläggning avSeraflmeriasaret-lei, jämte molioner. Flyttningav viss läkarutbildning m. m. vid nedläggning av Seraflmerlasaretlei INGA (vpk): Frågan om skall bevaras eller läggas ned hardiskuterats i många olika instanser och . Vänsterpartietkommunisterna har konsekvent gått emot en nedläggning av sjukhuset, bl. a.därför all vårdplatserna - framför alll akulvärdsplalserna -mer än väl behövsför innerstadsbefolkning men också därför atl det finns en väl fungerandeforskning och utbildning inom sjukhuset. Efterbeslutet om nedläggning uttalade socialuiskoil i fråga om enkommande flyttning av läkarutbildningen och forskningen frän Serafimerlasarettetföljande i sitt betänkande 1976/77:39: "Enligt utskottets mening är enförutsättning för atl skall kunna läggas ned all likvärdigaresurser för sammanhållen utbildning och forskning kan beredas på annat hållinom sjukvårdsområdet." beslutade i enlighet med detta förslagoch tryckte alltså myckel hårt pä all utbildningen och forskningen skullehållas samman. kommunisterna har också i många sammanhangpåpekat fördelarna med en utbildning som är sammanknuten med forskning. Såkom då regeringens proposition 1977/78:177. Där kan man konstatera allregeringen gått emot beslut om sammanhållen uibildning ochforskning. Därför har vänsierpartiet kommunisterna motionerat i den här fråganoch krävt all regeringen - den vi hade förut - skulle infria riksdagsbeslutetom fortsatt sammanhållen utbildning och forskning vid en nedläggning avSerafimerlasarettet. betänkande nr 7 är vpk-motionen behandlad, och syftet med denär tillgodosett. Därförbehöverjag inte yrka bifall till motionen. Men, herrlalman, del är märkligt att den borgerliga regeringen - den som fanns förut -inte har lagil uttalande på allvar. Jaghar inget ytterligare att tillägga utöver del som utskottet skriver. Jag hoppasall den regering som kommer inte ignorerar beslut utan återupptarförhandlingarna, sä all vi får en sammanhållen utbildning och forskningnär nu läggs ned, och an regeringen alltså beaktarriksdagens beslut i den här frågan, precis som del slår i socialutskolletsbelänkande nr 7. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Anmäldes och bordlades 1978/79:14 om godkännandeav överenskommelse mellan Demokratiska Republiken om avgränsning av konlinenlalsockeln m.m. 1978/79:15 om statsbidrag lill i §8 Anmäldes och bordlades Molion 1978/79:7 av m.Jl. med anledningav propositionen 1978/79:13 om ändringar i lagen (1944:219) om djurskydd, m. m. §9 Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1978/79:33 av EvaHjelmström (vpk) till justitieministern om åtgärder för att förhindra övergreppi samband med polisaktioner: Polisens åtgärder i samband med utrymningen avkvarierei Mullvaden i Slockholm aktualiserar en rad såväl rättsliga som andrafrågeställningar. Justitieministern har i skrivelse den 26 september 1978förklarat au polisen skön aklionen tillfredsställande. För samtliga sorn åsågaktionen ler sig delta påstående egendomligt. En rad anmälningar har ocksåinkommit lill .såväl JO som polisen om olika former av övergrepp; exempelvisslängdes el och av. Den foiograf som tog bilder av en civilkläddpolisman som systematiskt avfotograferade demonstranterna slogs ner.Sympatisörer lill Mullvaden reds ner och piskades, trots all de på iniet sättuppträdde hotfullt e. d. Efter utrymningen av fastigheterna slogs mänga av des. k. mullvadarnas egna föremål sönder och skövlades. Barn och boende i huseninvid Mullvaden trakasserades. Också för polisen måsle beslutet om utrymningenav fasiig-heierna ha upplevis vara djupi oiillfredssiällande och inie ligga ilinje med den målsälining och den arbeismiljö de har räu alt kräva. Denarbetssiiuaiion och den arbelsbörda enskilda polismän ålades var orimlig. Med hänvisning till delanförda vill jag till juslilieminislern ställa följande fråga: Nr 10 Avserjuslilieminislern att med anledning av aklionen i Mullvaden vidta Torsdaeenden några åtgärder föranförhindra au övergrepp av del slag som skedde upprepas it oktober1978 ochdärmed också förbättra polisens egen arbetsmiljö? §10 Kammaren åtskildes .