prot · G20959 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi tror inte att en anställningsgaranti vid varven pånågot sätt kommer alt bli kostsammare för samhället än om man skulle bygga uppen utbildnings- och sysselsältningsverksamhet utanför varvsområdet. Någotsom jag tycker är väsentligt i delta sammanhang men som ingen av reservanternahar gjort någon antydan om är det faktum, att en friställd inte skall kunnavägra att la etl arbete som han eller hon blir anvisad. Denhär garantin har som sagt inte tillkommit för alt motverka syftet medkapacitetsminskningen. Tvärtom medger den all kapacitetsminskningen kommer attkunna genomföras, trots de svårigheter som redan finns på arbetsmarknaden påberörda orter. Del är angelägel att understryka att företagsledning,fackklubbar och arbetsförmedling måste göra sitt yttersta i de gemensammaansträngningarna för alt finna nya arbetstillfällen. Förde mindre och medelstora varven krävs också betydande insatser ochomstruktureringar. En särskild arbetsgrupp har bedömt överkapaciteten tillungefar inom de svenska små och medelstora varven. Mot den uppskattningenhar ingen egentligen invänt. Däremot har krav rests på ytteriigare utredningar.Det behövs en noggrannare genomlysning, anser motionärerna. Jagkan lämna avsnittet om de mindre och medelstora varven, för det har i mycket stor utsträckning belysts av och . Den delen av proposition är ju i stort sett identisk med det förslag som fanns i proposition. Förslaget har i nära nog ordagrant samma version lagts fram i den här propositionen. 40 Vi har ju varit med om alt en kommission skalltillsättas, som för belysa de mindre och medelstoravarvens problem. Kommissionen skall vara klar med Nr 59 sittarbete under nästkommande år. Menkvar står det faktum all de mindre och medelstora varven har ,q utomordentliga svårigheter, om man jämför med förhållandena i ullandel. Mendet är klart all del finns plats för en varning. Ingen skall tro att den [//r-jvnrvsfråeor tidsfrist som de mindre varven nu för innebär all samtliga enheterkan drivas vidare även . Även om visst kompletterande material ärerforderligt, kommer huvudintrycket sannolikt att stå sig. Del behövsväsentliga neddragningar även inom de små och medelstora varven, Den avvägningsom nu måste göras i kommissionen är den mellan förelagsekonomiska,regionalpolitiska och kortsiktiga sysselsättningsintressen. Självfallet måste idenna avvägning alla aspekter vägas in, men precis som för slorvarven måstemarknadsutrymmet ha ett avgörande inflytande över inriktningen av besluten. Genomde beslut som kommer alt fatta läggs grunden för en framsyntpolitik för varvsindustrin. En planerad kapaciletsminskning under socialtacceptabla former genomförs. De anställda som drabbas får enanställningsgaranii. Stora ansträngningar görs för all skapa nya arbetstillfällenoch alternativ produktion. Genom besluten utvidgas ramen för kreditgarantierlill 17 000 milj. kr. Stöd till beställning anvisas med 2 700 milj. kr. Förlångsikliga åtgärder anvisas ytterligare närmare 1 000 milj. kr. Därigenomhar vi tagit vårt ansvar för alt anpassa svensk varvsindustri lill vad som ärförsvarbart med hänsyn lill den internationella utvecklingen och Sverigeskostnadsläge. Vi har också tagit ansvar för de människor som drabbas avförändringarna, inte så alt nödvändiga förändringar stoppas, men så att degenomförs utan att människor riskerar försörjningen och sin trygghet. Detviktiga och mödosamma arbetet måste nu göras ute på de olika arbetsplatserna.Det är där fackrepresentanter, förelagsledare och arbetsförmedlare tillsammansskall skapa alternativ, nya jobb, nya produktionsmöjligheter och ny trygghet. Vid utskottets betänkande är fogade 17 reservationer. Jag har inteanledning alt just nu bemöta alla dessa reservationer, utan jag skall endastyrka bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. NILSÅSLING (c) kort genmäle: i berättade här att Svenska Varvs ledning hadeuttalat att den ville ha ett beslut nu - vad som helst i beslutsväg hellre änen ny kommission, ingen fortlöpande utredning. Dessvärre är del ju så all den här frågan, med del beslut som är beredd alt la , bara skjuls på framliden och alt man går in i etl fortsatt utredande och för en fortsatt osäkerhet beträffande strukturen. Produktions nivåerna är, som jag har sagt här, ointressanta ur den synpunkten. Det som är väsentligt och del som skulle ge tilldelningen av resurser och styra över resurserna till mer expansiva sektorer inom näringslivet är just etl struklurbeslul, men förslag lill ett sådant saknas i propositionen. som jag beklagar. Sedantill frågan om anslällningsgaranlin. Tror verkligen på sin egenargumentering när han säger att det är billigare att ge anslällningsgaranlinoch avdela folk för sysselsättning i varven än att skapa ny sysselsättningutanför varvsplalserna? Billigare än alt skapa sysselsättning på varven i dagär del trots allt att salsa på den vilja lill utveckling som finns. Delta måsteändå rimligen vara del rikliga. Sedanvill jag ställa frågan till : Är det meningen attanställningsgarantin skall tillämpas också för andra företag och andra orterhär i landet? Detta är den centrala frågan i sammanhanget. (vpk) kortgenmäle: Överkapacitet, överkapacitet, överkapacitet - det talar fyra partiersföreträdare om i växlande varianter. Menvarför blir del överkapacitet? Jo, säger man, del finns ingen marknad.Marknaden viker. Men varför viker marknaden då? Ja, då är del plötsligt stoppmed förklaringarna och vi skall alla böja oss, liksom inför ett beslut av GudFader: Det finns ingen marknad; därför måste vi skära ner kapaciteten! Men förnågra år sedan fanns del ju en marknad. Vart har den tagit vägen? Och vad ärdet som gör att de arbetande människorna måste finna sig i all det några årtidigare var efterfrågan på deras tjänster men att de nu är överflödiga? Inserman inte att begreppet överkapacitet hela liden är något relativt? Kapaciteten,liksom marknaden, kan man påverka. Viker den internationella marknaden, som manhar svårt alt påverka eller inte alls kan påverka, för man försöka kompenseradel genom alt skapa en inre marknad genom aktiva åtgärder. Huruppstår då s. k. överkapacitet? Jo, del är klan alt om man struntar i all salsapå grundläggande effeklivisering och utbyggnad av landets transportväsen,bidrar man lill alt vidmakthålla en s, k. överkapacitet i varven. Och om delblir överkapacitet vid varven, kan man med den motivera att man skär nerverksamheten där. Då skär man naturligtvis också ner varvens inköp av plåt,varigenom överkapaciteten fortplantar sig lill stålverken. Då är del klart allsiålverksarbelarna tjänar sämre, och då köper de inte så myckel kläder somförut, och så blir det överkapacitet i textilindustrin. Och så köper textilarbetarnafärre bilar, och då blir det överkapacitet i den del av bilindustrin somarbetar på den interna marknaden. Mennågonstans måste man ju kunna ingripa i denna process! Del ärju inga gudomligakrafter som verkar. Om man har en samhällelig organisation som kan arbeta pålång sikt och som har resurserna för att lägga upp långsikligautvecklingsprogram, ja, då kan man ju ställa resurser till förfogande för t.ex. utbyggnad av den inrikes sjöfarten, och då kan man utnyttja dens. k, överkapaciteten vid varven. Då försvinner en del av den. I och med detförsvinner också den s. k. överkapaciteten vid en del av stålverken. Då köperstålverksarbetarna mer kläder och kanske fler bilar och så försvinneröverkapaciteten vid de andra industrierna. Så går det till att föra aktivpolitik. Meni denna kammare resonerar man som om man befann sig på 1930-lalet med denborgerliga depressionspoliliken som gick ut på att ju sämre del blir i andradelar av världen desto sämre måste del bli här. När andra skär ner måste viockså skära ner. Varför måste vi det? Är vi så maktlösa i det här landet alt viinte kan föra en i någon mån självständig och expansiv konjunktur- ochstrukturpolitik? ERIKHOVHAMMAR (m) kort genmäle: Jag vill först vända mig lill näringsutskoliets ordförande ,som beskyllde oss moderater för svartmålning och jag tror också all han sadenedläggningsfilosofi. Men, , ni är väl inte ovetande om att vi haren hård konkurrens från exempelvis ? Där expanderarvarvsindustrin fortfarande och det kan även tänkas alt fiera följerefter. Kostnadstäckningen för de svenska storvarven har också diskuterats. TALMANNENlät nu klubban falla och yttrade: Repliken gäller i . Beträffande anslällningsgaranlierna vill jag, idirekt anslutning till vad i sade, påpeka alt del ärriktigt att det finns lokaler, men det är viktigare all konstatera att delfinns alternativa arbetstillfällen inom andra industrier. Ettav de stora problemen inom svenskt näringsliv är det faktum att det finnsindustrier som med ljus och lykta söker efter folk men inte kan fö någraanställda. Jag vill inte klandra de enskilda arbetslagarna som stannar kvar sålänge som möjligt på sina arbetsplatser även om det inte finns någon produktivsysselsättning. Men jag har väldigt svårt att förslå dem som vill försvåraarbetskraftens övergång från branscher som - det är vi ense om-saknarutvecklingsmöjligheter till företag som har framtiden för sig. Jag kan ävennämna - vilket jag också fött bekräftat - att det exempelvis i intefinns möjlighet att fö lag på specialsvelsare för expansiva förelag. Folkstannar hellre kvar på sina varvsjobb, och del tycker vi är felaktigt. Jagvill också fråga: Varför ges bara de varvsanställda sysselsättningsgarantier?Vad säger man inom tekobranschen? Människorna inom tekoindustrin på en viss ortkan ställa samma krav. Därför vilar ett tungt ansvar på dem som i enuppåtgående konjunktur mer eller mindre försöker hindra en övergång frånvarvsindustrin lill tryggare branscher. Jag måste tyvärr göra detkonstaterandet. SVENANDERSSON i (fp) kort genmäle: kritiserar förslaget om nedskärning under entvåårsperiod. Han vill ha mer offensiva beslut. Jag är den förste att instämmai att vi självklart skall inrikta oss på offensiva beslut lill förmån för Nr 59 utvecklingsbara branscher. Men det för inte bara bli värdeladdade ord. Tisdaeenden Uttrycket offensiva beslut används väldigt ofta.Centerns egen motion var ju 19december 1978 '"' 'P'''" offensiv. startar nu en ettårig utredning där del inte kommer att Vissa varvsfråsor hända särskilt mycket. Under 1980kunde man möjligen räkna med att del skulle innebära någon form av omställning,om förslag hade gått igenom, men det fanns ju myckel små möjligheteralt del skulle göra det. Man .för väl förutsätta att med den 20-procentiganedskärning som kan göras blir minskningen relativt sett stor med hänsyntill de internationella marknadsförutsättningarna. NilsÅsling frågar: Tror verkligen alt sysselsättningen blirbilligare på del sätt som utskottsmajoriteten lagt upp saken? Ja, jag tror del.Om man t. ex. vid Uddevallavarvet lar ut 350 man första året, 1979, och sätterdem på AMS-ulbildning måste man naturiigtvis bygga upp en verksamhet för del,även om del i propositionen finns en hel del anslag förarbetsmarknads-främjande åtgärder. Vid varvet finns det emellertid möjligheter- man har lokaler, man har förutsättningar för att inom varvsområdel skapa delsden utbildning, dels den sysselsättning som AMS står för. Menjag tycker inte att man skall glömma bort vad utskottsmajoriteten har skrivitin i betänkandet, nämligen att man är tvungen att la de jobb som anvisas. Trorni att arbetsförmedlingarna kommer att lägga ned sin verksamhet eller att deinte kommer att påverka dem som blir friställda? Går det till så i svenskarbetsförmedlingsverksamhet? Resonerar man som så alt nu har deanställningstrygghet-då behöver vi inte vidta några åtgärder? Tror ni facketkommer alt acceptera del? Jag tror det inte. Vi har från utskoltsma-joritelenssida förutsatt alt man skall ha en intensiv arbetsförmedlingsverksamhet och setill all människorna skall kunna fö andra jobb. NilsÅsling frågar vidare: Hur blir det för andra branscher? Skall också de fösysselsätlningsgaranli? Vi har tagit ställning till varven, och utskottsmajoritetenhar funnit att detta har varit etl lämpligt sätt alt gå till väga i det föllet. NILSÅSLING (c) kort genmäle: Jag kritiserar inte de i och för sig, men jag kritiserarall de inte är kombinerade med ett beslut där man direkt säger att man skallkoncentrera nybyggnadsverksamheten vid de svenska storvarven lill ochtill ett samordnat Kockum-Öresundsvarv. Del är det som vi tar fasta på i vårmotion. Det var etl försök alt rädda det viktigaste i den aldrig framlagdapropositionen för ett beslut. Tyvärr har det inte varit möjligt. i vidhåller sin uppfattning alt det är billigare att klara sysselsättningen inom varven än att salsa på en expansion av övrigt näringsliv på varvsorlerna. Jag tvivlar allvarligt på delta. Jag tycker altSven , med den bakgrund han har, är litet defaitislisk i sin syn på näringslivets möjligheter att klara problemen. Dessutom måste del här tyda 44 på att visserligen är med på destora satsningarna på de regionalpolitiskainstrumenten såsom här sker och på den väsentliga ökningen av de regionalautvecklingsfonderna på varvsorterna men att han egentligen inte tror att detskall ge effekt. Del är anmärkningsvärt. Svaretpå frågan om detta med anställningsgaranii skall gälla hela landet var kanskeinte rikligt vad jag hade väntat mig. Man har funnit alt det här är en lösningför varven, sade . Ja, del har vi sett av utskottsbetänkandet.Men blir inte delta prejudicerande? När man gör en utfästelse av den härkaraktären ovanpå en massiv regionalpolitisk satsning i de orter som har debästa förutsättningarna alt kompensera bortfallet av sysselsättning genomutveckling av näringslivet i övrigt, hur skall inte då kraven resas påmalmfälten, i skogslänen och över huvud laget i de många orter här i landet därvi har problem! Blir det inte då svårt alt säga nej? Har verkligenutskoltsmajoriteten tänkt sig in i konsekvenserna? (vpk) kortgenmäle: Det tycks fortfarande inte vara någon som är intresserad av alldiskutera överkapaciteten. Man föredrar tydligen att länka sig all den berorpågudomliga faktorer. Jag skall försöka få någon att reagera genom all göra ännuelt inlägg. Manhörsägas att överkapaciteten beror på den internationella sjöfarlskon-junkturenoch på de bristande konkurrensförutsättningarna försvenska varv. Det är väldigtmärkligt alt de svenska varven har blivit så otroligt mycket sämre bara när flera av dem tidigare var ledande när det gällde nya typer avavancerade fartyg. Bortsett från den reflexionen måste del vara en fullständigtfelaktig politik att möta den påstådda överkapaciteten, som man till stor delhänför lill kostnadsläget vid de svenska varven, med nedskärningar. Vad betydernämligen nedskärningar av kapaciteten? Jo, de betyder minskad förmåga allutnyttja siorieksfördelar och också minskad förmåga lill mångsidighet ochdärmed minskade möjligheter att gripa in och kapa åt sig order när möjligheterkan uppstå på skiftande områden. Man blir då mer begränsad när del gällersortimentet och möjligheterna i övrigt. Ennedskärning med hänvisning till överkapacitet kan sannerligen inte göraexporlförutsältningarna bättre! Den nedskärningen måste i alla avseenden,kostnadsmässigl och på annat sätt, göra konkurrensförutsättningarna för desvenska varven sämre och leda in i en ond cirkel, där man i framliden måstebinda sig för ytterligare nedskärningar. Del är också vad man säger alt manskall göra -även om man inte fattar de beslut som gäller tiden justi dag. Vadjag vill hävda är att överkapacitet är någonting relativt, någonting som mankan påverka genom dynamiska och aktiva åtgärder. Om man har ett omfattandesamhälleligt utbyggnadsprogram för de många sektorer där det finns brister, därman behöver förnya och effektivisera produktionsapparaten, som iprocessindustrin, där man behöver bygga ut för att fö en bättre irafiksirukiur,som i den inrikes sjöfarten, om man har elt medvetet och planmässigt programför en sådan utbyggnad, då skapar man också genom dessa aktiva åtgärder enmarknad som bl. a. är intressant för varven. Nr 59 försvinnerså att säga en del av den påstådda överkapaciteten. Men Tisdaeen den förutsättningarna är givetvis att man har enorganisation och planmässighel ° ' vanligt privatkapilalistiskt näringsliv intekan åstadkomma. Del _ betyder all man riskerar alt fö socialism, och detär vi så förskräckligt rädda för Vissavarvsfrågor '' '"'' ERIKHOVHAMMAR (m) kort genmäle: Jag vill helt kort säga lill . alt man genom förslagettill sysselsältningsgarantier bidrar till att konservera en bransch ochförsvåra övergången till andra mer expansiva branscher - det är elt faktum. Vidarevill jag säga att den viktigaste invändning som jag vill göra mot förslaget äratt den s. k. sysselsätiningsgaranlin ger de varvsanställda falskaförhoppningar - del gör den nämligen - om att del skall bli nya jobb på varven.Många kan därigenom bli lurade all stanna kvar i stället för att gå ut i denmer expansiva sektorn. Allting handlar ju om pengar, i delta fall mycketpengar, och man kan verkligen ställa frågan: Vad kostar utskottets förslag desvenska skattebetalarna, räknat per anställd? SVENANDERSSON i (fp) kort genmäle: Det är väl litet för mycket begärt av alt jag skallredovisa exakt vad sysselsätiningsgaranlin kommeratl kosta. Men jag utgår ifrånatt kostnaderna inte på något sätt blir större om de går inom förelagsområdelän om de går utanför. All erfarenhet av arbetsmarknadsutbildning har ju visatdel tidigare. Och jag förutsätter att del inte är något undanlag i det härfallet. Mendenna fråga har vi nu diskuterat i varvsdebatten, och jag tyckerinte den är den mest väsentliga i del vi skall besluta om , den svenskavarvsindustrins framlid. Del finns många andra och mer intressanta frågor, bl.a. den som tagit upp. Jagtycker alt har utvecklat litet grand av filosofi på1950-lalet,då han föreslog: Köp, köp vad som helst bara ni köper. Det liggernaturiigtvis någonting i det. säger all vi bör salsa på inrikessjöfart, att det då kommer att gå ål mer plåt och att svenska stålverksjobbaredå kan köpa mer kläder - och så blir del något av etl perpetuum mobile över delhela. Omdet nu var så enkelt, , att vi kunde fö en sådan utveckling skulledet vara alldeles underbart med tanke på sysselsätlningsstrukiuren. Men riktigtså enkelt är det inte. Sedanvill jag säga några ord lill , som tycker att vi är väl defaitistiska när vi från är med om den här sysselsätiningsgaranlin - vi skulle då inte tro på att alla de satsningar vi gör på utvecklingsfondero. d. skulle ge resultat. Men jag vill nog påstå att de satsningar som kommer att göras för berörda regioner kommer alt bli av stor betydelse - det förutsätter 46 jag. Vihar varit på de här orterna och konfronterats med människorna där. Jag kan taLandskrona som elt typexempel. Där har man drabbats av den ena hårda och svåranedläggningen efter den andra, och näringslivet sviktar. Vilka möjligheter harman all så alt säga på en gång skaffa människor sysselsättning om del skulleske en avirappning i den takt som var tänkt i den Åslingska propositionen? Jagser verkligen inte så ljust för vare sig den orten eller andraorter som gör. i (s): Låt mig göra några reflexioner över den debatt som förts under någraminuter om anställningstryggheten för varvsarbetarna. Imoderaternas reservation framhålls all det bör vara möjligt att "övertaligpersonal i socialt acceptabla former kan föras över till andraarbetsplatser". säger: "Etl genomförande av förslaget"-om anställningsgaranti -"skulle kunna fö olyckliga effekter på det sättalt det kan motverka all arbetskraften utnyttjar möjligheter som kan finnas allgå över lill andra branscher." Avdetta och av vad som sagts här får man närmast föreställningen att det iGöteborg finns ett expansivt näringsliv som efterfrågar lusentals människortill de jobb som står lill förfogande. Jag tror att det är viktigt attåtminstone något redovisa situationen i , även om jag kan länka mig attlokala företrädare kommer att göra det mer omfattande. Jag har siffror föraugusti om förhållandena inom arbetsmarknadsdistriki, som delheter. Där redovisas f n. en arbetslöshet på 9 000 personer. 1 AMS-verksamhet,utbildning, beredskapsarbete osv. är 10 700 sysselsatta. Där finns - lägg märketill antalet - 19 000 förtidspensionerade. Del mesta har hänt under de tresenaste åren, påverkal också av del beslut vi 1976 fattade om en neddragning avvarvens kapacitet. Detta betyder all 38 700 människor i står utanför denordinarie arbetsmarknaden. Då säger moderater och centerpartister att del baraär alt backa på med ytterligare etl par lusen från varven lill den storaförsamling på nära 40 000 personer som redan slår utanför den ordinariearbetsmarknaden. Man skall inte förhindra alt de expansiva företagen kan fö sinarbetskraft. Detär inte så. SKF fortsätter att dra ned sin kapacitet. försöker nu allsälta i gång de tidigare stoppade banden. Del är ingen expansion som går utöverde ramar som man tidigare haft för antalet anställda, ulan man fyller bara igenluckorna. Fråndessa utgångspunkter är det för mig helt obegripligt att man inte kan vara medom att i socialt acceptabla former klara denna neddragning vid varven. Mellan 1400 och 1 700 personer - åtminstone arbetsplatser -ytteriigare under entvåårsperiod kommer att försvinna från varvsnäringen. NilsÅsling har talat mycket om alternativ produktion, och vi är alla intresseradeav en sådan. Vi anslår stora medel för att söka utveckla och forska fram enalternativ produktion. Men vad har vi alt anvisa? Nr 59 , exempelvis inom verkstadsindustriområdet som skulle kunna Tisdagenden °' sysselsättningsmöjligheterna i . Detvore av intresse. var djärv nog att fråga: Varför skall anställningstryggheten inte Men snälla , när vi beslöt om 400 milj. kr. Vissa vaiysfrågor NCB, skedde del med motiveringenatt vi skulle ge företaget ett andrum för en konsolidering. Vi hade åtminstoneden förhoppningen, en förhoppning som kanske inte kommer att infrias. Likaväsentligt var emellertid att vi utvidgade tryggheten och medgav att man iHissmofors och för i fick använda förlusitäckningsgarantin föralt åtminstone kunna uppehålla verksamheten, medan mansökte efter en alternativ produktion. Jagvill fråga : Vad gjordes för Hissmofors? Vilka projekt kan länkaskomma dit? Vi medverkade lill en anställningstrygghet för de anställda i dessatvå företag, och vi är självfallet beredda att utvidga den lill nya områden.Varför skall vi då inte kunna låta anställningstryggheten omfatta även devarvsanställda i ? Jagupprepar vad som har sagts här av såväl som . Vihar klart skrivit in i utskottsbetänkandet att i den mån vederbörande erbjudsannan anställning på varvsorlen äger han inte rätt att avböja elt sådanterbjudande. Därmed borde väl allt tal om alt man här bromsaren utveckling ochstoppar en flyttning av arbetskraft kunna läggas åt sidan. Jaglyssnade med stort intresse på den delen av debatten, och jag ställde migfrågan: Vilka alternativa möjligheter kommer att anvisa -utrustninglill massainduslrin, utrustning lill energiproduktionen, eller vad kan delvara? Men jag hörde ingenting av det. Del var ord, och del var ord. När jaghörde och även kom jag alt tänka på elt par rader urHamlet: "Uppflyga orden, tanken stilla står. Ord ulan tanke aldrig himlen når." Och detta gäller i än högre grad om Svensson.Jag lyssnade på honom också. Men det är möjligt alt han inte har någraambitioner i den riktning som det talas om i citatet. Låtmig bara helt kort säga till alt han har stannat iutvecklingen. I den debatt som vi förde 1976 erinrade jag om att varvsindustrindå hade order som 1978 skulle ge sysselsättning för 2 500 man. Vid deltillfället var 25 000 ä 30 000 personer anställda inom varvs verksamheten.Enligt del iiedbantningsförslag som vi lade fram 1976 skulle den egentligavarvsrörelsen ha 17 000 anställda. För dem fanns alltså 1976en orderstock som gav 2 500 jobb. Vi sade då alt det ärnödvändigt att se verkligheten sådan som den är. undersöka möjligheternalill alternativ produktion. Vi för försöka fö in nya order så långt det ärmöjligt. Vi för bygga fartyg i lagerproduklion för att Men för var det här inga