prot · G209120 · 1978-12-31 00:00:00 — I proposilionen 1978/79:104 (industridepartementet)hade regeringen föreslagit atl lill Tillskott av kapital tillStatsföretag pä tilläggsbudget II till statsbudgeten /79 under Oortonde huvudtiteln anvisa etl reservationsanslag av114 . Detanslag som föreslagils i proposilionen var avsett för en finansiellrekonstruktion av , som lill ägdes av Statsföretag AB.Medlen var beräknade alt täcka balanserade förluster, förlust ochnedskrivningar av vissa anläggningstillgångar. Idetta sammanhang hade behandlals de med anledning av propositionen väcktamotionerna. 1978/79:2199 av ErikHovhammar m. fl. (m), 1978/79:2200 avKari-Anders m. f\. (c), 1978/79:2201av m. fl. (s), vari hemställtsalt lill Tillskott avkapital lill på tilläggsbudget II lillstatsbudgeten /79 under tjorlonde huvudtiteln anvisade elt iförhållande till regeringens förslag med 35 milj. kr. förhöjtreservationsanslag av , och 1978/79:2202av m. n. (vpk), vari hemställts all med avslag påpropositionen 1978/79:104 hos regeringen skulle anhålla om all etl nytt förslaglill rekonstruktion av Uddcomb i enlighet med i motionen förordade riktlinjerskyndsamt förelades . med bifall lill proposilionen1978/79:104 och med avslag pä motionerna 1978/79:2201 och 1978/79:2202 tillTillskott av kapital lill på tilläggsbudget 11 tillstatsbudgeten för /79 under Oortonde huvudtiteln anvisa eltreservationsanslag av . och därvid som sin mening ge regeringenlill känna vad utskottet anfört, avslå molionerna 1978/79:2199och 1978/79:2200 i den män de inte hade tillgodoselts enligt ulskoitetshemställan under 1. Reservation hade avgivits av , , , , i , Wivi-AnneRadesjö och (samtliga s) som ansetl att utskottet borthemställa 1. medavslag på motionen 1978/79:2202 pä tilläggsbudget II till statsbudgeten för /79 anvisa med bifall lill propositionen1978/79:104 till Tillskott av kapital lill under Oortondehuvudtiteln ett reservationsanslag av , med anledningav moiionen1978/79:2201 lill Län till för täckande av förlust inom under fonden för låneunderstöd elt investeringsanslag av 35 (X)0 000kr. och därvid som sin mening ge regeringen till känna vad reservanternaanfört, (=utskottet). Uddcomb är, som många av oss vel, ett synnerligen kvalificerat förelagmed en förnämlig utrustning och kunnig personal. Tyvärr har inte företagetkommit att utvecklas så som man förväntat, men detta beror inte pä företagetshandlande ulan på utvecklingen pä kärnteknikens område. Företagethar sökt att skaffa fram alter.iativa produkter för att utnyttja sina resurseroch rädda sysselsättningen. Detta arbete tar dock tid, allra helst somförelagels utrustning nödvändiggör alt de alternativa produkterna utgörs av lunga verksladsprodukter,lunga komponenter i maskinindustrin, osv. Delar dock nödvändigt, framsynt ochekonomiskt riktigt att söka garantera förelagels bestånd genom alt ekonomiskthjälpa förelagel alt överieva tills det hunnit med den omställning lill andraprodukter som är på gång. De114 milj. kr. som regeringen föreslår atl företaget skall beviljas kommer attnollställa förelaget, dvs. la bort förlusterna t. o. m. Även innevarandeår kommer dock verksamheten all ge underskott, vilket leder lilllikvidalionshol är slut. Vi socialdemokrater har velat dels geförelaget arbetsro utan konkurshot, dels tänka på företagets anseende hoskunderna för att vara etl trovärdigt, kvarievande företag som inte är föremålför sin ägares ständiga kontroll och beroende av beslut om fortlevnad endastårsvis. Vi har därför föreslagit all även den prognostiserade förlusten för1979 skall täckas . Dettahar dock utskottets majoritelinie velat vara med om utan har nöjt sig medhalvmesyren att klara förelagel fram t. o. m. Man skall återkomma senare,säger utskottet, när man fåll veta hur 1979 utvecklas och man fått en plan föromändringen till alternativ produktion. Vi beklagar detta. Jagvill dock notera all utskottet enhälligt kunnat besluta uttala att företagetskall fortleva och ges utvecklingsmöjligheter, vilket bör vara värdefulll förföretagels anseende gentemot kunderna. Meddeianiorda yrkar jag, herr lalman, bifall lill den reservation som finns fogadtill utskottets betänkande. (vpk): Det är egentligen elt bedrövligt problem som vi här har all debattera.Del är ett exempel pä vad som händer, när slalen gör sig lill gågosse åtkapitaliniressena. Del är ett exempel på vad som händer, när staten lierar sigmed multinationellt storkapital. Det är elt exempel på vad som händer, när en kommun - i delta fall - fullständigt orealistiska löften ochförhoppningar som man sedan sviker. Uddcombvar felinriklal frän början. Det byggde på orealistiska förutsättningarbeträffande kärnkraftens utbyggnad i och i västväriden. Det gavs storasubventioner från kommunens sida - betalare av kommunalskatt fickpunga ul med betydande belopp föratt serva förelagel, pengar som kunde haanvänts bätire. Stateniklädde sig ansvarel för bolagets förluster och besparade del amerikanskabolaget alla risker. Staten lät det amerikanska bolaget svara förutvecklingsarbetet, vilket dels var en idémässig och materiell förlust för vårleget land, dels var ur säkerhetspolitisk synvinkel ytterst diskutabelt. stårman där och nödgas säga till Kariskrona kommun all dess arbetsmarknad skall blimer än hundra jobb fattigare. Hela affären är faktiskt skandalös. Tyvärrkommer det inle atl stanna vid detta. Villkoren för bolaget i framliden är, medden helt defensiva lösning som regeringen valt, dåliga. Del här blir medfolkpartipolitiken som riktmärke inle sista gången vi kommer all ta ställningtill Uddcombs problem. Vi kan redan nu betrakta som troligt, att regeringenkommer igen 1981 med nya krav på pengar föratt finansiera nästa steg i avvecklingen. Vänsterpartietkommunisterna vägrar alt ställa upp på detta synsätt och dessa ständigainduslripolitiska reträtter. Har vi lagil bin i båten, får vi söka få honom iland pä något sätt. Har vi lovat och Kariskronas befolkning stöd iform av arbetstillfällen, så får vi anstränga oss alt tänka mer offensivt. Uddcombkommer aldrig att bli någon storproducent av kärnkraflsutrusl-ning, inte hellernågon stor exportör. Hela dess framtid har blivit felbedömd. Därför måste manvälja en annan, mer offensiv, allernaliv inriktning för verksamheten. Förstoch främst menar vi att det amerikanska storbolaget skall bort ur sammanhanget.Det har repat en mängd tekniska fördelar av samarbelel och låtitsvenska skattebetalare stå för fiolerna. Sedan bör ett helt nytt och annoriundaförslag lill rekonslruktion av Uddcomb arbetas fram, etl förslag som räddarjobben och eventuellt ger nya möjligheler. Uddcombmåste knytas lill elt vidare induslripoliiiskl perspektiv. Företagetsverksamhel måste förenas med en långsiktig rekonstruktion av hela den svenskaindustrin. Uddcombskapacitet och kunnande är användbara för en rad ändamål som är behövliga ochrealistiska. Detfinns behov och utrymme fört. ex. fier kraftvärmeverk och mottrycks-verk ikommunerna och inom industrin. För den verksamheten kan Uddcomb ge bidrag. Detfinns behov av nya typer av industrianläggningar inom skogsindustrin, därrävaruslöseriei och läckagen av avfall och värme måste motarbetas. Sådanaanläggningar är av intresse för ett företag med Uddcombs potential av kunnandeoch teknik. Detfinns behov av nya typer av stålverk, mer lämpade alt producera kvalitetssiälför högre vidareförädling. Del är arbetsuppgifter som måsle ha iniresse för etlförelag som Uddcomb. Påen rad vikliga områden stiger nu och kraven på säkerhet ocheffektivitet, t. ex. i hanteringen av fariiga ämnen. Det gäller inom oljehanteringen.Det gäller inom sjöfarten. Del gäller, som sagt, vid hanteringen av gifter,avfall, vanligt bulkgods m. m. kan inte vara ointressant för ett förelagav Uddcombs lyp. Det är bara del att utbyggnaden av verksamheten och bevarandetav verksamheten samt omställningen till förmän för dessa nya behov inte ärnågonting som man kan hoppas på, om det inle också i övrigi försenindustripolitik som medvetet utvecklar industrialiseringen efter de härskisserade rikllinjerna. Vihar senare tillfälle att diskutera regeringens allmänna induslripolitiskaproposition, där tyvärr den sorlens långsiktiga, planmässiga och medvetna perspektivfullständigt saknas. Motbakgrund av det nu anförda, herr talman, vill vpk därför ha etl nytt förslaglill rekonstmktion i stället för det som föreligger, elt förslag som verkligenlar fasta på de möjligheter som finns och som fogar in Uddcombs framtidaverksamhel i etl program för nydaning, höjd teknisk effektivitet och säkerhet och för alternativ energiförsörjning. Meddetta, herr lalman, yrkar jag bifall lill vpk-motionen. SVENANDERSSON i (fp): Det förefaller som en lanke att det är just vi diskuterarUddcomb, som har baserat och byggt upp i stort sett hela sin verksamhel påkärnkraften - har vi ju fått la del av helt andra värderingar avkärnkraften, som väl nu sysselsätter tankarna hos de fiesta människor i landet. Detär klart alt den utveckling för Uddcomb som man hade räknat med vid företagetselablering inte har blivit verklighet. Även om man hade räknat med etlunderskott har förelaget ständigt haft finansiellaproblem. När därför Statsföretag nu begärt att få 114,3 milj. kr. för attfinansiellt nollställa Uddcomb har etl enigt utskott tagit positiv ställningtill del - där är vi överens på alla punkier. Men utskottet har också mycket starktunderstrukit alt det blir nödvändigt för Uddcomb att söka sig in på andraverksamhetsområden än just det nukleära och att omstrukturera verksamhetsinriktningenlill andra produkter än kärnkraftskomponenter. Också om detta är vi överens.Jag tror au också delar den uppfattningen, även om han i sittanförande inte delgav oss annat än att just de synpunkter som vpk har fört frami sin motion inte har tillmötesgåtls. Hans parti harju avvisai propositionen. Uddcombhar råkat in i en verkligt allvariig akut situation. Del är därför nödvändigtatt nu antar förslaget om ett tillskott pä 114,3 milj. kr., menUddcomb måste självfallet, som jag sade, i sin produktionsinriktning komma inpå andra områden än kärnkraftskomponenier och nukleär materiel. Vadsom däremot har skilt oss i våra uppfattningar är atl socialdemokraterna i sinmotion begärt 35 milj. kr. lill Statsföretag med villkoriigåterbeialningsskyldighet. Del kravet följs upp av reservationen. Man anser attUddcombs påbörjade omstrukturering skall kunna vara genomförd efter tre är. Menfrågan om behovet av finansiellt stöd för atl läcka rörelseförluster underrekonstruktionsperioden och för alt ge förelagel en lämplig finansiell strukturanser utskottet får las upp när resultatutvecklingen kan bedömasnärmare. - Detta är väl vad som framgår av proposilionen. Uddcombligger naturiigtvis inte stilla i sina planer; bl. a. ingår det somunderleverantör i Svenska Varvs stora Pakistanprojekl. skalltrots alll notera all Uddcomb försöker finna andra verksamhetsformer. FårSvenska Varv - elt miljardprojeki - kommer Uddcomb alltså attvara underieverantör, och dä kanske dess underskoll kommer att utebli del häråret och nästa är; därom vet man ingenting. Ulskottsmajoritetenrrienar atl realiserar man vissa projekt, kommer del inte att bli någraförluster för Uddcomb. Därest det skulle bli förluster, förutsätter ulskollelatt regeringen får återkomma. Som sade har ulskollel slagitfast att Uddcomb måste finnas kvar, för det besitter ett kunnande som ärnödvändigt på många områden. Men del bör gå all 7 protokoll 1978/79:120-121 kanalisera verksamheienlill del kemiska området - de där slora anläggningarna som Svenska Varv skallfå, och många andra projekt. Det är nog en dödfödd tanke au tro aU Uddcomb ifortsättningen kan basera hela sin verksamhet på nuclear power. Del irorjaginte går alls. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: Del finns mänga rikliga synpunkter i del som utskottets talesman framför,men det finns också en avgörande svaghet, och del är den vi har velat skjuta inoss pä. Vi menar nämligen atl den utgör den verkliga faran, som kan kullkastaförhoppningarna om att klara Uddcomb i det längre perspektivet. Delär så lätt alt säga atl Uddcomb måste söka sig aliernativprodukiion och nyamarknader. Naturligtvis måste Uddcomb det -del aren banalitet all säga sä -omföretaget skall klara sig, men sådana här marknader och nya områden ochexpansionsmöjligheter uppstår ju inte av sig själva. Vi menar all det inte gårlängre atl på della eller andra avsnitt av svensk induslripolitik bara tala omomställningar, nya produkter, nya områden och nya marknader utan alt göranågonting för alt tillskapa dessa marknader. Om man för en industripolitik somt. ex. medvetet inriktas på all tekniskt förnya delar av den svenska industrinför alt därmed åstadkomma högre förädlingsgrad, större effektivitet, störremiljörening osv. a. inom skogsindustrin - och om man harett medvetet ochplanmässigt program förden typen av utbyggnader, så innebär del etl exempel påatl man också skapar marknader för krisindustrier av typen Uddcomb eller desvenska varven. Detär bristen pä sammanhang mellan de olika industribranscherna och deras resp.marknader som vi gång på gång - så också i detta sammanhang -återkommer lill.Del finns liksom ingen programmatisk helhet, ingen översikt och ingen vilja allgenom medvetna planmässiga utbyggnader som stöder varandra åsiadkomma en annanutveckling i den svenska industrin. Om man i stort sett bara lämnar Uddcomb ålsig självt och menaralt företaget får hitta sina nya marknader pä egen hand, dähar manju inte bedrivit en aktiv industripolitik. Hela del synsättet stöter oss- vi menar alt det är felaktigt. Manlitar pä att marknaden skall sköta det hela och att allt skall bli bra med det,men vi vet att sä går del inte. Sker inle en betydande expansion av dennationella marknaden för utrustningar, anläggningar och tekniska produkter påbred front, så kommer företag av Uddcombs eller varvens typ inle all kunnaklara sig. Då blir del i nästa omgång aktuellt med nya nedskärningar, nyaavskedanden, nya kriser ule i kommuner och bygder. Del är hela denna passivaunderkastelse under industriella avvecklingsprocesser som måsle brytas. Fallet Uddcombärett exempel på just den frågeställningen, och det lycker vi ärotillfredsställande behandlat av utskottet. i (fp) kort genmäle: Jag förulsäller att kommer alt redovisa en heldel av Uddcombs verksamhet. Utskottet har uttalat sig rent allmänt om företaget. Detär naturiigtvis svårt för ett utskott all ha en direkl uppfattning om vilkeninriktning företagets verksamhel skall ha. Men det pågår ju nu en planering förden framlida verksamheien på Uddcomb, en verksamhet som kommer alt skilja sigfrån den nuvarande. Jag är överens med om alt del är viktigt atlden planeringen fortsätter. Naturligtvismåsle även Uddcomb i samarbete med andra förelag, såsom Svenska Varv, söka sigtill andra marknader när del gäller lunga komponenter som man har kompetensalt tillverka. Företagets produktion har haft en ensidig inriktning, och dennamåsle brytas. Det måsie här bli fråga om elt samspel. Statsföretag borderimligtvis kunna medverka till en produktionsinriktning hos Uddcomb som ger deanställda fortsatta jobb. JÖRNSVENSSON (vpk) kort genmäle: Återigen får jag konstatera atl delligger mycket i vad i säger. Del är bara del att någotsådant planerat samspel inom den svenska industrin inle har förekommit. Det hari stället varit så alt nedskärningar i etl företag eller i en bransch harmedfört nedskärningar i andra förelag och andra branscher. Man har alltsåaldrig salt i gång någon medveten planeringsprocess för all få en ulveckling imolsalt riktning, någol som vi anser vara nödvändigt. Det stora felet med dennuvarande industripolitiken är all den inle har ett sådant planmässigtperspektiv. Man har i stället inriktat sig på kortsiktiga lösningar och förtetl allmänt tal om att del är nödvändigt att skapa nya marknader. Men man harinie gjort någonting för atl få fram dessa nya marknader genom en offensivallmän industripolitik. Regeringens induslripolitiska proposition, som visenare får tillfålle all diskutera, ger - som jag sade - inga som helstförhoppningar om att man i framliden kommer att arbeta efter sädana medvetetplanmässiga perspektiv. bildades har företaget stadigt gåttmed förlust, och denna har dess värre ökat efter hand. Sammanlagt rör del signu om en föriust på ca 260 milj. kr. Del var naturiigtvis inte avsikten frånbörjan all Uddcomb skulle bli elt förlustförelag. Tvärtom hade den dåvaranderegeringen slora förhoppningar om att framtiden för det nystartade företagetskulle bli ljus och atl del skulle uppnå goda resultat. I den proposition somlåg till grund för beslutet om Uddcomb hette det all tillgängliga prognoserförutser en stark expansion av kärnkraften, något som kan skapa en betydandemarknad för reakiorsyslem och komponenter för kärnkraftverk i . Man hadealltså mycket slora förhoppningar på det nya förelagel. Huvudmotivetför satsningen på Uddcomb var att den ökade elförbrukningen skulle få tillföljd en ökad kärnkraftsproduklion. Elförbmkningen hade ökat kraftigt under1960-talet, och man trodde all vi skulle få en lika markant utveckling även ifortsättningen. Elkraflsintressenterna drev också pä i den här riktningen föratt öka sina omsältningssiffror. Utvecklingenhar blivit en annan. Elanvändningen understiger kraftigt de prognoser som lågtill grund för bildandel av Uddcomb. Det är den bristande realismen imarknadsförutsättningarna för kärnkraftsinduslrin som avspeglar sig i Uddcombsrörelseresultat, vilka innebär att Uddcomb näst efter NJA redovisat de störstaföriusterna bland de statliga företagen. Enligtcenterns mening är del absolul nödvändigt all verksamhetens inriktning ändrasså snart som möjligl. Det är nödvändigt för att företaget skall kunna fortleva.Enligt slyrelsebeslul i Uddcomb har också en uppdelning avverksamheten skett på olika verksamhetsgrenar: 1. Föredragande departementschef harockså i propositionen funnit denna uppdelning ändamålsenlig. Han medger ocksåatl marknaden för kärnkraftskomponenier f n. kännetecknas av en mycket storöverkapacitet. Man har ringa möjligheter atl sälja produkterna. Densatsning som måsle göras i Uddcomb för att förelagel skall kunna fortlevaoch utvecklas måste således vara alt man i första hand inriktar sig pä andra produkterän kärnkraftskomponenter. När man nu redan är inne på della, menar vi all dethär bör finnas möjligheler, och del har vi med skärpa pekat på i vår motionfrån med anledning av propositionen 104. Det bör också vara möjligt fören avancerad verkstadsindustri av Uddcombs karaktär att ganska snabbi kunnagöra detta. Det vore naluriiglvis orätt mol företaget och dess anställda atlinte vara med på den föreslagna finansiella rekonstruktionen av företagetsverksamhel. Därför har vi från stött della förslag. Alldäremot, som socialdemokraterna föreslagit, redan nu reglera del underskott somberäknas har vi inle kunnai anse vara del rikliga tillvägagångssätlel.Vi vill att Uddcomb nu skall presentera sina planer som kan skapa trygghet förföretaget och de anställda för framliden. Därefter bör vi i taställning lill kraven om stöd och . Det tycker vi ärden rikliga vägen. Jag ber altfå yrka bifall till utskotlels hemställan. (vpk): Jag begärde ordet nu efter all ha avvaktat centertalesmannens irtlägg. Jagvill ta upp en punkt som ingen annan än vpk har berört. Det är det förhållandelatl det finns en mediniressent i della bolag, nämligen etl amerikansktstorbolag med anknytning lill den amerikanska kärnkraftsinduslrin. Vi harju iandra sammanhang kritiserat detta, både frän säkerhetspolitisk synpunkt ochmed avseende på de orimliga fördelar företaget drar av arrangemanget. Det laringa risker och det fåren rad tekniska fördelar genom della. Vimenar också, vilket vi har påpekat i vår motion, att om del är sä atl Uddcombskall ge sig in pä andra marknader, om man skall lägga sin accent på andra områdenän kärnkraflsteknologins, så har faktiskt del amerikanska förelagel inte därall göra. Vi menar atl del är en belastning. Vi lycker atl del är litet svagt atl ingentalesman för de övriga partierna tar upp della problem. Del kan dock ickefinnas etl intresse av alt ett mullinaliortellt bolag, med anknytning lillkärnkraftsindustrin, har den ställningen i denna företagskon-siruklion som delhittills haft. Om det från elablerarnas utgångspunkt ansågs lämpligt närföretaget bildades, måste man dock säga alt de förutsättningarna är mer ellermindre borta . KARL-ANDERSPETERSSON (c); Med anledning av inlägg kan jag säga all del samarbetesom pågår i och där del amerikanska förelaget Combuslion EngineeringIncorp. kommit med har varit en anledning till att skapa större trygghet for deanställda i företaget. Åtminstone räknade man med allsä skulle ske. Dessutom finns det avtal mellan Uddcomb och det amerikanskabolaget som inie ensidigt ulan vidare kan brytas. Givetvis bör del finnasstörre möjligheter när det gäller alt söka alternativa produkter för företagetnär man har del slörre underiagel och marknaden. Onsdager.den 4 april 1979 (vpk): Jag kan absolul inle dela den uppfattningen. Jag lycker atlcenterialesmannen är något naiv i sin bedömning av del här arrangemangetsbetydelse för framliden. Detkan inle gärna skapa större trygghet, ifall en ulländsk privat mediniressenthar alla möjligheter atl vältra över följderna av föriusterna pä det svenskafolkhushållet och den svenska staten. Det kan heller inte skapa trygghet förframtiden för de anställda, ifall ett utländskt bolag behärskar del tekniskautvecklingsarbetet och självt kan avgöra vad det vill hälla hemligt, vad detvill kapa åt sig självt och vad det vill ställa lill del svenska förelagelsförfogande. Vidare kan det inte, föreställer jag mig, vara särskilt utvecklandenärdet gäller alternativ produktion för Uddcombs räkning atl ett amerikansktstorföretag är inblandat i utformningen av denna i stället för all man serfrågan utifrån den svenska marknadens behov och den svenska marknadenssynpunkier. Dessutom handlar det här om etl företag med en specifik inriktningpå kärnkraftsteknologi, och det är inte inom området för en sådan teknologi manhar atl söka de alternativa produkterna. KARL-ANDERSPETERSSON (c): Jag väntade inte all skulle dela min uppfattning. Skullejag ha haft förhoppningar om det, så borde nog samarbelel varit riktal ät ettannat håll. Överiäggningenvar härmed sluiad. Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottels hemslällan, 2:o) reservationen av IngvarSvanberg m. fi. samt 3:o) moiionen nr 2202 av m. fl., ochförklarades den förstnämnda proposilionen vara med övervägande ja besvarad. DåIngvar begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringbeträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Densom vill alt kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendenäringsulskottets hemslällan i belänkandel nr 32 antar reservationen av IngvarSvanberg m. fl. röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit moiionen nr 2202 av LarsWerner m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoleringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill all kammarert bifaller näringsulskottets hemslällan i betänkan-del nr32 röstar ja, dert del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationert av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då IngvarSvanberg begärde röslräkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 157 Nej - 144 1978/79:28med anledning av motioner om principer för ikraftträdande m.m. av vissaförordade ändringar i reglerna för energisparsiödet §14 Ändring i bevissäkringslagen