prot · G209122 · 1978-12-31 00:00:00 — Nuverkar del av interpellationssvaret som om menade all del härrör sig om höga inkomster och all del inle är så inlressania exempel. Men dåbör vi komma ihåg all del här är familjer som, även om de på papperet haren höginkomst, nätt och jämt har passerat existensminimum, om ens det. gör alljag lycker del hade bort vara angelägel för att ta sig enextra lill pä sill förslag, för all undvika all sådana pomperipossaeffekierskulle kunna uppslå. Om jag inle minns fel var man i precis likaupprörd som vi över de marginaleffekter som drabbade och andraegen fö re laga re och som medförde skaller och avgifter pä över 100 '.'o. Jaglycker alt del här är exakt lika allvarliga problem. Ändå väljer manuppenbarligen alt blunda för frågan. Denfiärde frågan har statsrådet över huvud taget inle besvarat. Jag frågade ombosladsminisiern ansåg det vara acceptabelt all behållningen när en hemarbelandemake går ut i förvärvslivet blir alll sämre i familjer med vanliga inkomslereller många barn, just på grund av bosladsbidragen. Detta är ändå enutomordentligt central fråga för många vanliga barnfamiljer. Ulvecklingenav bosiadsbidragssysiemei innebär nämligen inle bara all inkomslförbättringarlönar sig alll sämre i familjer som bara har en enda inkomst och där kanskemodern är hemma. Moderns förvärvsarbete - om vi nu utgår ifrån modern-blirdessutom alll mindre lönande i barnfamiljer med vanliga inkomsler eller flerbarn ju mer bygger på bosladsbidragen i deras nuvarandeuiformning. Den förväntade effekten av den individuella beskattningen - denskulle Ju ge siörre rättvisa och bälire lönsamhet av hustruns förvärvsarbete -häller nu myckel snabbi på all förbyias i sin motsats just på grund avbosladsbidragen. Jagskall visa ytterligare en liten tablå, som gäller just bosladsbidragen ocheffekterna när hemmamake går ut i förvärvslivet. Jag utgår ifrån alldelesvanliga barnfamiljer - jag har hela liden antagit au mannen har engenomsnittlig induslriarbeiarlön. Tar hustrun förvärvsarbete drabbas hon intebara av skall i vanlig ordning, ulan hon drabbas också av en extramarginalskatt på tills bosladsbidragen är hell avirappade. De höjningar av bosladsbidragen som gjorts underBirgit lid, säkerligen i största välmening, innebär faktiskt en imänga fall ganska magnifik försämring av lönsamheten av hustruns förvärvsarbele.Vi kan på den här lablän se alt del drabbade skiktet för enenbarnsfamilj, där alltså mannen har vanlig induslriarbeiarlön, var 7 500 kr.År 1980 blir del, om förslaget går igenom, . Förfembarnsfamiljen var del , och 1980 skulle det bli . Även om hustrun lill den här genomsnittlige industriarbetaren tjänar , skulle hon på hela denna inkomst släpa med en extra marginaleffekt på24 % jämfört med om hon stannade hemma. Dettainnebär att de drabbade skikten har ökat med 67 '. 'n under de här tre åren. Nuär det naturligtvis en viss eftersläpning i effekten just på grund avinkomstprövningens konstruktion. Men detta leder till myckel starkt minskadlönsamhet i många vanliga barnfamiljer och framförallt i de siörrebarnfamiljerna. När man tänker på vilket ramaskri sambeskaliningen pä sin tidföranledde, blir man djupt oroad över den likgiliighel som faktiskt möter dennanya form av sambeskattning. Skillnaden är bara den alt det denna gäng ärfamiljer med högsl vanliga inkomster och då framför alll de sämst ställda avdessa familjer - de som har de fiesta barnen - som drabbas hårdast. Jag hoppasinnerligt att Jag har fel när jag ibland undrar: Är del så all hustrunsförvärvsarbele i dessa vanliga barnfamiljer är politiskt ointressant?Bostads-ministern har hur som helst inle ens ansett den här frågan värd attbesvara. Denfemte frågan gällde om bosladsminisiern anser det socialt försvarbart attflerbarnsfamiljerna genomgående drabbas av de hårdaste marginaleffekterna.Bosladsminisiern nöjersig med all hänvisa lill den kommitté som skalltillkallas för au utreda barnfamiljernas, i första hand flerbarnsfamiljernas,silualion. Del är bra att alla de inlägg som har gjorts i kammaren och alla demotioner som har väckis i dessa frågor har lett lill att också en sådankommitté skall tillsättas. Men vi får inle heller här någon som helstmeningsyttring från bosladsminisiern - bara en lång rad tekniska invändningarsom jag inte skall ta upp kammarens lid med all bemöta. Jag får tyvärr delintrycket -jag hoppas au jag har fel - all bosladsminisiern är mera mån omadminislralörerna än om flerbarnsfamiljernas reella silualion. Enlångsammare avirappning av bidragen lill flerbarnsfamiljerna skulle gynna höginkomsttagarna,sägs del t. ex. i svaret. Ja, vad är höginkomsttagare? Del skulle då kanskevara en fembarnsfamilj som har . Makarna kanske tjänar . Del är en höginkomsiiagar-familj! Jag iror all vi måsie inse hurflerbarnsfamiljerna har del. Även om de på papperet har goda inkomster befinnerde sig inle ens på exislensminiminivå. Beträffandede tekniska invändningarna vill jag hänvisa lill molionen 2101, sombehandlardessa frågor. 1 den anvisar vi en lång rad olika framkomsivägar förall komma lill räiia med marginaleffekierna jusl för flerbarnsfamiljerna. Anslagtill bostadsbyggande, in. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Imin sisia fråga undrade jag om bosladsminisiern avsäg all vidla ålgärder förall förhindra alt brisierna i bosladsbidragens uiformning och dessas effekierytterligare förvärras . All de med det förslag som ligger ylteriigarekommer all förvärras hoppas jag alt tablåerna har visat. Men på den frågan fickjag äntligen ell klart svar, även om del är litet kryptiskt uiformai.Innebörden är i alla fall ell klart nej -del ärbara au låta del hela rulla päockså . Jagbeklagar det svaret. Del måste innebära att de utredningar som skall böriajobba får del ännu svårare all rätta lill brisierna. Jag hade kanske inteväntat mig all statsrådet självmant skulle dra tillbaka förslaget och försökakorrigera det utifrån de invändningar som vi har rest så all vi fick ell bättreförslag , som skulle vara lättare all anpassa till nya rättvisareregler. Men nog hade det väl funnits all anledning att vänta med den kostsammahöjningen av övre bidragsgränsen frän 54 000 till . för alla hushåll.Den inte bara kostar väldigt myckel - och bosladsminisiern sade lidigare all vimåste vara aklsamma med nya utgifter- den kommer också att försvåra ennödvändig anpassning av avirappningsreglerna lill olika hushålls ekonomiskabärkraft. Jaghar inte sell del förslag lill direktiv för den här utredningen somföreligger-jag vet inie ens om del är färdigt. Men jag önskar ändå av hela mitthjärta att de missförhållanden som bosladsbidragen i sin nuvarande utformningmedför för vanliga familjer och för flerbarnsfamiljer verkligen skall beaklasockså i direktiven. Delärdärför, herr lalman. Jag har tagit kammarens lid ianspråk med alt peka på några av de mänga allvarliga brister i systemet som snabbimåste rättas till. BirgitFriggebo sade i sitt svar alt hon hoppades på enklare och säkrare regler förbosladsbidragen. Lät oss lägga lill all vi också skall hoppas på rättvisareregler för bosladsbidragen och sådana regler som inle avhänder barnfamiljernaall möjlighet att själva förbällra sin standard. Jaghoppas alt utredningsarbetet kommerati bedrivas snabbi och med både mod,inlevelseförmåga och fantasi - för del kommer utredningen att behöva om manskall kunna rätta lill de problem som föreligger. anser sig inte ha fåll svar pä sina frågor. Jag villhävda ganska bestämt all hon har fält det. Man måste nämligen bestämma sig för vadman vill. Delär så all marginaleffekterna inom bosiadsbidragssysiemei inte har förvärratsgenom del förslag som läggs fram . Tvärtom har de mildrats. Men vilägger fram förslag om förbättrade bidrag, och del innebär alt fler hushållkommer att få bostadsbidrag. Därmed kan del uppslå marginaleffekter därför attvarje bidragssystem som bygger på inkomstprövning i sig innebärmarginaleffekter. Skall man inte ha ett system med inkomstprövning måste man haelt generellt system, och då får man inga marginaleffekter. Härgäller del framför alll flerbarnsfamiljerna - och vi är överens om all de hardel besvärligt. Man frågar sig då vilket som är bäst: pengar eller inga marginaleffekter.Del var bl. a. del som tog upp i sin tablå nr 1 för attbevisa. Viblundar inte alls för de här problemen. a. skall barnfamiljernas samlademarginaleffekter las upp i den kommitté som socialministern kommer att tillkallabeträffande barnfamiljernas ekonomiska situation. I utredningen ombosladsbidragen kommer också inkomslreglerna au ses över. Menjag skulle vilja gå in på den koppling som gör tillriksrevisionsverkels utredning och hennes egna slutsatser av den. Detär inte så au bosiadsbidragssysiemei är en s. k. tratt för alla skatteregler,alla bidragsregler inom familjepolitiken och de övriga fördelningspolitiskainstrument som vi har i samhället och att bosiadsbidragssysiemei i sig skallutgöra en utjämningsfaktor för alla dessa system så att alla typer av familjerskall ha samma konsumtionssiandard. a. är del sä att vi inte har någothemmamakeslöd eller något vårdbidrag. I det här utredningsarbetet har manplockat fram att kvinnor som inte förvärvsarbetar inte har någon inkomst, ochså skyller man det på bosiadsbidragssysiemei. Närdel gäller att vidta åtgärder har civilulskoitei konstaterat att delinte finns lid att gä tillbaka och konstruera nya system som skulle kunna trädai kraft . Därför föreslår uiskoilel att de regler som regeringenföreslagit också skall gälla . Viskall inte blunda för marginaleffekterna, och vi har lagt fram förslag för attförsöka hindra dem, bl. a. på skattepolitikens område och inombostadsbidragssystemet, genom att vi har höjt den högre inkomstgräns varvid denhöga avirappningen inträder. Nuföreslår att man inle skall höja den gränsen utan alltsåbehålla de höga marginaleffekterna i de inkomsiskikt där många vanligainkomsttagare befinner sig och därmed alltså förstärka marginaleffekterna! Låtmig sedan bara göra en reflexion om kvinnornas utträde på arbetsmarknaden. Delkan vara så all uppbärande av bosiadsbidrag i vissa fall kan förhindra allkvinnor går ut i förvärvslivet. Vi skall göra vad vi kan för att la bort sådanaeffekier. Men samtidigl kan man inte underlåta alt ändå konstatera all underden lid som jag har varit bosiadsminisler - eftersom den tidrymden som mått - nästan 100 000 kvinnor gått ut iförvärvslivet. Det finns så mänga andra saker som gör att kvinnor villförvärvsarbeta all jag inte tror att bosladsbidragen i någon nämnvärd gradhindrar dem från det. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. INGEGERDTROEDSSON (m) kort genmäle: Eftersom Jag fick interpellationssvaret mitt inne i en vanlig debatthar Jag inte sedvanlig tid för repliker; Jag har bara de vanliga tre minuterna.Det gör att Jag inte kan ta upp alla de frågor som log upp. Bostadsministern sade måste bestämma sig för vad man vill. 6 protokoll 1978/79:122-124 Anslagtill bostadsbyggande, m. m. vardel Jag hoppades alt bosladsminisiern skulle göra. Del var därför jag ställdede hiir frågorna. Jag hoppades pä ett svar som innebar att bosladsminisiernhade bestämt sig för all hon inie ville ha marginaleffekter på över 100 '-'i),att hon inte att det var rimligt all barnfamiljer med vanliga inkomslerfick behälla . per hundralapp, att hon inle det varacceptabelt all vi fick alltmer påtagliga sambeskattningseffekter, att hon inielyckie all del var försvarbart all fierbarnsfamiljerna genomgående drabbades avde hårdaste marginaleffekterna och att direktiven lill den utredning som vivill ha skulle utformas med utgångspunkt frän dessa synpunkter. Omman har inkomstprövade bidrag sä leder det till marginaleffekter. Därför har vii den motion där alla dessa frågor tagits upp, moiion 2101, anvisat en lång radandra vägar. Vi har sagt au om man fortfarande skall ha en individuellbeskattning där man inle lar någon hänsyn lill skalleförmågan, måste man seöver bidragsdelen. Vad kan man göra för all den inie skall få dessa orimligamarginaleffekter? Då måste man med början i flerbarnsfamiljerna låta enväxande del av bosladsbidragen bli en stående del som icke trappas av. Dellaskulle vara kostbart, antyder bosladsminisiern i interpellationssvaret. Justdärför menar vi alt man skall vänta med höjningen från 54 000 lill 59 000 kr.för alla. Flerbarnsfamiljerna är så få alt också ganska avsevärda förbättringarför dem inte skulle kosta så myckel. Vad jag har velat säga i milt svar är att jag inte kan instämma i denbeskrivning som gör. Hon säger au "inkomslprövningsreglernaallt sämre återspeglar hushållens ekonomiska bärkraft". Hon frågar om Jagaccepterar all alll fler barnfamiljer med låg skattekraft drabbas avmarginaleffekter, all marginaleffekter pä över 100 ".. inie bara skallbestå utan även förvärras genom förslaget till bosiadsbidrag och au det vidhemmamakes inträde i förvärvslivet blir alll värre i familjer med vanligainkomster. Jag accepterar inte beskrivning av vad förslagettill bosiadsbidrag innebär 1980, och del har jag sagt i mitt svar. vill nu alt man skall avvakta med au förbällra för människor sombefinner sig i vanliga inkomstlagen, där vi vill minska marginaleffekternagenom en mindre avirappning än vi har i systemet . Det innebär då attIngegerd accepterar högre marginaleffekter för dessa människor. Om viskall ha låga marginaleffekter, måste vi ha en väldigt liten avirappning. Delinnebär all också människor med myckel höga inkomster kommer in ibostadsbidragssyslemet och att systemet blir dyrt. Om vi däremot skall göra enmyckel snabb avirappning, så au del blir ett ganska billigt syslem men riktattill de svagare, får vi acceptera myckel höga marginaleffekter i vissamellaninkomstskiki. Viförsöker nu lägga oss någonstans milt emellan för att ta bort de värstaeffekterna. Vill man ha bort marginaleffekterna över huvud taget inomfördelningssystemet, skall man naluriiglvis föreslå att bostadsbidraget liis bort.Det är ett renodlat förslag. Men då kvarstår fortfarande frågan vad som äravgörande: de pengar som dessa människor får genom förbättrade regler ellermarginaleflekierna? INGEGERDTROEDSSON (m) kort genmäle: Jag beklagar, men jag lade ned all den pedagogiska förmåga Jag ärmäktig på all försöka visa för all effekterna i en radavseenden faktiskt förvärras, även om inte vill tro det. Jagkan inte annat än råda alt läsa igenom snabbproiokollei, närdet kommer. problem tas utförligt upp i riksrevisionsverkels rapport ochi vår moiion 2101. Bosladsminisiernsäger åter att marginaleffekterna blir värre, om man har en högreavtrappningsgräns för de siörre familjerna. Men Jag har hela liden hävdat attvi befinner oss i den situationen att vi, om vi fortfarande skall ha enindividuell beskattning som inle lar någon som helst hänsyn till skalleförmågan,också måste acceptera stora bosiadsbidrag och andra bidrag tillflerbarnsfamiljerna, bidrag som inte trappas av med stigande inkomst. Beiräffandeeffekterna av båda makarnas förvärvsarbete ber jag se igenomförslaget en gång lill. a. en höjning av den övre inkomsigränsen från 54000 lill . gör att marginaleffekterna, när en hemmaarbelande makefunderar på alt ge sig ul i förvärvslivet, blir betydligt värre. Då kommermarginaleffekterna alt drabba en mycket siörre del av hennes eller hansinkomst. Vi kan inle bara skylla på skattesystemet. Skall vi ha en individuellbeskattning, måste vi hell och fullt pröva om tanken bakom bostadsbidraget.Kanske måste vi låta en siörre del bli barnbidrag, eller också - och del anservi vore önskvärt - får man ta en förutsättningslös debatt om behovsprövadebidrag och hela skattesystemet för au se på vilket sätt man bäst kan lösa dessaproblem. Del kommer att bli tillfälle till en sådan debatt, eftersom denutredning om flerbarnsfamiljernas situation som socialministern skall tillsättakommer att ta upp Just problemen med den samlade verkan för barnfamiljerna avmarginaleffekter och bidragseffekler. Vad det här handlar om är huruvida delförslag som Jag och regeringen har framlagt för och som riksdagenkommer att fatta beslul om förvärrar marginaleffekterna förmänniskorna eller inte. Jagbestrider att systemet som sådant förvärrar marginaleffekterna, men jag sägersamtidigt att det faktum att vi förbättrar reglerna, så att fler hushåll fårbosiadsbidrag, kommer att innebära att fler människor råkar ul förmarginaleffekter i och med alt de kommer in i bosiadsbidragssysiemei. Dä blirden intressanta frågan: Vill människorna ha litet mer pengar, framför alllflerbarnsfamiljerna som har det besvärligt, eller är de mest intresserade avmarginaleffekten? vice talmannen anmälde au all lill protokollet få antecknat au hon inte ägde rätt tillylteriigare replik. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Jag ber all få lacka bostadsministern för svaret på min fråga, somkanske haren annan inriktning än den behandlade interpellationen. Jag haranförl motivering för frågan och behöver inte upprepa den. Dockvill jag säga all jag i daiainsikiionen har deliagii i beslutet om au temporärtöppna register för kontroll av lämnade inkomsiuppgifter.Det beslutet står i strid med kravet på inlegriieisskydd för medborgarna. Detskyddet kan inte upprätthållas med en sådan kontroll. Jagförsvarar inie dem som har lämnal felakliga inkomsiuppgifter och på så sättfått ul för siora bosiadsbidrag, men del här borde kunna konlrolteras påenklare sätt i samband med ansökan om bidrag. Man bör inte skapa reformer sominbjuder lill kriminalitet. Vill man genomföra en reform med önskad effekt,måste man utreda möjligheterna all få lill stånd ell annat system sominte kräver så sior konirollapparat i efterhand. Dalaregisierkontrollav människorna har kritiserats i vårt samhälle . Vi har också inrättat ensärskild myndighet för att svara för iniegriieisskyddet i datasammanhang. Detär således inle meningen alt vi med dalans hjälp generellt skall utövainiegriletskänslig kontroll av medborgarna. Ändå gör vi del. Vilycker kanske inte au Jusi den här kontrollen är särskilt allvarlig ellerkänslig, kanske inle nästa kontroll heller. På sä sätt trampar vi vidare ochfår snart den lotalkoniroll som vi alla lar avstånd ifrån. Därförär det bra att bosladsminisiern nu förklarar att regeringen beslutat att enkommitté skall se över bostadsbidragssystemet och au bosladsminisiern anseratt del är angeläget all kommittén försöker finna inkomsiprövningsregler som ärmer lillföriitliga och administrativt mer lätthanterliga än de nuvarande. Delär elt positivt besked, och Jag hoppas all det inte skall dröja så länge förränkommillén kommer med förslag om ett system som på ett smidigare och säkraresätt löser problemen. Jag är också nöjd med beskedet att alla, såvitt jagförstår, kommer all behandlas lika i samband med regressialan, oavseii i vilkenkommun de bor. Kommer del inie att ske så är tydligen bostadsslyrelsen bereddall utfärda anvisningar för hur reglerna om återbetalning skall tillämpas. Egentligen skulle jag inte behöva kommentera det har sagt.Jag vill bara lämna en upplysning beiräffande iniegriieisskyddet. Datainspektionenhar haft uppe för bedömning frågan huruvida man skulle få lillgång lill densjukpenninggrundande inkomsten inom försäk-ringskassesysiemei. Inspektionen harsagt att bördetia kunna tillåtas, och därefter skall delgöras en utvärdering. Bostadsslyrelsen och daiainspekiionen har uppdragetatt göra en utvärdering efter två är för au se på den eventuellainiegriteissiörning som kan finnas med dei förslag som datainspektionen harmedgivit all vi får använda: ÅKEPOLSTAM (c) kort genmäle: Jag känner lill detta, och det var därför Jag påpekade att det är frågaom ell temporärt medgivande. Jag hoppas all man skall kunna kommafram lill en sådan lösning alt vi sedan inie längre behöver ha den häriniegriieiskänsliga kontrollen. BIRGITTADAHL(s): Del är , jusl nu -Jag vet inte hur många som uppläckt det -nästanpå timmen exakt ell halvår sedan irepartiregeringen föll. Det jubileet har tvågamla kolleger i den regeringen firat med ell långt och uthålligt gräl,där en av dem mycket utförligt och öppenhjärtigt beskrev för oss vilkasvårigheter man hade all komma överens. Jag lycker del var en bra beskrivningav all - om den olyckan skulle inträffa alt de borgeriiga skulle vinna valet ihöst - de borgerliga ändå inte kommer att kunna regera tillsammans. Jag tackarför den uppvisningen. Eljestär del nödvändigt all diskutera bosladsbidragssyslemels uiformning mot bakgrundav de fakta vi har och den diskussion som förs ute i samhället och här i husetom de brister som faktiskt finns i bosiadsbidragssysiemei. Deuppmärksammades och utreddes myckel utföriigi redan i boendeul-redningen ochbosladsfinansieringsulredningen, som visat upp alla de problem som vi lar upp ivår parlimolion och i betänkandet. Del gäller inkomstbegreppet,marginaleffekterna, beräkningen av bostadskostnaderna, hur vi skall få ellenklare syslem och bättre kontroll mot missbruk, hur vi skall få en samordningpä sikt av de olika system som finns. Deltaär viktiga problem som måste lösas. Vi är naturligtvis glada över att utskottethar tillgodosett de krav som vi har i motionen om all dessa problem bör utredasoch att man därvid bör bedöma även hur skatterna, bidragen och defamiljepolitiska åtgärderna samverkar med bostadsbidragen. Tyvärrhar debatten på sina håll varit missvisande. Inte minst del sätt på vilketriksrevisionsverkei och har bedrivit denna debatt har gettmänniskor en överdriven och felaktig bild av problemens karaklär. Man haranvänt teoretiska exempel som dåligt svarar mot verkligheten och falskeligengivit människor en bild av all del hela är sämre än del är. Jagvill bara ge ell par belysande exempel. Jag tror all många upprörts över attdel påståtts att ensamföräldrar och förvärvsarbetande föräldrar skulle varamyckel gynnade jämfört med andra. Därför vill jag bara tala om fakta, somframgår av statistiken, om hur dessa olika familjetypers inkomst i verklighetenär. De exempel som används utgår Ju ifrån all inkomsterna skulle vara desamma. 1976är del år som låg till grund för bostadsbidragsberäkningen . Då vargenomsnittsinkomsten för ensamstående föräldrar med två barn . Förfamiljer med två föräldrar, där den ena arbetar hemma, och två barn vargenomsnittsinkomsten . Ifamiljer där två föräldrar arbetar borta och har två barn var genomsnittsinkomstenöver . Anslaglill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Del är hell klart att detta exempel räcker för attvisa att så sneii som en del påstår slår inte systemet i verkligheten. Enannan sak är att marginaleffekterna i vanliga inkomstlagen ökat kraftigt därföratt de två borgerliga regeringarna har medverkat till att detta system harurholkats. De som i första hand har drabbats av delta är vanliga inkomsttagaremed hemmafru. Del är klart att dessa blir myckel upprörda när de får rapporterom de problem som finns i systemet samtidigl som de upplever att de föriorarsina bostadsbidrag. Vikan inte frigöra oss från intrycket att det finns inslag i denna debatt av auman driver propaganda för att misskreditera systemet som sådant därför alt maninte tycker om dess fördelningspolitiska effekter, som ju är avsedda. Vi kommernaluriiglvis att slå vakt om ett system som Jusl syftar lill att ge ökat stödät dem som bäst behöver stödet. Del skall vi göra genom att på eu ambitiöstsätt medverka lill att ta bort de problem som finns, även om del inte blir lätti elt samhälle där människor lever under så olika villkor som de faktiskt gör . Viskall också slå vakt om systemet genom att medverka till att den pågåendeförsämringen av bostadsbidragen upphör. Bosladsbidragen bör alltså förbättras,och det kan inte vänta tills det nödvändiga utredningsarbetet är utfört. Regeringenhar nu föreslagit vissa förbättringar när det gäller del statligabostadsbidraget och de övre hyresgränserna. Den nu föreslagna övre hyresgränsenöverensstämmer med den som ett enhälligt civiluiskoit föreslog . Mendella är mer en kosmetisk operation än en verklig förbättring. Effekterna ätsnämligen lill stor del upp dels av den höjda nedre hyresgränsen, dels av detfaktum alt man inle höjer den nedre inkomstgränsen.