prot · G20931 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag tror att del i allmänhet är klokt av enindustriminister att vara sparsam med löften, framför allt med sådana som ges iell inte särskilt planerat sammanhang. Jag tror alt det är speciellt klokt omen nykomling är sparsam, och det tänker jag därför vara. Låtmig emellertid kommentera några av de mera detaljerade frågorna som harställls. Jag vill först knyta antill den lilla diskussionen om bostadsbyggandet. 0/77 boardindustrins framtid syftadenaturligtvis inle på det regeringsskifte som ägde rum. Det skulle hainneburit alt jag hade klassificerat den förra regeringen som icke borgerlig.Vare detta mig fjärran! Jagknöl an lill påslående att det var den borgerliga regeringen somhade dragit ned bostadsbyggandet. Såvitt jag förstår har bostadsbyggandet varilpå nedgång under nästan hela 1970-talel. Jag var nu inte medvelen om atl viunder hela skulle ha haft en borgeriig regering! Del var bara det jagsyftade på. Atlbostadsbyggandet gick ned berodde naturligtvis inte på vare sig elaka syftenfrån regeringen eller regeringen eller handfallenhet införproblemen, ulan på all det hade uppstått en mättnad, elt minskat behov avbostadsbyggande. håller den situationen på att ändras, som såriktigt knöt an lill. Det finns ett behov av ett ökat bostadsbyggande, och ettsådant börjar komma i gång, ehuru inte i särskilt rask takt. Såviiijag förslårkan man ändå inte räkna med en så kraftig utveckling att den pä något radikaltsätt förändrar situationen och ger upphov till en drastiskt förbättrad bild förboardinduslrin. Del är uppenbart alt vi, som alla berörda parter - facket,förelaget, departementet osv. - har menat, måsle räkna med en minskning avkapacitei och produktion. Då är frågan hur del skall ske. Det bör skeplanmässigt - det är vi alla ense om. Därför tog förre industriministern delinitiativ som ledde fram lill den strukturplan som vi har diskuterat. BertilMåbrink efterlyste ett besked om den skrivelse som facket har avgivit omplywoodindustrin. Vad jag för dagen vill säga är att vi i industridepartementetsom en första åtgärd skall diskutera de fackliga organisationernas synpunktermed dem och med branschen. Det blir elt naluriigl första sleg. FörSven vill jag upprepa det jag sade i elt tidigare inlägg. Företagethåller på med en intern utredning, och den avvaktar vi för alt bedöma om detfinns anledning lill åtgärder från departementets sida. Jagvill till alla talarna säga alt det är självklart atl departementet ochregeringen inte är ointresserade av vad som sker. Vi följer utvecklingen ochdet arbete som pågår för alt i mån av behov skapa andra sysselsättningar på deberörda orterna. Vi kommer atl överväga vilka insatser som är nödvändiga ochnaluriiga. (vpk): Jag tackar för svaren på en del av mina frågor. Jag anser att ökningenav bostadsbyggandet går snabbare än induslriminislern anser, men det kanske viinte kommer överens om. Jagär besviken på en punkt; det gäller en myckel väsentlig fråga, som de aktuellaorterna är mycket bekymrade över. De frågar sig: Vad får vi i stället? Jagtycker att industriministern här ger alltför svävande besked och pratar litetmnt frågeställningen: regeringen garaniera en ersättningsindustri? Avsvaret måsle man tyvärr dra slutsatsen all regeringen inle kan göra del. Industriministern kannaturligtvis säga att den folkpartisliska regeringen funnitsså korl tid. Ja, men har också suttit med i den tidigare borgerligaregeringen, och den har ju i alla fall suttit . Del argumentet ärdärför inte riktigt hållbart. Deldystra i del här är faktiskt att man alltid får besked som: Vi följer den härfrågan, och vi skall naturligtvis göra allt vad vi kan. Vilka åtgärder harvidtagits vid sådana här strukturförändringar? Ja, man har inte gjortnågonting. Jag kan räkna upp situaiioner där man mist ett antal jobb. Och jagkan räkna upp en mängd platser i mitt eget län - exempelvis i Söderhamnskommun - som inle bara under den borgeriiga regeringen ulan även under dentidigare socialdemokraliska regeringen drabbats av nedläggningar, minskalantal arbetstillfällen osv. Samma gäller även för , , samtandra orter i andra län. Man säger lugnande: Ja, visst skall vi frånindustridepartementets sida noggrant följa utvecklingen. Men det är inte detsom vi efteriyser, utan vi vill ha svar på frågan vad industriministern och denfolkpartisliska regeringen nu kan säga konkret belräffande Karlholm,Pilgrimslad och de aktualla nedläggningshoiade orterna. Vivet vad resultatet blir om man överiåter åt det privata näringslivet att skötafrågan. Man kommer inte atl se till att ersättningsjobb skapas. Här måstestaten och regeringen ha ansvaret. Jagbeklagar all vi inte får elt konkret besked. Det är vad man vill ha också utepå de sysselsättningshotade orterna. SVENLINDBERG (s): Jag skallfatta mig korl. Jagaccepterar alt industriministern är sparsam med löften om han i gengäld ärfiitig med initiativ. Jag hade ändå hoppats fö besked om den folkpartisliskaregeringen över huvud laget har några planer på atl lägga fram förslag när delgäller den framtida ulvecklingen inom skogsindustrin, men det beskedel haruteblivit. Jaglovar industriministern att vi återkommer på den här punkten. Vi skall hållahonom varm. Överiäggningenvar härmed slutad. InduslriminislernERIK erhöll ordet för att besvara (vpk) den 18 oktoberanmälda interpellation, 1978/79:33, och anförde; har frågat mig om jag och regeringen i anledning avden allvariiga sysselsäitningssituaiionen inom gruv- och handelsslålsindustrinär beredda alt medverka till följande: attfrångå besluten om strikt företagsekonomiska utgångspunkter för och att islällel samhällsekonomiska bedömningar och full sysselsältning på varje ortskall vara vägledande för ; att privatintressena i kopplas bort och altSSAB genomgår en demokratisk nationalisering; atlsådana riktlinjer för struktur och sysselsättning förverkligas med "egenutveckling" - metallurgi och förädling - vid de tre järnverken i ,och och atl tidigare sysselsäitningsnivåer bibehålls; altgruvbrytningen inte upphör förrän malmen är utbruten och attersättningsindustrier anskaffas till gruvorterna i god lid innan gruvan ärutbruten; allde mindre handelsstålverken skall garanteras fortsatt full sysselsältning ochatt därmed förslagen i utredning vad gällersysselsättnings-minskningar inte beaktas. Den svenska handelsstålsinduslrins problem är välkända. Vi är klaraöver att den svenska stålindustrin är utsatt för hård konkurrens från länderdär denna bransch har långt mer effektiv utmstning och väsentligt lägre produktionskostnaderän vår egen industri. Denna måsle därför omstruktureras till högre effektivitetoch bältre konkurrenskraft. Detär en svår och ofta smärtsam omställning. Men jag finner att den svenskahandelsslålsindustrin är på god väg att klara denna uppgift. Svenskl Stål ABhar bildats under omfattande statlig medverkan. Beslut härom fattades avriksdagen under bred politisk enighet. Inom företaget har mantillsammans med de anställdas representanter arbetat fram en stmkturplan, somskall ses som ett uttryck för en allvarlig strävan att förbättrakonkurrensförmågan och skapa ett lönsamt företag med möjlighet atlfortleva . Vadgäller den framtida inriktningen av Svenskt Stål, t. ex. företagelsproduktionsinriktning och marknadsorientering och de åtgärder som krävs för attstärka företagets effektivitet och marknadsposition, anser jag inte atl depolitiska instanserna har möjligheter att göra säkrare bedömningar än förelagetsjälvt. Jag har därför ingen anledning atl ifrågasätta företagets strukturplan. Stmklurplanenär grundad på företagsekonomiska överväganden. Dess genomförande kommer att fåbelydande konsekvenser för sysselsättningen inom berörda regioner, inte minstgruvorterna. Föratt behandla sysselsättningsproblem som kan uppstå i samband medomstruktureringen av stålindustrin har regeringen därför uppdragit åt vissalänsstyrelser alt tillsätta särskilda grupper för att samordna de åtgärder somkan vidtas på länsnivå. En viktig uppgift för dessa grupper är att i samarbete medetableringsdelegalionen i industridepartementet söka produkter som kantillverkas vid befintliga företag i berörda regioner. Därjämte har en särskildutredningsman tillkallats-generaldirektören uppdrag atldels undersöka möjligheterna att lidigarelägga sådana projekt inom Svenskl Slålsom kan ge nya arbetstillfällen snabbare än vad som beräknats enligt planerna,dels undersöka möjlighelerna att fördröja nedläggningar i syfte att ge rådmmför sådana åtgärder som kan ge nya arbetstillfällen. Mellan de mindre, utanför Svenskt Stål slåendehandelsstålverken har diskussioner rörande olika strukturfrågor förts underledning av en opartisk ordförande - . De förslag denne redovisatstuderas f n. inom . Avvad jag nu sagt framgår att regeringen ser allvarligt på de sysselsättningsproblemsom kan uppstå på grund av nödvändiga strukturförändringar inomhandelsslålsindustrin. För atl begränsa de negaiiva konsekvenserna kommergivetvis tillgängliga arbetsmarknads- och regionalpoliliska medel all ställastill förfogande. Vad som därutöver kan komma i fråga för att mildraverkningarna av strukturomvandlingen kan jag f. n. inte uttala mig om. (vpk); Jag tackar i sedvanlig ordning försvaret på min interpellation. Men detärju inle något svar som människorna i och Norrbotien och allaSSAB-arbelare kan lacka för, snarare tvärtom. Detskulle kunna finnas en ursäkt för industriministern, nämligen all han intesuttit på sin post en månad ens, men på några avgörande punkter harindustriministern redan slagit fast en linje som har utstakats,nämligen att företagsekonomiska bedömningar skall gå före samhällsekonomiskaoch atl skall gälla. Anpassning skall ske lill deninternationella stålindustrin, dvs. det internationella stålkapitaleis villkor. Detta är beklagligt, för då genomförs en gigantisk nedskärning avhandelsslålsindustrin. Därmed har industriministern ställt sig bakomhandelsslålsuiredningens tankegångar. Delsom nu sker är helt enligt kapitalismens utvecklingslagar. När profiternasjunker, skärps utsugningen av arbetarna. eller delar av företagskall slås ut, i det här fallet metallurgi och gmvor. Med nya maskiner ochprocesser saml ny arbetsmetod och ny organisation söker här kapitalet pressaupp vinsterna. Del sker en rekonstruktion, som det heter, i fall medstatens hjälp, dvs. Man är i full färd med all få kapitaletatt fungera på en ny nivå med ändrade betingelser, som ger den lönsamhet manbegär. Därmed har man fått det uppsving som man skall ha till nästa kris. Dåvidtar samma procedur; nedläggningar, sysselsättnings-minskningar, slöd frånslalen. SSABär ett typexempel på hur kapitalismen fungerar i . 1 skallman satsa på metallurgi och en myckel liten färdig produktion. I Domnarvelskall tunnplåten färdigställas men ulan metallurgi. I skall manenbart satsa på grovplål. Följderna av den här koncentraiionsprocessen blirframför alll den alt gruvorna försvinner och att och Bergslagensutveckling råkar i farozonen. Vänsterpartietkommunisterna var det enda parti som talade fören annansiålpoliiik, byggd på en annan kapacitet och på ett annat innehåll som skullekunna betyda en utveckling för alla regionerna. Medanledning av slmklurplaner har förre industriministern tillsatt enreferensgrupp som skall följa strukturarbetet. Den har uppvaktatindustriministern och gett honom material som visar följderna om man genomförstrukturplanen: atl vid Domnarvets järnverk arbetsiillföllena skall minska iantal med 500, atl man skall göra vissa investeringar och alt del kommerattbliensysselsätiningssvacka vid Domnarvets järnverk efter 1982 . Enligtfackets bedömningar kommer i stället för 500 minst I OCO personer att förlorasina arbeten. I det föreliggande materialet om strukturutredningen harfackföreningen upptäckt rena brisler och fel. I, ex, beträffande banddivisionen,där man i planerna har angelt siffran 500, trots atl den egentligen bör varamindre än 300, Det finns alltså direkta felaktigheter, ILudvikaregionen, där gruvorna kommer att försvinna på grund av metallurginsnedläggning i Domnarvel, blir effekten att över 1 000 arbeten försvinner. Pålängre sikt kan hela gruvnäringen i området hotas, betyder de här siffrorna all 1 700 arbetstillfällen försvinner,om strukiurplanen förverkligas. Effekterna när det gäller underleverantörernaoch service- och tjänstesektorn blir enligt att 9 000 kommer atlbli arbetslösa eller placerade i beredskapsarbeten, om strukiurplanengenomförs. Samhällsekonomiskthar man räknal med två saker. Arbetslivscentrum i har pekat på all detskulle kosta alt ställa lill rätta efter en omställning avstrukturen, medan på andra beräkningsgrunder har kommit framtill halva summan. Men på lång sikt kommer kosinaderna säkert alt uppgå lillöver en miljard. Dethär blir alltså den utveckling som följer av strukturförändringen vid , ochdet är inte överord atl säga att en majoritet i Bergslagen slår bakom kravetall jobben skall vara kvar. Jag kan inte se några som helst förnuftsmässigaskäl alt lägga ned melallurgilillverkningen i Domnarvel och därmed orsaka atlgruvorna måste läggas ned i Västerbergslagen eller få sin produktion minskad.Ur samhällsekonomisk synvinkel är det ju rena vanvettet. Det är slöseri med ennaturresurs, och den kunskap som finns på de här orterna kastas bort, visar kapitalismens totala ansvarslöshet inför bygder ochanslällda, ty några ersättningsarbeten för dem som skall falla bort är inteplanerade. Löftena om ersättningsindustri är i detta fall, och har varit,mulvalser för att få en opinion all tystna eller passiveras, varefternedläggningar kan genomdrivas. När nedläggningarna sedan är ett faktum harersätlningslöftena svikits, ;sföretagsekonomiska strukturplan innehåller flera felaktigheter både av politiskoch av teknisk art. Strukturplanen är företagsekonomisk och därmed anpassadtill den s, k, fria handelspolitiken, dvs, den kapitalistiska handeln, där desiarka kapilaliniressena bestämmer marknaderna och där det är fritt fram atlslå ut svenskt handelsstål. Importen till av handelsstål rör sig om 5096, Strukturplanen rättar sig i stort härefter, och industriministern ställersig också i princip bakom della synsätt, basnäringar hotas att slåsut, och förädlingsindustrierna flyttas utomlands. Om denna handelspolitik fårfortsätta dröjer det inte heller länge förrän får göra näslaomstrukturering. Då får den då sittande induslriminislern säga som industriministernsäger ; Det är en svår och ofta smärtsam omställning. Detär alltså framliden som den kan le sig med den handelspolitik vi har. Jaglycker alt det vore regeringens främsta uppgift alt slå vakt om desvenska basnäringarna och inte bidraga till deras fall. Alt vidta åtgärderföratt minska importen till 35 96 vore en god första målsättning förregeringen. Koncentrationenav metallurgin är ell annat exempel på felaktigheter i strukturplanerna. Delskan aldrig svenskt slål konkurrera med stordrift, dels kan man aldrigkonkurrera med jättarna på stålmarknaden. Och del aren klar kvalitelsföriust,om man inte använder integrerade verk. Man kan inte utnyttja en flexibelproduktion, snabba omställningar och korta leveranstider. Del blir i stället enotymplig koncentralionsprocess, som inte kommer att gagna svensk stälhanleringi framliden. Förädlingav svenskt handelsstål står också helt i skymundan i samband med denstorskalighet som man vill salsa på; man vill ju inrikta sig påstandardprodukter, skulle kunna spela en unik roll inomhandels-stålssekiorn med en ökad färdigproduktion, nya produkier och ny leknik.Men följden av koncentrationspoliliken är ju atl blir utanutveckling, ulan förädling och utan färdigproduktion. Där behövs det ocksåintegrerade verk med både metallurgi och färdigproduktion, inle minst frånregionalpolitisk synpunkt. Trotsat!malmen i i Västerbergslagen med normal brytning skulle räcka mångatiotal år lill slaktas nu minst två av dem, Grängesgruvans existens är ocksåhotad i och med en alltför låg produktionsnivå, Elt exempel på den här slaktenär Blötbergsgruvan. Där har man gjort investeringar som per brutet ton ligger itopp. Med mycket små investeringar kan man bryla den mycket merkvalitetsmässiga svartmalmen i - alltså den malm som jag har ihanden, som går att bryta och som har en kvalitet som skulle passa , Dennamalmbil är en hälsning till industriministern alt man skall satsa på våragruvor. Härrör del sig bara om investeringar på någon miljon. Malmen skulle räcka i minst15-20 år till. Trots detta skall naturfyndigheten inle utnyttjas. Strukturplanenhar också räknat med nya jobb, och facket har visat att den är för optimistisk.Risken finns nu att del blir betydligt färre jobb i hela strukturplanen.Dessutom ställs i denna flera tusen utan jobb utan att det finns några nya. Detär en svaghet i strukiurplanen. Därtill finns det i denna plan, somindustriministern ställer sig bakom, klara ekonomiska felräkningar påinvesteringarna blott efter beslutet, bl. a, den som är lillnackdel för egen ulveckling och som jag har frågat om. Befolkningeni Bergslagen anser atl den här strukturplanen måste avvisas, I slällel för denförelagsekonomiska siålpoliiik som genomförs måsle man planera päsamhällsekonomiska grundvalar. Den övergripande målsättningen skall vara fullsysselsältning på varje ort med satsningar på avancerad förädling, ny teknikoch nya produkter. Den svenska handelsstålspolitiken måsle förändras så atl denskyddar vår handelssiälsindusiri och ger sysselsättning i stället för altutarma bygderna och bruksorterna. De privala intressena i stålbolagel måsteelimineras. Det finns slöd för den härlinjen utanför dem som kämpar för resp. ort. T. o. m. kommer i sitt program, som ladesfram efter stmktumtredningen, fram lill samma bedömning, atl man bör habibehållen masugnsdrift i de största tre handelssiålverken. Sedan riksdagenfattade beslutet om har verkligheten visat det orimliga iförverkligandet av beslutet. Manhar sett vilka personalminskningar det blivit i och vilka konsekvenserdel fött för . Man ser nu föriusterna av jobb i Domnarvel ochVästerbergslagens gruvor och de stora indirekta sysselsättningsproblem somföljer därav. Delär mot bakgrunden av detta läge som induslriminislern nu svarar eller - skullejag vilja säga när det gäller en del av mina frågor - inte svarar. Tankenpä samhällsekonomiska bedömningar för avvisar industriministern helt. 1stället skall lägga ned enheter, rationalisera bort folk och ödeläggaorter för att vinna några kronor i konkurrensen, samlidigt som samhälletförlägga ut miljardbelopp för all la reda pä följderna, dvs, vad man kallar församhälIsekonomiska konsekvenser, som skattebetalarna för stå för. Vore inle delenda rimliga att bygga in samhällsekonomin i företagen? Det är ju del sakengäller. Påfrågan om de privata intressena borde kopplas bort ur svarar industriministernöver huvud laget inle. Men atl skattebetalarna skall stå för fiolerna medanGränges och tar vinsterna är lydligen enligl industriministern helt i sinordning. Somsvar på min fråga om egen utveckling på varje ort inom , varmed gruvornaskulle kunna bevaras, förklarar industriministern helt frankt: "Jag hardärför ingen anledning aU ifrågasätta förelagets strukturplaner." Vad jagkan förslå har industriministern nu tagit ställning för koncentrationspolitikenoch avvisat alternativet egen utveckling, något som man är överens om inom denreferensgrupp som finns i och som har representanter för alla depolitiska partierna. Där går industriministern emot en enhällig opinion iBergslagen när del gäller stålhanteringens framlid, Inleheller principfrågan om gruvbrytningens framlid vill industriministern svarapå. Men indirekt godtar industriministern att man lägger ned gruvor som inte ärutbrutna. Han ställer sig därmed bakom en linje som innebär ett gigantisktslöseri med den resurs som finns i värt land och som vi behöver utnyttja. Minfråga om de mindre handelsslålverkens framtid och om garantier för fullsysselsältning besvaras undanglidande - helt i linje med vad som varit falletvid alla tidigare tillfällen då denna fråga diskuterats. Man har hela lidenhänvisat till den pågående ulredningen. svarar induslriminislern atl manstuderar utredningen. Eltgroteskt exempel bjuder här handelsstålverket i . Bolagen -Fagersla ochIggesund - har fastställt dödsdomen till . När befolkningen iHorndal ville ha statsmakternas medverkan för all klara upp den här saken,hänvisade man lill utredning och sade att denna fråga ingick ihans uppdrag. När blev färdig med ulredningen sade han atl det inte hadeingått i uppdraget alt ta upp frågan om . Menfrågan kvarstår: Hur skall det bli med de mindre handelssiålverken? Skall dekunna leva vidare? De förslag som utredning lagt fram följer sammalinje som man följt inom - minskningar eller nedläggningar av driften ärlösningarna för de flesta verken. Mende små handelsstålverken har en framlid om vi får en planeradhandelsstålpolilik. Behålls metallurgin i Domnarvel, minskas importen till 3596 och för gruvbrytningen fortsätta som hillills, så finns del stora chanserförde mindre handelsstålverken. Så t, ex, skulle Horndalsverken kunna levavidare. Det omtalade fyrkantrörverkei skulle kunna placeras i , ochdärmed skulle man kunna bevara del kunnande som finns i denna järnbruksbygd, BertilRehnbergs uppdrag har förknippats med någon s, k, samhällsekonomisk insats.Alt lidigarelägga projekt och fördröja vissa nedläggningar är emellertid ingasamhällsekonomiska insatser av större mått. Del ger totalt inga flerarbetstillfällen. Fördem som blir över efter denna strukturrationalisering av stål- och gruvsektornhar induslriminislern bara arbetsmarknads- och regionalpolitiska medel attföreslå. Vi vet hur litet denna politik har betytt för . Detta har inteminst dokumenterats i en rapport som framlagts . Är del inle genant,herr industriminister, alt inle alls kunna uttala sig om hur framliden kommeratt te sig för de gruv- och stålarbetare som blir arbetslösa? Ärdel inte i själva verket ett underkännande av den kapitalistiskamarknadsekonomin,som industriministern så ihärdigt i andra sammanhangförsvarar? Jagskall till sisl, herr talman, slälla några frågor utifrån de svar jag har föttav industriministern, som jag tycker han borde svara på och som är väsentligaför dem som arbetar i . Bordeinle samhällsekonomin byggas in i företaget i stället för all bli elt lappverk utanför? Vore det inle en klok politikav regeringen att vidta åtgärder mol importen av handelsslål, så att den iförsta hand kunde komma nedtill nivån , och därmed ge möjlighel förmetallurgi och gruvor atl leva vidare? Industriministern förlitar sigpå företagets inriktning av produklionen, men ärdet inte i själva verket enpolitisk fråga om det skall vara koncentration och storskalighet i vårtnäringsliv eller om det skall byggas på integrerade verk med både metallurgioch färdigproduktion? Det är väl poliliska beslut och inte fackmässiga,tekniska frågor. Är det inte samhällsekonomisktvansinne aU lägga ned gruvor som har kvar i brytning, som i. ex.Blötberget och Håksberg? Är del inte möjligt ifolkpartiets att ingripa mot de oresonliga bolagen, så att t. ex.Iggesund som skall lägga ned istället driver det vidare tills man förny produktion, förslagsvis ett fyrkantrörverk? Oroar del inleindustriministern att strukiurplanen, som han helt ställer sig bakom, har såmånga brisler och direkta felaktigheter? belräffandeinvesteringskostnaderna efter beslutet, i fråga omberäkningen av personalåtgång där facket har påvisat direkta felaktigheter, ochvidare närdet gäller kvalitetsföriusier till följd av koncentrationen avmetallurgin. Dessutom har man i simklurutredningen endasl räknat med enmalmtillgång i Västerbergslagen, vilket också är helt fel. Oroar delinte industriministern, så atl han skulle vilja ta initiativ för atl förändrastrukiurplanen? Debrisler som finns i strukturplanen och de direkta negativa följder som eltförverkligande av beslutet skulle fö för , och bordege industriministern en tankeställare och påverka honom all ingripa ochförändra utgångspunkterna för , så alt full sysselsättning på berörda orterkan uppnås. Interpellanten sade bl.