prot · G20957 · 1978-12-31 00:00:00 — innebär alt det inte ärmöjligt atl avlåta proposilion i ärendet enligt den ursprungliga lidsplanen.Innan remissbehandlingen är slutförd ärjag inte heller beredd alt närmare gå inpå samhällets roll i skogsindustrins långsiktiga ulveckling. Ivad gäller åtgärder för att klara de akula problem som skogsindustrin f n. harvill jag erinra om de beslut om statliga insaiser som fattade våren1978, dvs. om statliga garaniier för lån lill skogsindustrin och lån lillNorrlands . En markant förbättring avkonjunkturen har inträn för skogsindustrin. Delta avspeglas i bl. a. stigande priser, ökade leveranser och ökat kapacitets utnyttjande. Trots denna förbättring kvarstår emellertid problem för flera av företagen, inle minst i likviditeishänseende. Mot denna bakgrund har 108, regeringen föreslagit atl lånegarantier skall kunnautgå även Regeringenär inte beredd att nu föreslå ytterligare åtgärder för skogsindustrinulöver dem som redan har beslutals. BERTILJONASSON (c): Jag ber atl få tacka industriministern för svaret på min fråga.Lågkonjunkturen har varit besväriig för landels näringsliv och därmedförorsakal stora svårigheier på sysselsättningsområdet, och hardrabbats hårt. Jag behöver bara hänvisa till den debatt som här har förts iföregående fråga. Mendet är inle bara dessa frågor som ligger bakom svårigheterna. Skogsnäringensbekymmer beror också på dollarkursens ulveckling. Trepartiregeringen gavUddeholm elt lån på 600 milj. kr., och därigenom har-jag upprepar del - bådebolaget och de anslällda fött möjlighet lill fortsatt verksamhet. Lånel haralltså varil till nytta. Billerudoch gick samman på skogens och skogsindustrins område.Uddeholmslånet har inle lyfts, och del har följaktligen inte kostat samhälletnågonting, men det har bokförts som en grund och garanti för bolagetsupprustning. Man har länkt att sedan fusionen genomförts 200 miljoner av de 600miljonerna skall föras över till del nya bolaget. Del kommer att ske. I detsammanhanget hoppas jag att folkpartiregeringen och speciellt dessindustriminister ser till all dessa pengar i ett kritiskt läge ger störstamöjliga effekter och att stora friställningar kan förhindras. Vi i Värmlandhoppas att den nya regeringen skall fullfölja intentionerna bakomUddeholmslånet i detta sammanhang. Man måsle påverka bolaget alt använda dettastöd till att säkra sysselsäuningen för de anställda. Menproblemen berör inle bara Billerud och utan även övriga skogsindustrier.Trepariiregeringen ställde en lånegaranti på 900 milj. kr. Enligl min uppfallning har det gått trögt i strävandena alt få etterforderiigl slöd frän den nya regeringen. Vi har många förelag inomträindustrin, och bl. a. har den kooperativa föreningsrörelsen gjort och dengör också stora insaiser för vårt näringsliv och därmed för sysselsätlningen.Regeringen och speciellt industriministern måste se lill all erforderiigaåtgärder sätts in på detta område. Skogsindustrinhar stor betydelse för landei och för sysselsätlningen. Del är en basnäring ochen av de viktigaste exportnäringarna. Industriministern hänvisar nu lill enomfallande utredning som skall göras, men jag vill understryka att det brådskarpå delta område. Förhållandenaär besväriiga i . skall mycket snart behandla envarvsproposition. Vi i kräver helt enkelt att vårt län för sammamöjligheter som varvsorterna nu föreslås få. Jag vill i sammanhanget framhållaatl vi har betydligt sämre möjligheter till alternaliva sysselsättningar. Jagvill ställa följande fråga lill induslriminislern: Kan vi förvänta all få sammagenerösa slöd lill skogsnäringen som del som varvsinduslrin föreslås fö'' 0/7?den framtida sysselsättningen inom skogsnäringen 0/7?den framlida sysselsättningen inom skogsnäringen Jag ber alt få tacka industriministern för svaret på min fråga. Tyvärrkan jag inte säga att jag är särdeles nöjd med svarels innehåll. Låtmig konstatera att skogsnäringen i sysselsätter 200 000 människor.Inberäknar vi alla som har arbelen som är beroende av skogsbruk och skogsindustri,ger skogsnäringen totalt arbele ål 300 000 människor. Näringen svarar för ca enfjärdedel av vårt lands exportinkomster. Omkring1 000 orter är mer eller mindre beroende av skogsindustrin, somregionalpolitiskt är av slörsla belydelse. Näringenstår nu inför betydande problem. Problemen är både kort- och långsiktiga. Införframtiden gäller atl en betydande omstrukturering och en övergång tillvidareförädling är nödvändiga för alt den skall kunna konkurrera påvärldsmarknaden och för att mer sysselsältning skall kunna skapas inomnäringen. Fördenna strukturomvandling kommer atl krävas åtskilligt med kapital, som de olikaägargrupperna själva knappast kommer atl vara mäktiga atl åstadkomma. Statligainsatser torde komma att bli nödvändiga. Näringenskortsiktiga problem är lill stor del av annan karaklär. För en del indusirieroch ägare är problemen akula och kräver omedelbara åtgärder. En planlösutslagning av industrier måste förhindras, eftersom industrierna utgör envärdefull bas för den framtida stmkturomvandlingen. Men framför alll måste avsysselsättnings- och regionalpoliliska skäl meningslösa nedläggningarförhindras. Förutvarandeindusiriminister hade utlovat alt regeringen skulle lägga fram ellförslag i denna fråga hösien 1978, ett besked som sedan ändrades till våren1979. Jaghoppas alt industriministern delar min uppfattning all del skulle ha varitvärdefullt om regeringen redan denna hösl hade haft elt förslag all föreläggariksdagen rörande hur skogsindustrins problem skall lösas. Alt så inte skettkan rimligen inle nuvarande industriminister lastas för.Där-emol fallerell tungt ansvar över den förutvarande industriministern och den förutvaranderegeringen för bristande beredskap och initiativkraft i denna fråga. Industriministernmedger atl trols konjunkturförbättringar och vidtagna åtgärder kvarstår problemför flera av förelagen. Föregående interpellationsdebalt mellanarbetsmarknadsministern och ledamöter från bär vittnesmål nog omdella. Jagär rädd för all regeringens brist på initiativ i denna fråga kommer altinnebära att medan gräset växer dör kon. Onödiga företagsnedläggningar kankomma atl ske. Induslriminislernhänvisar till en sammanfattande rapport näsla år med efterföljanderemissbehandling. Del ser skrämmande avlägset ut, och jag skulle därför viljaavsluta med att fråga induslriminislern; Kan induslriminislern något så närprecisera när vi kan förvänta oss förslag i denna fråga från regeringen? Jag lackarindustriministern för svarei på min fråga. Delfinns emellertid två delar i min fråga. Den andra delen handlar om den lågadollarkursen. Jag tarmig frihelen alt fråga industriministern om han vill genågra synpunkler på vad regeringen kan göra jusl med lanke på denproblemaliken. Jag är fulll medveten om alt detla varil föremål för enskrivelse lill bl. a. finansulskollel. Detfinns väldigi mycket atl la upp i debatten kring skogsindustrins problem ,även sedan vi haft denna flera limmar långa deball kring de frågor och deninlerpellation som tidigare besvarats. Vimåste uppenbariigen skilja de olika näringsgrenarna från varandra i del härlandei. Vi har visserligen fortfarande lågkonjunktur och krissituationer i olikabranscher. Men medan varvsnäringen bantas lill två tredjedelar men inle mer,trots alt den uppenbarligen inle har utsikter atl bli lönsam inom överskådligframlid, har man från regeringens sida inte vidtagit några precisa och konkreiaåtgärder när det gäller skogsföretagen i landei underden senasle krisen. Härfullkomligt förblöder några av våra viktigaste basindustrier och situationen ärgripbar om man ifrån regeringens sida är beredd all gå in med riskvilligtkapital. Innandessa fatliga gått lill ända måste jag få fråga induslriminislernom man inom regeringen gjort några avvägningar mellan behoven i olikabranscher. Man ärju beredd all salsa tiotals miljarder på varvsnäringen, ochjagfrågar mig om den tolala summan på 28 miljarder är den konekia. Kan man ge enuppgift om hur myckel en anställd vid ell varv i som subventioneraskostar i slödpengar ifrån staten, exempelvis ? -eller la del häråret, om del passar bällre! Och hur myckel kostar en anställd vid exempelvisBillerud-Uddeholm? är frågor som många människor säkert funderar över. Skogsindustrinsysslar med en råvara som är förnyelsebar. har ansetts vara ett företagsom är värt alt satsa på, men varvsnäringen - hur angelägen den än är försysselsättningen - har inle samma förutsättningar för framliden. ömden framlida sysselsättningen inom skogsnäringen Underdelta anförande överlog tredje vice lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. gjorde gällande atl del har varit trögt för dekooperativa företagen alt fö lån, och han undrade hur denna regering ställersig i det avseendel. Jag vill påpeka att - under de här två månadersom denna regering har funnils lill -så snart framställningar har kommii tillregeringen med begäran om medel lill förfogande för all kunna klara akulakrissituationer, har dessa ansökningar behandlats snabbt och inträngande och pågrundval av skogsägarkommitténs malerial, och pengar har därefter beviljats. 0/7?den framlida sysselsätlningen inom skogsnäringen Delkan väl över huvud laget sägas atl huvuddelen av de garantier som har ställtsut eller de medel som har beviljats - även före regeringsskiftel -har kommit de kooperativa förelagen lill del, hell naturiigt därför all de, bl.a. på grund av sin svaga kapitalbas, har haft de största problemen. Sedanställde två av talarna, nämligen och , frågan ominle de anställda i skogsindustrin, närmast i den värmländska skogsindustrin,borde fö samma slöd som de varvsanställda. Jag vill då fråga kammaren om deltaverkligen är ett meningsfulll sätt att slälla frågorna. De skulle då kunnaställas på det sällel i alla sammanhang och i alla näringsdelar, men det ärjuändå elt sätt att jämföra äpplen och päron och plommon som inle är särskiltmeningsfulll. Detla är f ö.en fråga som inte bara bör slällas lillindustriministern eller till regeringen, ulan den kan även slällas till ettnäringsutskotl och den kan slällas till en riksdag, som successivt år efterår har lagil ställning till varvspropositioner och annat. Del gör sigvisserligen bra att säga så som dessa talare har gjort, men det ger intesärskill myckel underlag för en saklig deball. BERTILJONASSON (c): Ja, jag uttryckte mig så, all jag lycker det har varil trögt, men jagharju bara angett detta som ett exempel. Del var Vänerskog som hade begärt lån.Vid del senaste tillfället begärdes exempelvis 40 miljoner, men del beloppetblev nedprutat till 30 miljoner. Hela den debatt som vi har fört här hargett vid handen alt krilik har framkommit även mol Vänerskog, som måstelägga om en del av sin framtida planering. Det medför också risker förfriställningar på några andra orter i . Jag tycker därför atl jaghar fog för vad jag har anfört. Detärväl ändå så, herr indusiriminister, all varven nu för drygt 2 miljarder kronorgenom lån i kapilallillskott samt därulöver besiällarsiöd o. d. Denna frågaskall diskuteras , men vi som representerar och vet hurbesvärliga förhållandena där är kan icke bortse från detla. Påtvå ä för varven alltså tio gånger mer i bidrag än vad skogsindustrinfår, och per anställd blir det - ja, vad vet jag? - kanske hundra gånger mera.Varven har dessutom gynnsammare geografiska lägen och bältre möjligheter tillsysselsättning än vad vi har i exempelvis . Sett ur den aspekten måstejag säga att del väl ändå måsle vara riktigt att göra den jämförelsen. Jag ärpå del klara med att del råder knapphet på pengar och resurser. I det läget måsteman göra fördelningen så rättvis som möjligt. Vi i ser nog detla somen rättvisefråga. Jag vill än en gång fråga om vi kan förvänta samma slöd somvarven för den viktiga näring för landet i dess helhet som skogsindustrinutgör. GÖTHEKNUTSON (m); Jag måsle dess värre säga alt jag är förvånad över industriministernssvar eller rättare sagt brist på svar. Han frågar kammaren om denna fråga ärmeningsfylld. Det är naturiigtvis tillåtet. industriministern hur detförhåller sig. Jag anser för min del alt det är meningsfylll atl göra vissajämförelser. Detär på del viset att för att upprätthålla sysselsättningen vid varven binder man- uppenbariigen av opportunistiska skäl - kapital i storleksklassen tiotalsmiljarder antal år framåt. Jag frågade industriministern om detla varkorrekta siffror. Han hade möjlighel alt svara åtminstone på det. Jämför päronoch plommon gör vi inte här i kammaren. Det var en debatt om kålrötter ochpalsternackor för sedan, om jag minns räll, men sådant brukar vi intesyssla med ulan vi brukar ta upp fallen konkret. frågar jagindustriministern om det går att få veta huruvida det finns en möjlighel för deanställda vid skogsföretag i landei att påräkna åtminstone någon form avvälvilja från folkpartiregeringens sida. Jaghar för min del inte begärt subventioner av den typ som gäller för varven. Jaghar frågat om möjlighelerna att få kreditgarantier till denna kapilalkrävandeindustri. Det fordras, har det sagts, upp lill ett par miljarder för attskogsindustrin skall komma över den förödande situation den just nu befinnersig i. Vad är ett par miljarder i jämförelse med det som skall satsas påvarven? Det är inte fråga om plommon eller några andra frukter, här är detfråga om människor och pengar. 0/77den framtida sysselsätlningen inom skogsnäringen SVENLINDBERG (s): Industriministern svarade inte på min fråga; jag hoppas del berodde påtidsbrist. Jagvill hänvisa till att , varje gång vi diskuterade den här frågan,hänvisade lill ett förberedande arbete i industridepartementet. Man fick iblanddet intrycket att arbetet hunnit rätt långt. Men jag konstaterar attberedskapen tydligen var väldigi dålig. Man undrar ibland om industriministerHuss bara ärvde problem och ingen beredskap från den fömivarande ministern ochregeringen. Men jag upprepar min fråga. Många människors orostår bakom den, och de vill gärna ha ett besked. Vågar vi hoppas atl regeringenkommer med ett förslag före valel, eller vågar vi hoppas att ett förslag kankomma inom ? Jag tror det är ytterst viktigt att vi för börjadiskutera den långsiktiga planeringen av skogsindustrin. Jag håller medindustriministern alt det vore felaktigt atl göra en direkt jämförelse medvarven. Naturiigtvis kommer i vissa fall stödåtgärder att krävas på orter därskogsindustrier med nödvändighet får lov att läggas ned. Men det går ändå intealt göra den jämförelsen. Vad vi behöver i det här sammanhanget är enlångsiktig planering så alt vi kan förbereda skogsindustrins framtida utseende.Naturiigtvis behövs under den liden konkreta insaiser för att rädda industriersom jusl nu är i fara. Jag hoppas alt vi kan få elt besked avindustriministern. Under den mycket korta lid som är disponibel i den här formen avfrågedebatl och med tre frågande är del inte lätt all svara på alla frågor, menlåt mig snabbi säga följande. proiokoll 1978/79:57-58 Nr 57 Till : Del är naturligtvis inte något självändamål attdela ut Måndaeen den pengar.Därför granskas sådana framställningar kritiskt, och därefter säger '''" belopp som visal sig behövliga - inte mer. Låtmig svara följande på fråga om skogsindustrierna kan Om den framlida påräkna välvilja; Ja, vissl skall samhället slälla upp i den utsträckning somdel svsselsättnimen " behövligt för atl nå de syften som vi allauppfattar som angelägna. inom skogsnäringen "'"'''g''under förutsättning att också övriga intressenter ställer upp i behövlig grad. Tidenmedger inte mer än ett konstaterande att hen Knulsons siffror omvarvskostnaderna inte är rikliga. Jag kan inle gå in på någon ulredning om det. Låtmig sedan till säga atl de förberedelser som var vidtagna när jagkom till departementet och det arbetsläge som råder i della departement nu harnödvändiggjort ytteriigare en försening, men vi räknar med att på basis av enutredningsrapport från industridepartementet, som skall remissbehandlas, kunnalägga fram en proposilion . Hur den skall utformas kommer all beropå resultatet av del som arbetsmarknadsministern antydde att jag kundelämna besked om, nämligen att jag har tillkallat - det är vid del härlaget meddelal TT - en förhandlingsgrupp, som skall biträdaindustridepartementel med fortsatta överiäggningar och förhandlingar medskogsindustriföretagen och då icke bara skogsägarindustriföretagen ulan ocksåandra nödlidande företag som t. ex. . Det funnes meralt sägaom detta, men del medger icke tiden. GÖTHEKNUTSON (m): Jag tackar industriministern för hans bestämda svar på en fråga,nämligen att regeringen skall visa välvilja även mot skogsindustrin.Industriministern beklagar alt han inle har lid alt besvara alla våra frågor.O.K., om man klumpar ihop ett antal frågande får man della resultat. Jag villgärna rekommendera industriministern att till nästa gång låta varje ledamot fåsvar för sig, om det på minsta sätt kan misslänkas atl liden annars inte räckertill för elt fullgott svar. Tillsättandetav en förhandlingsgrupp villjag gärna se som något positivt. Men jag villfråga: Är den arbetsgruppen pariamentariskt sammansatt? Kan den på något sättutgöra ett svar på den skrivelse som utgick från moderata samlingspartiet tillregeringen om tillsättandet av en pariamentariskt sammansatt delegation för atlförsöka nå fram lill åtminstone någon form av konkreta åtgärder mot denskogsindustriella krisen - den som finns här och ? Del krävs låt oss sägamaximalt elt par miljarder, och delta skall jämföras med satsningar för andramänniskor. Det är jämförelser mellan människor i arbete vi har gjort, herrtalman! BERTILJONASSON (c): Jag måste tyvärr konstalera alt industriministerns jämförelse 114 är mycket märklig. Jag säger "mycketmärklig", därför att när man resonerar om arbetslösa människorskall man komma ihåg atl de är människor allesammans. ett stort stöd till varven. Skogsnäringen behöver samma stöd. Varför skallinte glesbygdens folk, oftast med lägre inkomsier, ha räll till samma slöd somvarvsorlernas folk? Varven ärju ofta välbelägna. Vi som tillhör skogslänenmåste bevaka de människors intressen som bor där. Alla måste ha lika rätt ochlika värde. Annars gör vi skillnad på folk och folk. Det får inte vara någonskillnad på människor i exempelvis och människor i , ,Gmvön och andra orter. Jaglycker också alt det är bra om del kan komma lill slånd en förhandlingsgruppför skogsnäringen. Men det måste ske snabbt, för del är så många indusirier somsitter så illa till all del kan bli stora förluster för landet som sådant. Jagvill gärna fråga: När kan delta bli klart, så att man för ul någonting av del? 0/77den framtida sysselsättningen inom skogsnäringen Jag ber atl få tacka industriministern för del klariäggande beskedet omlidsplanen för när förslag i denna fråga kan föreläggas . Jag hoppasbara atl lidsplanen den här gången skall kunna följas. Förhandlingsgruppen är avsedd att biträda regeringen, och den är ickepariamentariskt sammansatt. Som svar på frågorna när den skall tillsättas ochvilka som skall ingå i den kan jag berätta aU jag har tillkallatdirektören och bankdirektören , båda medlemmar avden s. k. Lemnekommitlén, att vara förhandlingsdelegation. Bakgrundenär framför allt att de överläggningar som vi har haft med Lemnekommitlén och deupplevelser som vi har haft vid överiäggningar med olika företag har sagt ossatt vi måste in i ett så alt säga mera operativt skede, vi måste komma tillmyckel konkreta och nära diskussioner med företagen -det räcker inle medsvepande planering, utan den måste vara konkret. Varje företagssiiuaiion ärindividuell, och del behövs kapabelt och initierat folk, som dessa herrar, somhar lid alt ägna sig ål alt hjälpa oss med alt ta ställning lill de konkretaproblem som föreligger. GÖTHEKNUTSON (m): Jag lackarför de ytterligare besked som här har givils. Mångahar funnit del anmärkningsvärt alt man från regeringens sida har varit såpassiv som har gått, då det allvariiga lägel har stått fulltklart -jag utgår från alt regeringen har inside information också i dessabranscher. Detär anmärkningsvärt alt regeringen i delta läge har låtit så många miljoner flödaut från de företag som har befunnit sig i denna kris. Jag, liksom de mångatusen som känner sina jobb hotade, hoppas självfallet all det nu skall blifråga om väldigt snabba åtgärder från regeringens sida. Omen strukturutredning av plywoodindustrin pariamentariskt tillsattadelegationen behövs uppenbarligen, men även den andra gruppen kan säkert varavärdefull. Tillslut: Industriministern har fortfarande inte gått in på frågan om dollarkursenoch de problem som den skapar. Om dollarkursen kan sägas dels atl den nu icke är så bekymmersamt lågsom den var på förhösten, dels alt man inle kan isolera problemet meddollarkursen. Det finns också samband med prissättningen, och den har påsistone avsevärt förbättrats i en glädjande takt. Det är vidare att säga allproblemet är myckel svårt att lösa av bl. a. handelspoliliska skäl. Jag varnärvarande när den samlade skogsindustrin för halvannan vecka sedan uppvaktadestatsministern. Man framförde problemet, men markerade också alt man varmedveten om att del är utomordentligt svårlöst. Man hade inle heller någotkonkret förslag på hur det kan lösas. BERTILJONASSON (c): Del är bra alt regeringen och industriministern har kommit till klarhetom att någonling måste göras på den här punkten. Men det för, herrindustriminister, icke bli på det sätiei all man på della sätt förhalaråtgärder som med nödvändighet måste komma lill stånd eller alt industrierna försill stöd. Till dess man har åstadkommit en slutlig lösning måste derasframställningar fö en välvillig behandling. Vi för inte sjabbla med detta, fördå kanske vi gör oss av med de vikligasle näringarna i vårt land - och delskulle vara ödesdigert. Om man vill ha ett snabbi handlande kunde man knappasl välja, synes detmig, något annat än att till denna operativa uppgift kalla personer som redanär så djupt inne i problemen som dessa båda medlemmar avskogsägarindustrigruppen är. Vi tillbringade gårdagen tillsammans. De kommer igång redan dagarna mellan jul och nyår. Överiäggningenvar härmed slulad. § 19 Om en strukturutredningav plywoodindustrin IndustriministernERIK erhöll ordet för alt besvara () den 21 novemberanmälda interpellation, 1978/79:93, och anförde; har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till enstrukturutredning av plywoodindustrin i enlighet med de krav som har framförtsav de fackliga organisationerna. SomOlle Östrand nämner i sin interpellation har statens industriverk presenteraten utredning som behandlar bl. a. plywoodindustrin. harbranschens utveckling berörts även i ett stort antal andra svenska ochinlernationella uiredningar. Man kan således konstatera atl det nu föreliggerett omfattande och allljäml aktuellt utredningsmaterial som berör den svenskaplywoodindustrin. Mot den bakgrunden anser jag del inte befogat atl nu tainitiativ till ytterligare en ulredning. Jagär medveten om alt del inom några skogsindustriföretag nu pågår uiredningar avplywoodtillverkningen. Genom den fortlöpande kontakt som industridepartementethar med företagen inom skogsindustrin följer jag självfallet utvecklingen ävenpå delta område. Omen strukturutredning av plywoodindustrin Jag ber atlfö tacka industriministern för svarei. Mankan ulan överdrift säga atl plywoodindustrin, som naturiigtvis är en del avskogsindustrin, också är en induslri som befinner sig i kris. Därför är dethelt naturiigt att och arbelsledarna, dvs. de förbund som har alt bevakasina medlemmars intressen i den här branschen, hos regeringen har begärt enulredning om branschens framtid, en utredning som då skall berätta om hurframliden för de ca 800 anställda skall se ut. Motdenna bakgrund är det enligt mina värderingar ytterst förvånansvärt atl få ettsvar som andas sådan passivitet som detta svar gör, men framförallt tyckerjagatl svaret präglas av en konservativ livssyn - industriministern för ursäktamig men jag kan inle underiåta alt använda detla begrepp. Svaret går ju ul påatt säga: Låt företagen klara detta själva, så ordnar allting upp sig till delbästa.