prot · G209129 · 1978-12-31 00:00:00 — annan proposilion, som justitieministern enligl pressmeddelande lade fram ifredags, har justitieministern tydligen föreslagil vissa ändringar ipåföljdssyslemel, t. ex. fängelse i samband med skyddslillsyn. Iförbifarten vill jag påtala del anmärkningsvärda i all inle ens justitieministernsjälv iakttar regeln all åtminstone samiidigt med pressen skall hatillgäng lill avlämnade propositioner- hade i vart fallinte jag fåll den omtalade propositionen. Förhällandet har ju påpekats ofta ikammaren under den här våren, och justitieministern borde väl i högre grad ände andra statsråden värna om att givna regler följs! Mentillbaka till sakfrågan - möjligheten all döma lill fängelse i samband medskyddslillsyn - där juslilieminislern har föreslagit alt del skall varafängelse, ej under en månad. Där hade justitieministernju haft tillfälle att föreslå det av oss moderater Omåtgärder för att bekämpa våld och vandalism Omåtgärder för att bekämpa våld och vandalism länge förespråkadeförsöket med veckoslutsfängelse. Jag tror att del skulle vara en ordentligtankeställare, både för den som begått brott och för kamraterna i gänget, omden dömde under några veckoslut måste uppehålla sig i någon form av anstalt.Jag undrar om justitieministern har några planer på sådan försöksverksamhet. Närdel sedan gäller den processuella delen råder det enighet om vikten av allavgörandet följer snabbi på gärningen. Vikten av snabba avgöranden framgårockså tydligt av mänga remissvar angående den föreslagna konlraklsvården. Justitieministernsäger all han anser del vikiigi all förundersökningarna bedrivs skyndsamt. Ellsäll au nä del resultatet är jusl sysiemel med Jourdomslolar, som föruisätiersnabbhet på alla handläggningssiadier. Del som har läckt ut frånrällegängsutredningen om Jourdomstolar har, såviii jag förslår, inte varit säpositivt. Skulle det inle också härvidlag vara av värde alt följa del moderalaförslaget, all på prov i några siörre städer se hur jourdomstolar fungerar? Jagundrar om justitieministern har några sådana planer. Om Juslilieminislern inlehardet, skulle del vara intressant att få vela vad justitieministerns motståndgrundar sig på. Sammanfattningsvisvill jag säga all situationen när del gäller våld och vandalism är ytterstoroväckande. Jag efterlyser alltså här vilka konkreta ålgärder utöver deredovisade som justitieministern ämnar vidta och med vilken handlingskraftjuslilieminislern ämnar la itu med de här problemen. Jag är ense med om all ulvecklingen är oroande och altdel behövs åtgärder för att komma lill rätta med lägel. Svårigheterna är altavgöra vilka konkrela åtgärder som skall vidtas. Den övergripande synpunkten äratt det behövs ålgärder inom hela samhällslivet -det går inle all bara begränsasig lill åtgärder inom kriminalvården, straffrätten och processräUen. ärJag övertygad om all häller med mig om. Menförst och främst gäller del all försöka finna godtagbara konkrela åtgärder.Därharfaktiskt under de senasle åren företagils myckel omfattandeundersökningar och kommil fram mänga uppslag. Jag vill komplettera vad Jag sadeförut om verksamheten inom BRÅ med att redogöra för ylleriigare en rad åtgärdersom BRÅ har vidtagit. BRÅredovisade i rapporten 1978:1 en undersökning från detkriminalvetenskapliga institutet vid . Den belyser dekostnader som lill följd av skadegörelse drabbar landels kommuner, kommunalabolag och stiftelser. Vidare har för barn- och ungdomsfrågorlill uppgift all studera olika former av skol-anpassningsproblem, t. ex.skadegörelse, och utarbeta rekommendationer och förslag till brottsförebyggandeåtgärder. Skadegörelsebroltet behandlades också i BRÅ:s rapport 1978:2 ombroUsutvecklingen, och där uttalas bl. a. aU denna brottslighet kan ses som enviktig social indikation på ungdomars problem och att den idetla perspekiiv är en broUsgrupp som är viklig aU studera. Vidareföreligger betänkanden års klientelundersökningar och en BRÅ-rapporlfrån 1975 om unga lagöverträdare. Vidare finns tvä projekt inom BRÅ:sutvecklingsenhet som anknyter direkt till frågorna om ungdomskriminalilelen.Det ena projektet kallas ungdomsmiljöer och del andra Brottsligaungdomsgäng. Vidarehar arbetsgruppen för barn-och ungdomsfrågor inom BRÅ framlagt en rapport omhandläggning av ungdomsfrågor. Den har diskuieral frågan om samarbete mellansocialvård, skola och polis. En utvärdering av försöksverksamhel inomStockholmspolisen med poliser som fritidsledare har behandlats i en BRÅ-rapporl1977. Utöverdetta föreligger ytterligare tre forskningsprojekt avseende våldsbrott ochvandalism som utreds i BRÅ:s regi eller med anslag från BRÅ. Del ena heterVåldsprojeklet, och del avser att beskriva dömda personer och situationer ivilka våldsbrott uppstår. Det andra gäller väldsbrotlslighelens utveckling iSverige i jämförelse med andra länder. Det tredje gäller vandalism ibostadsområden. Detlavisar alt man inom BRÅ lar upp frågan om bekämpandet av kriminaliteten övereltmyckel vidsträckt fäll. Och man är inle främmande för att försöka komma tillrätta med problemen genom åtgärder på andra områden än kriminalvården,straffrätten och processrätten. Tilldetla kan jag knyta alt i etl pressmeddelande från arbetsmarknadsdepartementetden aviserades en bred kampanj för salsningar på ungdomenssysselsättning. Del är elt 18-punktsprogram med syfte all bekämpa arbetslöshetoch bereda ungdomen värdefull sysselsättning inom skolan och påarbetsmarknaden. Om man kan komma någon vart på den punklen ärdel enligl minmeningen väsentligt medel för att bekämpa denna kriminalitet. Dekonkrela åtgärder som aviseras pä kriminalvårdens, straffrättens ochprocessrättens områden är framför allt sådana som har nämnis i den tidigaredebatten och som är föremål för ulredningar enligl utfärdade direktiv,Rätlegångsulredningen utreder frågan om processrätten. Det är en aktuelluiredning som skall lägga fram konkrela förslag. En kommitté, som har fållanvisningar om alt arbeta snabbt, skall lägga fram förslag om alternativ lillfrihetsstraff Det gäller all där finna någon form som kan bidra lill enförbättring på detta område. Jag vill gärna deklarera all jag inle alls ärfrämmande för att försöka med nya åtgärder. Även om man inte har full säkerhetför alt man därmed vinner mycket så är del värdefullt all försöka. Det är säsvårt all i förväg uttala sig om effekterna på hela detta område attjag intealls är främmande för all man efter mönster av narkomanvården söker få tillslånd en försöksverksamhel avseende andra institut som kan leda lill bättringnär del gäller dem som begått brott. Jagskall bara lill slut, med anledning av au sade att riksdageninte hade fått kännedom om proposilionen om ungdomsfängelse samtidigl sommeddelande gick ut lill pressen, peka pä alt enligl dagens Omåtgärder för att bekämpa våld och vandalism Omåtgärder för att bekämpa våld och vandalism föredragningslista slårproposilionen om ändring i upplagen såsom bordlagd en gång. Denbordlades såvitt Jag vel , och propositionen förelåg också tryckt ifredags. ARNENYGREN (s): Jag skall bara hell kort närmare utveckla ell par av de projekt somjuslilieminislern myckel utföriigi redovisat i anlal och som vi Jobbar med inombrottsförebyggande rådet i avsikt att försöka förebygga den brottslighet somInger myckel ordrikt talade om. Närdet gäller skadegörelsen och vandaliseringen i boendet har brottsförebygganderådel, i samarbete med hyresgäströrelsen, startat en aktivitet som tyckssprida sig över landei, i avsikt att finna vägar att råda bot på problemet. Påen inledande konferens i Siockholm om skadegörelse i boendel underströk mankraftigt all om denna brollslighel skall kunna nedbringas och förhoppningsvisförebyggas är del nödvändigt all hyresgästerna får etl inflytande och lar eltansvar för all bevara gemensamma värden i den egna miljön. Ökat inflytande ochansvar är viktigt för att komma lill rätta med skadegörelsen, inle minsl iboendeområdena. Detta arbete fortsätter nu bl. a. med konferenser i Göteborgoch - också på de platserna i samarbete med hyresgäströrelsen. Viarbetar också inom brottsförebyggande rådel - i en särskild arbetsgrupp där Jagär ordförande - med alt försöka finna åtgärder för all nedbringa skadegörelse,mobbning, skolk m. m. i skolarbetet. Vi har haft konlakl med i stort sell allaskolenheter i tre län - , och - ochsökt svar på frågan: Hur försöker ni bemästra dessa skolproblem? Vihar fält fram ell myckel intressant utredningsmaterial, som häller påalt sammanställas och som skall redovisas. På en för entid sedan med dellagande av elever, skolledare, övrig skolpersonal, kommunfolk,fackliga organisationer m. fl. fick vi tillfälle all muntligt rapportera om vårundersökning. Vi fick också på den konferensen ett gott underlag för värtfortsalla arbele genom de synpunkter som framkom. Närman summerar undersökningen och synpunkierna från konferensen kommer man framlill en myckel klarslutsals: Genom elt ökal inflytande och med ansvarstagandefrån eleverna kan goda resultat nås. I skolor där man givit elever och derasorganisationer ell reellt infiytande i skolarbetet, där man engagerat elevernai etl ansvarslagande, där har man också nätt mycket goda resultat i alla de treangivna länen. Ensummering av den nämnda konferensen och dess resultat finns i senaste numret avvår tidning, BRÅ-apropå, som vi försökl sprida till alla skolor i landet föratt på det sättet fä en fortsättning av den här aktiviteten. Runt om i landeiarrangeras också aktiviteter kring temat: Vad kan vi göra för an nedbringaskadegörelse, skolk, mobbning m. m.? Jag har lidigare här ikammaren sagt all vi kan nå goda brottsförebyggande resultat genom elt utbyggtengagemang av folkrörelserna. Det samarbete som vi i BRÅ har knutit medhyresgäströrelsen och med elevorganisationerna har stärkt mig i övertygelsenall vi med ell ökal inflytande för hyresgäslerna och deras organisationer iboendel samt för eleverna och deras organisationer i skolan har möjlighel au nåmycket goda resultat för all nedbringa bl. a. vandalism och skadegörelse isamhället. Detviktigaste i kampen mot den brottslighet som här har talat ommåste ändå enligt min mening vara alt skapa fömlsättningar och genom möjligaålgärder salsa pä alt förebygga brottslighet. Där finns alltjämt mycket altgöra. Omåtgärder för att bekämpa våld och vandalism INGERLINDQUIST (m): Det var en förödande lång uppräkning som juslilieminislern gjordebeiräffande alla ulredningar som är pä gång. I och för sig är det intressant,och del är självklart att jag också tycker alt det är myckel viktigt medulredningar och forskning. Del var också inlressanl alt höra vad att berätta om brottsförebyggande rådets arbete. Vadjag är lilel oroad av är emellertid att del blir undersökningar, uppslag,diskussioner, debatter och sammanställningar - men vad är det som händer? Vadärdel man gör i handling? Vi måste ju från de här sammanställningarna ochuppslagen komma till handling. Det menar Jag att vi hargjortalldeles för litet. Det här problemet är myckel allvariigt. Jag menar inle allsall del behöver finnas några aggressioner partier emellan eller att vi på någolsäll behöver slå varandra i huvudet med olika argument, för detla är verkligenmycket allvariiga problem som vi allesammans barett stort ansvarföratl lösa.Därför blev jag glad över all Justitieministern sade att han är iniresserad avförsöksverksamhel. Det har ju, som jag tidigare sade,Justilieminislern ocksåvisal genom förslaget lill konlrakisvård. Jag instämmer även helt i justitieministernsullalande att detta är väldigt svåra frågor. Jag tror inle all någon pä rak armkan ge etl besked om att si eller så skall vi göra. Justitieministern berättade utföriigi omulredningar m. m. och nämnde mot slutet litet om jusl det som jag tycker ärsärskilt intressant, nämligen olika typer av försöksverksamhet. Det är väl baragenom försöksverksamhet som man verkligen kan komma fram lill resultat. Del ärmyckel möjligt all ell försök misslyckas men att nästa lyckas osv. Därförskulle jag vilja fråga Justitieministern lilel mer om del här. Är det så aU mantänker på t. ex. community service, eller är det andra frågor som man vill laupp försöksvis? Pä den sista frågan kan Jag svara alt della ingår i de direkliv som nuges till uiredningen om kriminalvård i frihet. I direktiven uppräknas en radolika uppslag i fråga om alternativ lill frihetsstraff. Meningen är attkommittén snabbi skall göra en inventering och undersöka i vad mån olikaalternativ går att införiiva med svensk lagstiftning. Utredningen är alltsåförutsättningslös så lill vida aU del i direkliven inle finns någonpriorilering 10 protokoti 1978/79:127-129 foren speciell form av sädana här ålgärder, ulan del är Jusl del som kommitténskall beakta. Sedanvilljag helt allmänt påpeka för alt del är lätt all säga: Härpågår utredningar och forskning, men vad sker? Del är faktiskt så på dethäromrädet, att det är myckel svårt alt konkretisera en speciell åtgärd. Ävenom man kommer fram till all en speciell åtgärd skall vidias, verkar den baralill en del; del krävs ålgärder över hela fältet. Jagvill i detta sammanhang gärna understryka vad sade, nämligen all BRÅ:sarbele inle bara är inriktat pä forskning - det är diskussioner, aktiviteteroch samarbete mellan olika myndigheter. Jag tror faktiskt all man på det sättetkan vinna ganska mycket som man inle skulle vinna genom all införa en nystrafform, nämligen en förbättring i fråga om den vandalisering och del våldsom förekommer. INGERLINDQUIST (m): Jag kan tänka mig all om justitieministern och jag hade debatterat denhär frågan för ell eller , sä hade vi stått och stampat påsamma fläck som då. Del är del Jag har vänt mig emot i den här debatten. Vilalar om ulredningar och vi avvaktar resultat av utredningar, men lyvärr blirdet inle så mycket mera. Jag menar att en utredning inle kan utgöra ell hinderför en försöksverksamhel. Del har den konlrakisvård, som vi nu har pratat omfiera gånger, visat. Sedanlyckerjag naturligtvis att samarbetet mellan olika myndigheter är väldiglviktigt. Del är någoniing som Jag har efterlyst vid upprepade Ullfållen. Jagtror också all man myckel snabbi skulle kunna vidta vissa andra åtgärder. Jagsåg t. ex. i senasle numret av Polislidningenall man gärna skulle vilja haungdomsrotlar. Del är väl inte justitieministerns område, men det är en av desaker man skulle kunna göra. Det var någon som väckte förslaget att man i destora domstolarna skulle kunna ha någon företrädare för skydds-konsulenten, sombums när någon hade dömts till skyddslillsyn log den dömde om hand. Där harofta funnits stora brister. Jagmenar alltså att del inle är så konstiga saker man behöver göra. Jag tror attdet är väldigt vikiigi alt vi gör olika saker och inle bara utreder. Överläggningenvar härmed slutad. § 3Om sysselsättningen i ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för ati besvara () anmäldainterpellation, 1978/79:164, och anförde: har frågat mig dels om regeringen avser att vidtagasärskilda åtgärder för alt skapa sysselsättning för de många arbetslösa ungdomarnai , dels vilka ålgärder regeringen avseratt vidtaga för att tryggasysselsättningen för de anställda vid de många "krisförelagen" i ,dels hur regeringen tänker agera för alt förhindra all företag i Syd- ochMellansverige, som köpt upp Norrlandsförelag, i strid med regionalpolitiskamålsättningar flyttar sysselsättningen söderut. Underdet senaste halvåret har orderingången hos företagen i vårt land förbättrats.Även Västerbollens län har kunnat notera en viss förbättring. Antalel ledigaplatser har således ökal i förhållande lill läget för ell är sedan. Trolsdessa positiva inslag ligger dock arbetslöshelen och antalel sysselsatta iberedskapsarbete på en hög nivå. De största svårigheterna möter denylilllrädande på arbetsmarknaden. Medanledning av de kvarstående svårigheterna för framför allt de unga, beslutaderegeringen om en rad insatser för att ge dessa arbele eller utbildning.Under nästa läsår kommer således en kraftig satsning alt göras pägymnasieskolan och andra utbildningsåtgärder. För de ungdomar som trotsutbildning inle kan få arbete kommer fortsall kraftigt statligt stöd all utgåtill beredskapsarbeten. Delhär är ålgärder som gäller över hela landet men som har särskild aktualitet ibl. Jag är övertygad om alt kommunerna, landstingen ochföretagen tar sin del av ansvaret. Kampen mot ungdomsarbetslösheten måstepraktiskt omsättas lokall och regionall. Regeringen har anvisat medlen. Statengör betydande insatser genom reguljära arbetsmarknads-ochindustripoliliska insalser för att trygga sysselsättningen i län.Att vissa företag läggs ner bl. a. på grund av stmkluromvandlingar gårsannolikt inle att hindra. Regeringen försöker dock att undvika nedläggningarbl. a. genom att medverka i rekonstruktioner där företagen bedöms ha fortsattlivskraft. Jag vill även framhålla alt en av industri- och regionalpolitikenshuvuduppgifter är all stimulera lill utbyggnad av befintlig industri samtnyetableringar så att de negaliva konsekvenserna av bl. a. en strukturomvandlingbegränsas. Genom de förslag som regeringen lagt fram förstärks båderegional- och industripolitiken. Någradirekta möjligheter att hindra att en tillverkning fiyitas från ett förelag somhar köpts upp har regeringen i regel inle. Då lokaliseringsstöd har beviljatsför verksamhelen finns särskilda möjligheter att påverka förelaget med hänvisningtill de sysselsätlningsätaganden som finns förknippade med stödet. Som en sistaålgärd kan del bli fråga om all kräva tillbaka beviljat lokaliseringsstöd. Orsakenlill alt Ytongs verksamhet i läggs ner är enligl förelagetsuppgifter den vikande marknaden för företagets produkter i . Någonöverfiyttning av tillverkningskapacitet till någon annan av verksamhetsorlernainom är således inle aktuell. Regeringen har erbjuditföretaget elt generöst lokaliseringsstöd för ombyggnad av fabriken iSkelleftehamn för att ge förutsättningar för en fortsatt verksamhet på lägrenivå. Delta har dock avvisats frän förelagets sida, då man inte anser sigkunna klara den finansiering som behövs uiöver lokaliseringsstödet. är verksamt i skogsmaskinbranschen, som har storaöverkapacitets- och strukturproblem. Förhandlingar om en strukturomvandlingpågår mellan de tre svenska förelagen i branschen, och del är därför f n.omöjligt all förutsäga på vilket sätt de nuvarande problemen kommer au lösassaml vilka sysselsäliningskonsekvenser del kan få för berörda orter. Enliglvad jag har inhämtat från BM kommer de kollektivanställda som eventuelltbehöver sägas upp vid all kunna erbjudas anställning vid ellannal Volvoförelag i , nämligen Volvo-Umeverken. Berörda tjänstemän kommeralt kunna erbjudas anställning inom . Sannolikt kommer därför,såvittjag nu kan bedöma, resultaten av en kommande stmkturomvandling inomskogsmaskinbranschen all påverka den totala sysselsättningsnivån i imindre grad än vad som kan bli fallel på andra orter. Det svar som statsrådet nu lämnal pä min interpellation har motsettsmed stort intresse och vissa förhoppningar i . Att svaret har dröjtså länge har många tolkat som elt ullryck för alt någol kanske var på gäng idepartementet för all förbällra sysselsättningsläget. Hurskall nu alla som med spänning har väntat på detta statsrådsbesked reagera? Hurskall de drygt 11 000 i mitt hemlän som går arbetslösa eller på annatsäll står utanför den öppna arbetsmarknaden la del svar som här harlämnat? Hur skall de drygt 3 000 ungdomar i Västerbollen som i dagär arbetslösa eller korllidsengagerade i praklikjobb o. d. läsa ul någotframlidshopp av den länga men innehållslösa texten? Och hur skall de tusentalsarbetare och tjänstemän i krisförelag i mitt län som med särskilt intresse settfram emot svaret kunna finna någon tröst i den oro för morgondagen som dekänner? Jag undrar t. o. m. vad statsrådets egna partivänner i Väslerboltenskall lycka om en sådan behandling av sysselsättningsproblemen i deras län. Jaglackar för svaret, men Jag beklagar verkligen tomheten i detla svar. Och jagmåste konstatera alt i folkpartiels lycks inle VäslerboUen ha någolframlidshopp. Brislenpå innehåll i svaret blir särskill oroande dä de få uppgifter som lämnas ocksåär felakliga, tydligen på grund av all statsrådet endasl har lyssnat tillförelagens uppgifter och glömt bort all lyssna lill de anställda. Eltförsta exempel gäller uppgiften om nedläggning av Norriands Ylong iSkelleftehamn. Jag beklagar verkligen alt statsrådet inte anser sig kunnaförhindra all della företag, uppköpt, lägger ned produktionen ochfiytlar den och Jobben söderut. Kanskeberor beskedet pä all statsrådels underiag för ställningstagandet är felaktigt.Statsrådet säger: "Någon överflyttning av tillverkningskapacitet lill någon annan avverksamhetsorterna- är inte aktuell." statsrådet om attsamtidigt som 80 anställda friställs i söker företagel 50 nya föranställning i företagets moderfabrik i ? vidare säger att del är "den vikande marknaden för förelagelsprodukter i Norriand" som är orsaken till nedläggningen vågar jag påslåalt även del är en felaktig uppgift. Arbetarna och tjänstemännen iSkelleftehamn erbjöd sig all överta och fortsätta driften i Skelleftehamn.Företaget försökte då först förhindra della genom all flytta den mellansvenskafabrikens försäljningsområde långt upp i Norriand. När de anställda iSkelleftehamn ändå vidhöll att de bedömde fortsalt produktion möjlig med delbegränsade försäljningsområdet kom nylt besked: Förelaget ville inle överiåtafabriken i . Ärdel någol tecken på att vikande marknad skulle vara orsaken till flyttning avproduktion och Jobb söderut? Minauppgifter kan bestyrkas av brevväxling och andra kontakter mellanföretagsledningen, de anställda och kommun. NorrlandsYlong är ett av många exempel från senare år på hur syd- och mellansvenskaföretag köper upp företag i för att sedan lägga ner produktionen ochflytta den söderut. Etlandra exempel är Vilhelminaförelaget Nordkugg, som flyttadestill och gjorde elt 50-lal vilhelminabor ulan Jobb. Nya Jobb skapades istället vid förelagets moderföretag där nere. Etltredje exempel är , som statsrådet tar upp i svaret -etlmyckel lovande utvecklingsföretag som köptes upp för några är sedan av VolvoBM. Vid det högtidliga övertagandel lovade Volvoledningen all garantera jobbeni . säger man alt det var ett förfluget löfte. är Mekaniska en bricka i etl spel mellan BM och andra förelag iskogsmaskinbranschen. BM vill offra Umeäfabriken i sinasamordningsaffärer. 100 skickliga metallarbetare och konstmktörer riskerar attmista sina Jobb. Statsrådethar ingen tröst att ge arbetarna och tjänstemännen vid Mekaniska, annat änmöjlighet till ett löpandebandsjobb för de ordentligt yrkesulbildade arbetarnaoch flyttning söderut för tjänstemännen. hardet intressanta häni alt deanställda i själva agerat för all skaffa jobb, och harman fått en beställning på fabrikens skogsmaskiner för 12 milj. kr. Därmedtryggas Jobben åtminstone över nästa årsskifte och kanske elt helt år. Flerorder lär vara akluella. Motden bakgrunden, som statsrådet tydligen inte känner till, är beskedel i dagensinterpellationssvar föråldrat - men, lyckerjag, samtidigl oroande. Jagvore lacksam om statsrådet kunde försäkra de anställda vid medan jobb finns vid fabriken skall inle regeringen träffa någon uppgörelsesom hotar eller fiytlar de jobb, som finns i , söderut. Del vore ett beskedfrän arbetsmarknadsministern som de anställda skulle uppskatta. i säger statsrådet ingenting. Jag beklagar det.Västerbottens problem har kommit i skuggan av denorrbottniska problemen. Men del betyder inle all de - särskill i vårt inland -är nämnvärt mindre. Låt mig la två exempel. I går var femte ungdom under 25 ärarbetssökande, utan fast jobb. Vilka besked med hopp för framtiden skall jagförmedla lill dem? Är del bara flyttning söderut som arbetsmarknadsministernhar att rekommendera? I ryckte för sedan etl anlal ynglingar ulfrån värnpliklsljänstgöring. 30 av dem gick direkt till en långarbetslöshetskö. Vad kan del ansvariga statsrådet ge dem för framtidshopp? Äveni andra delar av är problemen slora. I står drygt3 000 utanför den öppna arbetsmarknaden.