prot · G20943 · 1978-12-31 00:00:00 — I annat fall är del en anmärkningmol den sittande ordföranden, nämligen . Sedanbehöver man inle vara filosofie doktor för all klara ut detla, man kan användade allra enklaste räknesätten. För min del lärde jag mig dem i småskolan. Delcenlrala här är emellertid atl ingen i replik lill mig har kunnat lala omvilken paragraf i gmndlagen som kollektivanslutningen strider emol. den synpunkten alt del var den allmänna syftningen. Men i den paragrafsom man brukar la fram står det om förhållandet mellan det allmänna ochmedborgarna. Fackföreningsrörelsen och del socialdemokraliska partiet hör intelill del allmänna. Följaktligen kan man inle påstå atl kollektivanslutningen ärgrundlagsstridig. Däremotär man från moderathåll ute efter all fä en undantagslagstiftning, riktad molden svenska fackföreningsrörelsen. Den skall inte själv fö avgörakollektivanslutningen, ulan det skall bli förbud. Del är självklart atl om ettsådanl förbud genomförs genom en majoritet här i , så måstefackföreningarna följa del. Men del är alldeles uppenbart att man då har enundantagslagstiftning, riktad mot den svenska fackföreningsrörelsen. Närdet gäller moderalernas ståndpunkt i övrigt måsle jag säga att den uiifrånmoderalernas egna utgångspunkter är något ohållbar. Man menar atl man inteskulle behöva lagstifta därför all det pågår en ulredning. Denna Ulredning ärnu inle avslutad. Vore man konsekvent, kunde man ju vänta tills denna utredninghade presenterats och diskuterats. Men jag sade förut all den dag som AndersBjörck tycker är den riktiga betraktar vi inte som den Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, som fackföreningsrörelseoch parti skall rälta sig efter -och sedan må sälta vilket betygsom helst på mig. Defrågor som ställde till mig kanjag myckel snabbi svara på. Närdel gäller reservationsrätten skall reservation avges vid varje besluisiillfälle.Atl detla är en lokal angelägenhet är riktigt. Besluten fallas nämligen i varjefackförening för sig; del är inte som har anslulil sig. Bakomdetla ligger slutligen ell individuellt ställningstagande. Varje medlem har attsjälv avgöra om han vill tillhöra det socialdemokraliska partiet eller inte.Anser han efter beslutet att han inte skall göra det, då reserverar han sig ochslipper tillhöra partiet. () kortgenmäle: Moderata samlingspartiets inställning i den här frågan är i hög gradhållbar. När det gäller den ulredning som vi irodde skulle leda lill resultatförra årel har vi nu fölt besked av dess ordförande, det socialdemokratiskapartiets partisekreterare . Han har uttryckligen sagt ifrån i delmaterial som har tillställts konstilutionsutskotlet, nämligenkongressproto-kollel pä den här punkten, alt det bara är den tekniska formenför en anslutning som del handlar om. Det står alltså i det material somutskottet haft all ta ställning lill. Det står också att del bara är fråga omen eventuell reformering av denna tekniska anslutning, ingenling annat. Delär väl ändå ett klart besked, herr talman, om atl här spelar del ingen roll vadman länker hos utomstående organ som . Del blir bara en lilen, litenförsköning - möjligen - för att göra kollektivanslutningen lilet smakligare. Ärdel då att undra på alt vi tröttnar, att människor som utsätts för detlatröttnar? När det rör sig om något så allvariigl som kollektivanslutning avmänniskor till ett politiskt parti är det väl tämligen rimligl all vi då inlevill vara med längre ulan återgår lill del krav som vi har haft, nämligen allhär måste till en lagstiftning. Sedanär della pä intet sätt rikiai mot fackföreningsrörelsen. Den lagstiftning somdel handlar om är naturligtvis riktad mol en enda part, del socialdemokraliskapartiet, som accepterar alt man för majoriteten av sina medlemmar genomkollektivanslutning. Omni säger nej till detta, inte är del väl då så all fackföreningsrörelsen ändåkommer att rortsäiia att böna och be pä sina bara knän om alt då och då fökomma med en kontingent av medlemmar lill er? Bollen är hoser. Men sparka den inte gång på gång vidare till fackföreningsrörelsen! Krypinle bakom denna. Om ni vill säga nej kan ni också göra det. Närdel sedan gäller grundlagen medger liden inte all jag här går in i detalj, mengrundlagens anda är väl ändå alldeles uppenbar i dessa stycken. Jag ärövertygad om all , som sysslat så myckel med denna och har sågoda kunskaper på områdei, ändå har delta helt klart för sig. Tillslut, herr talman, ber jag atl av fö svar på två frågor somjag har ställt: Kommer ni all fortsättaatl nonchalera de uttalanden som Nr 43 Förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. 2.Om ett annat parti, t. ex. vpk, skulle la sig före atl böria kolleklivanslulamänniskor lill sitt parti, kommer ni då all accepiera delta såsom naturligt ochriktigt? KARLBOO (c) kort genmäle: påstod i elt lidigare inlägg all del varmotsägelsefullt atl medge fackföreningarna räll all besluta om kollektivanslutning men samlidigt neka del socialdemokratiska partiet alt öppna vägenför kollektivanslutning av medlemmar. Jag lycker inte all detla är någotmotsägelsefullt. Hela vårt uiialande är inrikiai på alt elt parti inle skall laemol kollektivt anslutna medlemmar. Om detla blir klart för fackföreningsrörelsen,vet denna vilka premisser som gäller belräffande anslutning av medlemmar tilldet socialdemokraliska partiet. Jag gör en annan bedömning än förutsättningarna för atl man inom del socialdemokraliska partietskall göra förändringar i denna del. Kongressrapporten andas ändå bekymmer omdel system som är rådande. Jag vill påstå all dessa bekymmer ändå måsle lasig uttryck i ell kommande förslag, där man hittar en annan lösning än den somnu finns. Självklart villjag inte på något sätt förmena fackföreningsrörelsenatt ha goda konlakler med något visst parti. Men det är - även om del liggermyckel ideologi i del - en teknisk fråga på vilket säll elt parti mottarmedlemmar, om del gäller en individuell ansökan eller om det är fråga om enkollektiv ansökan. () kortgenmäle; Jag skall inte fortsätta den formaliadiskussion som vill ägna sig ål. Del är tämligen meningslöst, eftersom han gång efterannan polemiserar, inte mot vad som här har sagts utan mol vad han tycker siguppfatta mellan vad som sägs. Jagnoterar atl gick förbi den ena av de frågeställningar jag upp. Därvidlag kan jag förslå honom; har man en sak som denna atl försvara,kan del kanske vara skönt all inle behöva ta ställning lill min fråga. Därförkan vi notera att del är angeläget all en anslutning sker på grundval avpersonliga åsikter genom ell individuellt ställningstagande. Det bör inte varanågot som sker genom ett majoritetsbeslut. Jag tror all del är grundläggandeatl fastslå della. Sedanskall man också ha klart för sig vilka problem detla förfaringssätt medkollektivanslutning innebär för t. ex. invandrare och andra grupper som inletillhör de mest flitiga när det gäller atl besöka de möten, där sådana härbeslut fattas. Dessa blir ändå anslutna och kommer in i en viss politisk fölla. Sedanlycker jag nog alt går litel väl långt. När man diskuterar dehär frågeställningarna och de uttalanden som görs mol kollektivanslutningen,säger han: nu vill staten in och reglera föreningarna 9Riksdagens protokoll 1978/79:40-43 Förbudmot kollektivanslutning ull politiskt parti, och inskränka påföreningsrätten. Vi har lidigare diskuterat della men något sådant är det intefråga om. Här gäller det ett renlighetskrav som går ut på alt man inte skallfalla majoritetsbeslut om människors åsikter. Detlaborde man också från socialdemokralisk sida kunna instämma i. Säga vad man villom kongressrapporten, men i och med att man tagil upp della i en arbetsgruppinom socialdemokratin är det inte självklart all allt skall vara som del är . När man lyssnar till här i kammaren får man nästan eltsådant intryck som atl inget kan ändras. Här finns ell problem som mandiskuterar djupl inne i de socialdemokratiska leden och som många även är djuptoroade av. Därför krävs del bara lilet mera råg i ryggen så atl man ser tillalt det blir en ändring på den här punkten så att människorna själva kan få taställning och besluta om vilken politisk organisation de vill tillhöra. Man kanrimligen inle fortsätta med majoritetsbeslut i denna fråga. () kortgenmäle: Jag har fortfarande inte fött någon hänvisning till någon paragraf igrundlagen. Man kommer inte ifrån alt i reservationerna uttrycks på olika sätttanken all kollektivanslutningen strider mol grundlagens regler om demedborgeriiga fri- och rätiigheterna. Denparagraf som man brukar åberopa, 2 §, gäller förhållandel mellan del allmännaoch medborgarna. slår flera moderaltalare antecknade efter mig. Någon av dembör kunna göra den grundlagsanalys som krävs för att man skall kunna slå fastatl detta strider mot grundlagen. Jag har visat atl så inle är förhållandet.Kom med elt motbevis på den punkten! Delär uppenbart alt denna lagstiftning harsom adress både fackföreningsrörelsenoch del socialdemokraliska partiet. Jämför jag och står del klart all menar alt fackföreningarna skall vela vad dehar all rälta sig efter. Ja, delta är elt uttalande för från hanssida. Frän sida är del fråga om en lagstiftning. Men även om manskulle tolka detta välvilligt till förmån, så betyder det allhan vill ha en säriagstiftning riktad mol del socialdemokratiska partiet. Dellastrider mol den paragraf om föreningsfriheten som jag tidigare åberopat. Dellakan inle räknas in i de begränsningsmöjligheier som finns. Man går alltså hårtlill attack mol föreningsfriheten här i landet. Sedansäger man alt della är formalia. Ja, sysslar med annat än formalia?Ställer man sig på min ståndpunkt, nämligen alt del är fackföreningarna ochdel socialdemokratiska partiets organisationer som skall avgöra delta, ärdet visom skall klara upp formalia, inte de. Vi skall klara upp om staten skall gå inhär och styra eller inle, om staten skall lagstifta eller inle. Kalla det förformalia, men de som ställs under den ofrihet det skulle betyda atl riksdagenhär skulle stifta lagar uppfattar ingalunda detla som formalia. Lälmig utifrån den ulgångspunkien säga som elt svar lill atl om vpklill sitt parti ansluter en fackförening, kommer jagatt bekämpa detta, men jagkommer inte att göra det i . Slutligenvill jag säga att man på borgligt håll alls icke begripit att del finns ensamhörighet mellan fackföreningsrörelsen och socialdemokratin som leveroberoende av de anföranden man här håller från lalarslolen. Där betraktar rnandetla pä ell helt annat sätt. Men man iakttar också att ingen kan anslutas molsin vilja och utan sitt eget samtycke. ALLANÅKERLIND (m): slutade sin senaste replik med all säga att ingenskall mol sin vilja kunna anslutas. Del är just vad det handlarom. Det är detladen här debatten handlar om, när vi motsätter oss kollektivanslutningen.Argumenten har genom tiderna varit skiftande. Argumentet frånsocialdemokraternas håll för kollektivanslutningen var i början på 1900-lalelatl arbetarna saknade rösträtt och föreningsrätt och alt man därför behövdekollektivanslutningen. Det kanske var rikligt. a. hade densynen på frågan alt när arbelarna fick rösträtt och föreningsrätt skullekollektivanslutningen definitivt upphöra. Ett annat argument framfördes 1967vid debatten i . sade då bl. "Fråganomkollektivanslutningar i mycket hög grad-del kan man aldrig komma ifrån - enfråga om finansiering av politisk verksamhet. Man bör därför se denna fråga irelation till hur de politiska partierna över huvud taget finansierar sinverksamhet." Islutet pä samma anförande: "Högern gör en stor aftar av kollektivanslutningensom är elt sätt atl finansiera politisk verksamhel." Detta var NilsKellgrens klara uttalanden . Detfinns alltså olika meningar inom det socialdemokratiska partiet om varför manskall ha kollektivanslutningen. Men detla är ju ell intressant officielltuttalande i . När debatterar frågan har densocialdemokratiska delen av avvisat våra motioner medbara ett par meningar. Man har ingenting atl säga, och har man ingenling attsäga är det ju bäst all inte säga någonting. Socialdemokraternahävdar atl kollektivanslutningen är en inre facklig angelägenhet, och delhävdas i konsliiuiionsutskottets belänkande också. Men det ärdet inte alls.Kollektivanslutningen aren politisk åtgärd och inte en facklig. Reservationsrätteninfördes i bönan pä 1900-talel. För alt förhindra att 1909 brötalla förbindelser i fråga om kollektivanslutningen beslöt 1908 årssocialdemokraliska partikongress att tillåla att fackligt anslutna fick rättalt anmäla reservaiion mot kollektivanslutningen till det socialdemokraliskapartiet. Detär alltså från början ett socialdemokratiskt beslut på en partikongress att manskall tillåta kollektivanslutna alt reservera sig mot medlemskap i delsocialdemokratiska partiet. Reservationsrätten har alltså, konstaterar jagigen, införts av del socialdemokratiska partiet och inle av fackföreningsrörelsen. Fråganblir då om en politisk organisation - i del här fallet socialdemokraterna -kan ålägga medlemmar i en facklig organisation att reservera sig mot Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, Förbudmot kollektivanslutning lill politiskt parti, m. m. en anslutning till ellparti som de inle vill tillhöra. Frågan blir vidare om medlemmar avfackföreningar är skyldiga att följa beslut som fattas vid en socialdemokratiskpartikongress. Närfackföreningsmedlemmar som har borgeriiga eller kommunisliska sympatierreserverarsig mot beslut om kollektivanslutning,skerdelta inle på grund avstadgar i del förbund de lillhör ulan genom beslut av den organisation, dvs.del socialdemokratiska partiet, som de inle vill tillhöra. Detär också intressant all konstatera vad , inte okänd inomLO-området, har skrivit i sin skrift LO . Han skriver altdel kan förutses atl fackföreningsrörelsen skulle råka i en mycket bekymrad situation,om andra poliliska sammanslutningar skulle reflektera på att reformera sittsladgeväsen i samma riktning. Del är intressanta synpunkler. Enliglopinionsundersökningar sympatiserar ungefär en iredjedel avfackföreningsmedlemmarna med något borgerligt parti. Dessa blir oftatvångsanslutna lill socialdemokraterna. Jag har själv erfarenhei av det. Sommoderat riksdagsman blev jag kollektivt ansluten lillsocialdemokraterna därför all jag lillhör en fackförening. Det skedde utan min vetskap och ulan all jag fickreda på beslutet. redovisas i proposilionen att 768 000 socialdemokraliskamedlemmar var kollektivt anslutna . Om man utgår från alt var tredjefackföreningsmedlem röstar borgeriigt kan denna siffra innebära alt ca enkvarts miljon socialdemokraliska medlemmar röstar borgerligt. Ärdet inlegenerande för socialdemokraterna och för ? Minst var femtesocialdemokratisk partimedlem röstar borgerligt! Nusäger att han är angelägen om alt behälla bandet mellan delsocialdemokratiska partiet och fackföreningsrörelsen. Ja, jag kan förslå det,särskill med lanke på vad avslöjat om socialdemokraternas nutidakrasst ekonomiska motiv för kollektivanslutningen. Någraav de uttalanden gjort är ganska uppseendeväckande.Han säger: Ingen behöver tillhöra det socialdemokraliska partiet ulan sillsamtycke. Vidare: Ingen tvingas bli socialdemokrat. Vidare: Varje medlem har.själv atl avgöra om han vill tillhöra partiet. Tyvärr,, är della inle sant. Vet inte hur detgår till? De flesta fackföreningsmedlemmar för inle reda på elt beslut omkollektivanslutning. Det är i många fall bara representskapets ledamöier och demedlemmar som dessa lalar med personligen som har reda på beslutet, såvidarepresentantskapets ledamöier nu tar upp denna fråga vid enskilda samtal medandra. Och hur informerasinvandrarna? Enliglen opinionsundersökning uppger bara 8 96 av samtliga LO-medlemmar att detillhör något politiskt parti. Många av dessa lillhör andra poliliska partierän det socialdemokraliska. Delta är ganska avslöjande med lanke pä atl avfackföreningsmedlemmarna är kolleklivanslutna. Delta visar ju hur många det ärsom känner lill della. Menar jag själv tillhörde del socialdemokraliska partiet med mitl eget samtycke? Nej ,jag reserverade mig mol medlemskapetomedelbart somjag fick reda pä beslutet. Det var andra som hade beslutat altjag skulle tillhöra ell parti som jag inle ville tillhöra. FörHilding , som i allmänhet aren klok kari, måste det kännas hemskt altförsvara en så sjuk sak som kollektivanslutningen är. Kollekliv-anslutningensirider mol FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna som säger att ingenmå tvingas tillhöra någon organisation. gjorde också ell myckel intressant påstående i en av sina senaslerepliker, där han sade att en lagstiftning på della område strider motföreningsfriheten. Menar då all elt politiskt parti kan betesig mot folk precis hur som helst utan att har rätt att reagera? Vadär det för fel om alla människor i vårt land själva för besluta om de villeller inle vill vara medlemmar i något politiskt parti och själva för taställning lill vilket parti de vill tillhöra? Vi har ställt denfrågan, men socialdemokraterna har inte svarat, därför att de inte kan svara.Om de nämligen svarar det som är självklart, nämligen all del inte är något felall var och en själv för bestämma sin partitillhörighet, så har de ocksåförklarat atl kollektivanslutningen är felaktig. Därför kan intesocialdemokraterna svara pä den frågan. Men trots det ställer jag frågan pånytt: Vad är del för fel att varje fackföreningsmedlem själv för avgöra sinpartitillhörighet? Riksdagenhar vid tre tillföllen fördömt kollektivanslutningen. Socialdemokraterna harinte brytt sig om beslut. När socialdemokraterna inle bryr sig omriksdagens beslut, måsle tillgripa lagstiftning. Vi kan inteaccepiera att ens elt politiskt parti beter sig precis hur som helst ochstruntar i hur det behandlar människor. Jag yrkar bifall till reservalionen 1 av och . Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. och jag har i motionen 402 yrkat att hosregeringen anhåller om förslag till lag beträffande förbud för politiskapartier att registrera medborgare som medlemmar, trots atl dessa inle av egenfri vilja personligen ansökt om medlemskap. Denna lag kommer enligt våruppfattning atl stärka den enskilde medborgarens demokratiska fri- ochrälligheter. Ingen medborgare skall i fortsättningen tvingas alt bli medlem iett politiskt parti genom ett majoritetsbeslut fattat av andra medborgare. Lagenskulle reglera de politiska partiernas räll atl registrera medborgare sommedlemmar. För alt de politiska partierna skall ges rätt att registrera enperson som medlem skal) det fordras att denna person av egen fri vilja ansöktom medlemskap. Dettaär en princip som är den gängse i samtliga demokratiska partier -lyvärr dockännu inte i det socialdemokraliska. Riksdagenhar tidigare - 1973,1974 och 1976 - ställt sig bakom ett uttalandemed innebörden atl de poliliska partierna inte skall bevilja Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, medlemskap lill demedborgare som genom ett kollektivt beslut ansökt om medlemskap. Samtidigtbetonas atl denna fråga i första hand inte borde lösas genom lagstiftning. Istället bordel del ske genom egna åtgärder från partiernas sida. Detär beklagligl atl del socialdemokratiska partiet nonchalerat tregånger gjorda uttalande. Mol bakgrund av att de i uttalandet föreslagnaåtgärderna inte är vidtagna bör därför garantera medborgarna derasdemokratiska fri- och rättigheter även på del här områdei. En lagstiftning är därförnu nödvändig. Denenskilda individens rätt att själv avgöra huruvida hon eller han skall tillhöraelt politiskt parti saml fritt välja mellan dessa är grundläggande för ettdemokratiskt samhällssystem. Utmärkande för en demokrati är också atl man väljerparti efter politisk övertygelse - inte efter t. ex. yrkestillhörighet. och genom att ansluta sig till FN:s deklaration angående demänskliga fri- och rätiigheterna har aktivt undersiöli dessa principer. beräknas att närmare 40 96 av samtliga LO-anslutna, dvs. drygt 700 000, harblivit registrerade som medlemmar i det socialdemokraliska partiet efter ettkollektivt beslut av den lokala fackklubben. Delta innebär att 7 av 10socialdemokratiska medlemmar har erhållit sitt medlemskap genom detlaförfaringssätt. Ettfötal av de ivångsanslutna har vetskap om ett de blivit medlemmar i delsocialdemokraliska partiet. Belysande för detta faktum är resullalet av enSIFO-undersökning som genomfördes bland de LO-anslutna . Iundersökningen uppgav endasl atl de tillhörde något politiskt parti -trotsatt närmare 40 96 var kolleklivanslutna till socialdemokraterna. Eu antal hardessutom av egen fri vilja ansökt om medlemskap i något av våra olika politiskapartier. Genomtillkomsten av storavdelningar har kollektivanslutningen fött en hell ny och ivissa fall hell absurd dimension. Beslut om kollektivanslutning fattas i dagofta på de olika avdelningarnas representantskap. Till dessa för de olikasektionerna sända represenianter. Genom detla förfarande har den enskilde inteens möjlighel att närvara när beslut fattas om hans eller hennes politiskahemvist. I stället avgör andra personer denna för demokratin så väsentligafråga. Omen LO-ansluten för reda på all han har blivit tvångsanslulen finns det enformell möjlighel atl avsäga sig sitt påtvingade medlemskap genom altskriftligt reservera sig. Socialdemokraterna inom LO försöker dock oftasabotera delta, som detla förfarande naturiigtvis inle mbbar de grundläggandefelaktigheterna i systemet. Trots all man reserverar sig - och därmed avslöjarsin grundlagsskyddade valhemlighet - för man inte tillbaka de medel sornegentligen går lill del socialdemokratiska partiet. I stället straffas man ochför betala en högre avgift till facket än sina socialdemokraliskafackföreningskamraler. Ettexempel på de svårigheter som kan möta dem som reserverar sig eller protesterarmot kollektivanslutningen är behandlingen av en Meiallmedlem i Trollhättan.Metallmedlemmen skrev tillsammans med 40 andra moderata LO-medlemmar underföljande upprop med temat Avskaffa kollektivanslutningen: "650000 LO-medlemmar är via facket kollektivt anslutna till socialdemokraliskapartiet. En liten grupp fackligt akliva beslutar vilket parti en avdelningssamtliga medlemmar ska tillhöra. Alllfler LO-medlemmar stöder något borgerligt parti. I förra valel röstade ungefär600 000 LO-medlemmar borgerligt. Närmare 200 000 av dessa var samtidigttvångsanslutna lill socialdemokraterna! Kollektivanslutningensirider mol varje människas demokratiska rätt all själv bestämma vilket partihan eller hon vill tillhöra. Delsägs inte ett ord om kollektivanslutningen i vare sig LO:s eller dess medlemsförbundsstadgar. I slällel är detla en fråga för del mäktiga socialdemokraliskapartiet. Socialdemokraternamåste godta grundläggande demokratiska principer. Medlem i ett politiskt partibör endasl den bli som av egen fri vilja ansöker om medlemskap. Någramånader senare fick denna medlem motta följande brev frän : "senasle medlemsmöte behandlades, med kravfrån medlemmar. Din medverkan i den annonskampanj riktad mot vårt Förbund isamband med valrörelsen. Annonsen,införd i bl. a. , var vilseledande i det måltot atl Du aldrig varilkollektivansluten till SAP. Aldrig heller tvingats att bli kollek-livanslulensom påstods i annonsen. Mötet beslulade, med slöd av 13 § i våra stadgar, altundertecknad skulle tilldela Dig en varning. Offentligt bör Du snarasi latillbaka den vilseledande uppgiften. Videventuellt upprepade stadgebrotl kommer uteslutning att diskuteras. Deltaskrevs alltså därför alt denne medlem vågade säga att han inte ville ställa upppå kollektivanslutningen. Delinlräffade är ett bevis av många pä de svårigheter som möter en enskildLO-medlem när han eller hon vill protestera mol kollektivanslutningen. Menär man framträdande socialdemokrat inom LO så går del bra alt säga sin mening.För det är väl ingen av oss som är församlade här i kammaren som tror alt de 14förbundsordförande som i nr 3 av förklarade att de var motståndarelill kollektivanslutningen kommer att varnas på samma sätt?