prot · G20972 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:72 §1 Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. §2 Om aktieägares möjligheter att påverka av bolag preliminärt ingångna avtal Statsministern erhöll ordet föratlbesvara () anmälda fråga, 1978/79:257, ochanförde: har frågal mig om jag anser att nuvarande regler iaktiebolagslagen är tillfredsställande, dä en begränsad grupp aktieägare kangå emot och kanske spräcka etl avtal som stöds av tvä regeringar, bolagsledningoch företagets anställda. Avtaletom ombildning av AB lill en svensk-norsk koncern, del s, k, Volvoavialel,är ell privalrätlsligt avtal mellan och den . Den svenskaregeringen är således inle part i detta avtal. Något formellt godkännande avavtalet frän den sida har inle heller varit påkallat. Enannan sak är atl partema i Volvoavialel har gjort avtalet beroende av all vissatillstånd och dispenser ges och att vissa lagändringar görs. Den svenskaregeringen har därvid - inom ramen för ell mellan och överenskommetavtalspakel - gjorl vissa åtaganden gentemot den norska regeringen, Volvoavialelförutsätter atl bolagsordningen för AB ändras. Enligl gällandeaktiebolagslag (1975:1385) - som antogs av under stor enighet - skallbeslut om ändring av ett aktiebolags bolagsordning fattas av bolagsstämman.Beslutet är giltigt, om del biträtts av aktieägare med tvä tredjedelar av såvälde avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. 1 vissa fall krävsen ännu mer kvalificerad majoritel för sådana beslut. För beslut som inte avserändring av bolagsordning krävs ä andra sidan bara enkel majoritet. Ettföretags ägare har ett givet och lagregleral ansvar när del gäller bl. a.beslut om företagsombildning. Del är naturiigtvis vikligl atl ägarna när deutövar sill ägaransvar beaktar alla faktorer av betydelse, även de långsikligaeffekterna. Volvoavialel påkallar ingaändringar i aktiebolagslagen. Allmäntsett kan det finnas anledning atl överväga en översyn avaktiebolagslagen, bl. a. mot bakgrund av utvecklingen när del gäller löntagarnasmedbestämmande. Omaktieägares möjligheter att påverka av bolag preliminärt ingångna avtal Omaktieägares möjligheter att påverka av bolag preliminärt ingångna avtal Jag ber all fä lacka slalsminislern för svarel påmin fråga. Svarelär naturligtvis oantastligt med tanke på den lagstiftning som gäller på dellaområde. Jag kände helt lill bolagsordningens och aktiebolagslagens regler närjag ställde frågan. Men min fråga gällde om statsministern anser deltillfredsställande all vi har en sådan här lagstiftning, att en liten gruppkapitalägare, en minoritet av aktieägare, kan stoppa etl avtal, som är avavgörande betydelse för ell stort antal människors sysselsättning och som haren induslripolitisk betydelse för två länder. Den frågan har jag icke fåll svarpå. Anser statsministern att det är tillfredsställande med den ordning som vihar? Statsministernsäger här alt det är ett privalrätlsligt avtal, och givetvis förhåller del sigså. Han försöker därmed göra gällande att slaten icke har något ansvar. Men irealiteten är del ju så, alt staten har ställt upp på detta avtal - och intebara den nuvarande regeringen, förmodar jag, utan även den förutvarandetrepartiregeringen. Visseriigen hette dä statsministern ,industriministern och handelsministern , men vid enfrågestund som vi hade när Volvoavialel preliminärt tecknades ställde dendåvarande regeringens industriminister upp bakom detla avtal. Jag frågar mig:Är inte den nuvarande regeringen av samma uppfattning? Huvudfrågantycker jag är: Skall en liten grupp aktieägare kunna stoppa elt avtal? Jaganser all aktieägarna egentligen inte är viktigast av de faktorer som skallstyra ell förelags utveckling. Den siora och viktigaste produktionsfaktorn iAB är icke aktieägarna eller , utan denviktigaste produktionsfaktorn är givelvis de många lusen som arbetar iföretaget. Alla dessa vill med tanke pä sin framlida sysselsättning all det härindustripolitiska samarbetet skall utvecklas. Jagvill också fråga statsministern: rimligt all vi skall ha enindustripolitik i del här landet, som innebär att ett industripolilisktsamarbete mellan vårt land och ell annal land är avhängigl av ettprivalrätlsligt avtal mellan elt förelag och en annan stat? Härhar den förutvarande regeringen och därmed också ell tungt ansvar.Frågan om svensk bilindustris konsolidering genom en sammanslagning av desvenska bilindustrierna stoppades av en liten grupp kapitalägare mol de anställdasönskemål. Regeringen lyfte inte elt finger för alt påverka denna för svenskbilindustri så vikliga fråga. När sedan tvingades ansöka om ettkapilaltillskou, vägrade den borgeriiga regeringen gå med på detla. Jag lycker att måhända är lilel onödigt upphetsad i denhär debatten. Vi är ju faktiskt, , överens om nyttan av etlindustriellt samarbele mellan och . Vi vel också -vare sig viuppskattar del eller inle - atl dessa båda länder har biandekonomier. Om manvill ha etl samarbete på industriområdet, så måste aWiså enskilda förelag ingåsom parter i detla samarbele. När del gäller enskilda företag finns detsärskilda regler för hur beslut fattas där - man har en kompetensfördelningmellan bolagsstämma, styrelse och verkställande direktör, etc. - och dessaregler finns angivna framför allt i aktiebolagslagen. Denna ändrades för ganskakort lid sedan av den socialdemokratiska regeringen, och vid del tillfället varvi överens om att den ordning som således nu gäller också i fallet varden riktiga. Jagkan inte heller se annal än alt det är så, att ett företags ägare måsle ha etlinflytande i en sådan här situation. Detta gäller alldeles oberoende av omföretaget, som i det här fallet dras in i ett industriellt samarbete som vialla är överens om, är etl enskilt aktiebolag, ett löntagarägl företag ellerett kooperativt förelag. Del gäller också alldeles oavsett om vi kan länkaskomma fram lill någon ny form av löntagarinflytande i företagen. Omaktieägares möjligheter att påverka av bolag preliminärt ingångna avtal KURTHUGOSSON (s): Jag vill bara säga till statsministern att jag på intet sätt ärupphetsad. Men jag tycker alt de regler som gäller för industripolilisktsamarbete mellan två länder icke är lill fyllest. Det är riktigt att nuvarandeaktiebolagslag antogs av är 1975 på grundval av etl socialdemokratisktförslag, men mig veteriigl har aldrig en socialdemokratisk regering bedrivitindustripolitik genom privaträttsliga avtal mellan ett enskilt förelag och enannan stat. Jagmenar all ägarna i etl företag givetvis skall ha del i beslutsprocessen, ochjagmoraliserar på intet sätt över Volvos aktieägares sätl att agera. Men det jaganser vara fel i systemet är de nuvarande reglerna, och jag lycker attVolvoavialel klart har visat att dessa regler måste ändras. Den viktigaste ochstörsta gruppen inom företagel , dvs. de anställda, har nämligen icke ettuns av möjligheter att påverka den extra bolagsstämma som skall äga mm den 30januari och som skall behandla en fråga som för deras framtid är av så storbetydelse. Det är därför jag tycker att vi nu skall dra lärdom av vad som harinträffat. Del är ett generellt problem för framtiden. Jagdelar statsministerns uppfattning att vi skall öka del induslripolitiskasamarbetet med andra länder och kanske framför allt med våra nordiskagrannländer. Men är del rimligt att induslripolitisk samverkan mellan nordiskaländer skall behöva vara kopplad till privaträltsliga avtal för enskildaföretag? Är icke en regering ansvarig när det gäller alt finna formerna för ettvettigt industripoliliskt samarbete? Det är inte så aU den har förestavat någotarrangemang som innebär atl ett avtal som vi ingått med den norska regeringenblir beroende av vad man kommer att säga pä pä tisdag. Densituationen har sin bakgrund i den norska regeringens intresse av alt utnyttjasin olja för att dra lill sig industriförelag frän andra länder. Denfråga vi ställdes inför var om vi borde medverka till delta. Säg vi, somregering, något intresse i att oljeleveransavtalet, timmeravtalet och Volvo- 6 protokoll 1978/79:70-75 Omaktieägares inöjligheter att påverka av bolag preliminärt ingångna avtal avtalet kom lill stånd?Som bekant gjorde vi det, och då var vi naturligtvis också beredda altacceptera alt det här fanns en part, nämligen , som vi inte kunde gå inoch reglera med hjälp av slalliga dekrel, utan där besluten fattas iöverensstämmelse med de lagar och förordningar som vi har varit eniga om här iriksdagen. KURTHUGOSSON (s): Den socialdemokratiska regeringen hade under sin lid upptagitförhandlingar med den norska regeringen om .samverkan på oljepolilikens område.Men den frågan kom lydligen inle all drivas av den borgeriigatrepartiregeringen på etl effektivt sätl. ABVolvo begärde sedan kapitaltillskott - på grund av att sammanslagningen avsvensk bilindustri stoppades, en sammanslagning som vareu krav från deanställdas sida för att konsolidera svensk bilindustri - och tog uppförhandlingar med den dåvarande regeringen för all undersöka möjligheterna alldärigenom lägga grunden för en expansiv polilik inom företagel. Fördella visade emellertid den tidigare regeringen, i vilken även folkpartietingick, inte något intresse. Och della är orsaken lill alt som förelagtvingades vända sig till den socialdemokratiska regeringen i för att fåkapitaltillskott. Här har regeringen alltsåett ansvar. Det är inte alls sä alt vi visade kalla handen när var inlresseralav ell kapitaltillskott frän den svenska staten. Men fann för egen delatt det nu aktuella arrangemanget var bätire. Vaddet lill sist handlar om, , arom den skullemedverka till atl Norgeavialet kom till slånd eller inte. Och ju fler inläggsom gör i debatten, desto mer osäker blir jag faktiskt om vad hantycker om detta avtal, som backals upp sä myckel av hans partivänner, inteminst i . Man kan inte både ha kakan och äta upp den. I denmeningen kostar det lydligen på för alt vi blir beroende av vadVolvo säger om del här avtalet. Vi har accepterat della beroende, men KurtHugosson tycks inte göra det. Därmed har han i princip också ryckt undan gmndenför sin medverkan till det här avtalet, som han själv säger är så bra. För undvikande av varje misstanke om all jag skulle vara tveksam i densituation som har uppstått för företaget som en följd av lidigare avsaknadhos regeringen av handlande, vill jag framhålla atl det är min förhoppning atldet samarbetsavtal som har träffats skall finna stöd vid bolagsstämman. Detjag har vänt mig mot är atl denna för värt land och för de anställda inom Volvoså viktiga fråga är beroende av avgörandet hos en minoritetsgrupp päbolagsstämman. Det är utifrån deutgångspunkterna och med den erfarenhet som spelet inför bolagsstämman underde har gett oss som jag har ställt frågan till landetsstatsminister om han tycker att nuvarande ordning och nuvarandebeslutsprocesser är bra för det industripolitiska samarbetet. Jag lycker intedel. Men med hänsyn till de Volvoanslällda är det min förhoppning all dettaavtal skall vinna majoritel på bolagsstämman. Det är utmärkt att nu deklarerar atl han är förNorgeavtalet. Då får också acceptera att det kommer till ståndenligt de regler och den praxis som finns på det här området. Men vi är ocksåöverens om alt aktiebolagslagen bör ändras av andra skäl -just för alt denbehöver anpassas lill del ökade inflytande som löntagarna redan har skaffatsig. OmSveriges framtida import av norsk olja, m. m. KURTHUGOSSON (s): Statsministerns senaste uttalande, som jag sätter stort värde på,innebär atl statsministern drar vissa slutsatser av den tingens ordning som vihar och som blivit uppenbar i samband med Volvoavialel. Jag ärnaturiigtvis glad aU folkpartiregeringen är beredd aU ändra aktiebolagslagen,så att de anställda vid våra bolag får en avgörande roll ibeslutsprocessen. Det tackar jag för. Överiäggningen varhärmed slutad. § 3 Om Sverigesframtida import av norsk olja, m. m. Statsministern erhöll ordet för atl iell sammanhang besvara () anmälda frågor,1978/ 79:284, till slalsrådel , 1978/79:285, lill industriministern,och 1978/79:286, och anförde: har ställt tre frågor om . Dåfrågorna har ett nära samband har även de frågor som ställts till tvä andrastatsråd överiämnats lill mig. Regeringensgrundläggande samhällsekonomiska bedömning är alt det ligger i både Sverigesoch intresse alt vi utvecklar samarbetet mellan våra båda länder,särskilt på områden där ländernas resurser och kompetens kompletterar varandra.Det avtal som träffals mellan regeringarna ger en god grund för en sådanpraktisk och utvidgad sam verkan, vilket jag bedömer som viktigt införframtiden. Genomavtal mellan regeringarna tillförsäkras möjlighet till betydandeleveranser av olja. Del innebär en väsentlig förstärkning av den svenskaförsöriningstryggheten . mellan och anser sig få stöd till sinindustriella utveckling som Volvos förelagsledning bedömer atlavtalet ger ökad långsiktig styrka, finansiellt men även genom vidgad OmSveriges framtida import av norsk olja, m. m. hemmamarknad och nyaaffärsmöjligheter. Regeringen utgår ifrån atl Volvos företagsledning, fackligaorganisationer och aktieägare gör en förelagsekonomisk riklig värdering avavtalet utifrån överväganden om Volvos ulvecklng pä . Detär enligt min mening angeläget atl vi nu kan ta ell konkret steg framåt isamarbetet mellan och . Det beslutsunderiag behöverförsitt ställningslagande till avtalet mellan regeringarna kommer alt redovisasi en proposition som är under utarbetande och som jag räknar med kommer allkunna offentliggöras i sluiet av . Jag kan därför nu svara kort påde särskilda frågorna om oljeleverans och oljepris. Enliglprotokollet om oljeleveranser förutsätts atl leveranser inom protokollets ramskall komma lill stånd genom avtal mellan svenska och norska förelag. När detgäller raffinerade produkter - som beräknas omfatta hälften av leveranserna -skall priset fastställas på vanligt sätt mellan parterna. När det gäller råoljaskall priset baseras pä det norska normprisel. Stora ansträngningar har gjortsför att normprisel skall avspegla ell genomsnittligt pris för den olja sombyter ägare på väridsmarknaden. Normpriset sammanfaller alltså inlenödvändigtvis med priset vid korta råoljeaffärer, som ger kraftiga utslag vidbrist- eller överskollslägen. De svenska köparna får väga in värdet av slörreprisstabilitet och även ökad leveranssäkerhet när de träffar avtal områoljeleveranser från . De norska leverantörerna är också säkerligenmedvetna om alt prissättningen måste anpassas till rriarknadens realiteter. Överenskommelsenmellan norska och svenska regeringarna i form av avtal och tre protokoll kankaraktäriseras som en paketuppgörelse. Endast i denna mening finns eU sambandmellan vad som sägs om handeln med virke och uppgörelsen om leveranser av olja.Innebörden i protokollet om virkeshandeln redovisas närmare i regeringensproposition. Jag ber alt fä tacka statsministern för svaret. På grund av atlstatsministern har vall att besvara tre frågor i ett svar kommer del i debattenatl bli myckel svårt att få tid att ge synpunkter pä de olika problem som hartagits upp i de frågor som jag har ställt. Delär bra med ekonomisk integration. Del är bra med etl vidgat företagssamarbeteöver gränserna. Det anser del parti som jag tillhör. Men vi anser också altdet, för atl del skall bli elt förtroendefullt samarbete, bli lill ömsesidigfördel och leda till samarbele snarare än split, självfallet fordras ennoggrann utvärdering av vad olika samarbelsöverenskommelser innebär. Del ärdärför, herr lalman, som jag har tyckt alt det har varit förvånande atl såvittjag har förstått - även av statsministerns svar nu - någon grundligsamhällsekonomisk utvärdering av avtalen inte har gjorts, innan regeringenskrev på. Någon samhällsekonomisk utvärdering har då inte heller kunnatpubliceras, som ledning för den debatt som sedan har bedrivits eller för atltjäna som grund för en lång rad av olika uttalanden i båda riktningarna ominnebörden av dessa avtal. Det är nödvändigt att ha ett bra beslutsunderlag. Vi tar för givet atl delockså kommer atl finnas elt sådant i den proposition som regeringen avser attavlämna. Men den proposilionen kommer i vissa avseenden för sent för alt varaunderiag för debatt och olika ställningstaganden. Sälångt liden nu tillåter skulle jag vilja kommentera några av de delfrågor somjag har ställl. Ivad gäller timmerieveranserna från finner jag att statsministernssvar är oklart- i själva verket ärdet inget svar alls. Vad jag har frågat om ärhur regeringen i detta avseende tolkar den norska proposilionen, där manuppenbarligen följt en helt annan linje än den vi följt i när viförklarat innebörden av avtalet. Är det, herr statsminister, fel när den norskaregeringen i sin proposition kort uttryckt säger: Om del inte blirlimmerle-veranser av den volym som nämns i avtalet, rycks grunden undan försjälva oljeavialet? Om det är så atl den norska tolkningen gäller, har vi dåöver huvud taget etl oljeavtal? Finns del då, som slalsminislern kallade det,en väsentligt ökad försöriningstrygghet? Om det är så att vi för att få oljeavtaletfär lov atl acceptera timmerleveranser av den omfattning som nämns avnorrmännen, vad kommer då alt hända i sysselsällningshänseende? Närdel gäller själva oljefrågan antar jag atl jag tolkar statsministerns svar rällnär jag drar den slutsatsen att det från regeringens sida icke kommer attföreslås något system med slalliga subventioner för atl hålla i gång enoljeimport som eventuellt kunde komma alt ske till etl högre pris än den öppnamarknadens. OmSveriges framtida import av norsk olja, m. m. Jag kan inte se annat än all detta avtal har påtagligasamhällsekonomiska förtjänster, även om vi inte kunnat prestera någon mera omfångsrikavhandling om saken. Oljeavialet innebär, som jag redan berört, en väsentligleveranstrygghet av slor betydelse för den svenska ekonomin. Volvoavtaletinnebär förulsältningar för expansion genom kapitaltillskott, vilket ärbetydelsefullt för nya jobb både i och i . Vidgatinternationellt industrisamarbete är gynnsamt för , isärskilt hög gradnär del förekommer med de nordiska länderna. Man utnyttjar de kompletteranderesurserna. Man skapar en slörre hemmabas. Det är inget tvivel om att deltaavtal, om del kommer till slånd, vilkel jag inneriigl hoppas, kan bana väg förliknande avtal på andra områden, med liknande fördelar sett från allmänsamhällsekonomisk utgångspunkt. Närdel gäller virkesavtalet menar all oklarhet föreliggerom tolkningen när det gäller sambandet mellan detla och oljeavtalet. Låt migmed anledning av det säga att något sådant samband inte existerar. Det är inlesä atl om det inte sker en viss leverans av virke så kommer leveransen av oljaatl begränsas. Det är bara ett samband i den meningen atl man här harförhandlat om elt paket som innehåller tre komponenter. Hade förhandlingarnainte gåu i läs kring en komponent så hade avtalet inte blivit av, och då hadevi heller inte fått de andra OmSveriges framtida import av norsk olja, m. m. Sedangäller det väl för alla internationella avtal och överenskommelser alt del, omdet skulle visa sig atl den ena parten struntar i sina förpliktelser, uppstårgnissel som kan fä sina konsekvenser. Del hoppas jag vi skall slippa i det härfallet. Någrasubventioner kommer inle alt utgå för alt kompensera förekommande skillnadermellan normpris och världsmarknadspris. I varie fall förutsätter inte avtaletdel. STAFFANBURENSTAM (): Slalsminislern förklarar atl han inle kan annal än se fördelar meddetta avtal. Jag har slor respekt för statsministern såsom en skicklig ochbegåvad person, men jag har inle så slor respekt för honom alt jag tror alt hanså atl säga mellan tummen och pekfingret, utan atl låla göra ordentligautredningar, kan genom ren intuition komma lill riktiga slutsater. Jaganser att det är fel att del icke har gjorts ordentliga utredningar omsysselsättningsverkningar och belalningsbalanskonsekvenser av detta avtal,innan det skrevs på och innan debatten skjuter fart i landet och innan del görsen lång rad uttalanden som går i olika riktningar. Det är fel, herrstatsminister, atl avancera utan att ha ett sådant beslutsunderiag. Det räckerinte med att statsministern bara deklarerat sin egen uppfattning. Del jag sägerbestyrks av all del ändå finns ansatser till bedömningar avsysselsättningseffekterna, och de är inte positiva, till skillnad från vadstatsministern i sin "bedömning" kommer fram till. Jag tror alt detockså finns belalningsbalanskalkyler som pekar på att avtalet fär negativakonsekvenser ur belalningsbalanssynpunkl. Det fordras alltså - jag upprepar det- ordentliga utredningar i den här frågan. Låtmig i detta sammanhang, herr talman, konstalera all del ibland sägs all det somnu sker skulle vara någon fantastisk illustration till nödvändigheten av atlhär i introducera t. ex. löntagarfonder. Jag drar den direkt omvändaslutsatsen. Alt en lång rad personer pä hög nivå över huvud taget kunnat görauttalanden om della avtal utan atl del finns någon bedömning visar hurlättsinnigt man tar ställning i allvariiga frågor. Därför är det tur atl detfinns aktieägare som pä olika häll har gjort försök lill utvärdering avVolvoavtalet. Del förvånar mig en aning alt just moderaten alt vi bör göra djupgående samhällsekonomiska kalkyler innan vi medgerenskilda förelag att utöka sill aktiekapital och sin verksamhet utomlands. Detär annars inte precis de tongångarna man brukar höra frän , som ju dessutom är en varm vän av frihandel. Frihandelstanken bygger jupä att vi fritt handlar med omväriden; att det är bra för konsumenterna atlbilar, skor och frukt, eller vilka varor del än kan vara fråga om, producerasdär det ur prismässiga och andra synpunkler är fördelaktigast. Våra svenska förelag har iden andan gjort investeringar utomlands i stor Tack varedetta har de skaffat sig en finansiell bas för Nr 72 Om framtida import av norsk olja, m. m. sysselsättning ochutveckling även i . Jagtycker det är bra att de principerna får gälla. De bygger på allmännavärderingar som vi har tillämpat länge, som vi vet har fungerat bra och somgjorl till ett rikt välfärdssamhälle. Vi behöver inte nödvändigtvisgöra någon mer bokhållarmässig precisering av exakt vad Norgeavialet här kommeratt "kosta" i alla detaljer, om nu en sådan utvärdering i förväg allsvore möjlig. STAFFANBURENSTAM (): Del är bra all den frihet som statsministern refererar till finns, mendet intressanta i det här sammanhanget äratt staten själv sluter avtal om enram för timmerleveranser, oljeleveranser och annat. Del fordrar väl i alla fallen samhällsekonomisk bedömning? IVolvoaffären som sådan har man emellertid som aktieägare i - lillskillnad mol vad man skulle kunna tro om man hörde den tidigare debatten -juinte någon total frihet all göra vad man vill, utan man rör sig inom vissauppdragna lagstiftningsramar. Där gäller vissa regler för ställningstaganden.Vi vel all skall avge förslag om ställningstaganden i vissaskatleaffärer och att skall ge vissa valutatillstånd. Dessa överväganden,herr talman, fordrar alltså en samhällsekonomisk bedömning. Jaghar inte fått något riktigt svar på min fråga, huruvida leveranser av timmer äralt se som en förutsättning för oljeleveranser. Ärdet i klartext så attnorrmännen har helt fel i sin proposition? Där är det helt andra tongångar än idel svar som statsministern här kommer med. Den samhällsekonomiska nyttan av oljeavtalet tycker jag är alldelesuppenbar: den ökar vår leveranstrygghel. Man kan ju se pä situationen päoljemarknaden just . Händelserna i härlett lill all del praktiskttaget inte går alt köpa någon olja alls på den s. k. spoimarknaden. Då är delbra att ha långsiktiga avtal. Hade vi haft det här oljeavtalet,skulle vi ha kunnai köpa Nordsjöoljan fyra å billigare per fat änvad man kan göra på den öppna marknaden. När det sedan gäller virkesavtalet vet jag inlevilka källor i som hänvisar till. Jag kan barahänvisa lill den uppgörelse som jag själv varit med om atl träffa och som inleinnehåller någon som helst koppling mellan virkesavial och oljeavtal i annanmening än atl de träffades och då var en förutsättning för varandra.