prot · G209148 · 1978-12-31 00:00:00 — Manbör vidare enligt rapporten kunna kräva att - vid användningen iundervisningen -avsändaren tydligl anges på dylikt material. Man skulle ocksåkunna överväga att materialet märks "reklam". Enligtvad jag erfarit skall synpunkter på rapporten nu inhämtas från de nordiskaländerna genom bl, a. ett remissförfarande. Rapporten förväntas resultera i attett förslag till åtgärdsprogram läggs fram för det nordiska ministerrådet. Jaghar uppfattningen att de åtgärder som föreslås av utredningen bör övervägassnarast. Jag utgår från att och övriga berörda myndigheter noga följer utvecklingen på detta område och vid denfortsaua Nr 148 behandlingen av rapporten vidtar de åtgärder och framlägger de förslag som den kan föranledas av densamma, jy j: g-jg INGA (vpk): Jag ber allfå tacka för svaret, Iskolan finns de kommersiella intressena representerade på olika nivåer- i formav säljerbjudanden av t, ex, kurser och skoltröjor och i form av tryckt elleraudivisuellt material. Det är näringslivels branschorganisationer som stårbakom. Detta kommersiella material har stor påverkan på eleverna. Påinitiativ av nordiska ämbetsmannakommitlén har det gjorts en undersökning avhur mycket kommersiellt material som används i skolorna. Tre av fyra lärareanvänder detta material i de ämnen där konsumentfrågor behandlas. Materialet ärlill gratis, och det förklarar lill viss del den stora användningen. Elevernafår vid upprepade tillfällen ta del av en stor mängd kommersiellt material. Ochtrots alt så gott som alla intervjuade lärare anser att syftet med dettamaterial är att öka försäljningen, avstår hälften av lärarna från att ta upp endiskussion med eleverna om materialets kommersiella inriktning. Materialetanvänds alltså ulan okritiskt granskande som rent reklammaterial, och i dennaegenskap får det större effekt än mycket annat reklammaterial. Elevernauppfattar det nämligen som sanktionerat av skolan, och då det dessutom användsi en undervisningssituation blir effekten dubbelt effektiv, sett urförsäljarnas vinkel. Attanvända kommersiellt material i skolan utan att redogöra för vad det är försorts material tycker Jag är fel och mycket otillfredsställande eftersom skolanskall, som det heter, främja en undersökande och kritiskt värderandeinställning hos eleverna. Jaghar frågat vad hon tänker göra för alt förändra denna situation. Avsvaret som jag har fått framgår att hon inte är nöjd med situationen utan anseratt åtgärder "bör övervägas ". Men det är ingen garanti föratt reklamen i skolorna stoppas. Hon utgår från att ochandra myndigheter "följer utvecklingen", men det tycker jag interäcker. Jag hade hoppats på ett regeringsinitialiv för att stoppa reklamen iskolorna, när situationen i denna fråga nu ser ut som den gör. Och jag hadefrågat vilka åtgärder hon tänkte vidta för atl ändra påförhållandena. Något svar på den frågan harjag inte fått. Omanvändningen av reklam som läromedel i skolan Jag vill gärna hålla med om vad sade, att det som står irapporten om au hälften av lärarna inte hade gjort klart alt det ärreklammaterial som används, är en ganska oroande uppgift. När man i det enaeller andra sammanhanget i skolan använder reklammaterial, måste det ståfullkomligt klart för eleverna att materialet har denna karaktär. Mendet är också viktigt att eleverna i skolan fostras till att leva i en värld somtrots allt, vad vi än anser därom, är full av reklam. Det är då enligt min Omanvändningen av reklam som läromedel i skolan mening skolans uppgift attlära eleverna atl kritiskt granska produkter av reklamkaraktär. På så sätt kanskolan hjälpa eleverna alt stå emot trycket från allt del kommersiella materialsom de kommer att drabbas av när de lämnar skolan. Jagvill i delta sammanhang erinra om vad anförde i sitt förslagtill ny läroplan: Eleverna "kommer helt naturligt att arbeta med material som tillkommitföratt påverka och övertyga, Läraren kan rätta uppenbara sakfel ochtillföra försummade synpunkter. Eleverna skall emellertid beredas tillfälletill självständiga ställningstaganden i för dem vikliga frågor. Dettaförutsätter bl, a, att de möter och bedömer också sådana framställningar i text,ljud och bild, som främst uttrycker värderingar, Skolans uppgift är ocksåatt ge eleverna möjlighet att utan lärarens hjälp kontrollera sakuppgifter ochbedöma en framställnings eventuella tendens." På den punkten kan Jag heltstå bakom yttrande. Jagsade att Jag utgår från att och övriga berörda myndigheternoga följer utvecklingen och vidtar åtgärder. Jag har inhämtat attskolöverstyrelsen i hög grad beaktar dessa frågor och är beredd att vidtaåtgärder. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. INGA (vpk): förstår jag plötsligt ingenting. Först håller med om attdetta är oroande men säger sedan atl eftersom vi har den värid vi har måste vianvända reklam, även i skolorna. Hon godtar alltså att reklammaterial finns iskolan, och då har vi helt motsatt uppfattning. Jag trodde atl Jag skulle fåett klart avståndslagande från atl man använder reklam i skolans undervisning,men det har jag inte fått - tvärtom efter det senaste inlägget. Delsaknas bra och aktuella läroböcker i dessa ämnen. Del är därför situationen serut som den gör. Del var också anledningen lill att jag hade hoppats få ettuttalande från statsrådet där hon hade tryckt på, att vi måste framställaalternativt, icke-kommersiellt material. I Just dessa ämnen, som behandlarkonsumentfrågor, ärju del så viktigt. Vid framställningen av nytt,icke-kommersiellt material i dessa ämnen bör också elever och lärare medverka.Dessutom måste lärarna få en beredskap, så att de, om de i viss mån vid någottillfälle måste använda reklam, kan analysera och hantera detta material. Delär också mycket viktigt att man får reda på vem det är som skickar utmaterialet. Jag var fören tid sedan på ett elevrådssammanträde i en skola. Därhade man undervisning i hur man borstar tänderna, och då användes kommersielltmaterial från en branschorganisation - , Det användes helt naturligtutan att man talade om vad det var för material. Dethar i denna utredning kommit fram en provundersökning som visar attskolungdomar inle uppfattar någon skillnad mellan kommersiellt och icke-kommersielltmaterial eller andra läromedel. Jag tycker att delta är Nr 148 mycket allvariigt, och Jag hade hoppats på ett mer konkret ställningslagandei den denna fråga från regeringens sida. Jag kan inle finna att avståndet mellan våra ståndpunkter är så stortsom vill göra gällande. Jag har klart sagt ifrån att skolan, vidvarje användning av material som på något sätt kan betecknas som reklam, måstegöra klart för eleverna vad det är fråga om för slags material. Men Jag menarockså atl skolan inte kan avskärma sig från den värld den lever i. Elevernamåste tränas att bedöma sådant reklammaterial som de i olika sammanhang utsättsför redan som ungdomar och som de under sitt fortsatta liv i minst lika storutsträckning kommer att utsättas för inom arbetsliv och samhällsliv. Skolananvänder självfallet inte bara reklammaterial. Den använder också t, ex,Råd och Rön, Det är viktigt att vi får mer icke-kommersielltmaterial för en hel del av de frågor som exemplifierade. Men jagmenar alt man måste hålla fast vid skolans uppgift alt tränaeleverna i ett kritiskt granskande av det slags påverkan som reklamen utsätterdem för i samhället. Omanvändningen av reklam som läromedel i skolan INGA (vpk): vi skall använda reklam i skolan. Del ärju del mangör. Fm lar inte avstånd från det, och det är Jag väldigt besviken över. Treav fyra intervjuade lärare på högstadiet använder kommersiellt material isådana ämnen dar man behandlar konsumentfrågor, I vissa ämnen - hemkunskap ochekonomi - använder alla lärare reklammaterial. Även på mellanstadiet förekommerkommersiellt material. Jag tycker att delta är myckel otillfredsställande, ochJag hade hoppats pä ett avståndstagande från statsrådets sida och på åtgärderför all häva det nuvarande förhållandet. När det gäller just dessa ämnen, somär så viktiga för eleverna som kommande konsumenter i den kommersiella världsom vi lever i, hade jag troll all regeringen skulle ta allvariigare påförhållandena och uttala alt det behövs -som jag tycker helt naturligt -icke-kommersiella läromedel i dessa ämnen. Det är mycket angeläget att man meddel snaraste får alternativa ickekommersiella läromedel i just de här ämnena. Vi har, såvitt Jag förslår, ganska gott om icke-kommersiellt material.Del är tänkbart att det på vissa punkter kan behöva kompletteras, men det kanvi väl inte garna gå in på här. Jagvill fortfarande understryka att eleverna måste vänjas vid altkritiskt granska den information som de utsätts för i reklamsyfte. De måstealltså lära sig i skolan och få träning i atl genomskåda det reklambombarde- Omutvecklingen vid AB Glasverk mang som de utsätts för.Annars skulle skolan svika en mycket viktig uppgift, som gäller att fostraeleverna till kritiskt ställningstagande, INGALANTZ (vpk): Jag motsätter mig självfallet inte att eleverna får lära sig attkritiskt granska reklammaterial, men del får inte stå i motsats till att mantar fram icke-kommersiella läromedel och atl de används i skolans undervisningi de här ämnena. Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Omutvecklingen vid AB Glasverk ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för alt besvara ()dsn anmäldafråga, 1978/79:526, till industriministern, och anförde: har frågat industriministern vilka åtgärder regeringenavser att vidta med anledning av den senaste utvecklingen vid . Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är Jag som skall svara på frågan. Den18 besvarade jag en fråga i samma ämne som hade ställts av StigAlemyr, I milt svar meddelade Jag att styrelsen för hadebeslutat genomföra en rekonstruktionsplan, som skulle komma alt medföra enminskning av antalet anställda vid glasverkel. Jag framhöll att regeringenkände en stark oro över den negativa utvecklingen vid glasverket. Jag hadedärför i brev till ledningen för det franska företagel (S:t Gobain), som äger glasverket, begärt en redogörelse för de åtgärder somkommer atl vidtas för att ersätta bortfallet av arbetstillfällen i Emmabodakommun. Jaghar sedermera av den franska företagsledningen föll en muntlig redovisning ianslutning till de frågor som jag berörde i mitt brev. Företagsledningenframhöll att verksamheten i hade gått med betydande förluster och altdet för glasverkels fortlevnad var nödvändigt att genomföra enrekonstruktionsplan som på kort sikt kommer att medföra en minskning av antaletanställda. Man underströk dock alt S:t Gobain var fast beslutet att stanna kvarpå den svenska marknaden, och man var beredd att markera detta genom nyainvesteringar i så snart rekonstmktionsar-betet hade genomförts. Defranska representanterna förklarade sig också vara väl medvetna om sittsysselsättningsansvar och hänvisade till det arbete som pågick inom , som finansierades av del franska företaget och som hadetill uppgift all skaffa ersättningsindustrier till kommun. Det pågickett Ciiergiskt arbete för att finna lämpliga projekt, och man hade godaförhoppningar om att nå vissa resultat . Föregen del framhöll jag att den självfallet medtillfredsställelse noterat att det franska företaget beslutat sig för aUbibehålla och utveckla anläggningen i , förklarade jag dockatt de redovisade resultaten inte kunde anses vara tillräckliga medhänsyn till den unika sysselsätlningsutfäslelse som hade lämnats och med tankepå S;t Gobains stora resurser. Jag utgick därför från alt det franska företagetfortlöpande skulle redovisa vilka åtgärder som kommer att vidtas för atlersätta bortfallet i arbetstillfällen i , Jagräknar med att S:l Gobain kommer atl lämna en sådan redovisning för arbetet attskaffa ersättningsindustrier till kommunen. Glasverket kommer emellertid ocksåi framtiden att spela en avgörande roll för sysselsättningen. Därför är detutomordentligt viktigt att det bedrivs ett framåtsyftande utvecklingsarbeteinom glasverket. De anställda har visat ett stort intresse för detta genom attbilda en produklutvecklingsgrupp. Jag har haft överläggningar medsåväl denna grupp som med företagsledningen för att diskutera dessa frågor, ochjag utgår från atl företagets ägare på allt säu kommer att stödja dennabetydelsefulla verksamhet. Omutvecklingen vid AB Glasverk Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga. Delär nu fjärde gången jag frågar företrädare för den burmanbedömer situationen i och vilka åtgärder man är beredd att vidta föratl se lill att S:t Gobain uppfyller sina förpliktelser aU hållasysselsättningen vid glasverket på samma nivå som den hade , Jagkan med beklagande konstatera alt läget i Emmaboda-trots relativt optimistiskaslatsrådssvar genom de här två åren - oavbrutet försämrats. SedanJanuari 1978 har 111 anställda slutat på glasverkel, I -en direktör-haranställts, Ytteriigare flera 10-tal har varslats. Det betyder atl i företagetarbetar nu drygt 200färre personer än när S:t Gobain lämnade sitt löfte, Iett litet samhälle som betyder en sådan neddragning avsysselsättningen utomordentligt allvariiga problem. Varje statsråd jag harfrågat har svarat att man hoppas att det skall vända sig och att S:t Gobainskall leva upp till sina löften. Det har inte hänt någonting,och det händer faktiskt ingenting! Denoro som har präglat inle minst facket ökar, I praktiken har S:t Gobain intebara minskat produktionen utan också stoppat allt utvecklingsarbete. Det göratt man verkligen frågar sig: Planerar nu koncernledningen en nedläggning avhela verksamheten? Detgår nu inte längre att bara sitta och hoppas. Jag var tacksam för atlstatsrådet hade tagit direktkontakt med företaget och bett om preciseringar avvad man tänkte göra. har det praktiskt taget inte hänt någonting.Man praktiserar något slags uppehållande försvar. Jag har tidigare frågat: Skulle inte den viakontakterna i kunna ta direktkontakt med den franska regeringen, som juofta visat en påtagligt känslighet förde franska multinationella förelagens 2 protokoll 1978/79:148-149 Om utvecklingen vid AB Glasverk situationutomlands?Jagärså orolig för ut vecklingen i just nu att Jag vädjartill och kräver av arbetsmarknadsminislern alt nu på något sätt vidga kontakterna,inte bara med förelaget ulan också lill den franska regeringen. Del är nualldeles nödvändigt alt någonting positivt händer i . visar på att utvecklingen i varit negaliv under desenaste åren. Det harjag medgivit tidigare. Det har varit en mycket svårpåfrestning på del här förelaget. och jag är båda väl medvetna omalt det finns sakliga grunder till denna utveckling. Däremotär Jag inte beredd att hålla med om att ingenting har hänt. Jagtycker mig på goda grunder kunna påslå atl det har funnits en mycket hårdbevakning av det här företaget och dess koncernledning ända ned lill desskoncernkontor i . Den har inte bara skett via mig och regeringen ulanockså genom facket -Jag vill ge facket den erkänslan - som här har engageratsig på ett osedvanligt sätt genom atl driva på produktutvecklingen. Vikan konstatera att produktutvecklingsbolaget, trots förlusten på 20 milj. kr.föregående år, nu har satsat 5 milj. kr, och har kommit med en del projekt somkan leda till positiva resultat. Vid överläggningar direkt med företagsledningenharjag, som framgår av mitt svar, förklarat alljag tycker att detta ärotillräckligt i förhållande till de mycket anmärkningsvärda utfästelser somjust detta företag har gjort för sysselsättningen i . Men, ,låt oss ändå erkänna alt påtryckningarna - via de kanaler som vi har hafttillgång lill - på detta glasverk har varit myckel hårda. Medanledning av påslående om en oavbruten försämring vill jagframhålla att det på kolleklivsidan kan väntas en nyrekrytering efter.semestrarna detta år. Där tycks en viss vändning vara på gång. Orderingångenär f n, hygglig. Den fackliga rörelsen i har gjort utomordentligt storainsat-ser. Vi är helt överens på den punkten. Också kommunen har engagerat sigstarkt. Den har beställt en utredning hos Arbetslivscentrum, Jag harEmmabodarapporten i min hand, och slutsatserna i den är mycket oroande. Jaghar inte kritiserat regeringen för att den inte skulle vara intresserad av vadsom händer i , Jag har uttalat min tacksamhet över alt man har tagitkontakt med företaget. Men detta frågesvar liksom tidigare frågesvar slutar ien allmän from förhoppning. Man hoppas att utvecklingen skall vända. Så hardock inte skett. Inga tecken tyder på en vändning till det bättre i Emmaboda.Därför är min fråga till regeringen: Vilka åtgärder är regeringen beredd altvidta förutom samtalen med S:t Gobain? Det går inte att bara sitta och hoppasall det kommer positiva besked därifrån. man sitter och hoppasfinns det anledning räkna med att utvecklingen avsevärt Statsrådetreagerade inte på min begäran om en direktkontakt med den franska regeringenför att erinra om vilken vikt vi fäster vid utvecklingen av S:t Gobain i . Vi kommer att fortsätta bevakningen av företagsledningens agerande, isynnerhet dess ansträngningar att genom produktutveckling få fram alternativsysselsättning i . Det är det centrala. Jag tror att vi äröverens om delta. Sedan kan man fundera över vilka vägar som är de bästa attgå. Jag skall inle undanhålla kammaren att vi har haft funderingar på att genomdirekta kontakter med olika organ i ta upp diskussioner. Men del arensak som Jag tror all vi får överväga i ett annat rum än plenisal. Vitorde vara överens om alt rekonslruktionsplanen måste genomföras för alt fådetta företag på fötter. Del blir då en nedskärning på tjänstemannasidan men enoförändrad nivå i fråga om antalet kollektivanställda. Som Jag sade i minreplik kommer det också atl ske en nyrekrytering i fråga om kollektivanställda.Det innebär en viss vändning till det bättre, om de rapporter är riktiga somhar kommit in till . Vidarevill jag gärna, herr talman, peka på att det finns signaler om att åtminstonenågot av de projekt som produktutvecklingsbolaget arbetar med kan leda till etticke föraktligt antal nya arbetstillfällen, kanske 20-25 stycken. Om utvecklingen vid AB Glasverk Av det senaste inlägget finner Jag att Just nu är statsrådet mera optimistisk än i det skrivna svaret, som han läste upp tidigare. Jagnoterar del med tacksamhet. Jagär också lacksam för att det inte blir ett direkt nej på min begäran atleventuellt la upp kontakter av annat slag än de som har tagils-kontakter direkt med den franska regeringen. Jag hoppas all det skall blimöjligt för er alt göra det. Jagvill, herr talman, säga att vi skall naturligtvis inte från vår sidarikta onödig kritik mot den . Jag har sagt att jagär övertygad om atl statsrådet är personligen starkt engagerad i det härsammanhanget. Jag vill bara deklarera att vi från politikerhåll i länkommer atl intensivt följa ärendet, och vi kommer tillbaka igen, om det visarsig alt statsrådets optimism inte är grundad. Vi gör del tillsammans medkommunen och tillsammans med de fackliga organisationerna i , Överläggningenvar härmed slutad. Ombevarande av en svensk tillverkning av lantbrukstraktorer §7 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:176om åtgärder Jor att trygga tillgången på olja 1978/79:179 om åtgärder Jor atlsäkra tillgången på olja och har i interpellationer frågat mig om deåtgärder regeringen avser vidta för att trygga tillgången på olja. På grund avutlandsresa harjag inte haft möjlighet all besvara interpellalionerna inomföreskriven tid. Svar kommer att lämnas . § 8 Ombevarande av en svensk tillverkning av lantbrukstraktorer HandelsministernHÄDAR erhöll ordet för att besvara (/nc//cv;srs(s)den20aprilanmälda fråga, 1978/79:507 till jordbruksministern, och anförde: har frågat jordbruksministern om han anser det förjordbrukets vidkommande från försörjningsberedskapssynpunkt angelägel altbevara en svensk tillverkning av lantbrukslraktorer. Frågan har överlämnatstill mig för besvarande, Försvarsutskotiethar under vårriksdagen behandlat en motion (1978/ 79:1786) av m,fl, rörande samma fråga, 1 motionen erinrades om alt del endatraktortillverkande företagel i landet planerar att inleda samarbete med ettfinskt förelag, I planerna, anförde motionärerna, ingår uppenbarligen atl ivart fall huvuddelen av tillverkningen skall föras över till ,Motionärerna anförde att denna utveckling borde prövas från beredskapssynpunkt,både för det civila och för det militära försvaret, och föreslog att riksdagenhos regeringen skulle begära en sådan prövning, Försvarsutskotiet anfördei sitt belänkande (FöU 1978/79:21): "Utskottetanser att del är viktigt med en god beredskap i fråga om maskiner och redskapsom berörs i motionen. Viktigare än förmågan att nytillverka är resurserna förreparationer och tillgången på reservdelar inom landet. Utskottet har inhämtatalt berörda myndigheler följer utvecklingen och förutsätter atl myndigheternavid behov vidtar eller föreslår åtgärder för att en tillräckligförsörjningsberedskap skall upprätthållas. Någon särskild prövning av det slagmotionärerna föreslår vill utskottet inte förorda. Motionen 1786 böravslås." Riksdagenbeslutade i enlighet med utskottets hemställan (rskr 1978/ 79:237), Föregendel instämmer Jag i bedömning att försörjningsberedskapen i dettaavseende främst är beroende av resurserna för reparation och tillgången påreservdelar. Jag har därför inle funnit skäl att föreslå regeringen alt vidtasärskilda åtgärder för atl bibehålla tillverkningskapaciteten i fråga omtraktorer. Jag ber att få lacka handelsministern för svaret på min fråga. Jag ärväl medveten om den motion handelsministern hänvisar till ochförsvarsutskottets och ställningslagande till den, Iutskottets betänkande över motionen anser man det viktigt med en god beredskapi fråga om bl, a, traktorer. Utskottet hade, som handelsministern harnämnt, inhämtat att berörda myndigheler följer utvecklingen och förutsatte attmyndigheterna "vid behov vidtar eller föreslår åtgärder för att entillräcklig försörjningsberedskap skall upprätthållas". Jaggör nu den bedömningen efter det att Jag en längre lid har följt diskussionernakring BM:s intentioner i dessa sammanhang, alt det föreligger enöverhängande risk för alt vi för våra behov när det gäller traktorer kommer attbli helt hänvisade till den tillverkning som sker i andra länder. Efter vad somnumera är känt är man på Valmet icke beredd alt tillsammans med BM bildadet tidigare tänkta komponentbolaget. Detta förhållande kan innebära alt ävenkomponenitillverkningen är på väg bort från , Jagär medveten om att det kan vara nödvändigt. Ja önskvärt atl svenska företagsamverkar med företag i andra länder för att bredda underiaget för sinaprodukter. Men denna samverkan fårju inte bli så ensidigt inriktad atl vi pågrund av snävt företagsekonomiska bedömningar gör oss av med en produktion somvi måste ha tillgång till om vi skall klara oss hyggligt exempelvis i enavspärrningssilualion. Jag utgår dessutom ifrån alt Jordbruksministern skulleha svarat att det även i fredslid är angeläget att vi har tillgång tillsvensktillverkade traktorer anpassade till våra speciella markförhållanden. SåvälJag som de fackliga organisationerna på arbetar- och tjänstemannasidan harvarnat Jordbruksministern för den utveckling som är på gång och uppmanat honomatt bevaka Jordbrukets intressen i dessa sammanhang. Det var därför Jag ställdemin fråga till jordbruksministern. Nuhar handelsministern svarat på hela regeringens vägnar på min fråga. Företagetkommer uppenbariigen att vända sig lill regeringen för att få sanktion för detavtal man eventuellt kan komma att träffa. Minfråga blir då: Kommer regeringen alt sanktionera ett avtal som skulle kunna fålill konsekvens att i fortsättningen icke kommer alt ha någon egentillverkning av traktorer inom landet? Om bevarande av en svensk tillverkning av lantbrukstraktorer