prot · G209120 · 1978-12-31 00:00:00 — Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då OveNordstrandh begärde röslräkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat; Kaminarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposiiionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels moiionen nr 740 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposiiion; Den som vill att kammarenbifaller utbildningsutskottets l\emställan i belänkandel nr 25 punklen1 mom. 20 röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 740 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä EvaHjelmström begärde röslräkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 276 Nej - 14 Anslagtill högskola och forskning Proposilionergavspä bifall lill dels utskottels hemslällan, dels motionen nr 740 av . i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Mom. 22 och 23 Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa moment hemställt. Proposilionergavspä bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1354 av RolfHageloch AlfLövenborg i moisvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägandeja besvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkier hemställt. Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels molionerna nr 623 av EvaHjelmslröm och samt nr 911 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan EvaHjelmslröm begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Densom vill atl kammaren bifaller ulbildningsuiskoitets hemställan i belänkandel nr 25 punkten8 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 623 av och IngaLantz saml nr 911 av och . Anslagtill högskola och forskning Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparai. Denna omröslning gav följande resultat: Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemslällan, dels motionert nr 452 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoieringsproposiiion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottels hemställan i betänkandet nr 25 punklen8 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 452 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä EvaHjelmslröm begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 276 Nej - 13 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemslällt. Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Mom. 4 och 5 Proposiiioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemslällan med den ändring däri som föranleddes avbifall lill motionen nr 624 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill alt kammarenbifaller ulbildningsuiskoitets hemslällan i belänkandel nr 25 punklen13 mom. 4 och 5 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemslällan med den ändring däri som föranleds av bifalllill motionen nr 624 av m. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Då begärde röslräkning verkställdesvotering med omröslningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 277 Nej - 11 Anslagtill lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. § 18 Anslag till lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. betänkande 1978/79:27 med anledning av proposilionen1978/79:100 såviti gäller anslag lill lokalt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m. m. jämte motioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkter. Underden gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffande samtligapunkier i belänkandet. I del följande redovisas endast de punkter, vidvilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punklen1 (Lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet m. Regeringen hade iproposilionen 1978/79:100 bil. 12 () efterföredragning av statsrådet under punkten C 3 (s. 275-276)föreslagit atl till Lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet m. m.för /80 anvisa etl reservationsanslag av . Idella sammanhang hade behandlats moiionen 1978/79:1370 av Hans Nyhage m. (m), vari yrkais att beslutade alt försöksverksamheten rörandelokalt/regionalt utvecklingsarbete och samverkan mellan forsknings-ochutvecklingsarbete (FoU) och fortbildning skulle utvidgas atl bedrivas av tiolänsskolnämnder, all lill Lokallutvecklingsarbete inom skolväsendet m. m. för budgeiårei 1979/80 anvisa ettreservationsanslag av , au till Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendet för /80 anvisa eu med . reducerat reservationsanslag av . Anslagtid lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. atlriksdagen med bifall lill proposilionen 1978/79:100 och med avslag på motionen1978/79:1370, yrkandena 1 och 2, lill Lokall utvecklingsarbete inomskolväsendel m. m. för /80 anvisade etl reservationsanslag av750 . 1.beträffande utvidgning av försöksverksamheten av Hans Nyhage (m) och GunnarBiörck i (m) som ansett all utskottet bort hemställa atlriksdagen med anledningav propositionen 1978/79:100och med bifall till motionen1978/79:1370, yrkandena 1 och 2, till Lokalt utvecklingsarbete inomskolväsendet m. m. för /80 anvisade etl reservationsanslag av I500 . Punklen 3 (Stöd förproduktion av läromedel) Regeringen hade underpunkten C 5 (s. 280-281) föreslagit alt medge att förhandsbesked omstatsbidrag till stöd för produktion av läromedel fick lämnas i enlighet medvad som förordats i proposilionen, till Stöd förproduktion avläromedel /80 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1978/79:1302av (apk) och (apk), vari såvitt nu var i fråga yrkatsall anivsade ett anslag av . lill framställning avpunkiskriftsböcker(del av motionens yrkande, som i övrigi behandlades avkulturutskottet), 1978/79:1329 av förste vice talmannen () och i (c), 1978/79:1387 av m.fl. (vpk), variyrkais all beslutade alt hemställa hos regeringen omåtgärder för förstatligande av läromedelsproduktionen, i första hand EsselteStudium, att hemställa hos regeringenatt tillsätta en utredning om formerna för att öka användarnas inflytande överläromedlens tillblivelse, anskaffande och användande saml om hur i deltaavseende dialogen mellan de i skolan verksamma och företrädare för hem,arbetsliv och samhällsliv skulle kunna vitaliseras, saml 1978/79:1634 av (apk) och (apk), vari såvitt nu var i fråga yrkais alt hos regeringen begärdeall elt statligt läromedelsförlag inrättades (yrkandet 3). 1. atlriksdagen belräffande medel till framställning av punktskriflsböcker skulle bifalla propositionen 1978/79:100 och avslå moiionen 1978/79:1302 i denna del, all belräffande medellill produklion av undervisningsfilm skulle bifålla propositionen 1978/79:100och avslå motionen 1978/79:1329, yrkandet 1 i denna del, att belräffandebeslut om bidrag lill undervisningsfilm skulle avslå moiionen 1978/79:1329,yrkandel 2, alt belräffandesvensk versionering av ulländsk film skulle avslå motionen 1978/79:1329,yrkandet 3, att medgav atlförhandlingsbesked om statsbidrag lill stöd för produktion av läromedel ficklämnas i enlighet med vad som förordals i proposilionen 1978/79:100, alt belräffandemedelsanvisningen med bifall lill proposilionen 1978/79:100 samt med avslag påmolionerna 1978/79:1302 i denna del och 1978/79:1329, yrkandel 1 i denna del,lill Stöd för produklion av läromedel för /80 anvisade ettreservationsanslag av , att beträffandeförstatligande av läromedelsproduktionen skulle avslå moiionen 1978/79:1387,yrkandel 1, att beträffandeanvändarnas inflytande över läromedlens tillblivelse m. m. skulle avslåmoiionen 1978/79:1387, yrkandet 2, au beträffandeinrättande av elt statligt läromedelsförlag skulle avslå motionen 1978/79:1634,yrkandel 3. Anslagtill lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. Punklen5 (Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet) Regeringen hadeunderpunkten C 7(s. 286-290) föreslagit atl till Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendet för budgeiårei 1979/80 anvisa eltreservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats moiionen1978/79:1370 av Hans Nyhage m. fl. (m), vari såvitt nu var i fråga yrkais altriksdagen beslutade atl lill Pedagogiskt utvecklingsarbete inom /80 anvisa ett med . (yrkandel 3). att med bifall lill propositionen1978/79:100 och med avslag pä moiionen 1978/79:1370, yrkandet 3, till Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendet för /80 anvisade ettreservationsanslag av . 2.av Hans Nyhage (m)och i (m)som-vid bifall til reservationennr 1 - ansett att ulskollel bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1978/79:100 och med bifall tillmotionen 1978/79:1370, yrkandet 3, lill Pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet för /80 anvisade etl reservationsanslag av . utvecklingsarbete ""'""' (Fortbildning m. inom skolväsendet Regeringen hade under punkten C 8 (s. 290-299) föreslagit alt till m. m. Fortbildning m. m. /80 anvisa etl reservationsanslag av I detta sammanhang hadebehandlats motionerna 1978/79:629av m. fl. (s), vari såviti nu var i fråga yrkats atl somsin mening gav regeringen lill känna vad som i motionen anförts om upprättandetav en plan dels för atl snabbare genomföra personallagsutbildningen medanledning av SIA-reformen än vad som gällde, dels för atl successivt ökafortbildningen i naturorienierande ämnen (yrkandet 2), 1978/79:1362 av EricKrönmark (m) och 1978/79:1840 av Kari-ErikStrömberg (fp). att belräffandepersonallagsutbildning och fortbildning i naturorienierande ämnen skulle avslåmoiionen 1978/79:629, yrkandel 2, att beträffandefortbildning av skolläkare skulle avslå motionen 1978/79:1840, att belräffandelärarfortbildning i totalförsvarsfrågor skulle avslå moiionen 1978/79:1362, atl lill Fortbildningm. m. /80 anvisade etl reservationsanslag av . 3.beträffande plan för alt successivt öka fortbildningen i naturorienierandeämnen av , , , , , och (samtliga s) som ansett altutskottet under 1 bort hemställa altriksdagen belräffande personallagsutbildning och fortbildning avnatur-orienterande ämnen med bifall till motionen 1978/79:629, yrkandet 2, somsin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. Punkten7 (Bidrag lill studie- och yrkesorientering m. Regeringen hade underpunkten C 9 (s. 299-303) föreslagit att lill Bidrag lill studie- ochyrkesorientering m. m. för /80 anvisa etl förslagsanslag av . 1 detta sammanhang hadebehandlals molionerna 1978/79:630 av . (s), vari yrkais au skulle besluta att lill Bidrag tillstudie- och yrkesorientering m. m. anvisa ett i förhållande till regeringensförslag med . förhöjt förslagsanslag av . atl fördelasi enlighet med vad som anförts i moiionen, som sin mening ge regeringenlill känna vad som i motionen anförts om arbetsgivarrepresentation i de lokalaoch regionala planeringsråden för samverkan mellan skola och arbetsliv, och 1978/79:1899av m. fl. (c). atl med bifall tillpropositionen 1978/79:100 och med avslag på motionen 1978/79:630, yrkandel 1,till Bidrag lill studie- och yrkesorientering m. m. för /80anvisade elt förslagsanslag av , att beträffandetolkningen av bestämmelserna om planeringsråden med bifall till proposilionen1978/79:100 skulle avslå moiionen 1978/79:630, yrkandel 2, all belräffandeändring av beslämmelserna om planeringsråd skulle avslå motionen 1978/79:1899. FöOande tvä reservationer hade avgivits av StigAlemyr, , , , , och (samtliga s): 4. beträffande medel lill flera grundbelopp, varireservanterna ansett atl utskottet under 1 bort hemställa atlriksdagen med anledning av proposilionen 1978/79:100 och med bifall tillmotionen 1978/79:630, yrkandel 1, lill Bidrag till studie- och yrkesorienteringm. m. för /80 anvisade etl förslagsanslag av , 5. belräffande tolkningen av beslämmelserna omplaneringsräden, vari reservanterna ansett att utskottet under 2 bort hemställa auriksdagen med avslag på proposilionen 1978/79:100 och med bifall till moiionen1978/79:630, yrkandet 2, som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört. Anslagtill lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. Till ulbildningsuiskoitets betänkande nr 27 är fogade någrareservationer från socialdemokraterna. Jag skall något kommentera dessa. SIA-reformensmöjligheter prövas för första gängen under innevarande läsår. I många skolorhar man lokalt påbörjat intressanta och lovvärda försök i reformens anda. Etl viktigt inslag iSIA-reformen är den utbildning av personallag från varje Anslagtill lokalf utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. rektorsområde som harpåbörjats. Enligt vad vi erfarit har fortbildningen medfört att ettkonstruktivt förnyelsearbete har inletts på mänga skolor. Intresset hos denberörda personalen för alt genomgå fortbildningen är också stort.Skolöverstyrelsen har i anslagsframställning för budgeiårei 1979/80 framhållitviklen av att personallagsutbildningen genomförs än under de tioår som nuvarande planering bygger pä. AnslagetFortbildning m. m. (C 8. ) har emellertid enligl våruppfattning förbisetls i regeringens budgetförslag. Den uppräkning som ägt rumläcker inle ens de automatiskt ökande kostnader som är förknippade mednuvarande verksamhet. Dessutom anger föredraganden atl fortbildning inom detnaturvetenskapliga områdei skall prioriteras, vilket vi instämmer i. I självaverket kommer fortbildningen av skolans personal att minska nästa budgetär.Vilken annan fortbildning som då måste beskäras framgår dock inle avbudgetpropositionen. Socialdemokraternafäster stor vikt vid personalens fortbildning som etl medel atl stimuleraförnyelsearbetet i skolan. Lärarnas kunskaper och färdigheter är av stor betydelseockså för arbetsmiljön i skolan. Enligtvår mening är det också viktigt att behovet av fortbildning i naturorienierandeämnen och i barns och ungdomars begreppsbildning på delta område uppmärksammasoch resulterar i konkreta åtgärder. Pä samma sätt som vi har föreslagit en planför atl snabbare genomföra personallagsutbildning anser vi att en motsvarandeplan bör upprättas för alt successivt öka fortbildningsutbudel på delta område. Uranslaget Bidrag till studie- och yrkesorientering m. m. (C 9. )utgår bidrag lill försöksverksamhet med studie- och yrkesorientering samtlokala och regionala planeringsråd för samverkan mellan skola och arbetsliv(SSA-räd). Olikaundersökningar vjsar all mänga elever är osäkra i avgångsklass.Den kärva arbeismarknaden för ungdomar har naluriiglvis medverkat till störtesvårigheter för dem som efter önskar arbeta i stället för austudera. En stor grupp ungdomar behöver särskild hjälp och stimulans för attsamhällets erbjudandert om utbildning, arbeie eller praktik skall uppfattas sommeningsfulla allernaliv efler . Deålgärder som satts in inom både utbildningsområdet och arbetsmarknadsområdetkan för mänga ungdomar också innebära alt alternativen ter sig svåröverskådligaoch därmed försvårar valen. Det är en angelägen uppgift för studie- ochyrkesorientering alt medverka lill att dessa åtgärder för den enskildaindividen kan kombineras lill ett sammanhängande studieprogram. Iövergången mellan grundskola och gymnasieskola eller arbetsliv spelar studie-och yrkesorienteringen en stor roll. Genom all tillräcklig lid kan ges varjeindivid kan valen bli bättre underbyggda. Studie- och yrkesorienteringen harockså en viktig uppgift atl fylla när det gäller alt motverka traditionellakönsrollsmönster. Den blir också särskilt viktig för ungdomar med någon form avhandikapp. För invandrarungdom kan sludie-och yrkesorienteringen ge ökadekunskaper om olika studiemöjligheter och om förhållanden påarbetsmarknaden som för andra ungdomar är självklara. Studie- ochyrkesorienteringen i skolan saml den uppsökande studie- och yrkesorienteringenär enligt vår mening viktiga delar i samhällets ålgärder för att underlättaungdomarnas fortsalta studier eller inträde på arbetsmarknaden. Etlgrundläggande drag i den nuvarande utvecklingen pä skolans område är ettfördjupat samspel mellan skolan och arbetslivet. framhålls i riksdagensSI A-beslut. Ansvarel för denna utveckling faller bl. a. pä skolans studie- ochyrkesorientering. Vi vill här peka på atl uppgifter som t. ex. uppföOnirtg avelever till utbildning, arbeie eller praktik, gruppvägledning, modifieradintagning samt arbeislivsorientering i olika former genom alla stadier m. m.tillkommit . Det är därför socialdemokraternasuppfattning all verksamheten behöver tillföras ökade resurser. Föratt man särskilt i slörre kommuner skall kunna förstärka elevernas möjlighetertill studie- och yrkesorientering bör antalet grundbelopp för studie- ochyrkesorientering ökas. Betydandeinsatser görs av de lokala planeringsråden, SSA-råden, för att närmagrundskolan, gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen lillarbetslivet. Inte minsl gäller della i fråga om alt planera den praktiskayrkesorienteringen, olika formeravpraktik,anpassadstudiegångsamt fackligmedverkan i skolans undervisning om arbetsmarknad och arbetsliv. Detankommerockså på SSA-råden att uppmärksamma utbildning som är föriagd ulanförgymnasieskolan i form av inbyggd utbildning, föreiagsuibildning ochlärlingsutbildning. Råden föOer också den uppsökande studie- ochyrkesorienteringen, vilket är ett viktigt inslag i samhällets åtgärder i syfteatt erbjuda alla ungdomar arbete, utbildning eller praktik. Enliglvår mening spelar SSA-råden en mycket betydelsefull roll som kontaktorganmellan skolan och arbetslivet. Den arbetsbelastning som fallit pä råden kundeknappast förutses vid deras tillkomst. Under hand har denna ökat kraftigt,vilket bl. a. sammanhänger med silualionen på arbetsmarknaden förungdomsgrupper. I många kommuner har handläggningen av dessa frågor blivit enhuvuduppgift för SSA-råden. Det finns slora risker atl råden på grund avbristande resurser tvingas avstå från andra väsentliga arbetsuppgifter. Irtförartdetav SSA-råden ingick ursprungligen i den socialdemokratiska regeringensproposition om skolans inre arbeie. beslut pä grundval av dennaproposition omfattade också införandet av regionala planeringsråd i varje län.Den borgeriiga regeringen fullföOde emellertid inte detta beslut utan föreslogendasl ett begränsat genomförande av reformen. Med anledning av regeringensförslag har socialdemokraterna motionerat om att riksdagensbeslut bör fullföOas. uttalade att organisationen medregionala planeringsråd snarasi bör byggas ut. Ibudgetpropositionen föreslär nu regeringen en viss utbyggnad av verksamhetenmed regionala planeringsråd. Några motiv för att utesluta vissa regionerredovisas inte. Anslagtill lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. Anslagtill lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. Socialdemokraternasuppfattning om behovet av att införa regionala planeringsråd i samtliga länframfördes också i moiionen med anledning av proposilionen om ålgärder molungdomsarbetslöshet. I propositionen anförde föredraganden atl i de lokalaplaneringsräden bör "också diskuteras hur behovet av prakiikplatser skallkunna tillgodoses och hur platserna bör fördelas på ortens/regionensarbetsmarknad". Vi framhöll dä au det inle var möjligl alt klarapraklikplalsfrågorna enbari på grundval av arbetsmarknadssituationen i denenskilda kommunen. De regionala planeringsråden är nödvändiga för atlföredragandens uttalanden skall kunna tillgodoses. Viföreslår att de regionala planeringsråden införs i hela landet nästa läsår. Fördella krävs ytteriigare tio grundbelopp uiöver regeringens förslag, vilketmotsvarar 1 milj. kr. Representationeni SSA-råden är också föremål för diskussion. Socialdemokraterna anser alt dentolkning av fattade beslut rörande de lokala och regionala rådenssammansättning som gjorts av SÖ är tillfredsställande. Den innebär atl manutgår från vilka organisationer på arbetslagar- och arbetsgivarsidan som äravtalssluiande parter. 1 skrivelse till regeringen ullalar SÖbl. a. alt "under hela utvecklingsarbetet har parterna varit överens omalt de avtalssluiande organisationerna pä arbetsmarknaden bör varaförslagsgivande vid tillsättning av ledamöter i SSA-råden". 1likhet med SÖ anser vi atl del bör vara möjligl för sådana grupper att kommaöverens med om arbetsgivarsidans representation.Vilken organisation som skall företräda arbetsgivarna i SSA-råden bör såledesvara en intern fråga för dessa på samma sätt som det förhäller sig påarbetstagarsidan. Vi anser all åtgärder härutöver inte är nödvändiga. Riksdagenbör som sin mening ge regeringen lill känna vad som här anförts omarbetsgivarrepresentationen i lokala och regionala planeringsråd. Jag yrkar härmed bifall lill de socialdemokraliska reservationerna 3,4 och 5 samt i övrigi bifall lill utskottets hemställan. INGA (vpk); Det är regering och riksdag som fastställer de ulbildningspoliiiskamålen, men det är läromedelsföreiagen som i mycket får svara för utbildningensinriktning,eftersom läromedlen haren utomordentligt styrande effekt påundervisningen, såväl när del gäller planering och innehåll som när det gällerdert melodiska uppläggningen av undervisningen. Vpkanser att samhällets inflytande över läromedlen måste garanteras och föreslårett förstatligande, i första hand av Esseltekoncernen. 1avstyrkandet av motion 1387 hänvisar ulbildningsuiskotlel lill den ulredningsom arbetar inom läromedelsområdet. Och del tyckerjag är bra. Men ulskollelborde dra helt andra slutsatser av denna utrednings publiceradebetänkande än att avstyrka vpk-motionen. I delbelänkandel om produktions- ochkonkurrensförhällandena på läromedelsmarknaden redovisar ulredningen just defakta som bl. a. ligger lill grund för vår motion och som redovisas tidigare imoiioner från vpk. Denhelt övervägande delen av de läromedel som används inom gmnd-skolan,gymnasieskolan och högskolan framställs, marknadsförs och distribueras iprivat regi. Monopoltendenserna är tydliga inom delta område. Det heter pä s.205 i utredningens delbetänkande: "Belräffande konkurrens- ochmarknadsförhållanden kan vissa utmärkande drag på läromedelsmarknadenkonstateras. Produktionen är koncentrerad till elt fåtal slörre producenter ien sådan utsträckning alt marknaden kan betraktas som oligopol." Delskäl som mänga gånger anförts här i kammaren mol ett förstatligande -nämligenatt man vill ha konkurrens - föreligger inle längre. Läromedlen produceras iallt högre grad av några få förelag. Också priskonkurtensen är saU ur spel.Koncentrationen är myckel stor. En SPK-utredning redovisar au de fem störstaförelagen svarar för av läromedlen. Det största företagel, som är ,har av den totala försäyningen. Utvecklingenmol ökad koncentration pä läromedelsmarknaden blir ännu mer tydlig om manstuderar försäljningsutvecklingen . De fem störstaföretagen svarade 1976 för av läro-medelsförsäOningen. Upphandlingensker lill i 277 kommuner genom s. k. central upphandling. Delfinns med andra ord ett mycket litet utrymme för lärare och elever all bestämmavad för slags undervisningsmateriel man vill använda sig av. Detheler i ulredningen: "Kommunerna har strävanden att samordna och förenklainköpsrutinerna på olika sätt. a. begränsas i flera kommuner lärarnasmöjligheler all fritt väOa sina läromedel genom det förval som upprättandet avkommunala läromedelsförteckningar innebär." Prisernapä läromedel har ökat lavinartat . Under perioden 1970-1976ökade priserna . Det är läromedlen inom som kostar mest.Ulredningen redovisar atl det köps läromedel för 793 milj. kr.