prot · G20961 · 1978-12-31 00:00:00 — Jaghemställer om bifall till motionen 152 samt till det yrkande som utdelats lillkammarens ledamöter och som lyder: atlriksdagen med avslag på motionerna 1978/79:57 och 1978/79:121 beslutar antaföljande uttalande: Elt tungt vägande skäl vid införandet av högskolereformenvar alt bryta den sociala snedrekryteringen och även ge arbetare och lägretjänstemän möjlighet all della i kurser på det s. k. fria området. Det ärväsentligt all dessa gmpper både för möjlighet all delta i och för inflytandeöver utformning och innehåll i högskoleundervisningen. Därför delar interiksdagen utskottets mening atl det fria tillträdet lill vissa utbildningar ihögskolan skall avskaffas. I stället bordet fria området utvidgas och följasupp av reformer av bl. a. det studiesociala stödet för att vidga arbetares ochlägre tjänstemäns möjligheter all della i högskoleundervisningen. Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan Herrlalman!En majoritel i utbildningsutskottet föreslår med anledning av två motioner,enfrån och en från socialdemokraterna,alt beslutet om fritt tillträdelill vissa utbildningar i högskolan skall upphöra all gälla. Jagunderslrykeratl det är fråga om två motioner, efiersom del av den debatt sompågått under senare lid och kanske delvis av vad som antytts under dennadiskussion verkar som om del inle har uppmärksammats all också socialdemokraternahar väckt en motion i detta ämne. Detfria området omfattas av tre allmänna utbildningslinjer och etl antal enstakakurser. Större delen av högskolan är således redan spärrad. Man glömmer ocksåbort i debatten att det inom del fria området redan flnns en begränsning,eftersom etl visst antal studerande skall anmäla sig till en utbildning somutbjudils med fritt tillträde för atl denna utbildning skall komma till stånd.Del är ell viktigt konstaterande. En gräns är satt: Om inle tillräckligt mångaanmält sig när anmälningsliden gått ul, så kan de inle med säkerhet räkna medalt fö just den utbildningen. Några hundraprocentiga garantier för den enskildeatl fö den utbildning vederbörande i första hand söker till finns alltså inle. Delfria området finns företrädesvis vid de stora universiteten, och ell bevarandeav detta torde medföra svårigheter förde mindre högskolorna. När del gällerderas utveckling i linje med högskolebeslut, så råder del inga delademeningar. Det handlar ju ytterst om en fördelning av resurser. Centernhade i samband med riksdagsbeslutet angående den nya högskolan denuppfattningen all vi måsle se lill atl de nya högskolorna fick resurser i denutsträckning att de kunde komma i gång ordentligt; en uppfattning som vinaturligtvis fortfarande har. Vi kunde inle acceptera en automatik, där pengarskulle ticka ut i takt med sluderandetillslrömningen. Det var bl. a. dessaförulsältningar som gällde i utgångslägel vid förhandlingarna mellan de tredåvarande regeringspartierna , som här har åberopat.Resultatet av den kompromiss som följde var alt ett visst fritt tillträde lillhögskolan skulle finnas också i fortsättningen men med de begränsningar som jagför något ögonblick sedan pekade på. Härvid skulle gälla speciella regleravseende främst anslagstilldelningen. Delhar visat sig atl systemet fungerat dåligt. Del är alla berörda ense om. Manhar ofta åberopat att siuderandeopinionen var enig på den punkien och kritisktill del förslag som utskoiismajoritelen här lägger. Visst är studerandeopinionenkritisk, men den är inle enig. Där finns de som representerarstuderandeorganisationerna som har samma uppfattning som den som utskollsmajoriielenföreträder. Siuderandeopinionen är delad såväl mellan olika högskolor som inomen och samma högskola. En del uttalanden går i den riktningen all de anser attdel viktigaste inle är all lill varje pris försvara del fria området och slippaförändringarna, ulan alt del viktigaste är atl upprätthålla nivån och säkra denframlida kompetensen. En förändring av det fria tillträdet borde också medföraelt ökat intresse alt fö klarare gränsdragningar mellan t. ex. vad som skallligga inom folkbildningen och vad som skall bjudas ulinom högskolan. Alla som sysslar med de här frågorna vet att det finns problemoch all vi fortfarande famlar efter gränsdragningar för all på bästa sättutnyttja de samlade resurser som finns. Frånandra håll inom sluderandevärlden säger man klart ifrån all man är angelägen omatt slå vakt om de mindre högskolorna. Dessa fakta bör balansera denstuderandeopinion som finns i övrigt. Genom all de högskolor som har del friaområdet endast har föll kostnadstäckning för lärariöneroch ingenting annat, såhar utbildningens kvalitet kommit i fara. Mankan vidare notera atl del inom högskolans övriga delar finns åtskilligkapacitet som är outnyttjad. Det finns många platser obesatta på allmännaspärrade linjer, medan det är överbelagt på vissa enstaka kurser med fritttillträde, kurser vars innehåll ligger nära delar av en linje där alltsåplatser finns disponibla. Åtskilliga ungdomsstuderande väljer nu en enstakakurs där fritt tillträde råder, även om de avser all välja en längre utbildningdär en spärrad linje vore elt fullgou alternativ - en linje där del alltsåfinns ledig kapacitet. Om man i stället valde en sådan linje som har sammainnehåll och där det också finns lediga platser, så skulle man minska trycketpå enstaka kurser som i större utsträckning kunde slå till de vuxenstuderandesförfogande, för vilka kortare utbildningar ligger närmare lill. Den nya gruppsom högskolan nu vänder sig lill skulle härigenom få ökade möjligheter. Det harsagts i debatten atl cenlerns förslag skulle medföra en försämring för dessagrupper. Behörighetsreglerna för tillträde lill högskolan berörsinle vare sig i förslag eller i utskoltsmajoritetens. Vihar vidare konstaterat, vilket också UHÄ har gjort, att del fria området harmedfört all ulbyggnadsorterna fåll svårigheter atl hävda sig, tendenserfinns i den riktningen. Detta kan vi från vårt parti inte acceptera, inle minstsom del i dessa orter finns etl relativt sett stort anlal vuxenstuderande, 1samband med högskolebeslulel 1975 gjordes flera undersökningar avhögskolestuderandefrekvensen pä olika håll i landet. De gav klara besked om attju längre bort från universitetsorterna man kom, desto lägre var frekvensen ifråga om dem som hade möjlighet att studera vid universitet och högskolor. Detär alltså bara all konstatera all systemet med det fria området föttkonsekvenser som gör en ändring nödvändig. Vi var på del klara med della redani våras och aktualiserade då under hand en översyn, och inom regeringen kom vifram till alt en sådan skulle tillsättas. Efiersom kom in påden här frågan finner jag anledning alt belysa den något närmare -jag hadeannars inte tänkt göra det. Enarbetsgrupp tillsattes för att göra översynen, men den trädde aldrig ifunktion, utan vi fick beskedel - åtminstone uppfattade vi del så - all denöversyn vi var eniga om inte längre var aktuell. Under den lid som sedan hargått har vi på grund av all alltför många oroväckande faktorer började infinnasig fött belägg för all del är nödvändigt alt vi lar steget fullt ut ochföreslår de förändringar som har framförts i vår motion. Om sedan JörgenUllenhag vill kalla della för en översyn av tekniken eller för en ändradprincip för han Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan själv avgöra med ledningav vad jag här har svarat. Vi såg tillträdesbesläm-melsensomen kompletteringtill beslut-del har vi framfört tidigare och del vidhåller vi.Dessutom innebär inle ulskotlsmajoritetens förslag, som är identiskt med detsom framförts i cenlermolionen, någon total spärr. Del står nämligen klart ochtydligt atl del lill regionstyrelsernas förfogande skall ställas ell visstbelopp, elt belopp som är avsett all fungera som en buffert. Det belopp somskulle bli aktuellt enligl vårt förslag, dvs. kr., motsvarande 1-2miljoner per region, är större än del som regeringen nu ansett sig ha utrymmeför när det gäller alt kompensera för det fria tillträdet. Jag beklagar alltsåall den översyn som vi var överens om inte kom lill stånd. Idebatten låter del som om utskottet föreslår ändring av hela högskolan. Manskall ha klart för sig all större delen av högskolan redan är spärrad. Vadutskollet nu föreslår är helt enkelt etl system där de samlade resursernautnyttjas på bästa sätt, där angelägna allmänna utbildningslinjer inteförsvagas, där utbildningens kvalitet inle kommer i fara, där de studerandesönskemål självfallet skall tillgodoses oavsett varde bor någonstans,även omdetta inte för alla i varje situation kan ske . För vem kan f ö.sådana garantier ställas ut? Hur många grundskoleelever för inle både sillförsta- och andrahandsval avvisat och tvingas ta andra utbildningsplatser somde kanske från början inte alls hade tänkt sig? Jagvill också bara helt kort notera att i en skrivelsehar sagt alt man tycker det är fel all stimulera utbildningar for vilka detinte finns någon arbetsmarknad när de studerande kommer ut därifrån. Jag måslesäga alt som princip, och allra helst i ell kärvt ekonomiskt budgetläge, finnsdet verkligen anledning att se upp. Detta gäller siaisfinansielll men också förden enskilde studeranden. 1reservationen talas det om atl en tolalspärr införs i och med altulskotlsmajoritetens förslag vinner gehör. Jag har redan erinrat om atl så ickeär fallet. Det kan inte vara det, efiersom majoritetens förslag innebärallvitill förfogande ställer vissa resurser som utskottet anser delangeläget all göra, för atl en viss flexibilitet skall finnas och för all selill alt den studerandes intressen så långt möjligt tillgodoses. Denextraresurs vi föreslår hävdar sig alltså väl,enligl min mening, med dettilläggsanslag som regeringen i denna proposition föreslår, nämligen drygt 6miljoner. Man skall kanske i della sammanhang erinra om alt högskolornatillsammans hade begärt 22 miljoner för att täcka dessa merkostnader. Ingetparti, del vill jag gärna säga, utöver vpk har yrkat på högre belopp, av denenkla anledningen att budgetläget inte tillåter delta. Jag vill med detta, herrtalman, yrka bifall till regeringens förslag. JÖRGENULLENHAG (fp) kort genmäle: säger att huvuddelen av all högskoleutbildning ärspärrad. Men då vill jag gärna tillägga alt den del som är fri, i den mening vinu diskuterar, är myckel betydande. Jag sade i mitt första inlägg att del rörsig om drygt 32 000 årsstudieplatser, och det innebär att det är avsevärt mångafier individer som berörs av den fria sektorn. Det är alltså inte fråga om ellobetydligt område, det vill jag med kraft understryka. Närdel gäller de nya orterna, så omfattas de också av den fria sektorn. Denuppmärksamme läsaren av utbildningsutskottets belänkande och proposilionenfinner ju alt det tillförs medel även till de nya orterna just för den friasektorn. Jagvill också bestämt hävda att detta som och socialdemokraternaförespråkar självfallet innebär en försämring för just de nya grupper somhögskolan vänder sig till. vet en individ som tillhör den gruppen all omhan eller hon har uppnått en viss behörighetsnivå, om han eller hon fårytterligare nio kamrater inom en utbildning som erbjuds som fri, då har manockså plats. Del är klart all det är en utomordentligt slor trygghet för dessamänniskor att vela detta. Här blir det nu en förändring som innebär atl man, ide flesta fall, med betygen som främsta merit konkurrerar med andra om enutbildningsplats. Del är just del som är den stora principiella skillnadenmellan oss. ClaesElmstedt frågar varför inle arbetsgruppen trädde i kraft. Ja, vi fick sombekant en regeringskris denna höst, och det var anledningen lill alt den inteträdde i kraft. har arbetsgruppen breddals och har kallats lill sitt förstasammanträde. Men i utskottet fanns det två linjer: det varer linje och det varvår linje, som innebar ja till principen och en översyn av tekniken. Det hadevarit myckel lätt för er från sida alt ansluta er, om det vartekniken del var fråga om. undrar varför man inte talar så mycket om densocialdemokratiska molionen. Det finns en sådan, det är riktigt. Men delanmärkningsvärda ärju atl del nu också finns en centermolion - och förra gångenvi diskuterade dessa frågor stod vi gemensamt och försvarade den fria sektornmot socialdemokraterna. Del är då inle så konstigt atl det är cenlermolionensom har uppmärksammats. Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan (vpk) kortgenmäle: Låt mig börja där slutade. log upp detfaktum all har skrivit och sagt alt det är fel atl stimulera människorlill att läsa på vissa utbildningslinjer när del inle finns jobb då de kommerul. Del är väl bara alt konstatera, alt så länge vi har planlöshelen i ekonominoch så länge vi inte har några styrmedel för ekonomin, hur länge skall man dåkunna garantera någon ell jobb när man kommer ul? Inle minskar en tolalspärr avutbildningen verkningarna av planlösheten i ekonomin! Sedanuppehöll sig väldigt länge vid del förhållandet alt också den s.k. fria sektorn är begränsad, atl man måsie vara minst tio stycken inom resp.utbildningsgrupp. Men undvek alt ta upp den verkligt begränsandefaktorn, nämligen pengarna. Det är dem det til sy vende og sidst kommer an påoch som lill en del har lett lill att systemet har fungerat dåligt. Jag kaninstämma i all det finns annat som har inneburit att del inte har fungeratsärskilt bra. Som exempel kan jag nämna del enkla faktum alt Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan man, när man sätter uppvackra målsättningar, inte är beredd alt följa dem -som jag nämnde i miltinledningsanförande - genom ett demokratiskt iniagningsförfarande, genom altverkligen ge de studerande själva möjlighet all bekosta sina studier, dvs.avsevärt höja studiemedlen och förbättra dem. Så länge man inle är beredd atlvidta dessa åtgärder kommer de här vackra målsättningarna all förblimålsättningar och inle uppfyllas i praktiken. Detäretl faktum att det nu kommer alt bli svårare förde nya grupperna, förexempelvis en fackligt intresserad, att studera arbetsliv och annat viduniversiteten. Vidareuppehöll sig väldigt myckel vid vad de studerande vill och inlevill, men det var enbart spekulationer. I del sammanhanget måste gjort en logisk kullerbytta. Han sade all del på de nya orterna finns storagrupper av vuxenstuderande. Och det är naturligtvis positivt att man dåinrättat högskoleutbildningar på dessa orter, men jag förstår inte hur entolalspärr på något sätt skulle göra del lättare för dem att studera. Del varnämligen til syvende och sidst vad kom fram lill! () kortgenmäle: Jag vill börja med atl säga alt jag aldrig har nonchalerat omfattningenav del fria området. Jag har inle sagt all del är obetydligt ulan bara atlstörre delen av högskolan redan är spärrad. Det var ell konstaterande som jaggjorde. Sedankan man naturiigtvis beklaga att del inte finns ekonomiskt utrymme atl förinnevarande budgetår ge de pengar som har begärts. Det konstaterar vi i dehandlingar som föreligger, och del är bara kommunisterna somanser sig ha del ekonomiska utrymme som behövs. Vihar pläderat förden konstruktion av del friaområdei som gäller, men jag sadevid upprepade tillfällen i den senaste debatten i den här frågan - -all det finns anledning atl se upp. Jag sade också, att om verkningarna av dethär systemet skulle tendera all gå i den riktningen all del skulle inge oro -då måste vi naturligtvis titta på det hela och göra en ordentlig översyn. Delvar den översynen vi krävde, och vi kom också överens om all denskulle ulföras, men den kom tyvärr aldrig till stånd. begärlitet väl myckel när han väntar sig all vi -efter atl ha varit med om denbehandlingen - skall ansluta oss lill den reservalion som ochmoderaterna fogal lill det här betänkandet. Vi hade ju begärt översyn i förvägoch inte fåll den. All vi sedan plötsligt skulle slälla in oss i ledet är väländå mycket begärt! Hurförbättras då förhållandena för de nya grupper som jag och många andra hartalat om, om vi inför det här systemet?-Del hela handlar ju om ett bättreutnyttjande av de samlade resurserna. Del finns outnyttjad kapacitet vid främstde större universiteten. Om det går alt få till stånd en ordning där dessaresurser utnyttjas bättre måsle det väl i rimlighetens namn bli ökademöjligheter sammantaget! Och bör de nya högskoleorterna komma med i bildenpå etl mer markant sätt än de kanske skulle ha gjort annars. () kortgenmäle: När det gäller pengarna vill jag gärna peka på all del är inte så atldel inle har tillförts några nya resurser eller kommer atl tillföras nyaresurser. Del har skett avsevärda prutningar, del är rikligt, men de nyahögskolorna häri stort sett blivit myckel väl tillgodosedda, och de prutningarsom har skett har framför allt ägt rum på de stora universiteten. Totalt settföreslås nu att omkring 6 milj. kr. skall tillskjutas del fria området, och detfinns medel till regeringens disposition som gör all vi kommer upp i en summaav i runda lal 9 milj. kr., som kommer all tillföras det fria området. Vihar, som flera här understrukit, varit helt överens om au godla det förslag somregeringen har lämnat, och del är just del förslag som jag redogjorde för.Jag skall gärna erkänna alt vid förra tillfället, när vi diskuterade den härfrågan, bäddade för-omjag får uttrycka det litet vanvördigt - enåtergång till den socialdemokratiska famnen, men fortfarande försvarade ändåClaes Elmstedt vid del tillfället principen om den fria sektorn. Det är på denpunkten som det har inträffat en viktig skillnad - föreslår atlman skall avskaffa den fria sektorn. Fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: har fortfarande inte svarat på de frågor som jag ställdeinledningsvis om vad som skall ske för dem som studerar på dispens och hur detkommer att gå exempelvis för dem som avbrutit sina studier för atl vara ute ochjobba men sedan vill ta upp dem igen. De frågorna ställdes här utanförriksdagshuset, och jag tycker fortfarande att vi kan kräva svar på dem. ClaesElmstedt hävdade alt det finns outnyttjade resurser, främst vid de storauniversiteten, och om de utnyttjades bättre skulle man kunna satsa på de mindreorterna. Det må så vara, även om jag betvivlar atl det verkligen är riktigt.Men på vilket sätt innebär en tolalspärr att resurserna kommer att utnyttjasbättre? Det har inte svarat på. Ochresonemanget omkring de nya grupperna hallar fortfarande betänkligt. Det ärett faktum att loialspärren kommer atl drabba dem i första hand. CLAESELMSTEDT (c) kort genmäle: Herrlalman!Jörgen säger all jag bäddade för en återgång till densocialdemokratiska famnen. Det må stå för honom när han gör den definitionen. Vadjag gjorde vid del tillfället var helt enkelt alt jag erkände atl det finnsuppenbara svagheter i systemet. Jag tycker att det hade varit klädsamt om flerahade erkänt detta. Det är inget fel att erkänna att ett system som man harmedverkat lill inte fungerar tillfredsställande och förklara atl man är bereddall Slälla upp på att göra förändringar, förhoppningsvis till det bättre. Aujag försvarade överenskommelsen vid debatten är en självklarhet - dengällde ju. Del är ingenting alt notera, för del är självklart alt man Fril t tillträde till vissa utbildningar i högskolan skall försvara enöverenskommelse, men jag sade också att den har sådana brister alt det måstegöras en översyn. Det har vi alltså bett all få göra, som jag tidigare påpekat,och någon ytteriigare historieskrivning behövs inte. Resultatet föreligger iställningstagandena . LARSGUSTAFSSON (s): fattades det grundläggande riksdagsbeslutet omhögskolereformen. En del av det beslutet rörde dimensioneringen. Del kanske kanvara skäl att mot bakgrund av vissa pressdebatter konstatera någonling ominnebörden i beslutet: Bådearbetsmarknadens behov och individernas efterfrågan måste ligga lill grund för högskoleutbildningens planering. Planeringen utifrånarbetsmarknadsbedömningar skulle gälla breda sektorer av yrkeslivet, och inomplaneringsramarna för dessa breda sektorer skulle individernas efterfrågantillmätas stor vikt. Planeringen skulle geförulsätlningar för utbyggnad på nya orter, dvs. utanför de dåvarande universitetsorterna. Planeringen skulle säkra enutveckling av utbildningsutbudet i , , och , dvs.de nyare universiteten och de dåvarande universitetsfilialerna. Dettainnebar alt förnyelsen av utbildningsutbudet på de äldre universi-lelsoriernafinge ske inom ramen för elt studerandeantal som i ston sen inte översteg vad U68 en gång räknade med. Planeringenskulle ske under största möjliga hänsyntagande till tendenser i individernas samlade efterfrågan och vidare efter hur denna efterfrågan fördelade sig på orter, läroanstalter och utbildningsområden. Motden bakgrunden ansåg sig centerpartister och socialdemokrater iutbildningsutskottet kunna godta etl system med lokala planeringsramar ochmedelsanvisning för varje budgetår med karaktär av resursramar för de olikahögskolemyndigheterna. InomH 75, den centrala organisationskommittén för högskolereformen, utarbetadesåren närmare förslag lill lag och förordning m. m. i enlighet med riktlinjernai riksdagsbeslut. H 75 avlämnade sitt förslag . Denborgeriiga trepartiregeringen, som tillträdde efter valet ,ändrade på just förslaget om planeringsramar och förordade en s. k. fri sektor,i huvudsak inom de gamla traditionella universitelsämnena. Vi anmälde frånsocialdemokratiskt håll reservation mot förslaget. Vi ansåg nämligen atl detstred mot en av grundtankarna beslut, nämligen att individernasefterfrågan, arbetslivets behov och begränsningen av tillgängliga resurserskall spela samma roll över hela högskolefäliei. Vi vann då inget gehör forvårt förslag. Vihar senare, , yrkat på ändring av beslutet , meninte heller då vann vi gehör för vår ståndpunkt. Utvecklingenunderden tid som gått har gett oss rätt i kritiken mot det s. k. fria området. Delgår inle längre atl krypa undan med hänvisningar lill inkörningssvårigheter.Själva konstruktionen - del ansåg vi från början - var först och främstprincipiellt stötande, men den har dessutom visat sig vara praktiskt oformligoch beräkningsmässigl nästan omöjlig. Redanhösten 1977 kom del första beslutet om tilläggsmedel för det s. k. friaområdet. Högskoleenheterna begärde ca 26,5 milj. kr., regionstyrelsernatillstyrkte ca 21 milj. kr. UHÄ tillstyrkte ca 18 milj. kr. och regeringenföreslog drygt 12 milj. kr. Innevarandehöst har samma behandlingsmönsier upprepats, kan man säga, med tilläggsanslagtill del s. k. fria området. Högskolorna har begärt ca 22 milj. kr.,regionslyrelserna har tillstyrkt ca 21 milj. kr. och UHÄ har tillstyrkt ca 16,8milj. Regeringen föreslår nu ca 6,4 milj. kr. , lika litet som hösten1977, kunde någon från departementet förklara skillnaderna i bedömningen avbehovet. Enkort parentes bara! kommunisterna yrkar nu här som enda partiall en summa på 16,8 milj, kr. Man kan ju undra varför deinle yrkar på 22 milj. kr.-det ärju det belopp som man har begärl ute påhögskolorna. Skulle de ha varit riktigt konsekventa på vpk-kanten, borde de välha tagit till den högsta summan - man brukar sällan ha några hämningar när delgäller ekonomin på det hållet. Omman ulgår från alt högskolorna har gjort alla de ompriorileringar som ärmöjliga och att de gjort hederiiga beräkningar av det då kvarstående behovet-vilket jag tror att de har gjort - borde ju regeringen egentligen bifalladeras äskanden. - För om man skall leva upp lill de stolta deklarationerna omell s. k. fritt område, så får del ju inte hämmas av all man behöver vägaresurserna lill detta mot andra behov, ulan då är det ju bara all lillordnaresurserna. Men så skedde inte hösten 1977-det vet vi-och så har inte skett nu helleri förslaget . Man kan ju fråga sig vad del beror på. Ja,antingen tror man inte på hederligheten i högskolornas beräkningar eller ocksåanser man dem inte kompetenta atl beräkna medel. Ofta brukar annars företrädareför och moderater betona atl "dom där ute i verksamheten vetbäst, dom ska man lyssna på". Det tycks i varje fall inte gälla del s. k.fria området.