prot · G20988 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:88 §1 Justerades protokollet för den 8 innevarande månad. §2 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:137om en samordning inom det rekrcaiionspolitiska området iii. Herrlalman!Jag hade för avsiki all besvara inierpellalion 1978/79:137 av RolfRämgård, men är förhindrad all molta svarel. Enliglöverenskommelse skall jag besvara inlerpellationen . § 3 Om differentieradeavgifter på svinproduktion Jordbruksminisiern erhöll ordet för aubesvara ]den 19januari anmälda inierpellalion,1978/79:133,och anförde: har frågal mig vilka åtgärder jag avser au vidla föralt beslut om differentierade avgifter på svinproduklion skall kunnagenomföras ulan onödigt dröjsmål. Enliglriksdagens beslui om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken skall en slyrning avanimalieproduktionens uibyggnad ske genom att differentierade avgifter las utinom fläsk- och äggproduklionen när prislryckande överskott föreligger. 1proposilionen 1977/78:154 om reglering av priserna på jordbruksprodukterbehandlades den skiss lill ell avgiftssystem för slyrning av animalieproduktionensuibyggnad som jordbruksnämnden redovisai. 1 proposilionen uttalades all nämndenborde bedriva arbetet så, atl avgift om möjligl kunde böria las ut den 1januari 1979, Jordbruksnämndenhar infört en differentierad avgift inom äggproduklionen frän den 1 januari1979, Arbetet med detla system fick förtur på grund av det besvärandeexportöverskoliei pä ägg, I vad gäller fläsk har del av olika skäl visal sigsvårt all finna ett syslem som kan fungera effektivt. Exportläget för fläsk harinle heller varit besvärande. Exportavgift togs således ut under andra halvåret1978 medan exportbidragen var relativt låga. Regeringenanser all del är angelägel all arbelei med all la fram ell effektivt fungerandesystem bedrivs skyndsamt, så atl etl sådanl system kan böria tillämpas vidprislryckande överskott. Herrlalman!Jag lackar för svarel-även om jag lycker alt det är oklart och egentligen inteär ett svar på min fråga. Svaret innehöll ingenting om vilka åtgärderjordbruksministern ämnar vidla för alt skyndsamt fä fram syslemel, och del varmin fråga, Somjagframhöll redan i interpellationen är det inle en acceptabel silualion all säläng lid förflyter mellan riksdagsbeslul och förslag frän myndigheten, i detlafall jordbruksnämnden. Omde nya riktlinjerna för jordbrukspolitiken, med salsning på familjelanlbrukel,skall kunna fullföljas, är det nödvändigl att hindra en fortsatt koncentrationav fläskproduklionen till ell fölal mycket stora enheter. Dennatidsutdräkl förklaras av myndigheten med stora administrativasvårigheier-ochdeikanså vara. Men det förenligt min mening inte innebära allriksdagens beslut sätts ur spel. Sä stora kan rimligen inle svårigheterna vara.Större och mer komplicerade system än della har sett dagens ljus både idepartement och i ämbetsverk. Jag ifrågasätter nalurliglvis inle myndighetensvilja och ambition atl fö fram elt syslem -jag känner den alltför väl för allgöra elt sådanl ifrågasättande. Men jag ifrågasätter i vad mån konsumentdelegationensprincipiella syn på differentierade avgifter har verkat, och ävenfortsättningsvis verkar, fördröjande på del förslag som låter vänta pä sig. 1det särskilda yttrandet från konsumentdelegationen angående differentieradeproduklionsavgifter säger nämligen delegalionen följande: "Liksomvid lidigare tillfallen då difTerentierad produklionsavgift har varit aktuellvill konsumentdelegationen även nu framhålla att den i princip är avvisandetill sådana avgiftssystem, eftersom de i första hand drabbar den effektivaproduktionen och därmed för negaliva följder för rationaliserings-utvecklingenoch konsumentpriserna. Generellt verkande prisändringar bör vara det främstastyrmedlet för produkiionen." Jagmenar att delta är ell märkligt uttalande. Har fattal ett beslut, ja,dä har även konsumentdelegationen au anpassa sig lill beslut.Delegalionen skall rimligen inte bedriva ett arbele som tar avstånd frånriksdagsbeslutet. Dä har den illa förstått sin uppgift! Ännu märkligare blirdella yttrande när man vet au regeringen närstående ledamöter är med ikonsumentdelegationen, ledamöler som dessutom i egenskap av riksdagsmän harbiträtt beslutet om de differentierade avgifterna. Denlänga lidsutdräklen, konsumentdelegationens yttrande och alt regeringen intehar reagerat på den långa lidsutdräklen har gjort all allt fler böriat undra omregeringen över huvud taget avser atl med kraft följa upp della riksdagsbeslul. Nuhar jordbruksministern i denna speciella fråga svaral att regeringenämnar göra det, och det är bra, men ulan annan tidsangivelse än all syslemelskall vara färdigl när ell pristryckande överskoll flnns. Jaglycker inle att del är lillräckligi. Skall beslut om jordbrukspolitikenmed inriktning på familjejordbruket fullföljas, måste alla de ålgärder vidtassom gör familjejordbruket möjligl. Dä fär man inte sitta och vänta på förslageller ett prislryckande överskott. Det är rimligt att de 0//7 differentierade avgifter på svin-produktion 0/77hälsoriskenia vid användning av fenoxisyror människor som i dagfortsätter au bygga ul sina stora fläskproduklionsan-läggningar för vela vad dehar alt vänta sig i fråga om avgifter. Det är ocksä rimligt alt familjejordbrukarnafär vela om de kan förvänla sig nägon del av denna produklion. Därför är delönskvärt all jordbruksminisiern förklararatl han ämnar se lill atl ell förslagföreligger som kan, om så behövs, träda i kraft under della halvår. Fårjag också be jordbruksminisiern om ell förtydligande av den mening i svarel somlyder: "Exportavgifi logs således ul medanexportbidragen var relativt låga," Vad menas mer exakt med den meningen? Jag vill bara på nyll erinra om all jordbruksnämnden enligl det senasieriksdagsbeslutet i denna fräga skulle bedriva arbetel så, alt en avgift ommöjligl skulle kunna tas ul från , Del direklivel harjordbruksnämnden följt och har från det dalumel börial la ul differentieradeavgifter inom äggproduklionen. Eftersom vi f n, har etl besvärandeexportöverskoll på ägg har del arbeiet priorilerals. Närdel gäller avgiftssystemet för fläsk har del hittillsvarande dröjsmålet intevarit av sådan art all del enligl min mening kan sägas slå i strid medriksdagsbeslutet ANDERSDAHLGREN (c): Får jag då erinra jordbruksminisiern om all direkliven gällde bådefläsk och ägg och atl del bara är i del ena avseendei som dessa följts, Överiäggningenvar härmed slulad. § 4 Omhälsoriskerna vid användning av fenoxisyror JordbruksministernERIC erhöll ordel för atl besvara ic) den 2 februarianmälda inierpellalion. 1978/79:138. och anförde: har frågal migom jag är beredd all lämna en utförligredogörelse för regeringens och ansvariga myndigheters uppfattning i fråga omhälsorisker vid användningen av fenoxisyror. Vidare har frågatvilka åtgärder regeringen avser vidta med anledning av de för mänga människororoande rapporterna om bekämpningsmedels skadlig-het Användningenav fenoxisyror liksom användningen av andra bekämpningsmedel faller inomlagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varor. För all fö användas måsle ellbekämpningsmedel vara registrerat hos produklkonlrollnämnden. Vid sinbedömning av regislreringsansökan för ell medel skall nämnden göra en allsidigbedömning av ämnets hälso- och miljöeffek- Om nya fakla om ellmedels egenskaper kommer fram kan nämnden besluta all dra in regislreringen avell ämne. Närdet gäller fenoxisyror vill jag särskilt framhålla följande. pågår f n. en grundlig genomgäng och ulvärderingav lillgängligl material rörande fenoxisyrornas hälso- och miljörisker. a.granskas den i inlerpellationen nämnda undersökningen rörande läkemedletklofibral. Beträffande denna undersökning villjag nämna all den rör palienler.som intagit stora mängder av läkemedlet Resultaten är därförinte ulan vidare lillämpbara på förhållandena när del gäller användning avfenoxisyror för bekämpningsändamål. En annan undersökning av belydelse vidbedömningen av fenoxisyrornas effekler är den ulredning som presenterades ihösias och som rörde skogs- och sågverksarbetare som hanterat stora mängderfenoxisyror och klorfenoler. Inte heller i della fall är resultaten direkllillämpbara pä dagens förhållanden, då undersökningen i huvudsak rörde preparatsom är förbjudna. För atl ytterligare belysa fenoxisyrornas eventuellaeffekler har nämnden därför tagit iniliaiiv lill en undersökning avjordbruksarbelaresom i sitt arbele kommit i nära kontakt med fenoxisyror.Undersökningen är en parallell och ett komplement lill den nämndaundersökningen, som gjordes i . Produklkonlrollnämndenkommer, när den nämnda ulvärderingen är klar, alt på nytt pröva frågan omanvändningen av fenoxisyror. Nämndens slällningslagande förväntas ske undervåren 1979, dvs. innan några nya besprutningar är aktuella. Jagvill understryka alt regeringen noga följer de undersökningar om effekterna avolika bekämpningsmedel som fortlöpande redovisas. Del bör emellertid varaproduklkonlrollnämnden som i försia hand prövar vilka åtgärder som behövervidtas som etl resultat av dessa undersökningar. 0/7?hälsoriskerna vid användning avjenoxisyivr Jag ber atl fö tacka jordbruksminisiern för svaret på mininterpellation. Frågan om användning av kemiska medel i samhället aren av destora frågorna, och den kommer också all bli en av de stora samhällsfrågornaunder kommande år. Det är bl. a. hälso- och miljöriskerna som är anledningentill della. Detvar under den jordbrukspolitiska deballen på 1960-lalel som giflan-vändningensatte fart pä allvar. Kraven på en effeklivisering av jordbruksproduktionenskärptes av den dåvarande socialdemokraliska regeringen. Syftei var all ökaproduktionen per enhet, atl möjliggöra en minskning av åkerarealen och anlalelsysselsatta inom jordbruket och all därmed möjliggöra en sänkning av prisernapå livsmedel, både lill producenter och till konsumenter. Efterhand har det kommil alll fler larmrapporter om atl bekämpningsmedel ärfarliga. förbjöds fenoxisyran 2,4,5-T, eftersom den hade en förorening,dioxin, som är Slarki cancerframkallande. Och har man inte kunnatvara helt säker på all inle också själva fenoxisyrorna kunde varacancerframkallande. Nr 88 Därför var del forskningsresultat som framkom iden WHO-undersökning Fredaeenden "" ''''' ' "'''""rpellation ganska intressant. 16 fphmari 1979 läkemedlet klofibral, som innehåller fenoxisyror, hade cancerframkallande Omhälsoriskerna " jordbruksministern atl dessa resullal inleulan vidare är vid användnina lillämpbarapä förhållandena när det gäller bekämpningsmedel, och del är av fenoxisvror naturiiglvisriktigt Men jag skulle vilja fräga pä vilket sätl man kan säga att resultaten inte ärlillämpbara. Hur kan man bedöma mängderna närdet gäller de läkemedel som las inoch de preparat som många kanske orädda och ofta slarviga jordbrukare ochlantarbetare har föll i sig under hanteringen av preparatet för kanske 10-15 ärsedan? Irorjag att medvetandet om de här ämnenas skadlighet är ganska utbrett, mennär man i böan pä 1960-lalet använde dessa preparat uppfattades de av mängajordbrukare och lantarbetare som tämligen oförargliga ämnen som man kundehantera utan nämnvärd hänsyn till skyddsmedel. Enannan fråga somjag log upp i min inlerpellation är frågan om den oro sommänniskor känner. Lika väl som när det gällt andra arbelsmiljöproblem är detnalurliglvis här angelägel au människor, som fär en känsla av oro på grund avatt ämnen de kommil i beröring med är farliga, måsle fö en chans au stilla denoron genom exempelvis läkarundersökningar. Jag vill fråga jordbruksministern omregeringen är beredd -om del visar sig atl yllerligare faror är förknippade medfenoxisyror - alt erbjuda jordbrukare, lantarbetare och andra människor som harkommit i konlakl med de här preparaten återkommande hälsokontroller. Slutligenvill jag uttrycka min tillfredsställelse över atl man gör nya och utvidgadeundersökningar bland de människor jag har nämnt här. Del är synnerligenangeläget atl resullal kommer fram före nästa sprutsäsong, såsomjordbruksministern säger i sitt svar. Del är självklart atl hälsokontroll bland människor som kan bedömas havarit utsatta för särskilda risker bör komma lill stånd i samlliga fall där mananser det motiverat. Självfallet måsle della även gälla de nya rön beiräffandebekämpningsmedel som kommer fram fortlöpande. Närdel sedan gäller regeringens allmänna inslällning lill användningen av kemiskabekämpningsmedel vill jag framhålla atl vår strävan självfallet måste vara atlminska användningen av dessa medel. Regeringen har därför lagil initiativ föratl fö till stånd en sådan utveckling. Forskningsmedel satsas bl. a. för atlutveckla alternativa meioder, mekaniska och biologiska, och ökade resurser gestill förädling av mol sjukdomar och skadedjur resistenta växtsorter. Jag är medvelen om attdella arbete tar lid. Vi kommer därför även i framtiden,åtminstoneunderen ,att vara beroendeav kemiska medel för alt upprätthålla enhög produklion i jord- och skogsbruket Kravel pä en 156 hög produktion för emellertid inle innebära alt människor och miljöutsätts för oacceptabla risker.Det är därför angeläget atl vi även i fortsättningen bedriver en omfattandeforsknings- och undersökningsverksamhet när del gäller de kemiska medlenshälso- och miljöeffekter. Utvärderingar av sädana undersökningar mästefortlöpande göras av ansvariga myndigheier. I detla fall är del, som jagtidigare har nämnt, i försia hand produklkonlrollnämnden som med sin lillgånglill expertis och sin breda sammansättning har möjlighel all göra bedömningar ide här frågorna. Herrlalman!Del är glädjande att höra alt jordbruksministern haren positiv inslällning lillde här frågorna och till frågan om forskning beiräffande andrabrukningsmetoder, som skulle möjliggöra minskad användning av bekämpningsmedel. Detär kanske ändå sä alt vi pä grund av den polilik som har förts i del här landetunder en 20-ärsperiod har blivit mer beroende av kemiska bekämpningsmedel änvi skulle ha kunnat vara. Vi kan alltså inle, precis som jordbruksminisiernsade, snabbt byta till något annat syslem. Men vi fär ändå inle-där vill jag tafasta på några ord i jordbmksminislerns senasie anförande - använda preparatsom kan anses fariiga. Det kan alltså hända att det blir nödvändigl alt frånsamhällels sida vidla åtgärder föratt minska eller förbjuda viss användning avkemiska preparat Del får då en omedelbar inverkan på jordbruksproduktionensvolym, och vi har alltså pä kort sikt inte möjlighet all kompensera det medandra metoder. Dettamåste fö effekter pä livsmedelspriserna eller på jordbrukarnas inkomster, ochhär vill jag fråga jordbruksministern: regeringen beredd alt i elt sådanthär fall se till alt slaten för svara för de eventuella kostnader somuppkommer, så att inle jordbrukets utövare ensamma för bära den fördyring avproduktionen som ett förbud mot bekämpningsmedel i det här fallet skulleinnebära? Herrlalman!Delar ulan ivivel så, som säger, att det ioch för sig slårmycket viktiga önskemål mol varandra: ä ena sidan önskemålet om en effektivproduklion, å andra sidan önskemålei om elt starkt skydd mol miljö- ochhälsorisker. Därvidlag måsle självfallet avvägningar göras, och vi prioriterarfrån regeringens sida slarki önskemålei att skydda människor och miljö förrisker. 0/7?hälsoriskerna vid användning av fenoxisyror Ja, vi är lydligen helt överens om alt man måste skydda människornafrån dessa risker. Men jag tog också upp en annan fråga, nämligen denekonomiska aspeklen för de människor som använder de akluella preparaten ochsom har blivit beroende av dem för sin inkomst, dvs. Pä vilkelsätl kan man skydda jordbmkarna frän del inkomstbortfall som en minskning avanvändningen av kemiska preparat skulle innebära? 12 protokoll 1978/79:83-88 0/7?personalpolitiken inom sjukvårdssektorn Frågan om prissättningen då del gäller jordbrukels produkter liggerknappasi inom ramen för den här inlerpellalionsdebatlen. Vi har ett system därjordbruksnämnden efter överläggningar med konsumentdelegationen ochföreträdare för jordbrukets representanter lägger fram förslag omprissättningen beträffande jordbrukets produkier, och den ordningen fär visjälvfallet behålla. Jag kan kanske hålla med om all frågan om prissättningen rörandejordbrukels produkier inle ligger inom ramen för denna debatt Men naturiiglvisfinns det ända ett samband, eftersom samhället ocksä har ett inlresse av allgöra jordbrukare inlresserade av all begränsa giftanvändningen. Man mäste haen uppfattning om utvecklingen pä del området, och från den synpunkten hade elluualande i della avseende frän jordbruksministern varit välkommet. Överläggningenvar härmed slulad. § 5 Ompersonalpolitiken inom sjukvårdssektorn erhöll ordet förau besvara (vpk) den 19januari anmälda interpellation, 1978/79:132, lill statsrådet , ochanförde: har frågat statsrådet om hon nu ärberedd att ta upp viersonalproblemen inom hela sjukvårdssektorn och tainitiativ till att tillräckliga utbildningsresurser ställs lill förfogande. Arbeietinom regeringen är så fördelat att del ärjag som skall svara päinlerpellationen. Hälso-och sjukvården har i delta land byggts ut myckel snabbi under de senastedecennierna. Detla är elt led i den välfärdspolitik som alla politiska partierhar varit och är ense om. har utbildningen för berördapersonalgrupper byggts ut kraftigt. I själva verkei har denna utbyggnad i mängafall varit en direkl förutsättning för en fortsatt expansion av värden. Del haribland gälll atl pä kort lid utbilda personal för bestämda och ganskaavgränsade arbeisuppgifter. Samhällelhar satsat stora resurser på att steg för steg vidga utbildningskapaciteteninom vårdområdet För en del personalgrupper kan vi nu se atl dessaansträngningar givit resullal. Inom andra har vi fortfarande sådan brist påpersonal att ulbildningen måste ökas. I årets budgetproposition harjag därförbeträffande högskolan förordat atl antalet ulbildningsvägar inom juslvårdområdet bör öka, trots all jag anser del nödvändigl atl vara återhållsammed sådana åtgärder när det gäller högskolan i dess helhet. Jag har ibudgetpropositionen också redovisat åtgärder som vidtas för all bättre utnyttjaden utbildningskapacitet som redan finns lillgänglig. sammanhanget också erinraom alt vårdutbildningen inom gymnasieskolan har byggts ulmycket kraftigt. För /79 räknar således regeringen medytterligare 500 årsplatser på värdlinjen. Atlge den blivande vårdpersonalen lämplig utbildning är givetvis väl sä viktigtsom den rent kvantitativa utbyggnaden. Med lämplig utbildning menar jag enutbildning som svarar mol de krav som vården reser. Dessa krav förändras. Denibland långt drivna specialiseringen hargjort att vårdarbetet har splittrats påmånga personer. Patienten kan bli osäker på vem som egentligen ansvarar förhans eller hennes vård. Vårdarbetet harockså kommil att uppfattas som alltföropersonligt Dessa förhållanden uppfattar ocksä vårdpersonalen somotillfredsställlande. Detsamhällsekonomiska utrymmet för uibyggnad av hälso- och sjukvården är begränsatde närmasle åren, om en balanserad utveckling av vår ekonomi skall kunnauppnås. tvingar fram sjukvårdspoliliska prioriteringar. Vissa områdenmåste ges förtur. Del gäller långtidssjukvård, den öppna vården ochäldreomsorgen. Delhar en lid ställ klart att vi från delvis nya utgångspunkter bör granskavårdutbildningarna i vad gäller deras uppläggning och innehåll. Vi bör integöra det utbildning för utbildning utan mer som en samlad prövning. Delvar mol denna bakgrund som jag , med stöd av regeringensbemyndigande, tillkallade en ulredning. Den har haft i uppgift alt seöver högskoleutbildningarna inom vårdområdet, framförallt de kortare med ihuvudsak kommunall huvudmannaskap. Beträffande del gymnasiala stadiet arbetargymnasieulredningen bl. a. med vårdutbildningarna. Värd77 har pä etl års lid arbetat fram ell förslag till ny utbildningsorganisationförde kortare värdutbildningarna. Bland de mål utredningen föreslär skall gällaför alla vårdutbildningar pä denna nivå vill jag här peka på all den studerandeskall kunna skaffa sig en helhetsbild av människan. Etl annat mål som Värd 77sätter upp är all den studerande skall ulveckla förmåganatt möla människor isvåra situationer. Ytterligare ett mål rör träning i lagarbete och samarbeteinom arbetslag och med andra personalgrupper. Enannan fråga som jag vill nämna i delta sammanhang är Värd 77:s uppfattning omhur utbildningen i långtidsvård bäst skall organiseras. Vård 77 föreslär allsådan utbildning bör ingå i alla utbildningslinjer inom denna sektor. Somjag har förulskickat i ärels budgetproposilion kommerjag att föreslå regeringenall lägga fram en proposition för pä grundval av Värd77:s förslag och de remissyttranden som har lämnats in lillulbildningsdepartemeniet . Regering och riksdag för alltsåanledning att behandla denna fråga . Jag vill här endast säga all jaganser all regeringen har tagit sitt fulla ansvar när del gäller atl skyndsamtarbeta fram förslag till en vårdutbildning för 1980-talet, en utbildning somskall passa bätire för den typ av hälso- och sjukvård som vi alla eftersträvar. Detär inte bara staten som har ell utbildningsansvar Sjukvårdshuvudmännen måstesvara för bl. a. fortbildningen av den anställda personalen. lika viklig uppgift ärattstimulera den stora kader utbildad värdpersonal som inte förvärvsarbetar attåtergå lill sitt yrke. Inte minsl viktigt när det gäller rekryleringsproblemenär givelvis den allmänna arbetsmiljön liksom över huvud sättet all organiserahälso- och sjukvården. Slalsrådel har i del svar pä interpellationermed anledning av händelserna i vilket hon lämnade härden 12 februaripekal just pä alt det är viktigt all sjukvårdens inre organisationuppmärksammas. KARINNORDLANDER (vpk): Jag tackarutbildningsministern för svaret. Interpellationenframställdes ju i anslutning lill händelsen pä i , men denberör hela personalsituationen inom sjukvårdssektorn. Utbildning såvälkvantitativt som kvalitativt är en viklig del av personalpolitiken, men likaviktigt är alt den utbildade personalen ges möjlighet och finner delmeningsfullt atl stanna kvar inom sitt yrkesområde. Och här finns del enliglmin mening stora brisler, som måsle elimineras för att vi skall få lill stånd enfungerande sjukvård. SlalsrådelHedda fastslog i del svar som gavs om problemen inom långtidsvården atlsvårigheterna till stor del berodde på "en " rådande bristpå läkare, sjuksköterskor och annan utbildad personal. Utbildningsministernkonstaterar i sitt svar all hälso- och sjukvården i vårt land myckel snabbtbyggts ul under och att ulbildningen för berördapersonalgrupper byggts ul kraftigi, att denna uibyggnad varit endirekt förutsättning för en fortsatt expansion av vården och all det iblandgällt all pä ulbilda personal för bestämda och ganska avgränsadeuppgifter. Visstfinns del en viss sanning i del konstaterandet, men då man tvingatskonstalera den oacceptabelt höga personalomsättningen även när det gäller denutbildade sjukhuspersonalen, så borde del ha varit elt varningstecken, elllecken på atl det är fel någonstans. Av exempelvis alla nyutexamineradeundersköterskor slutar 40 96 under försia anställningsåret, en stor andel avsjuksköterskorna fortsätter inle inom sill yrke och de som stannar kvar arbelari slor utsträckning på deltid. Detär svärl alt fö fram en exakt statistik, eftersom omsättningen pä personalsidaninom sjukvärden är så hastig, men 1976 behövde landstingungefär 60 000 människor för atl upprätthälla hälften sä många tjänster som dåfanns inom landstingels sjukvård. För att besälla de drygl 6 000sjukvärdsbilrädesljänslerna nyanställdes ca 8 000 personer. Mellan mars 1976och nyanställdes ca 35 000 personer på hel- och deltid inom helalandstingssektorn. Hur många av dem som finns k var har jag ingen uppgift på,men de siffror som förut redovisats tyder pä att större delen inte finns kvar . arbetar fyra heltidsanställda personalrekry-leraremed all försöka klara dag-för-dag-situalionen. Del är ingen bra ordning. I del här sammanhanget kanman inle undgå all nämna de kostnader som