prot · G209143 · 1978-12-31 00:00:00 — Har ni ingen som helslförståelse för de trygghetslagar som gäller för anställda inom försvarsmakten?Vilka malerielbeställningarärdet ni vill dra in? Del mäsle ju innebära att manomedelbarl drar in beställningar som ligger ute - vilket varv är det som skallfå släppa till sina beställningar? Är del försvarels fabriksverk som inte skallfullgöra beslällningarna? Eller är del ? Dessutomhar socialdemokraterna en reservalion där de vill öka ersättningen lill devärnpliktiga, vilket innebär en ytteriigare ökning av försvarskoslnaderna. Närman kommer med detta förslag samtidigl som man inie presenterar någrabesparingsaliernaiiv och dessulom föreslår mindre pengar kan jag inle betraktadet löftet till de värnpliktiga som annat än elt rent överbud. Utskollelförordar också utredningar om fortsatt satsning pä andra projekl förflygindustrin, vilket är mycket angeläget har krävt att skalluttala att flygindustrin bör försöka uppnå, en störte andel civil produktion.Jag noterar alt tidigare socialdemokratiska regeringar inte med kraft harställt några sådana krav på flygindustrin. Beiräffandeutredningsarbetet kring vill jag klart deklarera attdet finns ingenling som pekar på alt man där handlat otillbörligt. Men eftersomfrågan har aktualiserats lyckerjag alt del är rätt all man utreder FMV:srelationer lill industrin. Jag vill ändå markera att försvarsdepartementet viasin malerielenhet haft möjlighel att noga följa FMV:sverksamhei. Medlanke på den debatt som förts om flygplan och varför vi skallha flygplan lyckerjag ocksä att chefen för flygvapnet skall ta sig en ordentligfunderare på, hur man nätt ul med de för flygvapnet självklara informationernaom varför vi behöver olika flygplanssystem och vad de skall användas till. Degångna årens diskussioner i flygplansfrågan borde ge anledning lill visseftertanke på den punkten inom hela försvarsmakten. Jagvill med delta, herr talman, yrka bifall lill utskottets förslag på allapunkier ulom när det gäller punkten 4, där jag ber att fä yrka bifall lillreservalion nr 3 av m. fl. BENGTGUSTAVSSON (s): Försvarei ärinte bara en fråga om flygplan, även om de borgeriiga partiernas beslutsvåndaoch därav föranledda lurer kan ha gett det intrycket , ochförsvarei är inle heller bara den mililära organisaiionen. Försvaret ärell ledi säkerhetspolitiken. säkerhetspolitik, liksom andra länders, syftarlill att bevara landets oberoende. Vår säkerhetspolitiks mål bör därför varaatt i alla lägen och i former som vi själva väljer trygga en nationellhandlingsfrihet för att inom våra gränser bevara och utveckla vårt samhälle ipolitiskt, ekonomiskt, socialt, kulturellt och varje annat hänseende efter våraegna värderingar samt i samband därmed utåt verka för internationell avspänningoch en fredlig utveckling. Deltamål, som det formulerades vid långsiktiga försvarsbeslut ,bekräftat vid 1972 och riksmöten, är styrande för värsäkerhetspolitik. Del kan finnas skäl all hälla denna utgångspunkt aktuell i endeball som till stor del kan väntas komma att handla om frågor som visseriigenär betydelsefulla men som dock är delproblem i de grundläggande sammanhangen. Visöker all med vår säkerhetspolitik bidra till en fredlig utveckling i världen,till ufiämning av motsättningar och lill siörre förslåelse och mera jämlikaförhållanden. Den skall också kunna verka för internationell solidaritet ochökade möjligheler för mindre slaler alt hävda sina intressen. Naturligtvissyftar vår säkerhetspolitik försl som sisl till att minska risken för attSverige dras in i eventuella konflikter och lill all avvärja mililära hol motdel som målsättningen säger att vi vill värna, nämligen våra demokraliskafriheter och rättigheter i en obunden stal. Den skall också lindra verkningarnaav sådana siörningar eller påtryckningsmedel som kallas fredskriser. Idessa syften bör vår säkerhetspolitik formas som en samverkan mellanutrikespolitiken, försvarspolitiken, vär politik i internationella nedrustningsfrågor,handelspolitiken och biståndspolitiken. Hur tonvikten bör läggas vid de skildasäkerhetspolitiska medlen är inte en gäng för alla givet. Åtgärdersom syftar till nedrustning och avspänning i väriden och därmed bidrar till attöka omväridens förtroende för vilja alt förebygga konflikter bör docknu, som vi socialdemokrater ser del och låter det komma lill uitryck i enreservation till försvarsutskottets betänkande, ges ökad vikt i landetssäkerhetspolitik. Sådana ålgärder bör anses vara lika viktiga somansträngningarna alt behålla försvarskapacitet Vi betonar också värdet avbevarad stabilitet i del nordiska området. Försvarspolitikeni traditionell mening är inle oviktig. Så imponerande är förvisso interesultatet av det internationella nedruslningsarbetet att det kan ses somalternativ till försvat Vi får vara nöjda, om tyngdpunkten kan förskjutas någoti rikining mot allmänt fredsskapande medel. Ettsvenskt totalförsvar står inför mänga olika uppgifter vid kriser ochkonflikter, som inte kan uteslutas iniräffa i en näraliggande omvärid. Delskall möjliggöra en rimlig försörjning. Befolkningen skall kunna skyddas ochundsättas vid hol och angrepp. Kränkningar av gränser och territorium skallkunna avvisas. Totalförsvaret skall - tillsammans med säkerhetspolitikensövriga instrument - genom sin sammansättning och styrka kunna avhälla från hotoch angrepp, men också kunna möla sådana. Som en följd av att vi upprätthålleren försvarsorganisation har vi också möjlighet att förse FN med militär impp m.m. alt sättas in i olika krissituafioner i världen. Totalförsvaretkan dock inle uteslutas från en samhällsekonomisk eller statsfinansiellbedömning. De under borgeriigi regeringsinnehav alltmer Försvarspolitiken,m. 3 protokoll 1978/79:143-145 Försvarspohtiken,m. försämradestatsfinanserna, och inte minst det budgetunderskott som de tvåparentesregeringarna tillåtit bli pä lok för slort, är tungt vägande argumentför en stark sparsamhel när det gäller försvarsuigiflerna. Elllands försvarsförmåga kan heller inle bara mätas i ekonomiska eller andramateriella termer. Den ar i minsl lika hög grad beroende av i vilkenutsträckning människorna känner gemenskap med samhället och av att del förs enrättfärdig social och ekonomisk politik. Grunden för försvarsviljan är enligtvår uppfattning all det för landet som helhel förs en polilik som återvinnerframtidstron, återskapar tryggheten i del svenska samhället och stödersamhällssolidariteten. Viföreslär en lägre planeringsram för det militära försvaret än regeringen ochutskollsmajoritelen föreslagit för femårsperioden, och vi föreslår likaså enlägre utgiftsram för kommande budgetär. Det rör sig i sistnämnda avseende om enskillnad pä 449 milj. kr. Vi har i flera sammanhang redovisat socialdemokratinssyn på del mililära försvarets utveckling. Vi har därvid betonat den allmännavärnplikten som grund för försvarsförmågan. Ellväl utvecklat folkförsvar med en lill delta avpassad leknik spelar en vikligroll för all understryka del övergripande målet för vår säkerhetspolitik,nämligen att vi är ett alliansfrilt land som inte hotar någon annan stat. Påden värnpliklssociala sidan föreslår vi förbättringar som i rådande läge är merän väl motiverade för de värnpliktiga och deras familjer. Dagersättningenföreslår vi höjs med . per dag till , och familjepenningen för barnföreslär vi höjs med . Enav de viktigaste frågor som skulle ha avgjorts redan i samband med förraförsvarsbeslutet - flygplansfrågan - har äntligen förts fram till eltavgörande. Försvarsministern tog upp detla i sill anförande. Hade jag känt lillall försvarsminislern skulle utnyUja den räll han har all ställa sig försl pålalariislan hade jag nog lagl på pä den lalelid jaganmäll. Ramresonemanget får nu anslå, men jag måste göra en liten korrigering iförsvarsminislerns historieskrivning i flygplansfrågan. Försvarsministernbekräftade riktigheten i förra försvarsutredningens ställningslagande, aU ellegenulvecklat läu attack- och skolflygplan inte rymdes inom realistiskaförsvarsramar. Men del varju vi socialdemokrater i utredningen -jag - som drog denna slutsats. Den borgerliga majoriteten var däremot inteberedd till ett slutligt ställningslagande. Därefter har man gjorl fantastiskaförsök all inrymma detla nya aitackplan i försvarsramen eller, alternativt, allvidga denna. Till slul kom fram lill den ståndpunkt som visocialdemokrater intagit. Jag ber all få hälsa folkparlislerna medförsvarsminislern i spetsen välkomna på den . Jag tar inte illa upp.Fortsätt gärna att läsa de socialdemokratiska skrivningarna och att läggadessa till grund för era ställningstaganden. Gör försvarsministern så kommerdet att gå honom väl i händerna - det försäkrar jag. Visocialdemokrater har länge hävdat att flygplansfrågan för framliden måste lösasgenom en kombination mellan Viggensystemel och ett skolflygplan. Jag är alllidförsiktig med beskyllningar för upprustning. Så enormt stora skillnader rör delsig i regel inle om. Men här skulle det verkligen bli en upprustningpå grund av alt stridsuppgiflen i hög grad skulle få styra planelskonstruktion. Den borgerliga trepartiregeringen lät dock utredningsarbetet pågåi flera omgångar och satsade hundratals miljoner pä utvecklingsarbeten i B3LA.Man .slöt avtal med som skulle fördyra produktionen av Jaklviggen om inleB3LA utvecklades. Iproposilionen anslöt sig folkpartiregeringen lill slul lill den socialdemokraliskaståndpunkten alt B3LA inte skulle utvecklas och inle heller dess varianl SK38/A 38. har vidhållit denna ståndpunkt. Vi fruktade i början avutskottsbehandlingen all centersireners förföriska locksång för goU skullelocka upp folkpartisterna på fariiga blindskär. Men dess bättre kunde dellaförhindras. skriver i sitt belänkande är del nödvändigi all nu lägga faslvissa riktlinjer för statsmakternas fortsalla handlande i flygplansfrägan. Enviktig punkl i vär krilik av den borgeriiga politiken har varit de ideligauppskoven. Genom klara uttalanden från ulskoltel klargörs nu inriktningen avflygplansanskaffningen. Somnämnis har vårt parti krävt alt man skulle ulnyUja Viggensystemel men ocksä allfrågan om utvecklingsgrad samt anlal flygplan skall hållas öppen. Dettaställningstagande återfanns även i proposilionen. Utskottetkonstaterar nu - med ord som är hämtade från den socialdemokraliska molionen -alt en naluriig handlingslinje är att ulnyllja de resurser som redan lagts nedi Viggensystemel. Våra synpunkier är därmed tillgodosedda. GunnarBjörk i förde elt väldigt sofistikerat resonemang här i fråga om del s.k. A 20-allernativel. Jag vill säga all för vårl vidkommande har beteckningen A20 alltid varil etl samlingsnamn för utnylfiande av i Viggensystemel nedlagdakoslnader - alt t. ex. kunna förse det med sjömålsrobol och all kunna begagnajaktplanet också för allackuppgifter. Vi tar inte ställning lill några detaljeri della sammanhang, men del står helt klart av vår skrivning alt någon mera omfaltandenyutveckling från den plattformen kan det inte bli fråga om. Del får gällasynneriigen måttliga modifikationer. Fråncenlerns sida hävdas del bl. a. all Viggenplanen skulle vara ålderstigna ochdyrbara i drift, Jämförl med de nya lätta attack- och skolflygplan som centernsägs förespråka. Men att märka är all även yrkat på fortsatt användningoch tillverkning av Viggenplan. Skulle de vara så enormt dåliga och oekonomiskasom hävdar borde slutsatsen Ju vara alt pågående produklion skulleavbrytas. Vårlkrav på nej till B3LA och dess varianl SK 38/A 38, som moderalerna alkjäml slårfasl vid, har lillgodoseiis i propositionen och i utskottsbetänkandet. Centernhar försökt rädda rester-eller är det kanske röster som man vill rädda? - genomalt engagera sig för den s. k. Åslingen, som ocksä kallas 1825 eller 105:15.Della politiska plan, som var hell okänt för försvarsledningen vid hearing iutskottet , har beskrivits som elt kombinerat skol- ochaitackplan. Kostnadsmässigl lorde det enligl den myckel ungefärliga beräkning,som Saabs förelrädare kunde göra, vara fråga Försvarspolitiken,m. Försvarspolitiken,m. om70-75 96 av kostnaderna för B3LA. GunnarBjörk i säger att i det fortsatta utredningsarbete som skall pågå undernågra månader är det särskill angelägel alt man ägnar sig åt utredande avalternativ som inie är utredda förut. Ja, då passar ju Åslingen bra in ibilden. Det är ell poliliskl plan - del var hell okänt och kastades myckelhastigt fram. Betänk bara, , alt det är fler som kan komma pä ensådan här idé. Del kan komma någol mera okänt in i bilden. Kanske vi om någontid håller på och diskuterar Söderqvistarn eller någoniing i den riklningen.Den möjlighel som begagnat sig av slår öppen för alla. Ulskouetkonstaterar i linje med vår motion och mot bakgrund av de ekonomiska analysernai proposilionen all huvuduppgiften för skolflygplanei måste vara behovet förutbildningsändamål. Delta lillsammans med del begränsade ekonomiska utrymmethar lett fram till slulsalsen att studier som innebär mera omfattandenyutveckling inle kan komma i fråga. Det är önskvärt att planet förses med vissbeväpning, men delta får inte vara styrande för planels uiformning. Eftersomriksdagen avvisar centeriinjen, om följermajorileisskrivningen, skapas ylleriigare klarhei. Eventuella försök all medadvokatyr pressa fram något annal än vad som här har anmälts ur enstakaformuleringar i ulskollets skrivning avvisas vänligt men beslämt. Frid över dess minne. Dess namngivare önskar jag däremot god hälsa och ettlångl liv. Enviklig del i socialdemokralisk politik pä det här området har varil alt krävaalt den behövliga omställningen inom flygindustrin kombineras med energiskainsalser för sysselsättningen. Partimoiionen kräver därför bl. a. elt programför omställning lill ökad civil produklion inom flygindustrin. Även i framtidenkommer det att finnas svensk flygindustri men dock med en annan struktur ändagens. En omslmkturering mot ökad andel civila arbeten pågår redan. Vi har bl.a. föreslagit medel lill , elt yrkande som lyvärrde borgeriiga partierna gått emol. Försvarsutskottethar anslutit sig lill vårt krav på ell program för den industriellaomställningen. Vi har här fått ell slöd från , och vi tackar för det,trots att i anförde vad som inle var en nyhet, nämligen i aktuella försvarssammanhang står närmare än oss. Somframgår av del redovisade har vi inför voieringen god förhoppning om atthuvudlinjerna i vår flygplanspolitik nu kan lotsas fram till seger i riksdagen.Det läggs då fast klara riktlinjer och blir slul på slöseriet med B3LA och dessolika siffervarianter. De resurser som lagls ned i Viggensystemel las tillvara. Det blir ett skolflygplan, där utbildningsuppgiften blir huvudändamåletoch beväpningen inle styrande för planets uiformning. Det blir ell program föromställning av flygindustrin lill ökad civil produklion. Jag ber att fä yrka bifall lill utskottsbetänkandet i de delar där visocialdemokrater står bakom majoritelsskrivningarna och i övrigt till desocialdemokraliska reservationerna. PERPETERSSON (m) kort genmäle: Jag skall bara ställa tvä frågor lill Bengl så att han harlid att svara pä dem. Denförsta frågan gäller de där drygt 450 miljonerna, som ni vill spara med börjanden . Var skall ni la dessa pengar? Vice ordföranden i försvarsutskottetvar myckel noggrann med alt redogöra för vilka utgiftsökningar han tänkte signär det gäller de värnpliktigas daglön och vad det kommer all innebära. Men varskall ni spara de 450 miljonerna med början den ? Delvar den ena frågan. Den andra gäller om vice ordföranden har övergivit del somslår i den socialdemokraliska partimotionen - all studier av nyutveckladeflygplan inle skall komma i fråga. Håller vice ordföranden fast vid att antaletnya skolflygplan skall begränsas till 40-60? Försvarspolitiken,m. i (c)kort genmäle: Det är roligt att konstalera alt försvarsministern i regeringen ånyolagil befälet i försvarsfrågorna. Del är glädjande att se honom vara lillbakapä delta område, sedan energiminisiern etl lag skött dessa frågor. Närförsvarsminislern tar upp frågan om Tornadoflygplanen bör han ändå observeraall även om del är tre länder som är inblandade, så tillhör dessa tre länderNATO-pakten. Jag lycker att man från regeringens sida numera är vårdslös närdet gäller alt hanlera alliansfrågorna. Försvarsministern har inte heller givitnågon som helst klarhet om vad regeringens och socialdemokraternasöverenskommelse innebär. Skall Åslingen utredas eller inte? att Åslingen är död. Men jag har här en signerad artikel avförsvarsministern, i vilken han säger: "slår in öppna dörtar medsitt utspel. Del står uttryckligen i regeringens proposition att ell sådanlalternativ skall utredas av ÖB." Vem skall man lita på? Skall man lila påförsvarsminislerns signerade artikel eller skall man lila på vice ordföranden iförsvarsutskottet? Ni får bestämma et Det är viktigt att vi, när vi går fråndenna kammare , vet vad det är som gäller. Jag tycker all det är eltnågorlunda rimligt krav, och det hoppas jag alt ni ålerkommer lill. När delgäller socialdemokraternas reträtt på punkt efter punkt vill jag säga atteftersom intagit en ny ställning och gör avsteg från de lättaskolflygplanen som skall utrustas för lätta allackuppgifter, antar jag därföratt han när han senare kommer upp också kommer all redogöra för orsaken tilldetla. talar sedan om alt B3LA, Åslingen eller vad det nu gäller ärupprustning. Men hur kan det vara fräga om upprustning när man lalar om underljudsplansom kostar . jämfört med pä 1990-lalet som redani dag kostar . Nej, , sanningen är den attni har svårt att ta er ur det här. Jaggratulerar , som har tagit försvarsministern i sin famn,till alt han nu'accepterar mitt resonemang om att det är A 20 man vill ha. Mendet bör Bengl lämpligen meddela de förslamajtalare som far mnt igårdarna och talar om att man säger nej till A 20. Om man far mnt i Försvarspolitiken,m. gårdarnaoch säger det, då lalar man inte sanning. Bengl säger nämligen nu: A20 har för oss alllid varit ett samlingsnamn. Med måttliga modifikationer osv.skall man kunna ulveckla del. Detär etl accepterande som jag hälsar med stor lillfredssiällelse. Efter besluteti dag kommer vi alltså inle all ha sagt nej lill A 20, därför all del baraäretl samlingsnamn fören forlsali utveckling av . Men del säger vi nejtill, för vi anser att det blir för dyrt och all man inle skall handskas pä detsället med miljarderna på lång sikt. Åslingenär alltså inle död, ulan Åslingen lever. Men Åslingen går tyvärr med halv fart. BENGTGUSTAVSSON (s) kort genmäle: Vad som lill äventyrs kan ha sagts i denna fråga i samband medförslamajmölena lar jag inle ansvar för. Det förhållersig exakt somjag harsagt, all A 20 för oss innebär att man ulnyujar Viggenplatlformen förytterligare några uppgifter. Vi har betraktat del som del mest ekonomiskasättet all använda nedlagda pengar. Jagförde här ell resonemang, därjag sade attjag inle bmkar beskylla mina politiskamotståndare för uppruslningsvilja när del är fråga om måttliga skillnader. Mennär det gäller alt ersätta etl skolflygplan med vissa allackuppgifter med ellaitackplan, där altackuppgiflerna skulle vara de primära, är det ulan tvekanfråga om en upprustning. Kostnaderna som det här skulle bli fråga om, 70-75 96av B3LA-kostnaderna för Åslingen, innebär all man måste göra bedömningen alldel finns en viss uppruslningsvilja även inom cenierpariiei. Närdel gäller frågorna om var vi slår på den här punkten, mäsiejag säga att vår skrivningär glasklar: Vi säger nej till en mer omfaUande nyutveckling av inhemskafiygplan. Jag förmodar alt del är kring orden "mer omfaltande" somman kommer att försöka göra advokatyrer. Vi är inte fiender lill utveckling. Omman kan finna på möjligheler lill förbällringar skall vi la dem till vara. Dethar sagts alt t. ex. motorn i del nuvarande SK 60-planel kommer att utgå ursortimentet Det är självklart all vi måste ha fram en ny motor. Vi har aldrigsagt alt segelflygplan skall användas som utbildningsplan. Förvisso måste vissaförändringar komma lill stånd. Men någon mer omfattande nyutveckling lar viavstånd ifrån. Beträffande de frågor om kostnadsramen som bl, a,ställs från moderat håll vill Jag säga all jag tycker att bordesopa rent framför egen dörr och i slällel tala om vilka metoder man tänkeranvända för all inom rimliga kostnadsramar kunna inrymma deras B3LA-projekt,Det ärju det som saken gäller, A 38 är egenlligen en skrivbordsvariant. Man laren mindre del av kosinaderna , men kommer igen med nya koslnader längre fram. PER () kortgenmäle: Det är alltid inlressanl att lyssna på vice ordföranden iförsvarsutskottet, men skälen kan vara olika. Jag kan inle inse att viceordföranden på någol sätt försökie att förklara var han skall ta de 450 miljonernasom han avser all spara . Vill han här blanda in våra synpunkter pä A38-flnansieringen, kan Jag åberopa ÖB:s ullalande alt den enda kostnadsram sommedför problem med finansieringen av A 38 är den lägsta ramen. I mitthuvudanförande har jag sagt alt vi avvisar den ramen. Sedanvore del värdefullt om Bengl ville svara på frågan: Är det 40 eller60 skolfiygplan som ni vill skaffa, och hur slora utvecklingskostnader vill nii så fall lägga ned för all få fram dessa plan? Försvarspolitiken,m. GUNNARBJÖRK i (c) kort genmäle: Jag lycker all del i alla fall är bra all den här debatten harklargjort all socialdemokraterna fortfarande står för A 20. Del är ocksåvikiigi all komma ihåg all man inle bör jämföra Åslingen medsocialdemokraternas skolflygplan. Här måste man dessulom lägga lill 3 miljarderkronor för , dvs. A 20, vidare tillkommer omslällningskoslnader ochberoende av NATO eller andra stormakter. Del är alltså fel all bara jämföra deolika skolflygplanen. Påregeringshäll betraktar man del tydligen som en stor seger all direkliven lillÖB har tillstyrkts. Del harjag myckel svårt all förstå, för så pass bra som devar formulerade tillfredsställer man både socialdemokraterna och meningen annan. Eftersom del ändå har förekommil konlakler mellan de olikapartierna i innan direktiven skrevs, är väl alla partier nöjda. Delkan alltså inle vara någon seger för regeringen alt ha delta som utgångspunktnär del gäller att fl igenom sill förslag. Jag konstaterar också socialdemokraternas reträtt beiräffandeA 20 och skolflygplanei om vilka man i motionen har framhållit all del inle börbli någon inhemsk utveckling. har det ändå skeU en viss modifiering. Jaglycker att de riksdagsmän från Trollhällan som myckel länge har levat iovisshel om socialdemokraternas agerande ändå skulle la del här som intäkt förau man bör kunna bygga en motor i . Skall vi ha motorer kan vi välgöra dem i , och om vi ändå skall ha flygplan i del här landet, varförskall vi då inte bygga dem här? Jag har mycket svårt all förstå alt del inleskulle vara möjligl. () kortgenmäle: Jag känner i varje fall som socialdemokrat inte lill några förkoniaklerbeiräffande regeringens utredningsdirektiv lill ÖB. är regeringensuppgift, och del är någoniing som vi inle kan la ifrån den. frågade om antalel skolflygplan och om kosinaderna för dessa. Anlalelär en fräga som i delalj inte är aktuell . Den fär vi ta ställning till islutel av 1980-lalel, om vi fortfarande har nägol mandal då. Visocialdemokrater är inte låsta vid ell beslämt antal plan. 1samband med arbetet försvarsulredning, som Ju legal till grundförden nu gällande försvarsbeslutsperioden, redovisade vi socialdemokrater deriktlinjer som vi ansåg borde ligga lill grund för del mililära försvarelsutveckling. Den reservaiionen följdes sedan upp med den socialdemokratiska Försvarspohtiken,m. Våra förslag beträffande inriktningen avvek pä skildapunkier från den borgerliga majoritetens, bl. a. i fråga ommaterialförsörjningen, ulvecklingen saml dimensioneringen av förvaltningar.Jag skall inle ta kammarens tid i anspråk med all återge innehållet i vårayrkanden den gången. Tiden räcker f ö. inle lill. För oss har det varilsjälvklart all fullfölja vår politik pä den punkten liksom i övrigl.