prot · G20953 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:53 § 1 Justerades protokollet för den 5 innevarandemånad. §2 Föredrogs och hänvisades 1978/79:182 tilltrafikutskottet §3 Föredrogs men bordlades åter FinansutskoUets betänkande 1978/79:10Skatteulskolleis betänkanden /79:14, 19 och 20 Socialförsäkringsuiskottelsbetänkande 1978/79:13 Socialulskollels belänkanden /79:21 och 22Arbetsmarknadsutskottets betänkande 1978/79:15 betänkanden1978/79:6 och 7 §4 Föredrogs och bifölls Interpellaiionsframställning 1978/79:112 §5 Underhåll till barn och frånskilda, m. m. Föredrogs lagutskottets betänkande 1978/79:9 medanledning av proposilionen 1978/79:12 om underhåll lill barn och frånskilda,m. m. jämte molioner. I propositionen 1978/79:12 hade regeringen(jusiiiiedeparlementet) föreslagit atl anta 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i , 4. lag om ändring i uisökningslagen (1877:31 s. 1), 5. lag om ändring i barnavårdslagen (1960:97), 6. lag om ändring i lagen (1964:143) ombidragsförskou, 7. lag om ändring i lagen (1966:680) om ändring avvissa underhållsbidrag, 8. lag om ändring i införsellagen (1968:621), 9. lag om ändring i lagen (1969:620) om ersäUning ivissa fall för utgivna underhållsbidrag, 10. lag om ändring i lagen (1946:807) omhandläggning av domstols ärenden och Underhåll lill barn och frånskilda, m. m. 11.lag om ändring i lagen (1962:512) om indrivning i av underhållsbidrag,fastställda i , , eller . Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande; "1proposilionen föreslås nya reglerom den familjerällsliga underhållsskyldigheten.Reformen innefattar en fullsländig revision av de civilräilsliga reglerna iföräldrabalken och men berör också annan lagstiftning. Enhuvudsyfte är atl mildra underhällsbördan för underhållsskyldiga som har svagekonomi. Föräldrarnasunderhållsskyldighet mol sina barn begränsas i princip lill all gälla till dessbarnet fyller . Om barnet då inte har avslutat gymnasiestudier ellerannan grundutbildning, står underhållsskyldigheten likväl kvar så länge barnetstuderar. Den upphör dock senast när barnet fyller . Föräldrarnasunderhållsplikt blir i fortsällningen aldrig ovillkorlig ulan görs beroende avföräldrarnas ekonomiska förmåga och barnels behov. I lagen skrivs in en rällför en förälder alt förbehålla sig ell belopp för sill egel underhåll närunderhållsbidrag skall bestämmas till elt barn. Förbehållsbeloppet bestäms medledning av elt normalbelopp för levnadskostnader. Normalbeloppet ulgör1,2 basbelopp enligl lagen om allmän försäkring (med basbeloppet för september1978 blir normalbeloppel . Till delta kommer skälig kostnadför bostad. I vissa fall kan den underhållsskyldige förbehållas även belopp förhemmavarande makes eller samboendes underhäll. Också försörjningsskyldigheienmot barn som vistas hemma beaklas när bidraget skall beräknas. Reglernaom förbehällsbelopp syftar till slörre enhetlighet i räiisiillämp-ningen.Meningen är au de skall kompletteras med vissa centralt meddelade riktlinjerlill barnavårdsnämnder och försäkringskassor om hur underhållsbidrag börberäknas. Indexhöjningarnaav underhållsbidrag lill barn dämpas. De årliga höjningarna begränsas iforlsäliningen lill 7/10 av höjningen av basbeloppet. En höjning som hittillsskulle ha varit 10 procenl blir alltså . Vidare görs inte någonindexändring av sådana bidrag som har besiämts högst före engenerell ändring. Ennyhet äralt en föräldersomärskyldigatt belala underhållsbidrag får rätt tillavdrag på bidraget, om han eller hon har haft barnet hos sig under en sammanhängandelid av minst fem hela dygn. Avdraget är 1/40 av underhällsbidraget för varjehell dygn som barnet vistas hos föräldern. Varar vistelsen en hel månad, bliravdraget alltså 3/4 av månadsbidraget. Om det finns särskilda skäl kan domstolbestämma andra villkor för denna avdragsrätl. Föräldrarna kan också självaavtala om andra villkor. Avdraget beaklas i princip även i fall däbidragsförskott utgår. Preskriptionstidenför fordran på underhållsbidrag förkortas från tio lill . Del gäller bådebidrag lill bam och bidrag lill make. Preskriplionsavbroil medges i principinle. Bestämmelsernaom jämkning av domar och avtal om underhållsbidrag har setts över.Möjlighelerna ökas att i en och samma rättegång få prövat en underhållsskyldigsunderhållsansvar mol flera barn. Försäkringskassorna för lällare all meddelaeftergift enligl bidragsförskotlslagen av ålerkrav mol den bidragsskyldige förförskott som har lämnats barnet. Föräldrarsom har gemensam vårdnad om eu barn kan f n. inte förpliktas all ulgeunderhållsbidrag till barnet. Något bidragsförskou kan inle heller lämnas.Föratt inle institutet gemensam vårdnad i praktiken skall förbehållas föräldrarsom är ekonomiski oberoende och inle behöver samhällets slöd införs räll tillunderhållsbidrag och bidragsförskott även i fall då föräldrar som har del ivårdnaden inte båda varaktigt bor tillsammans med barnet. Handläggningenav vårdnadsfrägor vid domstol ändras. a. blir del möjligl all på ell enklaresätt behandla vårdnads- och underhållsfrågor när föräldrarna är överens. Makesskyldighet atl efter skilsmässa belala underhållsbidrag till andra makenbegränsas, i nära anslutning till den praxis som har utbildats vid domstolarna.Utgångspunkten är alt var och en av makarna efter skilsmässan skall svara försin egen försörjning. Underhållsbidrag kan dock förekomma under en övergångslidoch, om del finns synnerliga skäl, även för en längre lid efter skilsmässan.Underhållsbidraget skall inle automatiskt upphöra vid omgifie. Nuvarandelagregel om skyldighet för föräldrar all svara för underhåll lill vuxet, sjuktbarn upphävs. Delsamma gäller bestämmelsen om skyldighet för barn altunderhålla föräldrar som på grund av sjukdom eller annan sådan orsak inte kanförsörja sig. Huvuddelenav reformen föreslås träda i kraft . De nya processuellareglerna om vårdnad m. m. träder dock i kraft redan den 1 januari 1979.Delsamma gäller förslagel om all indexändringarna av underhållsbidrag till bamskall dämpas. Främsi av administrativa skäl kan rätten lill avdrag påunderhållsbidrag träda i kraft först ." Underhäll till barn och frånskilda, IV. Idetta sammanhang hade behandlats de/sde under allmänna motionsliden vid 1977/väckta molionerna 1977/78:995av i Kumla m. fl. (s), vari hemställts atl hosregeringen begärde förslag till lagstiftning med utgångspunkt i den i motionenföreslagna huvudregeln om gemensam vårdnad av alla barn, 1977/78:997av Bernl Ekinge (fp) och (), vari hemslällls all hosregeringen begärde en översyn av bestämmelserna i 20 kap. 9 § (FB), 1977/78:1010av m. fl. (vpk), vari hemställts atl hos regeringenbegärde åtgärder för atl snarasi garantera atl beslut om gemensamvårdnad icke motarbetades ulan fördes ul i praktiken på ett säll som siämde medvad i beslui och uiialande avsett. Underhåll lill barn och frånskilda, m. m. dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1978/79:29 av m. fl. (s),vari hemslällls 1. all hos regeringen skulle anhålla omförslag lill ell samhällsstöd lill föräldrar med gemensam vårdnad i enlighelmed vad som anförts i motionen, 2. att ej skulle anta den i propositionenföreslagna bestämmelsen i 2 § d) bidragsförskotlslagen, 3. all ej skulle anta den i propositionenföreslagna bestämmelsen i 7 kap. 3 § , 4. atl som motiv lill den föreslagnalydelsen av 7 kap. 1 S gjorde uttalanden om storieken avunderhållsbidrag i enlighel med vad som anförts i motionen, 5. att som sin mening gav regeringen lillkänna vad som i motionen anförts om fortlöpande förslag till ändringar avindexregleringen av underhållsbidrag, 6. all hos regeringen begärde förslag om enfortlöpande prövning av skyldigheten all ålerbelala bidragsförskou i enlighelmed vad som anförts i moiionen, 1978/79:30av (vpk), vari hemställtsatl beslutade om av motionären föreslaget tillägg i del nya förslagettill lydelse av 7:10, innebärande att den som förde barnelstalan skulle ersätta motpartens rättegångskostnad om barnet blev föriorandepart, 1978/79:31 av m. fl. (vpk), varihemställts atl beslutade att lydelsen i förslaget lill formulering avföräldrabalkens 7 kap. 4 § första meningen skulle ändras på sätt molionärernaangett, innebärande dels atl den underhållsskyldige skulle fö göra avdrag såsnart han eller hon haft barnet hos sig en sammanlagd lid av minst tre dygnunder en kalendermånad, dels att tiden för barnets vistelse inle skulle räknasi hela kalenderdygn ulan i 24-timmarsperioder från den tidpunkt då barnet togsemot av den underhållsskyldige, dels alt avdraget skulle för varje dygnbestämmas lill 1/30 av del månatliga underhållsbidraget, 1978/79:32av i Kumla m. fl. (s), vari hemställts 1. all hos regeringen begärde att detåriigen utarbetades rimliga uppskattningar av barns faktiska levnadskostnader, 2. atl som moliv till den föreslagnalydelsen av 7 kap. I § gjorde uttalanden om beräkning avunderhållsbidrag till barn i enlighel med beräkningsgången i kalkylexemplet imoiionen. 1978/79:33 av (), vari hemställts allriksdagen beslulade om kompletterande paragraf i i enlighel medvad i moiionen anförts, innebärande atl barn av ulländsk härkomst som av makarförts hit i adoplionssyfte blev jämställda med barn i äktenskap i fall dåföräldrarna begärde äktenskapsskillnad före adoptionens genomförande. 1978/79:34av () och i Kumla (s), vari hemställts allriksdagen beslutade ändra lydelsen i föreslagna 7 kap. 4 §första mening på sätt motionärerna angelt, innebärande dels att denunderhällsskyldige skulle fö göra avdrag så snart han eller hon haft barnet hossig en sammanlagd tid av under en kalendermånad, dels atl tidenför barnels vistelse inle skulle räknas i hela kalenderdygn ulan i24-limmarsperioder från den tidpunkl då barnet logs emot av den underhållsskyldige,dels atl avdraget skulle för bestämmas lill 1/30 av del månatligaunderhållsbidraget. Underhäll till barn och frånskilda, m. m. 1978/79:35 av ()och HåkanWinberg(m), vari hemställts all beslulade all i den i proposilionenföreslagna 14a § i 11 kap. införa en bestämmelse motsvarandeden som återfanns i samma kapitels 14 § andra stycke, andra punkl,innebärande atl den nuvarande regeln all underhållsbidrag ej skulle utgå vidomgifte allljäml skulle äga giltighet, 1978/79:36 av m. fl. (c), vari hemslälllsatt skulle 1. besluta om sådan ändring av det i propositionen1978/79:12 framlagda förslagel lill 7 kap. 3 § all belopp ävenkunde fö förbehållas för barn som avsågs i 7 kap. 5 § (dvs. 2. besluta ge regeringen till känna vad i moiionenanförts om lämpligheten av att vid avdragsrätl för den underhållsskyldigeenligl propositionens förslag lill 7 kap. 4 § avdraget påutgående bidragsförskott eller underhållsbidrag lill den underhållsberältigadefördelades på , 3. besluta ge regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av all utvecklingen följdes i fråga om vilka konsekvenser deni propositionen föreslagna avdragsrälten enligt 7 kap. 4 § kundefö för underhållsskyldigas möjligheter all utöva umgängesrälten, 4. besluta alt hos regeringen anhålla om förslag tillsådan ändring av alt i mål om fastställande eller jämkning avunderhållsbidrag domstol fick förordna all vardera parlen skulle bära sinrättegångskostnad, 5. besluta all 2 § punkten d förslagel lill ändring avlagen (1964:143) om bidragsförskott endast skulle gälla barn som stod undervårdnad av bägge föräldrarna samt 6. besluta ge regeringen lill känna vad i motionenanförls om viklen av all berörda myndigheler gavs lillräckliga resurser förinformaiion inför de föreslagna reformernas ikraftlrädande, 1978/79:37 av AlfWennerfors (m), vari hemslälllsatl beslulade all 7 kap. 4 § 1 slycket i förslaget till lag omändring i skulle erhålla av motionären angiven lydelse,innebärande dels atl den underhållsskyldige skulle fö göra avdrag så snart haneller hon haft barnet hos sig en Underhåll till barn och frånskilda, sammanlagdtid av underen kalendermånad, dels att tiden för barnetsvistelse inle skulle räknas i hela kalenderdygn utan i 24-limmarspe-rioder frånden tidpunkl då barnet togs emot av den underhållsskyldige, dels atl avdragetskulle för bestämmas till 1/30 av del månatliga underhållsbidraget,och 1978/79:38 av AlfWennerfors (m), vari hemställtsatl beslutade att den som för barnels lalan skulle ersätta motpartensrätiegångskosinad om barnet blev föriorande part. 1. belräffande gemensam vårdnad som huvudregel altriksdagen skulle avslå moiionen 1977/78:995, 2. beiräftande lillämpningen av reglerna om gemensamvårdnad att skulle avslå motionen 1977/78:1010, 3. belräffande samhällsstöd vid gemensam vårdnad attriksdagen skulle avslå motionen 1978/79:29, yrkandel 1, 4. belräffande förbehållsbelopp att medbifall till proposilionen 1978/79:12 i denna del och med avslag på motionen1978/79:29, yrkandena 3 och 4, godkände vad utskottet anfört, 5. belräffande metoden för beräkning avunderhållsbidrag alt skulle a. medbifall lill proposilionen i denna del och med anledning av motionen 1978/79:32 godkänna vad utskotlet anfön, b. avslåmotionen 1978/79:32 i den mån den inle tillgodoseiis genom vad utskottet hemställt under a, 6. beträffande underhåll av styvbarn att medbifall till motionen 1978/79:36, yrkandel 1, godkände vad utskotlet anfört, 7. beträffande blivande adoptivbarns rättsligaställning atl hos regeringen begärde atl motionen 1978/79:33 jämteutskottets betänkande i denna del överiämnades lill utredningen (Ju 1977:08) ombarnens rätt, 8. atl skulle anta 7 kap. 1 § i del iproposilionen framlagda förslaget till lag om ändring i , 9. atl skulle anta 7 kap. 3 § förslagel lilllag om ändring i med av utskottet föreslagen lydelse,innebärande all uttrycket hemmavarande eget barn ändrades till hemmavarandebarn, 10. belräffande underhållsskyldigs rätt lill avdrag påunderhållsbidrag och bidragsförskott atl med avslag på molionerna1978/79:31, 1978/ 79:34 och 1978/79:37 skulle anta 7 kap. 4§ förslaget lill lagom ändring i och 15 § förslagel lill lag om ändring i lagen(1964:143) om bidragsförskott, 11. belräffande avdrag på utgående underhållsbidrag ochbidragsförskott atl skulle avslå moiionen 1978/79:36, yrkandet 2, 12. beträffande avdragsrätlens inverkan påumgängesrälten alt med bifall lill motionen 1978/79:36, yrkandel 3,som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört härom. 10. beträffande behovsprövning av bidragsförskou allriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:29, yrkandel 2, och med anledning avmotionen 1978/79:36, yrkandel 5, skulle anta 2 och 7 §§ förslaget lill lag omändring i lagen om bidragsförskott med av utskoitei föreslagen lydelse, 11. belräffande ålerkrav av bidragsförskott allriksdagen skulle avslå motionen 1978/79:29, yrkandel 6, 12. beträffande indexändringar av underhållsbidrag atlriksdagen skulle avslå moiionen 1978/79:29, yrkandel 5, 13. belräffande underhållsbidrag lill omgift make altriksdagen med avslag på moiionen 1978/79:35 skulle anta 11 kap. 14 a § förslaget till lag om ändring i , 14. belräffande rättegångskostnader i mål omunderhållsbidrag lill barn all skulle a. avslå motionerna1978/79:30 och 1978/79:38, b. medanledning av moiionen 1978/79:36, yrkandel 4, som sin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört om översyn av rätlegångskostnads- reglerna, 18. beträffande överförmyndares och barnavårdsnämndsfullföljd av talan alt med bifall lill moiionen 1977/78:997 som sinmening gav regeringen till känna vad utskottet anfört om översyn av 20 kap. 9 §föräldrabalken, 19. beträffande resurser för och information omunderhållsreformens genomförande all med anledning av moiionen1978/79:36, yrkandet 6, som sin mening gav regeringen lill känna vad ulskotletanfört härom, 20. all skulle anta förslagel lill lag omändring i i den mån del inle omfattades av vad ulskotlethemställt ovan under 8-10, 21. atl skulle anta förslagel lill lag omändring i i den mån del inle omfattades av vad utskottet ovanhemställt under 16, 22. att skulle anta förslaget till lag omändring i lagen om bidragsförskott i den mån del inle omfattades av vadutskotlet ovan hemställt under 10 och 13, 23. all skulle anta övriga i proposilionenframlagda lagförslag. Underhåll lill barn och frånskilda, ni. 1.beträffande förbehållsbelopp av Lennan , , , , , och (samtliga s)som all utskottet under 4 bort hemställa attriksdagen med bifall lill moiionen 1978/79:29, yrkandena 3 och 4, och medanledning av proposilionen 1978/79:121 moisvarande del godkände vadreservanterna anfört. 2. beträffande underhåll av styvbarn av LennartAndersson, , i , , , Nr 53 och (samtliga s)som-under förutsättningav Onsdaeen den bifaWtill reservalionen nr 1 -all utskottets yttrande i viss del skulle ha 13december 1978 reservanterna angiven lydelse. Underhåll lill barn och frånskilda, m.//?. 3.av Lennan , , i , ,, och (samtliga s) som -under förutsättning av bifall lill reservationen nr 1 - att utskottetunder 9 bort hemställa altriksdagen skulle dels avslå propositionen såvitt avsåg 7 kap. 3 § förslagellill lag om ändring i , dels besluta all 7 kap. 3 §föräldrabalken i dess nuvarande lydelse skulle upphävas. 4. belräffande behovsprövningav bidragsförskott av () och () som alt ulskotlet under 13 bort hemställa attriksdagen med anledning av moiionen 1978/79:36, yrkandel 5,och med avslag påmoiionen 1978/79:29, yrkandet 2, skulle anta 2 S förslagel till lag om ändringi lagen om bidragsförskott, 5. belräffande ålerkrav avbidragsförskott av , , i , , , och (samtliga s) som ansett all ulskotlet under 14 bort hemställa allriksdagen med anledning av moiionen 1978/79:29, yrkandel 6, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört angåendeöversyn av ordningen förålerkrav av bidragsförskott, 6. belräffandeindexändringar av underhållsbidrag av , , i , . son, och (samtliga s) som ansett all utskottet under 15 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1978/79:29, yrkandet 5, gav regeringen lillkänna vad reservanterna anfört härom, 7. belräffandeunderhällsbidrag lill omgift make av () och () som ansett atl utskottet under 16 bort hemställa alt med bifall till moiionen 1978/79:35skulle anta 14 a § förslagel lill lag om ändring i med avreservanierna föreslagen lydelse. pågår ett omfaUande reformarbete på familjerättensområde. Del har bl. a. berört skilsmässoreglerna och reglerna om faderskap ochvårdnaden av barn. har vi kommit lill bestämmelserna omunderhållsskyldighet. Reformsträvandenapå familjerältsområdet har väsentligen sin grund i ändrade sociala förhållandenoch i förskjutningar i människors värderingar. Närdel gäller den familjerällsliga underhällsskyldigheten har mycket hänl sedanden nuvarande regleringen kom lill. Samhället har tagil över ansvaret för mångaav de kosinader som förut måste täckas genom underhällsbidrag. De gamlakönsrollerna har påverkats av kvinnans ekonomiska frigörelse. Samlidigt harstabiliteten i familjeförhållandena på många håll minskat, och äktenskapet ärinle längre över lag den självklara formen för samlevnad mellan man och kvinna.Mycket annat skulle kunna tilläggas. Detär främst reglerna för underhållsbidrag till barn som har krävt en översyn. Förmånga bidragsskyldiga har underhållsbördan blivit tung. Och lagstiftningen harhittills bara gett allmänna hållpunkter för hur man beräknar underhållsbidrag,med påföljd att praxis har blivit ojämn. Etthuvudsyfte med propositionsförslaget är därför att underiätta situationen förde bidragsskyldiga. Det sker främst genom regler om en grundtrygghet för deunderhållsskyldiga, en dämpning av de automatiska indexhöjningarna avunderhållsbidragen, en rätt till minskning av bidraget när barnet vistas hosden underhållsskyldige, en förkortning av preskriptionstiden förunderhållsbidrag, större möjligheter lill jämkning av redan fastställda bidragoch liberalare regler om eftergift av skyldighet atl betala lillbakabidragsförskott. Jag kan också erinra om det särskilda förslagel om att höjagränsen för skatteavdraget för utgivna underhällsbidrag. Ettandra huvudsyfte med förslaget är att beräkningen av underhållsbidrag skall blimera enhetlig, så långt det nu går utan att man hamnar i en stel reglering.Lagtexten är på den punkten mera vägledande än f n., och den kompletteras avulföriiga moiivutlalanden. Barnavårdsnämnder och försäkringskassor kommer attfö ytterligare riktlinjer i råd som lämnas centralt av ochriksförsäkringsverket. Detär med tillfredsställelse jag ser all lagutskottet i ganska stor enighet harslutit upp kring propositionsförslaget. Del är också själv som hartagit initiativet till reformförslaget genom en framslällning . Desocialdemokratiska reservanterna i lagutskottet har ansett att man bör varanågot generösare mol de bidragsskyldiga än som föreslagils i propositionen.För egen del trorjag emellertid all man här måste vara varsam. Olika intressenmåste vägas mot varandra. Intresset av atl de bidragsskyldiga för del bättrefär inle leda till att barnen och de föräldrar som har den dagliga omvårdnadenom dem för det nämnvärt sämre. Det är sant atl del allmänna kan gå emellan medekonomisk hjälp. Så blir del också enligt regeringens förslag. Men stödet kan integöras så frikostigt att andra grupper av föräldrar blir missgynnade. Utöver enviss gräns bör de ökade samhällsinsatser som kan göras i princip komma allabarnfamiljer lill del. Till della kommeratt hela frågan om samhällets stöd tillde särievande föräldrarna övervägs av en parlamentarisk kommitlé. Dess arbelebör inte föregripas. Föratt återknyta lill vad jag sade i början vill jag slå fast all detfamiljerättsliga reformarbetet går vidare. Näsla etapp kommer sannolikt atlgälla reglerna om vårdnaden av barn. Dessa övervägs f n. av ulredningen ombarnens rätt. Familjelagssakkunniga kommer därefter med ett förslag omäktenskapets ekonomiska rättsverkningar, samboende utan äktenskap och Underhälllill barn och frånskilda, Underhålltill barn och frånskilda, m. m. Jagtror emellertid atl vi inle heller när del gäller underhållsreglerna kan ellerbör slå oss till ro med vad som uppnås. Den betydelsefulla frågan om hur manpå sikt skall ordna återbetalningsskyldigheten för bidragsförskott ellermoisvarande stöd ligger t. ex. ännu i stöpsleven. Och del är angelägel atlsiudera verkningarna av de beslut som fallas , atl lyssna på deerfarenheter som berörda parter och myndigheter kommer atl göra och alt varaberedd till omprövningar på grundval av de erfarenheter som man vinner. Tankari denna riklning finner man också i lagutskottets betänkande. Bestämmelserna omunderhållsbidrag har stor praktisk belydelse för många människor - vuxna ochbarn - en betydelse som inte bara ligger på del ekonomiska planet. Del arenvikiig uppgift alt följa ulvecklingen på områdei och alt anpassa regelsystemetefter behoven. Min förhoppning är atl del förslag som kammaren nu skall taställning till skall visa sig vara en betydelsefull etapp i detta arbete. I den proposition som nu har atl besluta om finns angivet atldel 1975 var 414 000 barn som var berättigade till underhållsbidrag. Med storsannolikhet är siffran ännu högre. Utifråndenna statistiska uppgift inser var och en atl del är en mycket stor grupp avföräldrar som är berörda av reglerna om underhållsbidrag och bidragsförskott,aniingen som underhållsskyldiga eller som bidragsberälligade. Ingen ledamot avdenna kammare kan ha undgått att uppmärksamma den intensiva deball som undersenare år pågått med anledning av alt underhållsbidragen kraftiglräknats upp, en ålgärd som för många underhållsskyldiga skapat en svårsituation. Föregendel harjag mött frågan på en rad poliliska möten, men även i form av brev och telefonsamtallill såväl bostaden som hit lill . Räll många personer har också bettalt fö ett personligt sammanträffande för all redovisa sin sociala ochekonomiska siluation. Enmetallarbetare i en mellansvensk kommun fick som resullat av löneavtal27 öre mera i limmen, vilket i hans fall ger . Frånden höjdes hans underhållsskyldighet för 3 barn med . i en Norriandskommun redovisar atl det underhållsbidrag han är skyldig atlulge har från 1971 till 1978ökal med . Under samma lid har hanslöneökning, brutto, stannat vid 70 96. En grundskolelärare i en kommun iMälardalen betalar .