prot · G209104 · 1978-12-31 00:00:00 — Dessutom är justitieministerns åsikter bara en av åsikterna omdetta - det finns som bekant fler. Regeringenär informerad om det inträffade och omfattningen av hela den här affären. Atlregeringen för sitt vidkommande inte ser något behov av en undersökning ärdärför en sak, men för oss alla andra, som måste läsa om den i tidningarna mensom inte har informerats om hela affårens omfattning, framstår behovet av som definitivt. Regeringen har protesteratvid den amerikanska ambassaden. Det är bra. Nr 104 Men vilka garantier har regeringen fått för att ambassaden intefortsätter den Torsdaeen den illegalaverksamheten som förut, men kanske i nya former? '"" många skäl för att utreda den här affären, bl. a. för att se hur denna typav illegal verksamhel skall kunna stoppas. Omen utredning "' måste alltså underkänna de skäl somjustitieministern anför här i aneående verk- kammaren.Det är inte utan att man ställer sig frågan vilka uppgifter man samheten vid ooli- försöker undanhålla genom att vägra tillsätta en . sens utlänningsrolel °" skingra alla sådana misstankar borde justitieministern antingen ge ett bättre sakskäl för sinvägran att tillsätta en kommission eller besluta att tillsätta enpariamentarisk med representanter för fem av riksdagenspartier. Egentligen har justitieministern i sitt svar gett alla de skäl som ärnödvändiga och som visar att det är nödvändigt att tillsätta en sådankommission. Överiäggningenvar härmed slutad. §6 Om de assyriska flyktingarnas situation, m. m. StatsrådetEVA erhöll ordet för att besvara () den 27 febraarianmälda fråga, 1978/79:381, och anförde: Herr talman! har tillmig ställt följande två frågor-Är regeringen beredd att ompröva frågan omassyriernas politiska status från att de beviljats uppehållstillståndav humanitära skäl till att ges status av politisk asyl? Ärregeringen beredd att på del internationella planet ta initiativ för atlaktualisera kravet på de mänskliga rättigheternas upprätthållande och därmedöka säkerheten för den förföljda kristna minoritet det här gäller? Motbakgrund av de direkt till regeringen och i massmediaframförda kraven att assyrier, framför allt från , skall betraktas sompolitiska flyktingar enligt 2 § andra stycket utlänningslagen, har regeringennyligen åter prövat denna fråga. Regeringen anser att det inte har kommit fram sådanafakta om assyriernas situation att de generellt kan betraktas som politiskaflyktingar. Denna ståndpunkt utesluter givetvis inte att det i enskilda fallkan finnas så starka skäl alt politiskt flyktingskap föreligger. Sverigehar krävt att respekten för de mänskliga rättigheterna upprätthållsoch driver denna fråga mycket aktivt i internationella organisationer. Någraytteriigare initiativ i internationella organisationer, föranledda av uppgifterom assyriernas situation i olika länder, är f n. inte aktuella. ULLATILLÄNDER (c): Jag villtacka statsrådet för svaret. Tyvärr kan man inteupptäcka någon ljusning för de människor den här frågan närmasi berör medledning av del svar som har givits här. första gången som frågorom de assyriska flyktingarnas behandling har ställts. 12 De har riktats genom tidningar, genom radio och TV och genompersonliga Det antyderatt det är många som ställer frågorna, och ihärdigheten i dessa frågor gerockså en antydan om att de svar som ges inte är till fyllest. Mångaav frågorna är sprangna ur en förtvivlad situation, som kan synas hopplös menkanske ändå inte är det. Andra har sin rot i chockerad förvåning och upprördhetöver att sådana frågor skall behöva ställas i ett land som . De svar somlevererats har inte stillat denna undran; möjligen har de skapat en vissmållöshet. Manmåste tyvärr med beklagande dra slutsatsen att den nuvarande regeringen harkört ordentligt fast. Vittnesmålen om den förföljelse och de lidanden som dessamänniskor har fått utstå är så många och dokumentationen så omfattande att manmåste konstatera att regeringens inställning framslår som den obotfärdigesförhinder. Desom det här gäller och som tvingas gå under jorden är inga talföra människor.De är offer för omständigheier som varken de själva eller de som förföljer demär herrar över. De har flytt hit från en komplicerad situation som fokuseratsociala, politiska och religiösa motsättningar. Vi måste alla - ocksåregeringen - lära oss att förföljelse kan ha många olika ansikten. Den ser inlealltid ut som i eller i , men urmodellen eller symbolen -ellerarketypen - för all förföljelse, som vi fått enhälsosam påminnelse om, gör att man trots olikheterna märker atl det är sammalidandets drag som upprepas. Desom har kommit dessa människor nära inpå livet erfar en stark appell. Förattbara nämna ett exempel: i har över alla partiervädjat till regeringen atl inte splittra en familj. Jaganser att regeringen gör sig skyldig lill en grov felbedömning på flera plan.Elt sådant här mycket debatterat ärende undgår inte att ha siu normgivandeinflytande. Frågan är om inle regeringen är i färd med alt riva ned ettengagemang och en medmänsklig känsla som är omistlig och i stället ger det mestvulgära främlingshatet vatten på sin kvarn. Jagvill fråga statsrådet: det inte något initiativ som regeringen kan ta pådet internationella planet för att vi tillsammans med andra länder skall kunnalösa den assyriska flyktingfrågan? Omde assyriska flyktingarnas situation, m. m. När det gäller det politiska flyktingskapet för den här gruppen harregeringen gjort samma bedömning som flyktingkommissarien i , nämligenatt assyrierna som grapp inte är alt betrakta som flyktingar men alt det kan förekommaenskilda fall där det finns skäl för politiskt flyktingskap. Vi anser alltsåatt varje ärende måste bedömas för sig, och vi har också låtit en hel del avassyrierna stanna av humanitära skäl. Assyriernassituation i hemlandet är svår, men de rapporter som vi har tagit del av visaraU det inte är enbart religiösa skäl till svårigheterna. Det är snarareekonomiska och sociala skäl och konflikter mellan olika grupper. Alla människori lever i otrygghet - det är inte något speciellt för assyrierna. Ute iväriden är det många, många människor som lever i stor Omde assyriska flyktingarnas situation, m. m. Vi skallförsöka bedöma alla de fallen lika. Vihar varit och är överens om att vi skall ha en reglerad invandring, och jagtror att även är överens med migom delta. Det har varit ganskamånga människor hos mig och talat för olika grupper eller personer. Alla somjag frågar håller med om atl vi skall ha en reglerad invandring - men barainte, säger man, för den person, den familj eller den grupp som man självengagerar sig för eller känner för. Den reglerade invandringen ärju ingenting.som vi har bestämt oss för utan vidare; det finns ju en avsikt bakom den. Närdel gäller internationella kontakter kan jag säga att vi samtalar medföreträdare för , som också har en invandring av assyrier. ULLATILLÄNDER (c): Det är klart att man rimligen inle kan ta emot alla som söker sig hit.Men det tror jag inle heller någon menar. Självklart är de flesta införståddamed att avvisningar måste ske, och att det kan finnas sakliga skäl för dessa.Vad det gäller är konkreta problem här och , det rör människor som redanfinns här. Vad jag gör är att ifrågasätta sakligheten i bedömningen. Detmåste vara brist på både inlevelse och insikt om man inte förstår att denpolitiska, religiösa och sociala högspänningen i ett av väridens kraftfält justnu kan slå ut i förföljelse av minoritetsgrupper. Får man inte utöva sinreligion, tala sitt språk, odla sin kultur, värna om sina traditioner ellerfostra sina barn utan i stället hotas och skadas fysiskt och psykiskt är detförföljelse. Det är ett faktum att andra länder i erkänner assyriernasom flyktingar. Grips inte statsrådet av tvivel när det gäller den egnaståndpunkten? Människor upplever ju att assyriernas situation så starktstrider mot deras djupaste rättskänsla att de inte bara tycker till utan gripertill handling när de slår där inför dessa flyktingar och inte kan annat änhjälpa. Vad jag vill med min fråga är att lösa etttrefaldigt dilemma -det dilemma som dessa flyktingar hamnat i,del dilemma somderas hjälpare fullt medvetet salt sig i och inte minst det dilemma somregeringen hamnat i. Min tro är att det inom den nuvarande lagens ram går aulösa dessa problem - man kan åberopa framstående folkhjälpsexperter. Andra länder accepterar assyrierna som flyktingar i enskilda fall. Delviktiga för oss när det gäller den reglerade invandringen är att de människorsom kommer till oss från andra länder skall få inte bara ett jobb utan enbostad och den service som vi andra får. De skall lära sig både hemspråk ochsvenska. Vi avser med den reglerade invandringen att de arbeten som finns här iSverige skall räcka till både för invandrarna och för svenskarna. Vimåste komma till rätta med de konkreta problemen, säger . Ja, vimåste komma till räua med den illegala invandring som pågår, denorganiserade illegala invandringen där människorna kommer med falska pass ochpå alla sätt försöker ta sig in i landet därför att de bestämt sig för all komma lillSverige, för i är det bra. Men vi vill att de som kommer hit ocksåskall få del bra. Det är inte regeringen som splittrar familjerna i de fallUlla Tilländer tog upp. Där var det faktiskt de som gömde undan en del avfamiljen som splittrade den. Vi försöker bedöma de här fallen individuellt, motbakgrand av humanitära skäl. Vi inser att människorna har det väldigt svårt,och vi försöker göra en rättvis bedömning. ULLATILLÄNDER (c): Jag ärockså medveten om de problem som statsrådet tog upp. Det ärdärför jag ställt min fråga om ett ingripande på det internationella planet.Jag är medveten om att den här regeringen rimligen inte kan hinna lösa hela detassyriska flyktingproblemet. Ett internationellt initiativ vore däremot inte urvägen ulan skulle ålminslone visa den goda viljan. Vad del dessutom gäller ärett antal människor som befinner sig här . Om regeringen omvärderade sininställning skulle det få många positiva verkningar. Man kan inte gåunderjorden i vårt land utan att många människor tar på sig stort obehag ochslora risker. Det visar egentligen vilken fond av engagemang som finns och somregeringen håller på att spoliera. Jag tror alt kyrkorna säkert skulle ställaupp med sina resurser av medmänsklighet. En politik som splittrar familjer ochförvisar människor till ett erkänt ovisst öde, till ett land som inte ensundertecknat konventionen om de mänskliga rättigheterna, påverkar den negativainställningen till invandrare i vårt land. Det mest vulgära främlingshatet kanlätt få vatten på sin kvarn. Regeringen bör tänka på sitt ansvar atl bygga uppoch inle riva ner. Jag kan inle se hur internationella kontakter skall kunna hjälpa demänniskor som gömmer sig här. Det skulle betyda att de flyttade och åkte iväg från . Jaghåller med om att det finns en stor risk med den situation somvi upplever just nu-att det blir ett främlingshat och att det blir grupper somstår emot varandra. Man frågar sig varför en grupp skall ha fördelar framför enannan. Jag vill verkligen arbeta för att det inte uppstår sådana motsättningarmellan olika grupper. Vi har en tradition att vi skall stödja människor somkommer till vårt land. Det tyckerjag atl vi skall fortsätta med, och det villregeringen arbeta för. ULLATILLÄNDER (c): Vi kan inte ensamma lösa hela det assyriska flyktingproblemet. Därmåste vi ta initiativ på det internationella planet. Menden andra delen av frågan gäller det konkreta problemet för de flyktingar somfinns här i . Vad det gäller är alltså att lösa det konkretaproblemet här och för de människor som befinner sig här - inte bara atl lösafrågan på del internationella planet. Vad jag gör är att jag ifrågasättersakligheten i bedömningen av de fall som lett lill utvisning. Överiäggningenvar härmed slutad. Omde assyriska flyktingarnas situation, m. m. Ombedömningen av ansökan om uppehållstillstånd § 7 Om bedömningen avansökan om uppehållstillstånd Statsrådet erhöll ordet för att i ettsammanhang besvara dels (vpk) anmälda fråga, 1978/79:387,dels () anmälda fråga, 1978/79:399, och anförde: Mot bakgrand av att turkiske medborgaren har meddelatsförpassningsbeslut har frågat mig vilken betydelse regeringentillmäter humanitära skäl och sociala och kulturella förhållanden i hemlandetvid bedömning av ansökningar om uppehållstillstånd. Vidarehar frågat mig om jag vill utveckla de skäl som varitbestämmande för regeringens handläggning av ärendet . Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Pågrand av gällande sekretessbestämmelser är jag förhindrad att redogöra föromständigheter som rör enskildas personliga förhållanden iförpassnings-ärenden. Jag är därför hänvisad till att besvara frågornagenerellt med utgångspunkt i principerna för den reglerade invandringen. Enligthuvudprincipen för den reglerade invandringen bör alla utlänningar utom nordborha tillståndsfrågan ordnad före inresan i . Från denna princip finnsvissa undantag. Tillstånd kan sålunda beviljas efter inresan, om sökanden ärflykting eller om han har rest hit för atl förena sig med familjemedlem. Ävenstarka humanitära skäl kan i det enskilda fallet utgöra grund för tillståndefter inresan. Allmänna sociala eller kulturella förhållanden i utlänningenshemland, fattigdom eller bristande utbildningsmöjligheter utgör intetillräckligt starka humanitära skäl. I det enskilda fallet måste det därförfinnas individuella skäl utöver de allmänna förhållandena i hemlandet. Detförhållandel att sökanden innan tillståndsfrågan har avgjorts har påbörjatskolgång i är inte tillräckligt för uppehållstillstånd. INGA (vpk): Först skalljag be atl få tacka för svaret. Jaghar frågal vilken betydelse regeringen tillmäter humanitära ochsociala skäl och kulturella förhållanden i hemlandet när man bedömeransökningar om uppehållstillstånd. Frågan är föranledd av vad som hänt ochhänder med den 17-årige kurden . Avsvaret kan jag utläsa att regeringen inte är beredd att ta humanitära hänsynlill den här 17-årige pojkens situation. Man kommer alt fullfölja det beslut omförpassning som man har fattat. Jag tycker att del är myckel beklagligt. Fördet första finns det särskilda, starka, humanitära skäl för att få stanna. För det andra har förhållandena ändrats sedan man fattade dethär beslutet: En person vill adoptera . Adoptionen har muntligengodkänts av pojkens moder; fadern ligger enligt uppgift svårt sjuk sedan enlängre tid. Dessutom har pojken nu en ganska stark anknytning till ,dels genom den förestående adoptionen, dels genom elever och lärare i Huddingegymnasium. Omständigheterna har medandra ord förändrats så atl det bör vara möjligt för regeringen atlantingen ompröva eller upphäva förpassningsbeslutet eller åtminstone stoppaverkställigheten av beslutet lill dess att adoptionen är klar. Jagär mycket besviken över att man inte har tillmätt de skäl som har anförts i dethär speciella fallet så stor betydelse att man låter stanna iSverige. Jag ifrågasätter starkt regeringens och beslut. OSKARLINDKVIST (s): Jag tackarstatsrådet för svaret. Ävenom den reglerade invandringspolitiken ligger fast får vi som politiker finnaoss i att vissa ärenden inte riktigt passar in i den . När min frågaställdes hade regeringen vid två skilda tillfällen sagt nej till att få stanna i . Medden uppmärksamhet fallet har väckt fann jag skäl att begära en redovisninginför . Den har vi nu fått, och det blev en repetition av gällanderegler för invandringspolitiken. Detligger någonting positivt i alt landets regering ägnar svårbedömda ärenden,likt , så stor uppmärksamhet. I min fråga ligger heller ingenkritik. Jag vet av erfarenhet från andra invandrarärenden att det är svåra avgörandensom skall träffas i det enskilda fallet. I strikt proiokollär mening har jaguppfattningen att ärendet har handlagts korrekt. Beslutet fyllersåvitt jag kan förstå alla formella krav. Ingen kan på dessa grander hävda attregeringen förfar eller förfarit felaktigt. Svårighetsgradengör dessvärre risken för misstag stor vid bedömningen av enskilda ärenden. Ilagens strikta mening tunna sakskäl kan vid det slufliga avgörandet mer än välvägas upp av andra tungt vägande skäl. Det ger regeringen och i synnerhet detansvariga statsrådet en unik ställning. Auuppnå millimeterrättvisa i dessa frågor är inte möjligt. Det finns ingenexakthet, ingen mätare på om man träffar absolut rätt i det enskildasvårbedömda ärendet. Det beror på vilken grad av medmänsklighet man väger inbland skälen eller vilken tyngd humaniteten får. Regeringens beslut i frågan,om uppehållstillstånd skall medges, skall bygga på en helhetsbedömning av detenskilda fallet. IsmetKesen är en ung pojke i ett främmande land. Jag känner ganska väl lill deninformation om sin person som lämnade vid sin första kontakt med desvenska myndigheterna. Detär inte lätt atl bara ha tillgång till oerfarna rådgivare. Jag har talat medmänniskor som har träffat . De förmedlar bilden av enpojke, som snabbt har acklimatiserat sig i vårt land. Han är omtyckt blandlärare och elever i sin skola, vilka har gjort engagerade insatser för sinpopuläre unge kamrat. Jag förslår självfallet inte de former som de har valt,men jag förslår deras känslomässiga motiv. Visst,statsrådet , har vi plats för i . I motsats till IngaLantz uppfattar jag inte svaret så, att regeringen vidhåller sin tidigare Ombedömningen av ansökan om uppehållstillstånd 2 protokoll 1978/79:104-105 Ombedömningen av ansökan om uppehållstillstånd Jag envisasmed att ulläsa alt regeringen är beredd all ompröva detta ärende. menar alt förhållandena i ärendet har ändrats så pass alldel skulle föranleda ett ändrat beslut. Orsaken skulle vara frågan om adoption.Enligt rådande praxis kan vi inte godta enbart ett påstående eller en önskan omadoption. Adoptionsförfarandet måsle ha inletts genom en regelrätt ansökan hostingsrätten. Beslut i adoplionsärendet bör också vara nära förestående, eftersombehandlingen av ett sådant ärende ofta tar väldigt lång lid - ibland upp tillett år. Det vore orimligt att avvakta beslut i ettförpassningsärende. Förhållandenahar också ändrats på grund av det personliga engagemang som finns. Del är väldigtpositivt med detta personliga engagemang. Jag skulle verkligen önska all jag pånågot sätt kunde tillmötesgå det. Men hur går det för alla dem som inte harnågot personligt engagemang att stödja sig på? Dem förpassar vi i enlighet medden praxis och de regler vi har, medan vi alltså skulle göra undantag för demänniskor som lyckats uppväcka ett personligt engagemang eller massmediasuppmärksamhei. INGA (vpk): Eftersom tolkar detta svar mer positivt, vill jagställa en direkt fråga till statsrådet : Är regeringen beredd allompröva denna förpassning? Fördet första finns det väldigt starka humanitära skäl härför. Om denne pojkeförvisas, kommer han kanske inte att utsättas för politisk förföljelse i sitthemland, men han kommer att utsättas för förföljelse i alla fall av ekonomiskaoch sociala skäl. Hans situation är så dålig, och den familj som han återvändertill har förklarat alt den inte önskar honom tillbaka, eftersom resursersaknas. Han återvänder alltså till en helt utblottad situation. Del finnsstarka humanitära skäl för alt låta denne pojke stanna. Fördet andra har frågan om adoption kommit lill sedan ärendet behandlades avregeringen. Hur långt adoptionen har avancerat vet jag inte, men den ärmuntligt godkänd av modern vid telefonsamtal, som har spelats in på band. Omregeringen inle vill ompröva förpassningsbeslutet, bör den åtminstone vänta medverkställigheten till dess frågan om adoption är klar. Efter vad jag harförstått är adoptionen mycket seriöst menad. Jag vädjar till regeringen attåtminstone välja det andra alternativet. Vi är f n. inte beredda att ompröva beslutet. Men nya skäl kan givetvismedge en omprövning. IngaLantz menar alt denne pojke har del svårt och kommer atl drabbas av ekonomiskoch social förföljelse. Jag är medveten om detta, men oändligt många människorbefinner sig i just den silualionen i sitt hemland. INGA (vpk): Lål mig bara ställa ytteriigare en fråga: Är inte adoptionen ett nyttskäl som har kommit fram ? Vad skall det annars varaför nya skäl? Det skulle vara intressant att veta. Handläggningen av adoplionsärendet måste gå vidare innan vi kan ta uppdel som ett nytt skäl. Överiäggningenvar härmed slutad. Omåtertagande av inbjudan till vice premiärminister att besöka §8 Om återtagande av inbjudan till vice premiärminister att besöka Utrikesministern erhöll ordet för attbesvara RolfHagels (apk) anmälda fråga, 1978/79:389, och anförde: har frågat mig om det inte är befogat att regeringen motbakgrand av intervention i återtar sin inbjudan till vicepremiärminister att besöka . Svaretpå fråga är nej. (apk): Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret. Av gårdagens debattatt döma är det inte särskilt lätt att få ett svar från utrikesministern, ochnär man får ett svar så kan det verkligen inte beskyllas för att varamångordigt och inle särskilt argumenterande heller. Jag skall försöka att kortge bakgranden till frågan, om den möjligtvis är obekant. Detpågår ett krig i , startat av . Det kriget är en uppföljning av enrad händelser som ett aggressivt har skapat . Detbörjade med gränsöverfall på Indien.1962 och på 1969, ochdärefter följde ungefär gränsprovokationer mot innan detdirekta angreppet gjordes mol detta land, Mycket talar för att Kinaladdar upp för ett nytt krig mot . situationen är svaret i högsta grad underiigl. Vi kommunister har ingentingemot att det sker statsbesök i olika länder. Kontakter mellan länder skallbyggas och byggas ul för att skapa bättre relationer mellan folken och befästafred och avspänning. Samtal mellan statsmän kan vara viktiga när det gäller altförhindra krig. Men man måste självklart se sådana besök i deras sammanhang.Tidpunkten måste väljas mycket noga. Det måste också vara angeläget attuppmärksamma vilka handlingar de eventuella gästerna för stunden ägnar sig åt. Dettorde råda relativt stor enighet i den här församlingen om att etl besök avChiles skulle vara mycket olämpligt. Jag troralt det råder ungefärlika stor enighet om atl ett besök av Nazitysklands koryféer under derasterrorvälde hade varit olämpligt. Samma sak gäller vice premiärminis- ternGeng Biaos besök i vårt land. Självklart kommer ett sådant besök att utnyttjassåväl i som i andra länder, och mottagande av honom kan uppfattassom ett tyst stöd för den politik som f. n. bedriver. Överiäggningenvar härmed slutad. § 9 Om det framtidaflygvapensystemet Försvarsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:398, och anförde: har frågat mig vilka utländska flygplan som är intressantaatt köpa till det svenska försvaret och hur i så fall underhållet och dentekniska översynen av dessa flygplan skall ordnas i . harvidare frågat vilka merkostnader som kan beräknas uppkomma då underhäll ochöversyn måste ske på Viggenflygplanen. Jagvill först påminna om att i den framlagda propositionen (1978/ 79:138)i flygplansfrågan har regeringen anfört att innan ställning kan tas till fråganom utveckling och anskaffning av nya flygplan måste överbefälhavarensplanering för perioden /81-1984/85 föreligga. Därvid är det nödvändigt attinrikta anskaffningen så all den ryms inom det ekonomiska utrymme somöverbefälhavaren har redovisat för anskaffning av attack- och skolflygplan inomramen försvarsbeslut. Planeringen kommer också att påverkas avkostnaderna för det antal som återstår att beställa. harplanerats för en anskaffning av åtta jaktdivisioner och sex attackdivisioner.Jag anser att alternativ med varierande antal jakt- och attackdivisioner kanbehöva övervägas för att minska kostnaderna. Även alternativ med beväpnadeskolflygplan skall studeras. Somframgår av propositionen är en fortsatt egenulveckling av stridsflygplan intemöjlig på nuvarande nivå. Men jag vill understryka att svensk industri trotsdetta har en viktig roll att spela vid framtida anskaffning av flygplansystemtill försvaret. Detta måste enligt min mening vara en utgångspunkt för detfortsatta arbetet.