prot · G209127 · 1978-12-31 00:00:00 — Det har också regeringeninsett och erkänt. Det erkändesju också här från talarstolen. Folkpartielsförelrädare i högskoledebatter här i kammaren har tidigare ofta i kraftigaordalag kritiserat omständliga handläggningsgångar, men maken till omständlighetän när del gäller just det fria området och begäran om mer resurser till delfår man leta efter. Fördet andra är det givetvis den rent planeringsmässiga faktorn. Det har rättsnabbt framstått som omöjligt att driva någon planering, värd namnet, för framtidenmed en fri sektor, som man inte kan få något grepp om kvantitativt och varsbehov man inte - det ligger ju i sakens natur - hade rätt alt avväga mot behovinom andra sektorer. Fördet tredje framstod del också som orättvist att personer som vall att studerapå vissa linjer och i vissa kurser, de s. k. fria, skulle ha en absolut rällhärtill, medan andra studerande inte hade motsvarande rätt. Slutligenblev det också fördel fiärde ganska snabbt alldeles uppenbart att ekonominbetydde myckel. Regeringen var helt enkelt inte beredd alt satsa sådana summorpå det fria området att man kunde upprätthålla kvaliteten. Gårman ut och lovarall alla som vill skall få studera på vissa linjer och i vissa kurser, såpresumerar naturiigtvis de berörda att det skall ske under bl. a. oförändradekvalitetsbetingelser. Ingenting sades ju om all kvaliteten skulle sänkas, närman införde det fria området. När så kvaliteten ändå sjunker uppslår givetvisstor besvikelse bland de berörda. Alldeles särskill svårt blir det naturiigtvisför en regering - och det gäller varje regering - att i tider av ekonomiskåtstramning få gehör för ohämmad satsning på en viss del av den högreutbildningen. Det är sannolikl så att en expansiv ekonomi är en nödvändigbetingelse för ett fritt område, dvs. ett område med obegränsadresurslillförsel - del ärju det som avses med det fria området. Sedanär det en annan sak att Just i tider av nedgång i ekonomin borde samhälletegentligen salsa mer på högre utbildning och forskning. Men del är givet attockså då reses frågan varför vissa sektorer skall tillförsäkras ynnesten attovillkoriigen fä öka utan att prövas mot andra sektorer. Med det här sagda ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställani utbildningsutskottets betänkande nr 31. JÖRGENULLENHAG (fp) kort genmäle: Det är egentligen bara en enda punkt i inlägg som jagvill ta upp - vi har haft många tillfällen alt diskutera den här frågan ilidigare debatter. Denpunkl jag vill något kommentera gäller tekniken. sade altfolkpartiet i olika sammanhang har motsatt sig besväriiga handläggningsordningar,och det är helt rikligt. Och vi tillstår aU den teknik som lillkom som eltresultat av överiäggningarna mellan de tre icke socialistiska partierna hösten1976 inle har fungerat bra. Det är därför som vi nu i reservaiionen vill skall göra en översyn av den tekniken och få till stånd klarare och enklareregler än man har haft tidigare. Men det här systemet har ändå haft det godamed sig att många studerande fått en plats som de annars inle skulle ha fått. Allrasist vill Jag bara påminna om att alla partier under etl stort anlal år harförsvarat det system som kallas för automatiksystemet och som inneburit attbehörig sökande fått den plats han sökt. Dä var det inget tal om att det varprincipiellt felaktigt. Vi står fast vid den principen. Genomförandeav totaldimensionerad högskola, m. m. OVENORDSTRANDH (m) kort genmäle: sade alt konstmktionenmed den fria sektorn och etl fritt område inte blev någon succé - så föll hansord. Det kan Jag i någon mån hålla med honom om. Men i så måtto var det i allafall en framgång att det gav möjlighet till utbildning för åtskilliga tusenstuderande. Del är väl också en vinst, även om jag kanske inte vill kalla delför succé. Del är nu tredje gången som diskuterartillträdet till högskolan. De bägge tidigare gångerna har det gälltprinciperna, handlar utskottets belänkande om den praktiska modellen. Situationenär något originell. Fyra partier har frän olika utgångspunkter yrkat avslag påregeringens proposition. Ingen har reserverat sig till förmån för den, Iprincipfrågan intar partierna samma ståndpunkter som för fyra månader sedan.Majoriteten anser att samma regler skall gälla för tillträde till allhögskoleutbildning. Reservanterna vill ha kvar etl fritt område, men sägersigvilja förändra och förenkla systemet för hur ylteriigare pengar skall gå utlill högskolorna. Delfria området och veniilsystemel var resultatet av en kompromiss, en nödvändigkompromiss. Det var egentligen ingen som ville ha systemet så. ochmoderaterna talade för ett fortsalt automatiksystem, förriksdagsbeslutet . Genomförandeav totaldimensionerad högskola, m. m. Nuråder allmän enighet om att systemet inte är bra. Det påtalades redan i höstasfrån universiteten, regionslyrelser, UHÄ och även /SR. Undervisningenskvalitet urholkas, sade man, och visade del med siffror. log intryck avden massiva kritiken mot systemet. Låt mig slå fast någrafakta i historieskrivningen! Centernoch har gjort två uppgörelser med om högskolan. Denförsta var kompromissen om del fria området och veniilsystemel.Ingen var, som jag sade, förtjust i det systemet, men det var vad vi kundekomma överens om. Ijuni 1978 gjorde vi upp om en översyn av den nya högskolan. Den skulle omfattadet fria området, antagningssystemets funktion och de mindre högskolornassituation. Den senare uppgörelsen glömde snabbt när man blev ensami kanslihuset. Den pariamenlariska översynsgrupp som är tillsatt har enhelt annan roll och skall i stort sett bara följa UHÄ:s utvärderingsarbete. Närcentern insåg att folkpartiregeringen inte tänkte hälla den senasteöverenskommelsen, ansåg vi oss tvungna att ta vårl ansvar för de studerande ochför utbildningens kvalitet. Framför allt två skäl har vägt tungt i vårlställningstagande. Fördel fö-rsta innebar systemet med det fria området och ventilsystemet i sig enstyrning av medel lill de stora universiteten. Det medförde i sin tur attresurserna för salsningar på de mindre högskolorna blev knappare. Fördet andra kom tillämpningen av systemet att innebära en urholkning avkvaliteten, som - del utgår jag från alt även reservanterna är villiga atterkänna - är ohållbar i längden. Delskall självfallet vara en strävan att ge så många som möjligl tillfälle attbedriva högre studier - både ungdomar och äldre som inte fått dennamöjlighet. I etl läge med begränsade resurser måste man i vanlig ordning vägaviktiga ting rnot varandra och prioritera. I den prioriteringen valde centernatt salsa på ulbyggnadsorterna och på utbildningens kvalitet. Utskottsmajoritetenomsätter nu riksdagsbeslutet i praktisk tillämpning på del sättsom del var tänkt. Samma regelsystem skall gälla för antagning till helahögskolan. Utbildningens kvalitet höjs dels genom att antalet årssludieplatserpä del tidigare fria området minskas något - 500 platser på ekonomlinjen och 1000 platser på enstaka kurser - dels genom etl ylteriigare tillskott på 1 milj.kr. Man satsar också 0,5 milj. kr. på att förslärka resurserna förstudievägledning. Därtillsätter utskottsmajoriteten stopp för fp-regeringens förslag all drastisktminska möjligheterna till fortsatt utbyggnad på de mindre orterna. Dennedskärning av anslaget till lokala linjer och enstaka kurser med 2,5 milj. kr.som regeringen föreslog skulle klart ha påverkat möjlighelerna förde nyagmpperna att kunna studera liksom möjligheterna för de många ungdomar som villläsa nära hemorten. Kallafötter har regeringsföreträdare kallat de här ändringarna av propositionen.Samtidigt har man sagt att man själv hederiigt försökt omsätta riksdagensbeslut i praktisk tillämpning. Del är dä bara alt beklaga alt det inle i utbildningsministernsnärhet finns någon som kan läsa innantill. Del står klart iutbildningsutskottets belänkande all någon nedskärning avutbildningsplatser inte får göras på ulbyggnadsorterna. Så värdet med de kallafötterna och med hederiighel i den frågan. Jagvill med elt kort exempel visa på urholkningen av undervisningens kvalilel ochde bekymmer som man har för delta ute på universiteten. I Göteborgsuniversitets petita ger man i en särskild bilaga en beskrivning avundervisningssituationen på ekonomlinjen. Så här rapporterar studierektorn ihandelsrätt: "Gruppstorlekenhar ökats: Jöken från 30 till 80. Beskattningsrätt I från 25 till 50. Kursenskvalilel och lentamensresultaten har sjunkit markant. Alll fler hoppar av efterett lag. Exempelvis Beskattningsrätt I hade tidigare två deltentamina, men dehar sammanslagits lill en enda då lärarna inle kan rätta den första lentaninnan den andra." Päsamma sätt kan man gä igenom ämne för ämne. Rapporterna är likartade. Ettannat exempel: För att nå upp lill den undervisningsstandard, dvs. denundervisningsmängd per studerande, som fanns 1976/77 på det nu fria området ochmed nuvarande antal årssludieplatser behövs ett resurstillskott på 12 milj. kr.Om motsvarande gäller för övriga universitet blir siffran för landei som helhetbetydande. Detär då inlressanl att konstatera all ordet kvalitet inle heller den här gångenfinns med i reservationen. Varken eller användedet ordet. Är man verkligen omedveten om den faktiska silualionen ute påuniversiteten? Det är i så fall ganska anmärkningsvärt. Ireservationen anvisar man inle heller någon väg för alt höja kvaliteten. Är mannöjd med situationen sådan den är, eller vilka åtgärder tänker man vidla? Jagtror att många vill ha besked pä den punkten. Reservationenföreslär en återgång i riktning mot automatiken för det fria området. Men mananvisar inga pengar. Var har man tänkt ta dem ifrån? Det är också många somväntar på det beskedet. Partiernahar i olika sammanhang varit eniga om behovet av satsning på högre utbildningoch forskning. Det är viktigt. Det måste, menar Jag, ta sig ullryck bl. a. iall denna sektor inle skall behöva verkställa den iväprocenliga nedskärning avresurserna som man enligt pelitaanvisningarna skall redovisa. I stället är detnödvändigt med en fortsalt kraftig satsning både pä att utöka antalelårssludieplatser och pä en höjd kvalilel under de närma.ste åren. Flera skältalar för delta. Ett är den 16-årspuckel som är en 19-årspuckel,Det är nu högskolorna måste planera för all ta emot dessa ungdomar och ge demutbildningsmöjligheter, Etlannat skäl är näringslivels krav på kvalitet i utbildningen.Planeringsprogrammet för högskoleregion är f. n, ule på remiss.Kommentarerna från näringslivet har varit entydiga. Kvaliteten päutbildningen måste höjas, och kravet gäller hela högskolan. Detriksdagen fattar beslut om är en teknik för en mjukspärrad högskola. Deregionala reserverna kommer - om tillströmningen av slude- Genomförandeav totaldimensionerad högskola, m. m. Genomförandeav totaldimensionerad högskola, m. m. rande blir sådan - attkunna användas för all öka antalet utbildningsplatser med hänsyn till destuderandes efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Kvaliteten på utbildningenkan höjas. Jag yrkar bifall till utskoiiets hemställan i desshelhet, JÖRGENULLENHAG (fp): Med anledning av historieskrivning vill jag göraett par kompletteringar. Del finns två vägar i den här frågan, en krokig och enrak väg. Ingen har väl bestritt att och har följt enrak väg. Vi har hävdat vikten av att det finns en fri sektor. Centerndäremot har följt en myckel krokig väg. Först motionerade man 1975 om avslag päden socialdemokraliska propositionens förslag om en generellanlagningsbegränsning. Sedan gjorde man vid utskottsbehandlingen upp medsocialdemokraterna om en tolalspärr - del var ståndpunkt nr 2. Hösten1976 kom man sedan överens med och om att vi inte skallha någon tolalspärr utan etl område med fritt tillträde. Förraåret och är man tillbaka hos socialdemokraterna och vill ha en tolalspärr.Den här vägen ärju något egendomlig. ChristinaRogestam sade att partierna har varit eniga i väldigt många frågor när detgäller den högre utbildningen. Jag vill hålla med om det, men centerpartietsproblem måste rimligen vara alt bli enigt med sig självt. CHRISTINAROGESTAM (c): Jag lycker alt skall lala med litet mindre bokstäver omatt andra partier ändrar uppfattning, efter den uppvisning i denna konsts högreskola som gjorde . Överiäggningenvar härmed slulad. Mom . 1 och 2 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av OveNordsirandh m. fl. i moisvarande del, och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill att kammaren bifaller ulbildningsulskottets hemställan i beiänkandei nr 31 punklen1 mom. 1 och 2 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 1 av m.fl. i moisvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes voiering med omrösiningsapparat. Denna omröslning gav följanderesultat: Kammarenbiföll vad utskollel i dessa momenl hemställt. Anslagtill utbildning för tekniska yrken, m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkier hemslälll. §17 Anslag till utbildning för tekniska yrken, m. m. Föredrogs ulbildningsulskottets belänkande1978/79:32 med anledning av proposilionen 1978/79:100 såviit gäller anslag tillutbildning för tekniska yrken, utbildning för vårdyrken, utbildning för kultur-och informationsyrken saml bidrag lill högskoleutbildning m. m. jämlemolioner. Ifråga om delta belänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkier.Under den gemensamma överiäggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i belänkandet. Idet följande redovisas endast den punkt, vid vilken under överiäggningenframslällls särskilda yrkanden. Punkten 1 (Utbildning förtekniska yrken) Regeringenhade i proposilionen 1978/79:100 bil. 12 () efterföredragning av utbildningsministern under punkten D 5 (s.44762) föreslagil all 1. beslula om att inrätta följandeallmänna utbildningslinjer, nämligen byggnadsinduslrilinjen omfattande 60poäng, fordonslekniklinjen omfattande 60 poäng, livsmedelsindustrilinjenomfattande 60 poäng, pappers- och pappersmasseindustrilinjen omfattande 40poäng, slålindusirilinjen omfaltande 60 poäng, samhällsbyggnadslekniklinjenomfaltande 160 poäng, sågverksindustrilinjen omfattande 60 poäng,träindustrilinjen omfattande 60 poäng saml verksladsinduslrilinjen omfattande60 poäng, 2. fastställa planeringsramarenligt vad som förordats i propositionen, 3. bemyndiga regeringen altdisponera . under anslagsposten på det sätt somförordats i propositionen, 4. lill Utbildning för tekniskayrken för budgelårel 1979/80 anvisa elt reservationsanslag av . Anslagtill utbildning för tekniska yrken, m. m. I detta sammanhang hadebehandlats motionerna 1978/79:907av m, fl, (s), vari yrkats att som sin mening gavregeringen lill känna vad som i molionen anförts om särskilt anpassadcivilingenjörsutbildning för personer som genomgått yrkeslekniskhögskoleutbildning, 1978/79:920 av MargotHåkansson (fp), 1978/79:1353 av (apk) och (apk), 1978/79:1374av m. fl. (s), 1978/79:1391 av NilsÅsling (c) och Per (), 1978/79:1910 avCari-Wilhelm Lolhigius (m) och 1978/79:2146av m. fl. (s). 1. all beslulade ominrättande av allmänna utbildningslinjer i enlighel med vad som förordats ipropositionen 1978/79:100, 2. att beiräffandesärskild civilingenjörsutbildning för personer som genomgått yrkestekniskhögskoleutbildning skulle avslå molionen 1978/79:907, 3. att beträffandeförstärkning av kunskaper i handikappfrågor inom vissa utbildningar skulleavslå motionen 1978/79:920, 4. att beträffande en nyhögskoleenhet för högre teknisk utbildning skulle avslå molionen 1978/79:1353, 5. all beiräffandeforskningsresurser i skulle avslå motionen 1978/79:2146, 6. att med avslag påmotionen 1978/79:1910 bemyndigade regeringen att disponera I . underanslagsposten i enlighet med vad som förordats iproposilionen 1978/79:100, 7. all beiräffanderesurser lill skulle avslå motionen 1978/79:1374, 8. att beträffande enutbildningslinje i praktisk ekologi skulle avslå motionen 1978/79:1391, 9. all fastställdeplaneringsramar för sektorn för utbildning för tekniska yrken i enlighel medvad som förordals i propositionen 1978/ 79:100, 10. allriksdagen lill Utbildning för tekniska yrken för /80 anvisade ett reservalionsanslag av . Reservalion hade avgivits beiräffande särskildcivilingenjörsutbildning för personer som genomgått yrkestekniskhögskoleutbildning av , , , , , och (samtliga s) somansett att ulskotlel under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:907 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört. TORSTENKARLSSON (s): Jag ber att först få yrka bifall till reservaiionen av socialdemokraternai utbildningsutskottet om utbildning för tekniska yrken. Vihar upplevt del stora behovet av tekniskt utbildad arbetskraft.Trols del konstaterade behovet erfar vi en nedgång av sådan utbildning. Därförär det förvånansvärt att utskottsmajoriteten inte finner någon anledning tilliniiiativ från sida för all komma till rätta med dennautbildningsbrist, ulan passivt hänvisar lill UHÄ och säger alt det ankommer påden myndigheten alt uppmärksamma och pröva. Delhar ju visat sig att fiera studerande som avslutat yrkestekniskhögskoleutbildning är intresserade att fortsätla med högre studier bl. a. inomlärarutbildningen eller den tekniska sektorn. Vi anser alt delta studieinlressebör tillvaratas. Om delta vore möjligt skulle det kunna leda till alt man fårfram elt anlal högt utbildade tekniker med en unik kombination av praktisk ochteoretisk erfarenhet och utbildning. Vårtförslag innebär att UHÄ får i uppdrag att närmare utreda frågan om hurcivilingenjörsutbildning kan anpassas för personer som genomgått yrkestekniskhögskoleutbildning. sådan anpassad civilingenjörsutbildning är det angeläget att man tillvaratarkunskaper och erfarenheter som studerande erhållit dels i sin yrkesutövning,dels i den yrkeslekniska högskoleutbildningen. Från högskolan i finnsiniresse för en sådan anpassad utbildning. Detla iniresse gmndas på mycket goderfarenhet av elever med den bakgmnd som anges i molionen 1978/79:907. Jag ber att få yrka bifalllill reservationen. Anslagtill utbildning för tekniska yrken, m. m. I den motion som talade för begärs alt UHÄ skall fä iuppdrag alt utreda hur civilingenjörsutbildningen kan anpassas för personer somgenomgått yrkesteknisk högskoleutbildning. Molionen har fullföljts av enreservation, som kräver utredning -en omedelbar sådan efter vad jag kan förstå.Yrkandet om tillkännagivande måste väl tolkas så. Utskottsmajoritetentycker att det är att vara en aning hel på gröten. Den yrkestekniskahögskoleutbildningen har existerat . Hur den har utfallit och hurdenkan utvärderas ärdel ännu för tidigt att med säkerhet yttra sig om, även ommycket redan.i dagslägel lalar lill dess fördel och för att den är bra. Menvisst kan det uppstå behov av att komplettera den traditionellahögskoleutbildningen inom den tekniska sektorn med nya utbildningsalternativför dem som genomgått den yrkestekniska högskoleutbildningen. Delta ärutskottsmajoriteten klart medveten om, men menar att det är för tidigt all gålill uiredning. Det bör, menar vi, räcka med att UHÄ följer frågan och, om ochnär behovet klart aktualiseras, dä lar ilu med problemet-om det nu över huvudlagel blir eU problem. Talesmannenför reservaiionen sade att utskollel har nöjt sig med all passivt hänvisa tillUHÄ. Det lyckerjag är att verkligen ta i. Vad utskottet säger torde UHÄ ocksåläsa och rätta sig efter. Att UHÄ skulle vara passivt Anslagtill utbildning för undervisningsyrken, m. m. vågar Jag verkligen intetro, snarare tvärtom. Skillnadenmellan den handlingslinje som reservanterna rekommenderar och den somutskottsmajoriteten har stannat för är, enligt min mening, inle siörre än allmotionärerna genom utskottets ullalande blivit i det närmaste tillgodosedda.Jag yrkar bifall lill utskottets hemslällan i såväl denna som övriga delar Överiäggningenvar härmed slulad. Punklen1 Mom . 1 Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall till dels ulskcllels hemslällan, dels reservationen av StigAlemyr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller ulbildningsutskollels hemslällan i belänkandet nr 32 punklen1 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då TorslenKarisson begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 138 Nej - 117 Kammarenbiföll vad ulskotlel i dessa momenl hemställt. Kammarenbiföll vad ulskoltel i dessa punkier hemslälll. §18 Anslag till utbildning för undervisningsyrken, m. m. betänkande 1978/79:33 med anledning av propositionen1978/79:100 såvitl gäller anslag lill utbildning för undervisningsyrken JiJmtemotioner. I propositionen 1978/79:100 bil. 12 (ulbildningsdeparlemeniel) hade regeringenefter föredragning av statsrådet under punkten D 8 (s.478-519) föreslagit att 1. beslulaomavvecklingavbarnavårdslärarlinjen enligl vad som förordats i propositionen, 2. bemyndiga regeringen all inledaförhandlingar med berörda kommuner om elt successivt förstatligande av denkommunala fritidspedagogulbild-ningen enligt vad som förordals i propositionen, 3. bemyndiga regeringen ellermyndighet som regeringen bestämde alt göra omfördelningar i vad gälldeantagningsplatser på hemspråkslärariinjen enligt vad som förordats iproposilionen, 4. bemyndiga regeringen allslutligt besluta om lokaliseringen av den sista ulbildningslerminen av densärskilda speciallärarulbildningen på gren 1 enligt vad som förordals iproposilionen, 5. fastställa planeringsramarenligl vad som förordals i proposilionen, 6. lill Utbildning förundervisningsyrken för /80 anvisa ett reservalionsanslag av . Anslagtill utbildning för undervisningsyrken, m. m. Idelta sammanhang hade behandlats motionerna 1978/79:228 av (vpk), 1978/79:269av () och (), 1978/79:445 av ()och TorstenGustafsson (c), vari yrkats all som sin mening gav regeringen lillkänna vad i motionen anförts gällande omfattningen av förskollärarulbildningenpå Golland, 1978/79:448av Per (), 1978/79:450 av () och IngridSundberg (m), vari yrkats alt hos regeringen skulle anhålla om allantagningen lill pedagogik/meiodiklärarlinjen begränsades lill nuvarande 30plalser och all antagning lill barnavärdslärariinjen fick ske i sammaomfattning som , 1978/79:520 av m. fl. (s), variyrkats an beslulade alt antagningskapacilelen päbarnavårdslärarlinjen och pedagogik/metodiklärarlinjen skulle vara /80, 1978/79:523av m. fl. (s), vari yrkats all skulle 1. lillUtbildning för undervisningsyrken för budgelårel 1979/80 anvisa ell i förhållande lill regeringens förslag med , förhöjl förslagsanslag av ,, 2, som sin mening ge regeringen lill känna vad imolionen 1978/79:509 anförts om antagning till förskollärarutbildning. 1978/79:622av (), vari yrkats att som sin mening gav regeringenlill känna all förskollärarutbildning med den omfatining som angivils imolionen borde förläggas lill Golland fr, o, m, 1980/81, Anslagtill utbildning för undervisningsyrken, m. m. 1978/79:626av () och Hans Nyhage (m), vari yrkats all riksdagenbeslulade all lärarutbildningen för Jordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötselskulle ha samma omfallning /80 som innevarande budgetår, 1978/79:915 av (), vari yrkats altriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna vad som anförts i motionenangående regionslyrelsens förslag om dimensionering, lokalisering och lidpunktför start av förskollärarutbildning på , 1978/79:918 av LarsHenrikson m, fl, (s, c, m, fp, vpk), 1978/79:1073 av (apk) och (apk), vari såviu nu var i fråga yrkats att skulle 1, uttalaatt antalet modersmälslärarplalser borde utökas kraftigt (yrkandel 3),