prot · G209135 · 1978-12-31 00:00:00 — Del går likalilel alt säga all prioriterat Mufindi, som del riskerar allbli. I båda fallen har vi missat ordel samarbele i utvecklingssamarbete. Vi ärinte bara finansiärer, ulan vi är också samarbetande rådgivare. Vi har svikitden senare uppgiften gentemot både och . industrialiseringsprocess som är nödvändig i kommer valet avleknik all spela en mycket stor roll. Dagens industriella leknik är utvecklad ii-länderna och ulifrån deras förutsättningar. I är det i mänga fallhell andra krav som måste uppfyllas. Föreställningen att skall förmåsatt sä snart som möjligl efteriikna västerlandets industristaler. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. har i många fall lett lillallvarliga missförhållanden. Varje form av ekonomisk tillväxt leder inte tillbästa möjliga levnadsförhållanden fördel slora fierlalei människor. I mänga avde som visar den snabbaste ekonomiska tillväxten kan man finna ensamtidig försämring för slora grupper. I sex av de sju länder som behandlas iILO:s Poverly and Landlessness in Rural steg bruttonationalprodukten perperson med totalt 18 96 i och med 65 96 i Malaysia.De andra fyra ligger däremellan. I alla sex sjönk inkomsten för defattigaste. Den s. k. ulvecklingen hade alltså lett till ökad ojämlikhet. AnnaLisa tog i sill anförande upp den här problemaliken. Närvi solidariskt släller oss bakom krav pä all fä en ökande andel avvärldens induslri, måste vi - och de - vara medveina om au ell uppfyllandeförutsätter en välbalanserad inordning av industrialiseringen i landels ochregionens totala utveckling.Detta förutsätter en induslri som bygger päarbetskraften som främsta resurs och inte pä en i västerländsk mening avanceradteknologi, som leder lill ulslagning av arbetskraft och lill fortsall utarmningav Jordens ändliga tillgångar. Även pä industriområdet mäsle värt biståndalltså möla de fattigaste människornas mest grundläggande behov. Det bör ledalill en utveckling efter folkets och landets egna förutsättningar. Del fär inleleda lill brutala förändringar av livsmiljö och bärande kulturmönster. Somvi påpekar i vårl särskilda yttrande vid punklen 1.5 har industriländerna över90 96 av väridens vetenskapsmän och tekniker. Del ger oss elt oerhört ansvargentemot . Denna kapacitet måste användas inle bara för att lösa våraproblem utan också för att lösa deras. Våra lekniker och deras måste samarbetaom all la framen modern teknik,som verkligen tjänar deras behov och ger dem ellalternativ lill västerlandets kapitalkrävande men arbetskraftsskyende teknik.Som del nu är, har de ingel rikligt val. Därmed,herrlalman, berjag all flyrka bifall lill reservalionerna l,7och 12 och 1 övriglbifall till ulskollets förslag. Först elt stillsamt påpekande. På s. 26 i utskottsbetänkandet anmälsall ulskoltel av departementet underrättats om all regeringen hade för avsiktatt i kompletteringsproposilionen i vär föreslå all biståndsanslaget för nästabudgetär ökas med ylteriigare 45 miljoner. Anledningen skulle vara en omräkningav siffrorna, dä del skulle ha visal sig all för att biständsan-slagen skallmotsvara en någol siörre del än av bmitonalionalpro-duklen krävs dessa45 miljoner. har kompletteringsproposilionen kommil, och där kan man pä s.77 läsa att något förslag om dessa 45 miljoner icke kommer ulan försl lillnästa . räkning vill jag bara konstatera della. För egen del vill jagtillägga att filigransarbelel med tiondels eller hundradels promille förefalleren smula opåkallat. Det sägersig själv att det här måste bli frägaom runda talsom icke kan ändras i den takt som nya beräkningar framkommer, och del finnsdessutom reserver. Gäller det ytterligare behov som kan uppkomma föreligger möjlighelen allrösta på de moderala reservalionerna, där nya reserver anvisas med 60 milj. kr. till andra ling! Ävenårets betänkande präglas av en stor enighet t ex. i fräga om de multilateralaanslagen och andra delar av biståndspolitiken. har visserligen sinareservationer och socialdemokraterna sina - lill en del rör del sig om lidigarekända ling - men de egentliga meningsskiljaktighelerna kommer egenlligen framförsl i fråga om ländervalet och beloppen därvid. Där går del fakliskl en linjemellan oss moderaler och övriga partier i utskottet - en linje som bör kommaunder deball , men inle här i utan också senare ute ilandet vid möten och diskussioner. Denmeningsskiljaktighet som finns kan man kanske beskriva sä här: Skall bidrag ochbistånd utgå till länder ulan all pä minsia sätt hänsyn las lill om dessa ländersamiidigt är invecklade i anfalls- eller erövringskrig? Vi måste fråga oss omdel är rätt alt läla bli alt la hänsyn lill om en stal är aggressivtkrigförande eller ej från bl. a. följande utgångspunkter: Den moraliska bedömningen. FN:s allmänna förbud mot krig i artikel 2:4. Hänsyn lill biståndsviljan i vårt eget land. Hänsyn lill vår alliansfria polilik och hur dennauppfattas i omväri-den. Lät mig ge en litenbakgrund, herr lalman! Enighethar i stort sett räll om all vår biståndspolitik skall ha fyra huvudmål. Denskall bidra lill för del första resurstillväxt, för del andra ekonomisk ochsocial utjämning, för del iredje ekonomisk och politisk självständighet och fördel fiärde en demokratisk utveckling i moUagariänderna. Senasli oktober i fiol fastställde dessa mål på grundval av enproposilion,som i stor ulsiräckning byggde på bisiåndspolitiska utredningensförslag. Serman pä förteckningen över motlagariänder, finner man emellertid att dessaprinciper har sina modifikationer. Sålunda skall, enligl vad som direktuttalas, de fyra målen ses som en helhel. Tillväxtändamålel skall inte varanägol självändamål. Kravet på ekonomisk och politisk självständighet gällericke alla våra biståndsländer - i varje fall icke ell land som har elltjugofemårigt bistånds- och vänskapsavial med och som därmed ärknutet lill ett av maktblocken. Den demokraliska samhällsutvecklingen är svåratt konstatera i många länder. Det betonades därför av att det inlegäller en demokrali i västerländsk mening ulan all demokralibegreppet skall gesen vidslräckl lolkning. Dock hävdades - och det kravet uppställdes särskill -all del skall vara elt folkligt dellagande i beslutsprocessen och all delkravei skall gälla alla politiska syslem. Krilik och avvikande mening bör kunnaframföras ulan risk för repressalier och övergrepp. Hurär del dä med lillämpningen av de mänskliga rättigheterna? Ulskoltel ochriksdagen uttalade i fräga om dessa att del kan vara befogal all i särskild Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. ordning påtala fall avallvarliga kränkningar av dessa och all lillsammans med likasinnadeslaler - särskill de nordiska - bör söka följa en linje som ger oss möjlighelatt markera vår ståndpunkt i åtminstone de svårare fallen. Menom etl land, herr lalman, går lill anfallskrig, vilka regler gäller dä? Är ickei och för sig elt anfallskrig det kanske allvarligaste brottet mot mänskligarättigheter? I varje fall uppfattas det säkeriigen så av den befolkning somdrabbas därav, med åtföljande plundringar, bortdrivande från hem etc. 69 i Ulrikesuiskotiets belänkande 1978/79:1 framhöll ulskoltel all"biståndssamarbete bygger pä långsikliga förutsättningar och alt ellabrupt avbrytande av sådanl samarbele ärell myckel allvarligi sleg somförutsätter en ingående prövning från fall lill fall". Utskottet pekadeockså på svårigheterna all uppställa allmängiltiga och entydiga regler ochunderströk än en gång: "En prövning måste sisl och slutligen göras i deenskilda fallen." Fleraav de länder som föreslås erhålla bistånd eller fl fortsall sådanl har variteller är invecklade i krig. Man kan fömtsälta alt den prövning som del i fioltalades om i proposilion och ulskoiisbetänkande har ägt rum inom regeringen ochnu kommer att äga rum i . Hur utföll då denna prövning från regeringenssida? Cuba:Svenski biståndssamarbete med inleddes /1970. Landet har erhållit 242milj. i svenskt bistånd. har lidigare beslutat avsluta dellabistånd efter nästa budgetår. har varil största biståndsgivare blandvästländerna. Under liden har kubanska stridskrafter engagerats i mililäraaktiviteter i minsl 16 länder. 30 000 kubanska soldater och militära rådgivarebedöms ha varit verksamma icke bara i utan också i andra delar avvärlden. Särskilt uppmärksammade har varit de kubanska aktiviteternai Eriirea, där kubaner i samarbele med östtyskar uppges leda den etiopiskakrigsmaklen. Antalet politiska finger i har varil betydande -omkring 10000. Enligt frigavs för en lid sedan 6 000 av dessa. frigivandebekräftar fångarnas existens, vilket ibland har bestridits. Trots dessaförhållanden har hela liden lämnal bistånd. I en udskrift harutrikesministern förklarat au del faklum au nu kommerau avbryta sitt bistånd icke beror på mililära aktiviteter ulan på attbehov inte längre föreligger på samma sätt som fömt Är detta utrikesministernsmening? Får man tolka hans uttalande så, all vilka mililära rörelser ochaktiviteter kubanska impper än skulle della i tusentals mil från hemlandetskulle fortsätta all ge bistånd, om det bara kommer an pånationalprodukten och den vore lillfredsställande låg? Jagvill här tillägga att det i riksdag inle har rått enighet om allavsluta det kubanska biståndet Socialdemokraterna väckte i fiol en motion, somavvisades, i vilken de krävde att della bistånd skulle fördubblas. I ärålerkommer kravet, märkligt nog utan någon siffra - kanske beroende på all detlär bli val - men däremot i form av en begäran om elt kraftigtullalande om all i fortsättningen skall ha bistånd från . Jagvill i detla sammanhang också påpeka en märklig socialdemokratisk moiion, somutskottets vice ordförande behandlade här i talarstolen. gäller bistånd lill nyaländer i ett helt nytt område,det s. k. karibiska området Del sägs i dennamoiion all behöver siödja vissa länder i del karibiska omrädei.Särskill nämns , och . För de senare tvästaterna rekommenderas elt s. k. bredare samarbele. Motiveringen är allstatsfinanserna är dåliga i både och . I delsenare fallet åberopas särskilt de problem som har uppstått i och med altdiktaturen där hell ersatts av en demokrali. Utskottsmajoriteten haricke velal accepiera molionens tankegångar men skriver i alla fall att det ärönskvärt all samarbele med demokraliska länder i del karibiska områdetförstärks och att i samarbetet kan ingå svenskt slöd i olika former, vilketalltså regeringen skulle pröva. Vi moderater haravstyrkt detla. Dessa ländertillhör inle de fattigaste . De uppfyller med andra ord ickefaiiigdomskravel och behovskriteriet Förvisso finns det stora stalsfinansiellaproblem i t ex. och , i uppkomna underden nuvarande regimen. Ej heller har anledning att åta sig ekonomisktansvar för den , där de politiska förhållandena förögonblicket lycks vara en smula invecklade. Uppgifteni reservaiionen all inlett biståndssamarbete med Dominikanska republikenlorde icke vara korrekl. har bordlagt frågan lill . Sverigesegen ekonomi, herr lalman, är inte sådan alt vi kan tjänstgöra som hjälpsystrari länder som av olika anledningar och under olika regimer filt sinastatsfinanser i oordning. Etiopien:Riksdagen har tidigare underrättats om konflikter och inre motsättningar somhar haft ell starkt inslag av våld och grovt undertryckande av mänskligarättigheter. Massmord uppges ha förekommil. Sedan kriget mot avslutats- enbart i del kriget lär fö. 17 000 kubaner ha varit inblandade - fortsätterdock etiopierna sin krigföring i . Vid elt lidigare tillfälle, näroroande uppgifter framkom om lägel i , frystes stora delar av delsvenska biståndet däremoi anmäler regeringen nya insalser och nylångsiktig planering av insatserna samt en viss nyrekrytering av svenskpersonal. Men kriget i fortsätter Ju. Och hur är det med de mänskligarättigheterna? Vi moderaler har därför här föreslagil all om lillfredsställandegarantier vid förhandlingar om nytt biståndsavial icke vinnes i fråga ommänskliga rälligheler bör biståndet eller delar därav t. v. frysas. Vi kan inlefortsätta alt ulan vidare vidga vårt bistånd lill ell land där vi inle fluförsäkringar om all påtalade missförhållanden upphört eller är pä väg allupphöra. Vietnam:Sveriges största biståndsprojekt finns i - Bai Bang-projekiet Sverigesstörsla biståndsmisslyckande är också Bai . av olika skäl. Etl avskälen är alt som grund för samarbeiei lades elt undermåligt avtal, varsbrister utrikesminister också medgav i denna kammare.Riksdagen har sällan blivit så illa behandlad som i samband med detta projekt.Jag vill än en gång upprepa: Vad som en gäng anmäldes lill en kostnad av inemot500 milj. kr. är uppe i 1 605 milj. kr., och del Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. stannar icke härvid-säkerligen långl ifrån. Tvä miljardersgränsen kommer all översligas innan våraavtalsförpliklelser är uppfyllda -den saken är nog klar. Våra anmärkningar frånmoderal håll i konslilulionsulskollel och utrikesutskottet underkändes på sintid. skulle nog många av ulskottsmedlemmarna ha velal instämma i denna anmärkning. Låtoss försl la frågan om de mänskliga rälligheierna i . "Men brottmot de mänskliga rälligheierna förekommer i Vieinam: godlyckligaarresie-ringar, urusla fängelseförhållanden, fiimiljer lill lingar lämnasalllför ofta ulan informalion. Censur, byråkrali och polisvälde råder." Dellaär skrivel av socialdemokraternas ulrikespoliiiske expert . Mankan tillägga alt del finns masskoncenlralionsläger och avspärrningar, t o. m.loriyr lär förekomma. När della är 1978 påpekades på grundval av socialistiskakällori , bland dem Milierrand,blev indignationen stor på sina håll,och man sade all del var en förolämpning au ens antyda att de mänskligarälligheierna inle skulle tillämpas i Vieinam och . lorde den indignationenvara försvunnen. Mensä över till själva krigföringen. har lagl under sig grannlandet Laos.I dagarna meddelades det öppet all 50 000 vietnamesiska soldater befinner sig ilandet. Vieinamhar framgångsrikt genomfört ell erövringskrig i . görs ingenhemlighet av att del var 14 vietnamesiska divisioner som var avgörande även omde i sina hälar hade en kampucheansk liten motståndsrörelse. FN:ssäkerhetsråd har också fördömt angreppet med alla röster utom två frånöststaterna, liksom säkerhetsrådets medlemmar också har fördömt del kinesiskaanfallet och den s. k. siraffexpedilionen mot . har fördömtanfallet mot och uttalat förhoppningen all de vietnamesiskastyrkorna skall dra sig tillbaka. har likaledes fördömt anfall. Menvad gagnar dessa fördömanden när de åtföljs av siändigi nya checker lillVieinam. föreslär regeringen all anslaget ylteriigare höjs lill 400miljoner. Vieinam är därmed forlfarande värt största bisiåndsmoilagarland.Dessa frågor kommer senare i debatten att behandlas av . Menicke nog härmed. Regeringen föreslår också all skall bidra till driftenav anläggningen i , även sedan våra förpliktelser enligt nuvarandeavtal är uppfyllda. Moderalerna yrkar däremoi avslag härpå och anser au eu landsom är i slånd all föra krig också bör kunna belala driftkosinader för enanläggning som de Un som gåva. Utskoltsmajoriteten har icke rikligl velal godtaregeringens allmänna förord för medverkan till biståndet; man säger att någrabeslämda kosinadsprognoser inte finns, och man säger också att bör fåtillfälle att senare pröva dessa frågor. Men Ulskotlel har faktiskt hafttillfälle att fl se vissa kalkyler, som senare betecknats som preliminära ochsom därmed försvunnit från utskottets bord. Av dessa kalkyler framgick då andel rörde sig om nya åtaganden på kanske upp emol underflera är framåt, alltså utöver de 2 miljarder som skullebehövas för alt fl dessa anläggningar färdiga. Jagskulle vilja säga att utskottets förklaring bäraren framsteg i förhållande lillregeringens proposition men icke elt tillräckligt framsteg. I del sammanhangetvill jag gärna betona all del moderala förslaget icke innebär någol omedelbartavbrytande av biståndet till . Tvärlom föreslår vi alt 200 milj. kr.skall gä till Vieinam, och vi yrkar dessulom på all reserverade medel förVieinam skall las i anspråk, vilket gör en ganska betryggande summa över 300miljonerkronorssireckel. Denna summa skulle vara mer än väl lillräcklig för altse till all sjukhusdriften kunde pågå, och påståendet all den moderala motionenoch reservaiionen skulle innebära lidanden för barn och sjuka är hellsanningslöst och ogrundat. Desenaste händelserna i har icke behandlals av utskottet Även i dellafiill haren bloddrypande regim skickats i väg,en mänsklighetens fiende harsloppais i sin framfart. En pressrösl, i vanliga fall omdömesgilla Arbetet, harredan förklarat att inle bara borde bidra med humanitär hjälp lillUganda som redan skett, ulan också att vi skulle påta oss krigskostnaderna förTanzania. Men för fakliskl inle krig i , och vi har ingenanledning all göra del varför del förslagei verkligen borde falla under bordetså snart del framförs. Somskäl för all inte skall läla sill bistånd påverkas av om mottagarlandetär i anfalls- eller erövringskrig brukar sägas all vi icke sätter ett landsutrikespolitik i samband med biståndspolitiken. Detta är i och för sig en godregel. Men kan ell krigsföretag kallas för utrikespolitik i egentlig mening? Ärdet icke snarare sä all vi genom alt läla vårt stöd vara orubbat, även om dellill formen är indireki, ger ett direkt stöd ål landets krig i fråga? Om vifortsätter som om ingenling skett, stöder vida inle i själva verket delta landsutrikespolitik sådan denna bedrivs? Sammanfattningsvis kommerjag till följande: Urmoralisk synpunkt är del förkaslligl alt icke på minsia säll låtabisiåndsbeloppen påverkas av om ell land för krig eller inte. FN-siadganförbjuder uttryckligen anfallskrig och avvisar krig som lösning på problemen.Även ur denna sy npunki är del föga överensstämmande med vår politik i FN, därvi alllid framställer oss själva som de snällaste av skolgossar, au icke lälamottagarländernas krigsförelag påverka vårt bistånd. Del kan icke heller förbiståndsviljan i vårt land vara nyttigt att Jäilebelopp går lill den svenskaindustrins Jättebaby i , i vars omätUiga ginnungagap hundratals och återhundratals miljoner försvinner, vilket naluriiglvis sker på bekostnad avmöjlighelerna all lämna bistånd lill andra behjärtansvärda ändamål, för vilkadessa pengar skulle kunna användas. Det kan icke heller vara i överensstämmelsemed vår alliansfria polilik all vi låter etl krigsförelag i det ena ellerandrastormaktsblockels iniresse fl del indirekta stöd, som ell bistånd utgör, ochlåta detta bistånd pågå som om ingenling hänt. Dethar, herr lalman, sagts att de socialistiska framgångarna under senare lid idelar av Iredje väriden har vunnits genom alt revolutionära regimer, ochVieinam, tjänstgjort som spjutspetsar. Båda dessa länder har haft och harsvenski bistånd. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Hur borde då regeringensoch prövning ulfalla? Enliglvår mening borde aldrig ha filt något bistånd. Nya åtaganden i fråga omEtiopien borde icke ske förrän vi flu klarhet om förhållandena där. Biståndettill Vieinam bör icke avbrytas, men det bör icke heller ökas, utanminskas - inte minst för att vi skall fl en landram som ger riksdagenhandlingsmöjligheter i forlsällningen och även för att ge tillfällealt bedöma om vietnamesiska trupper - om vilka så vältaligtutropar alt de skall ul ur - kommeratt lämna landet eller inle. Ochnågra nya åtaganden i fråga om driften bör del inle bli fråga om. Vadbelräffar har vi all anledning att avvakta vad som sker. Vi vet ännuicke hur den lanzanianska expeditionen kommer all fortsätta. Vi hoppas attTanzania skall lämna . Därför finns del väl för ögonblicket ingenanledning till åtgärder av någol slag i samband med annal än den somlidigare omnämnts i form av humanitärhjälp lill de drabbade i . Detbör i delta sammanhang påpekas att de besparingar som villåsladkomma skulle användas lill en ökning av flyklinghjälpen med 120 milj. kr.,till en ökning av stödet lill bl. a. missionen med 20 milj. kr. och dessutomlill en reservering av medel. Jag ber all fl yrka bifall lill reservationerna 3,4,6,8,10,13 och 14. (vpk): När man lar del av utskottets betänkande, regeringens proposition ochde tal som har hållits när det gäller bislåndsfrågor och u-landsfrågorfinner man att dessa flödar av siffror över hur klyftorna ökar. De flödar avfraser om hur vikiigi det är med solidaritet med faltiga och förtryckta i dentredje världen. Om man lillar litet närmare pä alla digra luntor och alla de lalsom hållils flnner man den totala brislen på orsakssammanhang. Varför harklyftorna ökat? Vilken roll spelar i internationella sammanhang? Är delså att alllid befinner sig på den sida där de fattiga och förtrycktabefinner sig? Eller kan del möjligen vara så att framlräder med tvåansikten i internationella sammanhang. Jag vill påstå all del sistnämnda är detriktiga. Biståndspolitiken är som bekant en del av utrikespolitiken, ochutrikespolitiken bestäms av position i den kapitalistiska världen. Påekonomins, politikens och kullurens områden är det svenska samhället fastknutet till det imperialistiska system som domineras från . Närmarehälften av den svenska industrins produklion exporteras till kapitalistiskaländer. En femtedel av den svenska industrins anställda arbelar i andra länder.Ser man till sloriek och folkmängd, hör fler och siörretransnalionella företag hemma här än i något annat land. och regeringen snuddar vid dessa frågor reduceras del helalill all kretsa kring tvä påståenden: För del första ger det arbele ät miljoneri , alltså en form av solidariiel.För del andra ger det arbele och välstånd i . Bådapåståendena är felakliga. Sanningen är i slällel den att medverkar lillall bibehålla underutvecklingen och snedvrida ekonomi samt deltageri en hänsynslös exploatering av lönarbetarna i dessa länder. Vibör ha i minnet all de svenska förelagen har förlagt merparten av sinainvesteringar lill sådana där regimerna har tillkommit med hjälp avgeneraler eller med benäget bistånd från och dess spionorganisation ,alliså regimer som totalt stmnlar i all föra en utvecklingspolitik som skullehäva underutvecklingen för folkmajoriteterna i dessa länder. Dessa regimer ärelt villigt redskap för det internationella kapitalet Om det är några av deninhemska befolkningen som drar nytta av exempelvis svenska företag, så är detmedel- och överklassen i berörda länder. Hurär del då med de svenska lönarbetarna? Gynnas vi av all arbetaresugs ut och förtrycks av svenska företag? Svarel kan bara bli elt: nej. Syftetär inte all göra investeringarna för att skaffa jobb i värt land. Syftet är istället att dra jobb från detta land, utnyttja fascistregimernas folkfienlligapolilik för alt öka sina vinster, utnyttja en inhemsk överklass köpkraft föratt producera dyra och för folkmajoriteterna oöverkomliga kapitalvaror samlanvända relalivi stora såsom t, ex. för alt göra ingrepp iandra omkringliggande . De svenska förelagens investeringar i dessau-länder är därför ell hol också mot svenska lönarbetare och de fackligaorganisalionerna. Desom anser alt denna form av investeringar är en solidariletshandling förfalliga och förtryckta är ingenting annal än imperialisternas försvarsadvokater.Sädana finns del som bekanl gott om både i den här kammaren och iutrikesutskottet. Det finns t o. m. de som slutit sig samman med i en s. k. svarta internalional. Vad har sådana människorgemensamt med faltiga och förtryckta i väriden? Vad har de gemensaml med svenskarbetarklass? Däremoi hörde hemma på den sida som är direkt ansvarigför underutvecklingen i iredje världen och att fattigdomen ökar. Dessaborgerliga högerkrafter är inle bara passiva åskådare i denna cynism ochhänsynslöshet utan de dellager aktivt Låt mig nämna tre exempel: Medlemskapeti IDB, som innebär au de värsta förlryckarregimerna i stöttas upp med bl. a. svenska skattemedel. Inrällandel av den s. k. industrifonden, som skallbidra lill alt göra de svenska storföretagens verksamhet i meraptillig genom alt biständsmedel blandas in.