prot · G2096 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottethänvisar i sin avstyrkan till alt utredningen om säkerhetsåtgärderm. m. i skatteprocessen har fått i uppdrag att utvärdera bevissäkringslagen. Nuskall den utredningen såvitt jag kunnat se av direktiven inte ta uppintegritetsfrågor. Det skall däremot kommittén för översyn avtvångsmedelsregleringen vid förundersökning i brottmål m. m. göra - även isådana frågor som berör bevissäkringslagen. Justitieministern säger idirektiven beträffande tvångsmedelsregleringen i bevissäkringslagen att del kanifrågasättas om den i alla avseenden innefattar en riktig avvägning mellan deolika intressen som berörs. Detta uttalande ligger i linje med vad som konkrethar getts uttryck för i motionen. Med hänsyn härtill kan jag, herr talman, denhär gången avstå från alt ställa något yrkande. OLLEWESTBERG i (s): Det är i två avseenden som motionärerna vill ha en ändring ibevissäkringslagen. För det första vill man att länsskalterätten skall beslutaom säkringsåtgärder. anser liksom att det dåfinns risk att det lar alltför att verkställa behövliga åtgärder isamband med granskning av deklarationsunderlag. Det kan finnas risk för alt densom blir föremål för granskning kan undanhålla eller gömma undan material somskulle behövas för att få en rättvis beskattning. Därför vidhållerskatleut-skoliei sitt yrkande om avslag på motionen i detta avseende. andra fallet vill motionärerna att det skall föreligga skälig misstanke omskattebrott för att man skall kunna tillämpa bevissäkringslagen. Nr 6 skatleutskotletatl man i sä fall går ifrån hela meningen med bevissäkrings- Om den som är utsatt för granskning inle vill tillhandahålladet 'materialsom han enligt lag är skyldig all tillhandahålla, måsle del finnas möjligheterför granskningsman och taxeringsmyndighet att komma ät det Ändrade reeler materialsom skall ligga till grund för en rättvis deklaration och en rättvis för beskattningen beskattning.Det kan då inte vara rimligt atl man skall behöva misstänka av vinster i utlands- skattebrottför att komma ål de handlingar som erfordras. ka lotterier Skaiteutskoitel är som sagt enigt liksom förraåret, och jag vill härmed yrka bifall lill utskottets hemställan. HÅKANWINBERG (m): i och jag förde vid ungefär den här liden förraärel en ganska omfatlande deball i denna fråga, och jag skall inte göra enupprepning. Jag vill bara deklarera att jag finner alt de skäl somskalteut-skoitel anförde var lika litet bärande dä som jag tyckeratt samma skäl är . Lätmig dock nämna en enda punki. Den gäller detta med granskningsledaren, somsjälv skall kunna fatta beslut. Lagen säger alt när det gäller privatulrymmenär del av iniegriletsskäl viktigt atl del är andra som fattar beslut, nämligenlänsskalterätten. Delta gäller inte övriga utrymmen. Jag förmenar exempelvisalt skillnaden mellan privatutrymmen och övriga utrymmen i vissa fall kan varaliten. Bara det är ett skäl till att man bör införa bestämmelsen atl beslutetalltid skall fattas av länsskalterätten. Överläggningenvar härmed slutad. 1978/79:4 med anledning avmotion om information om del totala skatte- och avgiftsuttaget1978/79:5 med anledning av molion om enhetlig tull på vissa kläder Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §10 Ändrade regler för beskattningen av vinster i utländska lotterier Föredrogs skatteulskollets belänkande 1978/79:6 medanledning av molion om ändrade regler för beskattningen av vinster i utländskalotterier. BERTILDAHLÉN (fp): I min molion 1977/78:410 harjag yrkat alt hos 102 regeringen anhåller om förslag lill ändring avlagen om beskattningen av vinster i utländskalotterier. kan vinnare i nämnda lotterier få betala ända upp till 85 %skatt på vinsisumman, vilket gör all beloppen oftast placeras i utländskabanker för alt sedan användas lill köp av hus utomlands, resor och varor somkan medföras hem lill i samband med resorna. 1 motionen harjagföreslagit att staten i stället skall tillämpa samma skattesats som för vinstpå penninglöner, alltså . Detta skulle uppmuntra lill att ta in beloppentill och betala skall pä dem. I fråga om de belopp som vinnarna sätterin i svensk bank betalas sedan åriigen skatt på erhållen ränta. Jag har i motionen utgått från att många svenska medborgare spelar påutländska lotterier, och jag vet alt så är fallet. För all undvika missförståndvill jag påpeka atl jag själv inte hör till dem som sysslar med sådant. Dockhar jag skaffat mig god vetskap om hur del förfares i dylika fåll. Ulskotlethar i sin skrivning påpekat all lolleriförordningen inte förbjuder spel påutländska lotterier men försvårar detta genom förbud som i princip innebär altbankerna och postverket inte kan åla sig uppdrag som avser betalning avinsatser eller betalning av vinster i utländska lotterier. Utskotletpåpekar även att det enligt 5 § valutaförordningen är förbjudet för den som ärbosatt här i riket atl utan tillstånd verkställa eller la emotbetalning lill eller frän utlandet eller i utlandet annat än för vissa bestämdaändamål. har dock föreskrivit att enstaka betalning av belopp som ejöverstiger . får verkställas som löpande betalning oavsett ändamålet.Sistnämnda föreskrift utnyttjas av lotlköparna för alt göra inbetalningar avbelopp understigande , antingen i olika kassor på samma postkontor ellerpå olika postkontor. Betalningarna kan även göras med några dagars mellanrum.Eftersom en lott, åtminstone i ett vissl utländskt lotteri somjag inte skallnämna namnet pä, medgiver deltagande i fem dragningar är vinstchanserna störreän i . Mänga vinner också, men beloppen blir oftast kvar iutlandet eller förs in i i form av varor. Del är delta problem jag harvelat göra uppmärksam på. Skalleutskottetavstyrker min motion med hänvisning till alt frågor rörande utländska lotterierkommer att behandlas av loiieriutred-ning, som dock, enligt sinadirektiv och enligt vad jag erfarit, inte kommer att prövabeskattningsreglerna. Eftersom lotteriuiredningen nu snart är klar med sillarbete-det beräknas vara klart under våren 1979-harjag för dagen inget annatyrkande än skatleulskoltets, och jag är beredd alt invänta lotieriutred-ningensbetänkande. Del är dock enligt min mening klart all de problem jag belyserimolion nr 410 icke löses genom lagstiftning om förbud mot inköp av lotter iutländska lotterier. Med hänvisning till vad jag här har anfört yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. Ändraderegler för beskattningen av vinster i utländska lotterier Del är inte någon angelägen skattereform pläderar för. Detfinns mer angelägna frågor all syssla med än alt sänka Nr 6 skatterna för dem som får betala iskall för tillfälligförvärvsverksamhet Torsdaeenden "" '' vinster man får i utländska lotterier. 'deUa sammanhang måste jag påpeka alt även om det rent formellt inte är förbjudetalt köpa lott i utländskt lotteri är det ändå förbjudet alt främja Ändrade reeler deltagandei utländska lotterier. Man försöker på allt sätt förhindra detta. för beskattningen ägar påstå att det förslag lägger fram innebär att man vill av vinster i utlands-"PPmunra t'" köp i utländskt lotteri i stället för att förhindradetta. ka lotterier Bakgrundenär ju att man i bara får anordna lotterier för vissa ändamål, och en myndighetprövar om ändamålet är riktigt. alltså gå förbi della ochköpa lotter i utländskt lotteri - marknaden är dock Närman på olika sätt försöker förhindra dellagande i utländska lotterier villmotionären uppmuntra till delta. Vi anser att del är felaktigt, och detta äralltså ingen angelägen skattereform. Kan vi på något sätt förhindra dettadeltagande är det bara bra enligt utskottets uppfattning. Därmed ber jag alt fåyrka bifall till utskottets hemställan. BERTILDAHLÉN (fp): Del är kanske inle en så angelägen reform, men del finns stora pengarutomlands. Jag känner till en del belopp i -och det är intesmåsummor-som har kommit in på vinster i ett visst tyskt lotteri. Man kan dåfråga sig varför man genom postverket nästan varie månad får reklam förmedladfrån dessa lotterier. Om man inle vill befrämja delta borde man ta steget utoch förbjuda postverket att befordra sådan reklam. Jagavser inte att polemisera mot utskottets ordförande i denna fråga. Jaghar sagt atl jag vill avvakta den utredning som kommer från 1972års lotteriutredning för att se vad man där har alt säga. Utredningen har uppgift atl också la upp frågan om utländska lotterier. Ävenom denna fråga kanske kan anses vara obetydlig, så rör del sig dock om storapengar, och jag tror atl skatteutskottets ordförande och jag kan vara överensom en sak: det gäller alt se lill alt så mycket som möjligt av de svenskamedborgarnas pengar stannar inom och beskattas här. ERIKWÄRNBERG (s): På den punkten är vi överens, och jag hoppas atl motionären bidrar tillall få de människor som han i detta sammanhang känner till att betala skatt påde pengar de vunnit. De är nämligen skattskyldiga även om de inte lar hem dessapengar, och jag hoppas som sagt att motionären medverkar lill atl skatterna pådem fiy ter in. Men troligtvis kommer de här människorna inte alt betala skattpå sina vinster när de får en skatt som är 30 96 - eller 42 96, om jag skallvara rikligt noga, för del är vad skatten är på varulotterier i . Är detfråga om väldigt stora belopp tror jag att det föreligger risk för att manförsöker komma undan skatten. Delfinns alltså ingen skillnad i skatietillämpningen vare sig man lar hem pengarna eller inte. Man är skallskyldig för dem i båda fallen, och om vi kan 104 hjälpas ål på den här punkten är det naturligtvisbra. Vadsedan gäller postverkels sätt atl förmedla brev tycker jag inte att vi, sommotionären vill, skall ålägga postverket alt undersöka vad som finns i vartendabrev som kommer från utlandet - man behöver inte ange på elt kuvert att detinnehåller reklam för ett lotteri. Det är en ren omöjlighet. fårdäremot inte förmedla pengar i den andra riktningen, och det är detta som ärdet väsentliga. Överläggningenvar härmed slutad. Depolitiskt förtroendevaldas arbetsvillkor m. m. 1978/79:7 med anledning avmotion om skattefrihet för bidrag från styrelsen förteknisk utveckling (STU) 1978/79:8 med anledning av motion om avdrag förreparationskostnad vid omtaxeringav fastighet 1978/79:9 med anledning av motion om rätt för pensionärer tillavdrag vid Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §12 De politiskt förtroendevaldas arbetsvillkor m. m. belänkande 1978/79:2 med anledning av motioner rörandede politiskt förtroendevaldas arbetsvillkor m. m. Politikens villkor är det centrala temat i de fyra motioner frånfolkpartirepresentanter som har samlats i betänkande1978/79:2. Här aktualiseras mångsyssleriets omfattning och verkningar,heliidsengagerade politikere och politiska tjänstemäns anställningsvillkor,äldre människors möjligheter att utöva politiska förtroendeuppdrag och detpolitiska livets bristande anpassning till barn och familjeliv. Frågeställningarnaär av grundläggande betydelse för den representativa demokratins möjligheteratt fungera och utvecklas. Nödvändigt är atl villkoren är sådana, atl detpolitiska livet kan fungera som en naturlig del i den totalasamhällsgemenskapen. Villkoren får alltså inte vara sädana, att politikernaavskärmas från samhällslivet i övrigt. Här krävs en ingående diskussion om måloch medel för en nödvändig viialisering av demokratins arbetsformer. Eltsamhällsengagemang måsle kunna utformas så atl del är möjligt atl förena medelt i övrigt normalt samhällsliv. Denna problematik måste ses utifrån denenskilde politikerns situation och möjligheter. Tillfredsställandeär att utskottet tycks vara förstående för det frågekomplex som häraktualiseras. Delta framgår bl. a. av följande citat från Depolitiskt förtroendevaldas arbetsvillkor m. m. betänkandet:"Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna ande förtroendevaldas roll och arbetssituation måste tillmätas stor betydelse iett represeniativi politiskt system av det slag som tillämpas i vårt land såvälpå riksnivå som i kommuner och landsting." Tyvärr leder inte della förutskottets del lill den för mig naluriiga slutsatsen att en samlad översynkrävs av hela della problemkomplex. Därför harjag i en särskilt yttrande lillbelänkandel kortfattat konkretiserat de frågeställningar som vi utifrånfolkpartiets synpunkter anser motivera en övergripande åtgärdsin-riktad analysav arbetsvillkoren m. m. för de politiskt förtroendevalda och de politiskatjänstemännen. Ärdel möjligt atl förena elt politiskt arbete med en normalt familjeliv? Dennafråga ställer många människor numera. An det är betydande svårigheter måstekonstateras, speciellt för småbarnsföräldrar. Samlidigt krävs det av variepolitiker att, oavsell på vilken nivå i besluismaskineriei som han eller honbefinner sig, vid sidan av sitt offentliga samhällsuppdrag både delta i detpartipolitiska arbetet och hålla en direktkontakt med allmänheten. mednärdemokraii är en självklar nödvändighet som del är en naturligkonsekvens för atl en meningsfull dialog skall kunna utvecklas mellan väljareoch valda. Uppgifternas omfattning tenderar atl siändigl växa med åtföljandekonflikt mellan privatliv och samhällsarbete. I stället för atl nonchalerasmåsle frågeställningens allvar leda till konstruktiva åtgärder. Dettaförutsätter alt man anser att de valda verkligen skall kunna vara en spegel avväljarna. För den representativa demokratin är denna princip grundläggande. Enannan åtgärd för atl skapa en mänskligare politik är att alla sammanträden avbetald karaktär i princip förläggs till . Detta är nästan en självklarhetpå riks- och landsiingsplanen, men i kommunerna är det tyvärr inte alltidnaluriigl. Lika vanligt som alt landstingsmöten hålls borde del varaatt också kommunfullmäktige hardagsammaniräden i stället för de alltför oftaförekommande naiimanglingarna. Lokala informationsmöten, som direkt riktar sigtill allmänheten, måste däremot anordnas som kvällsarrangemang. Närdel gäller åldersgränser för offentliga uppdrag är det nuvarande systemetganska tvivelaktigt, som princip beirakiai. Varje myndig medborgare måstekunna betraktas individuellt utifrån principen om likaberättigande, med rättperson på rätt plats oberoende av ålder och kön. Den stora gruppen pensionärer,ca 1 miljon medborgare, får inte ställas åt sidan enbart på grund av ettgenerellt åldersslreck, trots atl deras vitalitet ökar. Pensionsutbetalningenfår med andra ord inte vara diskvalificerande för deltagande i del aktivasamhällsarbetet. Folkpartiethargått i spetsen fördel politiska mångsyssleriets bekämpande. Därför har dennafråga vid fiera tillfällen aktualiserats i denna kammare. Som påtalats i bl. a.molioner är behovet av en samlad kartläggning betydande för atl bl. a. fåstörre klarhet i vad som dels är positivt frän samordningssynpunkt, dels ärnegativt från lojalitelssynpunkl. Man kan ju inte blunda för deintressekonflikter som uppstår. borde från allmänhetens synpunkt kunna granskas i ställetför all skylas över. är del viktigt alt påpeka att politiker inle fårbli smalspåriga experter utan måste få en bred verklighetsförankring i olikadelar av samhällslivet, men detta behöver nödvändigtvis inte ske påskilda områden. Under1970-talel har vi fåll allt fler professionella politiker. Det finns numeramånga förtroendevalda, som inte hinner med något yrkesarbete vid sidan om sinaoffentliga uppdrag. Del finns också många ijänstemän som rekryteras för atlbiträda heliidsengagerade förtroendemän med huvudsakligen politiska uppgifter.Sammanlagt torde dessa s. k. professionella politiker av olika kategorier uppgåtill minst 1 000 personer. Förmånga av dessa präglas del politiska heltidsengagemanget av betydandeosäkerhet. Det finns ingen garanti för att anställningen fortsätter eftermandatperiodens utgång. Därför har del för vissa grupper skapats särskildaskyddsnät i form av pensioner, avgångsvederlag och liknande. Detta skedde bl.a. vid regeringsskiftet här i landet 1976, vilket kom alt medföra en delmärkliga konsekvenser. För andra grupper finns inga sädana skyddsnät.Lönesättningen har påverkats såväl av önskemålet om atl kunna rekryterakvalificerade personer som av insikten om alt engagemanget kan varatidsbegränsat. Delösningar som har valts har långt ifrån alltid varil klart genomtänkta, och iblandhårde fåll direkt stötande konsekvenser då anställningsvillkoren visat sig varaalltför generösa. Bestämmelserna har ibland så utformats att ledande politikeruppbär betydande belopp i pension som de får full lön för annatpolitiskt arbete. Lika tvivelaktigt är del när unga personer efter en relativtkon period som heliidsengagerade politiker kan dra sig tillbaka som välavlönadepensionärer. Här är det hög lid att dessa bestämmelser verkligen ses över ochgrundligt genomarbetas på alla nivåer i vår samhälls-apparal. Slutligen,herr talman, vill jag säga all del alltså är mycket angeläget alt detfrågekomplex som jag här mera skissartat har berört blir föremål för en samladöversyn. Delta är nödvändigl för atl kunna skapa rimliga förutsättningar fören mänskligare politik. För oss inom folkpariietärdet självklart alt politisktsamhällsengagemang, på alla nivåer, måste på ett naturligt sätt integreras meddel övriga livet i den totala samhällsgemenskapen och inte isoleras därifrån. De politiskt förtroendevaldas arbetsvillkor m. m. Frågan om mångsyssleriet och politikernas arbetsvillkor har diskuteratsi kammaren under större delen av . Alt döma av dagens deball och detsärskilda yttrande som fogats vid del betänkande som vi behandlar är det likasvårt nu som lidigare att omsätta de allmänna värdeomdömena i konkretahandlingsalternativ. I betänkandet behandlas fyra olika motioner, och ulskotletär helt enigt i sina uttalanden. I det nämnda yttrandet sägs endast altdet hade varil bättre, om utskottet också hade varit berett att medverka samlad översyn av problemkomplexet. I yttrandet anförs dock inget som motsägervad utskottet har redovisat. Depolitiskt förtroendevaldas arbetsvillkor m. m. mig ändå något kommenterautskottets motiveringar på resp. punkter. Viär överens om alt de förtroendevaldas roll och arbetssituation måste tillmätasstor betydelse i ett representativt politiskt system, inte minst i ett sådantsystem som vi har i vårt land, där vi på riksnivå, i kommunerna och ilandslingen har beslutande församlingar genom vilka den politiska demokratintil syvende og sidsi skall förverkligas. Vadärdet då som man lar upp? len motion begärs en utredning om hur del politiskalivet bältre skall kunna anpassas lill barn och familj. Del första man kanfråga sig i detta sammanhang är: Vad är det för samhällsliv som man diskuteraroch vad är ett normalt familjeliv? Finns det en rikslikare för ettsådant förhällande? Är delta ett problem som enbart berör politikerna? Pä denfrågan vill jag svara nej, det berör även människor inom andra delar av värtsamhälle. Del berör dem som arbetar i folkrörelserna, det berör dem som arbetarexempelvis i idrottsrörelsen. Här finns det människor som på sin fritid och påobekväm lid lägger ned arbete på uppgifter som -om man får använda ordetnormalt - ligger utöver vad som är möjligt all anpassa till ett normaltfamiljeliv. Defrågor som tas upp i den här motionen - om rätt till ledighet, om ersättningför förlorad arbetsförtjänst och om olika sätt atl lösa vissa gruppers problem- kräver ju ingen särskild utredning. Rättenlill ledighet är reglerad utom i ett avseende. Det gäller dem som är anställdavid krigsmaklen, och där pågår en översyn av ijänstereglementet. Det har viockså redovisat från utskottets sida. övriga delen är den kommunallagsreform som beslöts exempel påatl det utredningsarbete som vi har bedrivit tidigare och det arbete somulskotlet har lagt ned pä frågan är helt inriktat på att förbättra politikernasarbetsvillkor. Del finns numera rätt till ledighet för de här uppdragen. Det äralltså i sig inget problem. Om man sedan vill hålla sammanträden på dagtideller tycker jag vi får överiåta lill de kommunala beslutandeförsamlingarna att bestämma i enlighet med vad de anser vara bäst. Allt är inleantingen svart eller vitt i delta sammanhang. Man tar inte bort problemetenbart genom atl säga att sammanträde skall hållas på daglid, därför all vi harstora grupper skiftarbelande och andra kategorier som har arbetstid när huvuddelenav de förvärvsarbetande är lediga. Men det är elt särskilt problem som manockså har pekat på. Vikan vidare konstatera atl frågan om arvode också har salts i relation till desvårigheter som kan föreligga atl fastställa någon inkomstbortfallsprincip. Dengrundläggande principen är att arvode skall utgöra ersättning för uppdrag ochatt man bestämmer en skälig ersättning. Det gör också kommuner ochlandstingskommuner var för sig. Grundtanken är atl man sätter arvoden så, attingen av ekonomiska skäl skall vara tvingad atl avstå från ett förtroendeuppdrag. Kommunalräiisreformeninnebar också all kommunerna fick vidgade möjligheter att underlätta förpolitikerna. De får exempelvis räkna in omkostnader för barntillsyn eller desärskilda kostnader som handikappade kan åsamkas när de åtar sig ellförtroendeuppdrag. Allt del här tillämpas nu ute i kommunerna och ilandstingskommunerna. Del finns en möjlighet för de förtroendevalda att ta tagi de här frågorna. Utskottet anser därför att del inte finns någon anledningall ånyo särskilt diskutera den här frågan utan att kommunallagsreformmåste slå igenom. Beträffandeen annan fråga som följer på den om de förtroendevaldas villkor och ekonomiskaersättning, nämligen anställningsvillkoren för politiska tjänstemän, vill jagpåpeka att när det gäller det som menade när han talade ombestämmelserna rörande pensionsförmåner m. m. lill kommunalråd ochlandstingsråd, så pågår del en översyn, som utskottet har hänvisat lill. Detaren fråga som man beslutarom ute i kommunerna. Om det finns några särskildafrågor som bör uppmärksammas i det sammanhanget förmodar jag atl de ocksåkommer med i den översyn som pågår och att kommunerna var för sig kommer attta upp de här frågorna till förnyat ställningstagande. Närdet slutligen gäller frågan om uppdragskoncentralionen sade jag i mittinledningsanförande alt de gamla värderingarna lever kvar. I förra åretsriksdagsdebatt ställdes den konkreta frågan: Vad är egentligen mångsyssleri?Någon definition gavs inte vid det tillfället. Jag undrar om vi kan få någondefinition . Det talas om en avvägning mellan vad som är uppdragskoncentrationoch vilka uppdrag som är nödvändiga för samordningen. Men vad är då nödvändigsamordning? Jag utgår från att den kan vara någonting högst individuellt förolika politiker. Är det över huvud laget möjligt att konkretisera uttalandenakring mångsyssleri i praktiska riktlinjer? är ändå inte delta som jag tycker är det väsentligaste, utan det är denroll som partierna har i del här sammanhanget. Förra gången vi behandladefrågan sade i sitt betänkande alt partierna har atl utannågon statlig inblandning göra de bedömningar som de anser erforderiiga. Nubefinner vi oss i en situation då partierna ånyo har möjlighet att göra sådanabedömningar. De går in i nomineringsarbetet för de allmänna valen vilketsedan skall följas upp av nomineringar till nämnder, styrelser och andrauppdrag som de beslutande församlingarna har att verkställa. Partierna harmöjlighet att göra bedömningar i den mån de finner det erforderiigl. Jag tyckerdet är av största vikt atl vi överiämnar de interna övervägandena ochfördelningen av de olika uppdragen till partierna själva -jag kan inte länkamig några statliga riktlinjer för partiernas interna arbete. Inteheller kan jag finna att man, som säger, försöker skyla övernågonting av det som har med den s. k. uppdragskoncentralionen att göra. Densamlade redovisning som har efleriysis tror jag skulle bli oerhört tung ochalldeles omöjlig att tränga igenom, om man skulle samla exempel från helalandet. Det finns nämligen så stor samordning och så mångasammanställningar av uppdrag att det inte uppstår något sådant problem för densom vill sätta sig in i saken atl också göra det. Framför allt finns juredovisningarna på del kommunala planet.