prot · G20982 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:82 Kl,12,00 §1 Justerades protokollen för . 0//7Övergång till bly fri bensin § 2 Om övergångtill blyfri bensin JordbruksministernERIC erhöll ordet för atl besvara i (fp) den 25januari anmälda fråga, 1978/79:303, och anförde: i har frågal mig om regeringen avser att tainitiativ till krav på alt alla nya bilar skall ha motorer som enbart arbetarmed blyfri bensin. Utsläppenav bilavgaser, som är del dominerande luftföroreningsproblemet i våratätorter, medför risker för allvarliga skador på människor och miljö.Bilavgaser innehåller flera riskabla ämnen, bl. a, bly, som används itillsatsmedel för att höja okiantalet. Jag delar helt bedömningatt rapporterna om riskerna för skador i samband med blyexposition är myckeloroande, I synnerhet gäller detta riskerna för barnen. Regeringenbeslöt om en sänkning av blyhalten i bensin från /I till 0,/1. Beträffande regularbensinen gäller sänkningen av blyhalten från den Ijanuari 1980 och för premiumbensinen frän . Som bekant har vissaoljebolag redan introducerat regularbensin med låg blyhalt Regeringen anser attinförandet av lågblybensin bör kunna ske snabbare än vad som förutsattes vidbeslutet . Jag ämnar ta upp överläggningar medpetroleumbranschen om en tidigareläggning. Därvid kommer från min sida en avutgångspunkterna att vara att även premiumbensin med låg blyhalt skalllillhandahållas . Vikan redan nu bedöma att de nu redovisade åtgärderna inte räcker för att lösa deallvariiga hälso- och miljöproblem som orsakas genom blyet i bilavgaserna. Detär nödvändigt atl vi går över till ett hell blyfrilt motorbränsle.Jag avser att tillsätta en arbetsgrupp som får i uppdrag atl tillsommaren lägga fram förslag om ett blyfritt motorbränslekan introduceras pä den svenska marknaden. Utgångspunkten skall därvid varaatt en sådan introduktion skall ske inom kommande femårsperiod. Gruppen skallvidare utforma förslag till krav på att nytillkommande bilar skall vara säkonstruerade att de utan risk för skador på motor och bränslesystem skall kunnadrivas med motorbränsle som inte innehåller bly men som kan innehålla metanoleller annan alkohol. Gruppen skall dessulom undersöka möjlighelerna att införaett avgiftssystem som under en övergångstid skall syfta till att pä etleffektivt sätt inrikta bilisternas efterfrågan på att galla blyfria och eljestmiljövänliga motorbränslen. 0//rövergång till blyfri bensin Så länge en del av bilarna i den nu rullandebilparken inte kan köras på blyfrilt bränsle, kommer blyutsläppen inte helt altförsvinna. Vilka åtgärder som i del något längre lidsperspektivet behövs förall genomföra en total övergäng lill blyfrilt motorbränsle har vidare sambandmed frågor om framlida krav på avgasrening och bränsleförbrukning. Förslag tillsådana ålgärder bör därför utformas av bilavgaskommittén, som har regeringensuppdrag all göra en samlad bedömning av de olika ålgärder som på längre siklbehövs för all komma lill rätta med det luftvårdsproblem som bilavgasernautgör. Självfallet måste också beaktas intresset av att begränsa energiförbrukningeninom transportsektorn. Jag avser au föreslå regeringen all kommittén gestilläggsdirektiv. Sammanfattningsvisvilljag slå fast all regeringen ser med slörsia allvar på de hälso- och miljöskadorsom bly utsläppen orsakar. Med de åtgärder som jag här redovisat kommer vi ietl första steg alt kunna radikall minska blyulsläppen. Målet för regeringenskommande åtgärder är all blyutsläpp genom bilavgaser helt skallupphöra. i (fp): Jag vill tacka jordbruksministern för svarel. Det är elt svar som visaren klar vilja atl la itu med de centrala tätortsproblem som bilavgasernamedför. Justinnan jag gick hit lill fickjag med posten elt brev frånsocialförvaltningen och miljö- och hälsovårdsförvaltningen i - vi bori . Jag fick brevet i min egenskap av målsman för enfyraåring, och denne fyraåring kallades nu till blodprov för att man skulleundersöka blyhalten i hans blod. Brevet kan ses som elt uttryck för vad somhänl i tätorternas innerområden . Dessa områden, somerbjuder sä många fördelar för de boende, har blivit eller hotar alt blifarliga för barnen pä grund av bilavgaserna. Vivet att blyet i bilavgaserna utgör en av de farligaste luftföroreningarna ochatl det är barnen som hårdast drabbas av denna förorening. Barnen lar lättareupp bly genom mag- och tarmkanalen. De väger mindre än vuxna och uppvisardärför större mängder bly per kilo kroppsvikt Barnens vävnader är intefärdigutvecklade, och därför utsätts de för slörre risker för obotliga skador idet centrala nervsystemet Den mängd bly som barnen får i sig är inte densammasom för de vuxna, utan den är t. o. m. större - barnen är kortare och finnsnärmare det blyfy lida gatudammet, närmare avgasrören: ju mindre barn, destomera bly. Delbehövs tyvärr övergångstider för atl man skall kunna sänka blyhalten i bensinen.Därför är det bara att beklaga att tidigare liberala krav på beslut i den härfrågan har avslagits av förutvarande riksdagar. Detgär atl genomföra en bilproduktion som är baserad pä helt blyfri bensin. Enligluppgifter skulle detta kosta . per bil, dvs. ett öre eller tväper liter bensin. Den kostnaden måste bilisterna ta. Delprogram som jordbruksministern har aviserat i svarel - atl det skall bli ensnabbare övergång till lågblybensin än som beslutats, att premi- umbensinen skall omfattasav sänkningen av blyhalten, atl vi lill sommaren skall få förslag omintroduktion av helt blyfri bensin helst , altbilavgaskommittén skall föresläs få tilläggsdirektiv närdet gäller avgaser - ärelt positivt program. Det bör tilläggas all krav på en marginell sänkning avbensinförbrukningen inte får sättas så, atl avgasreningen försvåras.Självfallet är det dessulom så att luften inte kan bli mindre farlig, om maninte ocksä kraftigi minskar antalet bilar i storstäderna. Även om vi lyckas fåbort blyet ur avgaserna, så finns det mänga andra föroreningar kvar-jag bortserhär ifrån andra problem såsom trafikolyckor, nedsmutsning och buller. Därförmäste innersiadsbilismen minskas. Ansvaret föratl så sker är inie bara värtulan ocksä kommunernas. Omåtgärder med anledning av radonstrålningen Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om åtgärdermed anledning av radonstrålningen i Ekedalen JordbruksministernERIC erhöll ordet för atl besvara () den 31 januarianmälda fråga, 1978/79:321, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidtamed anledning av den uppkomna silualionen i Ekedalen ulanför och pävilkel sätt man kan förvänta sig att familjerna hålls ekonomiskt skadeslösa, omde Ivingas radikall bygga om sina bostäder. Jagvill först framhålla att regeringen ser med största allvar på rapporterna omrisker för strålning från olika byggnadsgrunder och byggnadsmaterial. Det ärnaturligt att människor känner sig oroade av de risker som påtalats i rapporteroch i massmedia. Del ärdärför nödvändigl att olika åtgärder vidtas dels för altkomma lill rätla med problemen i de aktuella bostäder där höga radonhalteruppmätts, dels för atl allmänt åstadkomma en effektivare kontroll när detgäller strålskyddet i bostäder. Förde bostadsområden där höga radonhalter nu konstaterats är det framför alltvikligl att de ansvariga myndigheterna nu överväger vilka åtgärder somomedelbart behöver vidtas. Enligt vad jag erfarit har en rad kontakter för alldiskutera sådana åtgärder redan tagils mellan berörda myndigheter och de boendei det i frågan nämnda området utanför . Jag kan vidare nämna allsträlskyddsinsiilutel, planverket och tillsammans utarbetat etlinformationsmaterial som skall slällas till bl. a. kommunernas förfogande.Materialet ger bl. a. råd och anvisningar om vilka åtgärder man kanvidta för au minska sirålriskerna. De ålgärder som är akluella är i första handen ökning av ventilationen. Kostnaderna för dessa åtgärder synes vara relativtbegränsade. Jag vill vidare nämna all siatens råd för byggnadsforskning kommeratt starta ett forskningsprojekt för att bl. a. pröva effekterna av olikaålgärder för atl minska radonhalterna. Därvid kommer bl. a. olika (orsök attgenomföras i de nu akluella husen i . Jag ser därför inte nu någonanledning alt gå in på den av ställda frågan om eventuellaersättningar för omfallande ombyggnader av bostä- 0/77åtgärder med anledning av radonstrålningen i Ekedalen Närdet gäller åtgärder på lilel vill jag understryka vikten av all vifär elt samlal handlingsprogram för de insalser som måsie göras. Regeringen hardärför tillsatt en ulredning för alt överväga vilka ålgärder som behövs för attminska sirålriskerna i bostäder. Ulredningen skall bl. a. skyndsamt pröva huren karlläggning av strålningen i det befintliga byggnadsbeståndet bäst kangenomföras. Utredningen skall vidare föreslå rekommendationer beiräffandeluftomsättning och andra byggnadstekniska åtgärder i byggnader av olikabyggnadsmaterial, ulformning och belägenhet BIRGITTAJOHANSSON (s): Jaglackar för svaret pä min fråga. Det var många ord, men jag gläder mig över attjordbruksministern nu tillsatt en utredning som skall behandla problemen isamband med radongas. Bakgrundentill att jag slällde frågan är myndigheternas säll alt behandla människorna ideras boendemiljö. Bostaden är för oss alla en social nödvändighei ochrättighet. Att man då inom sin bostads- och boendemiljö blir utsatt förmiljörisker som vida överstiger de tillåtna gränsvärdena anser vi helloacceptabelt. Inommin egen hemkommun har framför allt de ifrågavarande sju familjerna i Ekedalenmen också många andra människor blivit oroliga med anledning av allamiljörisker. Man har ocksä blivit mycket upprörd över myndigheternas säll allbara säga: Vädra! Jordbruksministern måste ju förstå att det medför storaproblem atl i en vinter som denna vädra och riva bort tätningslisier. 1 dagensekonomiska läge är det myckel svårt all vädra ut energi. Vem tar ansvarel förde kostnader som del skulle innebära atl följa denna rekommendation?Regeringens och myndigheternas säll all behandla frågor som berör människornaså nära som boendemiljön är upprörande. Därför har vi socialdemokrater här iriksdagen krävt skyndsamma åtgärder för alt man skall kunna komma till rällamed de här miljöproblemen. Vi socialdemokraler har ocksä tillkonslitutionsulskotlet anmält regeringens sätt alt handlägga dessa frågor, ochjag vill av den anledningen inle föregripa sakfrågans behandling. Jagönskar emellertid än en gäng säga alt det är positivt all regeringen har sattfart och tillsatt en utredning som skyndsamt kommer alt behandla miljöproblemeni samband med radongasen. Men kommer utredningen att göra både en leknisk ochen ekonomisk bedömning av miljöriskerna? Jordbruksministern ville inte närmaregå in på min fräga om ersättning för eventuella ombyggnader, men jag anser attdet vore mycket värdefullt om jordbruksministern kunde ge familjerna elt beskedom huruvida de kan vänta sig ekonomiskl stöd. Det är utan tvivel så som säger att det finns tvåmotsatta önskemål, dels en snabb luftväxling i bostäderna, dels önske- målet att spara energi.Här måste det självfallet bli fråga om en avvägning. Imilt svar harjag redovisat en rad åtgärder: information lill de boende samtforskning och utprovning av metoder för atl minska radonhalterna. Myndigheternahar här redan vidtagit åtgärder eller avser att göra det . Jagvill också framhålla atl regeringen nära följer myndigheternas arbete, och jagkan nämna att jag i går tillsammans med bostadsministern hade en genomgång medföreträdare för de berörda myndighelerna om det aktuella läget. Beträffande detifrågavarande området, Ekedalen, kan jag meddela att myndigheterna i dagarrangerar elt informationsmöte för samtliga boende i området. Därvid kommerman att bl. a. redovisa de olika försök som planeras för att minskaradonhalterna i de aktuella husen. 0/77Statens åtaganden gentemot den Regneilska donationen Överiäggningen varhärmed slutad. § 4 Omstatens åtaganden gentemot den Regneilska donationen Budget- och ekonomiministern erhöllordet för att besvara i (m) anmäldafråga, 1978/79:238, till socialminislern, och anförde: i har frågal socialministern vilken åtgärd hanvidtagit eller ämnar vidta med anledning av vad finansutskottet anförde i sittbetänkande 1977/78:7 i en fräga som tagits upp av i motionen1977/78:124 om den s. k. Regnellska stipendiefonden. Frågan har överlämnatstill mig. Regeringenföreskrev att den ersättning till sex Regneilska stipendiatersom har ersatt de tidigare bostadsförmånerna inom Serafimeria-sareltets områdefick utbetalas från staten för statens allmänna fastighetsfond under budgetåret1977/78. Samma föreskrift finns ocksä intagen i den stat för fonden somreglerar utgifter och inkomster för innevarande budgetår. Åtgärder fränregeringens sida har alltså redan vidtagits. GUNNARBIÖRCK i (m): Tillät mig att till budget- och ekonomiministern få framföra ett varmttack för att han inte bara besvarat min fråga utan ocksä faktiskt långtdessförinnan handlagt ärendet. Detär uppenbart att den interna informationen inom inlefungerar på önskvärt sätt. Det tog innan man upptäckte konsekvensernaav den felaktiga uppgiften regleringsbrev, och budskapet omregeringens beslut har i varie fall inte trängt igenom till mig, somdock är ledamot av fondnämnden och som normalt skulle ha utdelat en julklappfrån donation till några studenter. Detta kan jag emellertid inteförebrå budgetministern. Del är möjligt att man bör överse rutinerna förinformation inom 5 protokoll 1978/79:80-82 0/77Statens åtaganden gentemot den Regneilska donationen Jagskulle gärna vilja begagna tillfället lill alt fråga budgetminislern om tvåsaker som sammanhänger med svaret pä frågan. Detena är om del finns några möjligheter atl kompensera fondnämnden -som alltså ligger etl par år tillbaka i tiden - dä man inte ansett sig kunnautdela några medel genom att man ansåg sig tvungen att efterieva 1972 årsfelakliga beslut. Delandra är: Vore det inle rimligt atl man begrundade basen för de här 40kronorna? Del var ju ändå så all doktor donerade etl antal rum, ochgenom regleringsbrev - omjag inte bedrar mig - tog staten hand omrummen men ersatte dem med . , vilkel kanske var en rimligrumshyra på den liden. Borde man inte justera beloppet med hänsyn lill dennuvarande hyresnivån? Regeringen har på framställning från direktionen för Karolinskasjukhuset låtit det bero, som det heter med sedvanligt språkbruk,alt de utbetalningar som gjordes åren mellan 1972/73 och 1976/77 har gjorts.Detla är alllsä godkänt, trots atl det - genom del beslut som alltså numera ärändrat - inte skedde några utbetalningar de åren. harhemställt om godkännande för detta, och det har sjukhuset fått Sjukhusethar däremoi inte hemställt om någon ersättning. Det är ju ganska måttligasummor det handlar om, . Och med den omfattning somKarolinska sjukhusets stat ändå har tror jag nog all sjukhuset självt kan svaraför den utgiften. Den bedömningen har alltså direktionen själv gjort, att maninte behöver gå till regeringen och hemställa om nägra extra medel. Vi har inteheller gett några sådana, och jag kommer inte själv att aktualisera den frågan. Jaghar heller inle tagit upp frågan om atl räkna upp de medel som den Regnellskadonationen ursprungligen omfaitade, ulan både för innevarande budgetär och förde kommande budgetåren räknar vi med oförändrad nivå. Jag uppfattar det vara ilinje med ulskollets uttalande, som var inriktat på atl återföra pengarna tillstaten. GUNNARBIÖRCK i (m): Jag ber all få tacka för dessa kompletteringar. Anledningen till atljag slällde den första av mina följdfrågor var att del gäller två olika slagsbokföring. Den ena avser sjukhusets driftmedel, den andra fondmedelsom handhas av en särskild förvaltning. Om man nu efter budget-ochekonomiministerns uttalande här i kammaren kan göra en intern transferering, ärdet gott och väl. Den andra fråga som jag log upp hoppas jag alt vi ifondnämnden kan aktualisera hos budgetminislern den vanliga vägen, ulan atlvidare behöva besvära . Överiäggningen var härmedslulad. § 5 Om sjuklön somutgår från forskningsanslag Budgel- och ekonomiministern erhöllordel för alt besvara i (m)anmälda fråga,1978/ 79:283, och anförde: i har frågat mig om jag kan redovisa vilkaålgärder regeringen har vidtagit sedan utbildningsutskottet för mer än tre årsedan begärde, att regeringen skulle pröva frågan om kompensation för sjuklönfrån forskningsanslag, och om jag övervägt det förslag som framfördesmotionsvägen vid förra eller omjag eljest har någon annan åtgärd attföreslå. Fråganom hur sjukersättning skall beaktas för forskningsanslag och f ö. även förmyndighetsanslag är varken ny eller okomplicerad. Mångfaldiga är de kontaktermina medarbetare har haft med utskott, forskare och motionärer . Jaghar i annat sammanhang diskulerat problemen med , sä mitt svarkanske inte innehåller så många nyheter för honom. Problemetkan förenklat sammanfattas på följande sätt. Anslag till myndigheier ochforskningsråd beräknas med hänsyn lill löneomkoslnader. Då lön utbetalas av enmyndighet betalas från myndighetens anslag en avgift,lönekostnadspälägg, LKP, lill inkomsttiteln "Pensionsmedel m. ".Från inkomsttiteln betalar sedan staten centralt olika typer av avgifter, t.ex. ATP-avgifter och lönegarantiavgifter. NämndaLKP innehåller inte någon komponent för sjuklön men väl kompensation för övrigadelar av sjukförsäkringssystemet. Med andra ord -myndigheterna betalar ingenförsäkringspremie för sjuklön och får således inte någon ersättning om sjuklönskall belalas lill en anställd, eftersom den som är oförsäkrad själv får stårisken. Statencentralt betalar självklart full sjukförsäkringsavgift för alla myndighetermen finansierar den del som motsvarar sjukersättningen med uppburnasjukpenningar. Mankan givetvis ifrågasätta om inte statliga myndigheier och forskningsinstitutionerborde kunna fä försäkra sig och vilka lösningar som dä skulle kunna tänkas. Ipraktiken blir emellertid sådana försäkringsarrangemang krångliga och medförkosinader som inte slår i proportion till fördelarna. Dessulomvisar erfarenheterna från t ex. forskningsråden att problemen i dessasammanhang har kunnai lösas på sådant sätt att enskilda projektinnehavare intedrabbas. Jagär alltså inte nu beredd att föreslå regeringen att förelägga någotförslag till ändring av LKP-systemet såvitt gäller sjuklön. Denenkla metod som jag anser att regeringen t v. bör tillämpa för att komma lillrätta med problemet med sjuklön i de undantagsfall då stora skevheler uppstårär att pröva ett eventuellt överskridande av ifrågavarande anslag. Omsjuklön som utgår från forskningsanslag 0/77sjuklön som utgår från forskningsanslag i (m): Detta ärju en knepigare fråga än den föregående. Budget-ministern harhaft litet längre lid på sig att förbereda sitt svar än vad jag nu haft för attförbereda mitt till honom. Jag skall emellertid be att få lacka för denutläggning som han här har gjort. Jagär dock inte riktigt säker på att vi helt och fullt talar om samma sak. Budget-och ekonomiministern talarom forskningsanslag och f ö. även om myndighetsanslagi största allmänhet. Vad jag har tagit upp är framför allt forskningsanslag somhärrör ur icke-offenlliga fonder, och det är anslag som ofta är ganska knappa.Det harju föranlett en hel del bekymmer. Anledningentill att jag tog upp frågan var påstötningar från mina kolleger i Göleborg. Jaghar också funnit att två forskare, en i och en iStockholm, i haft insändare om saken. Den måsle följaktligenvara aktuell för somliga, även om också i del här fallet informationen om vad somde facto har försiggått i naturligtvis är mycket bristfällig ävenbland dem del berör. Föregen del harjag alltså i den senaste molionen föreslagit att man skulle utfårdaen bestämmelse av den karaktären att ett belopp skulle överföras till ifrågavarandeforskningsanslag från högskolans avlöningsbelopp i den mån sådana här längresjukledigheter eller graviditetsledigheter förekommer. Sedermera har detframgått av utredningar, som jag fått del av, att detta kanske skulle kunnavara möjligt, om avsättningen lill LKP från de här forskningsanslagen gjordes högre än den nu är. Jag vill bara referera vad en av mina kolleger i Göteborgskriver om detta, nämligen att om det är riktigt att avgiften till LKP ärnedsatt jämfört med vad den borde vara, för att kompensera för attforskarna får betala sjukledigheter och graviditetsledigheter från anslagen,kommer säkert de flesta forskare att välja en ökning av LKP-avgiften förattslippa risken att råka ut för improduktiva perioder på grund av lång tidssjukledighet för personal. En förutsättning fördetta är dock att myndigheternasom debiterar LKP klart redovisar vart pengarna gär. Jagtror alt man skulle kunna överväga att för de anslag som inte kommer frånoffenlliga myndigheter möjligen debitera en någol högre avgift till LKP mot attuniversiteten verkligen betalar lönen under längre sjukledighet på det sätt somde här inläggen från olika håll ger antydan om är nödvändigt. Budgel- och ekonomiministernINGEMAR MUNDEBO: Herr talmän! Jag tror alt i och jag ärnågoriunda överens om beskrivningen av problemen, dvs. att när det gällerforskningsråden och myndighetsanslagen uppkommer i allmänhet inget problem,för där finns redan lösningar. Däremoi kan problem uppkomma när det gälleranslag frän enskilda stiftelser och liknande. Vi har emellertid erfarenhelenatt de problemen är små, bl. a. därför all anslagen frän de stiftelserna oftaär rält små och att anslagen ofta används för maleriel och annat. Jagär medveten om atl det ibland kan uppkomma problem för den enskilde forskaren,även omjag vill betona att det är i begränsad omfattning till såväl antal somsvårighetsgrad. Vihar funderat över olika vägar att lösa de problemen. Vi har inte hittat någontillräckligt enkel metod atl lösa dem. Det finns vägar, men de innebär rältmyckel av byråkrati och omgång. Därför har vi ännu inte nått fram till denlösning som vi tycker är tillräckligt bra. Jagskall dock trösta med att vi fortsätter att fundera i syfte atlnå en lösning också på den delen av frågan. GUNNARBIÖRCK i (m): Det sista som budgetministern sade låter rejält och bra. Jag hoppas mycketav det. Fårjag bara ställa en fråga: I sista meningen av budgetminislerns svarstår detnågot om att i undantagsfall, då stora skevheler uppstår, skulle en enkel metodvara att pröva ett eventuellt överskridande av ifrågavarande anslag. Jag harfunderat lilet pä vad ordel "ifrågavarande" syftar på. Det kanske ärså att budgetministern skulle kunna tänka sig att - eftersom det här i hansuppfattning är en så liten artikel - tillåta att man i så fall kunde ta pengarfrån universitetens anslag för oförutsedda utgifter? Omsjuklön som utgår från forskningsanslag Budget- ochekonomiministern : Herr talman! Formuleringen syftar på deanslag som utgår till forskningsråden och lill myndigheterna. Jag tror inteatt universiteten skulle uppskatta alt de fick använda sitt övrigautgiftsanslag för att lösa de problem som i syftade pä medsin fråga, utan där får vi se om vi kan hitta nägra andra vägar. GUNNARBIÖRCK i (m): Beträffande dem som får anslag, låt oss säga från Nationalföreningenför hjärt- och lungsjukdomar eller andra relativt stora forskningsfinansiärer,fär vi fortsättningsvis tydligen - ålminslone t. v. - bara lita till attbudgetdepartementet funderar på saken. Ja, men dävill jag än en gäng understryka att enligt den erfarenhet som vi har avde här problemen är de mycket begränsade till både antal och svårighetsgrad. GUNNARBIÖRCK i Vänndö (m): Ett sista ord på vägen: Fundera på det där om 3 96 ökning av LKP! Överläggningenvar härmed slutad. Nr 82 § 6 Om i Budget-och ekonomiministern erhöll ordel för attbesvara (7ö//!É'A'/;(/Ko/«(m)den25januari anmälda fråga, 1978/79:301, till 0/77biyeeeriet i arbeismarknadsminisiern, och anförde: Torsbv " talman!Gölhe har frågat arbetsmarknadsministern om det i en nedläggningssituaiionär till fördel för de anställda och för atl staten ärmajoritetsägare i Prippsbryggerierna. Arbetet inom regeringen är så fördelatatt del är jag som skall svara pä frågan.