prot · G20984 · 1978-12-31 00:00:00 — Ångieknik tog ordern - ca 17 milj. kr. -med pannan somgaranti, vilkel är orimligt affärsmässigt sett, eftersom del kostar lika mycketatt montera ned en panna som alt sälta upp den och eftersom en sådan pannasvårligen kan användas nägon annanstans. Del finns, tror jag, även andra fall,somjag nu inle skall gå in pä. Jag vill därför fråga industriministern, som jagförutsätter kommeratl hälla tendenser i den riktningen jag nu beskrivit underskärpt uppmärksamhet, vilka åtgärder han anser bör vidtas för alt undvika atl isig livskraftiga företag slås ut av snedvridna konkurrensförhållanden antingenpå gmnd av att statliga företag de facto kommil alt utnyttja fördelar som intekommer andra förelag lill del eller på grund av att statligt stöd lill vissaförelag inom vissa branscher ger dem en förmånligare konkurrenssituation. Färjag pä den här punkien cilera vad sade i sin skrivelselill industridepartementet i sluiet av : "Atl finna allernalivproduktion är i och för sig en vällovlig strävan. Del för emellertid inle ledalill snedvriden konkurrens. Om resultatet blir alt företag som för betydandefinansiellt understöd från staten tar över produktion från områden där andra svenskaföretag är redan verksamma, åstadkommes betydligt slörre skada än nytta förföretagsamheten och samhället." Jagskulle därför gärna vilja ha en försäkran från industriministern att han intekommer att lillåla en utveckling i den här riklningen och alt han ägnarspeciell uppmärksamhet äl att se lill att kommunala och statliga förelag ellermyndigheter inte pä något sätt påverkas atl prioritera andra statliga företagvid upphandlingar. Imin fråga pekar jag ocksä på de negativa sysselsättningskonsekvenserna avsamgåendet för och del. Personalen vid företagel i Kallhällär högt kvalificerad inom sitt verksamhetsområde. I takt med atl den tyngreindustrin reduceras i fär denna grupp yrkes- arbetare alll svårare altfä arbete inom sitt yrke. Detla skall ses mot bakgrunden av alt 30 000industrijobb försvunnit från enligllänsstyrelsens beräkningar. Vad som händer med Maskinverken i ärallvarligt för det här gamla brukssamhället, där människor trivs och harenmycket god arbets- och livsmiljö. Maskinverken representerar avsysselsättningstillfällena inom industrin i . Inom kommun iövrigl är industrin i huvudsak finmekanisk och elektronisk. Om Maskinverkenförsvinner snedvrids strukturen i kommunen och ytterligare.Den sysselsällning som finns inom regionen domineras redan i hög grad avtjänster, värd och administration. Föriusten av flera hundra arbetstillfälleninom den tyngre verkstadsindustrin är alltså allvarlig. Till del kommer alla depersonliga omställningsproblemen för berörd personal. Även om både de nyaägarna och kommer all aktivt medverka till atl erbjuda annananslällning innebär omställningen mycken oro, osäkerhet och personligt lidande,för alt inte tala om de kännbara ekonomiska förluster som drabbar både enskildaoch samhällel. Specielltmot bakgrund av vad jag här har anfört har statsmakterna ett ansvar. Jag lyckerdärför alt staten, liksom regionen, bör aktivt samarbela för all se till atlden tyngre industrin i Slockholmsområdel inle ytterligare reduceras. En myckellämplig lösning vore all de lokaler som lösgörs i erbjuds lillnågon livskraftig indusiri som kan vända nuvarande pessimism i tilloptimism och industriell offensiv. 0/7?Statliga företags beställningar utomlands, m. m. (vpk): Jag tackar för att industriministern svarat på min fråga. Däremot harjag svårt för att, i varje fall med nägon känsla, tacka för innehållet isvarel. Denplanerade nedläggningen av AB Svenska Maskinverken i är enfortsättning på en ödesdiger utveckling för . Flera tiotusentalindustriarbetsplatser har försvunit från regionen sedan mitten av 1960-lalet.Det gäller industriell verksamhet som har bedrivits av ,, , , , , ,Lumalampan, Sundstrands, Svenska Flygverkstäder och andra förelag. gällerdet nordväslregionens enda stora verkstadsindustri, det nära hundraåriga i . Vihar frän kommunisternas sida i olika sammanhang pekat på faran idenna utveckling, och vi har krävt åtgärder från statsmakternas sida för altstoppa den. Somen av fördelarna med storstadsområdena och dä i försia hand Slockholmsområdelhar angetls den goda tillgången på arbetstillfällen. Statistiskt sett är detlarikligt - det finns relativt sett gott om arbetstillfällen iSlorstockholmsområdet jämfört med andra delar av landet. Däremot har i dettasammanhang inle tillräckligt uppmärksammats den allt starkare snedvridning avnäringsstrukturen som skett i under 1960-och 1970-talen och desvära konsekvenser den fär både för de enskilda människorna och för samhället. Omstatliga företags beställningar utomlands, m. m. Framtill 1945 expanderade induslrisysselsältningen i snabb takt i län.Under perioden 1945-1965, som kännetecknades av en snabb expansion av densvenska industrin, avstannade industriuibyggnaden i , Efter1965 har det skett en successiv avveckling. Sä sent som i slutet av 1940-taletoch svarade verkstadsindustrin för ca hälften avStockholmsregionens sammanlagda induslrisysselsältning. Under mitten av1980-talel kommer inte atl ha fler arbetstillfällen alt erbjudaindustriarbetare än vad man hade . I övriga delar avlandet var antalet arbetstillfällen för industriarbetare fler undermitten av än . Vihar alltså en helt annan utveckling i och i Storstockholmsregionenän i landet i övrigt. Här är det den privata tjänstesektorn tillsammans medoffentlig förvaltning och service som har expanderat i snabb takt Del börmarkeras att en stor del av de industrisysselsatta i utgörsav förvaltningspersonal i tjänsleproducerande verksamhet. Drygt 40 96 avinduslrisysselsältningen i är sysselsättning förförvaltningspersonal/tjänstemän. I övriga landet är molsvarande andel ungefär25 96. Detbetyder alt industrin i i långl större utsträckning än iandra delar av landet producerar tjänsier. Under millen av 1970-laletsysselsattes i medeltal 70 industritjänstemän per 100 industriarbetare iStockholmsregionen. 1 övriga landet är motsvarande siffra 35 per 100. OchStockholms län tenderar att få en alltmer ensidig arbetsmarknad som är domineradav sysselsättning inom tjänstesektorn och med ständigt minskat anlalsysselsatta inom industrin. Jaghar, herr lalman, velat ta upp de här problemen och något belysa dem just motbakgrund av den aktuella fråga som vi nu diskuterar. Denna Utveckling beiyderför vidkommande atl länet kommer aU fä ännu svårare atl gearbete åt ungdomar som inte har kvalificerad yrkesutbildning, ät kvinnor ochinvandrare utan yrkesulbildning, ål äldre som slås ul från industrijobben isamband med nedläggningar och indragningar liknande dem som vi nu diskuterar.Dessa människor kommer som att antingen förbli arbetslösa eller ocksåsysselsatta i olika former av AMS-akiiviteter, beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning eller också bli förtidspensionerade. Enligtlänsstyrelsens i prognoser för industrin i länet kommerindustrisysselsättningen att yiteriigare minska. Man tror all tillbakagångenåren 1970-1975 kommer att fortsätta. För tiden räknar manmed alt antalet heltidssysselsalta inom industrin i länet kommer atl minska medca 16 000. Statenmedverkar i utarmningen av industri i . nu genom köp av Svenska Maskinverken i kommun atl lägganer detta företag. Jag måsle i del sammanhanget, med anknytning till vadlidigare deltagare i debatten har sagl, ställa frågan: Är det lämpligt atlSvenska Varv, som till slor del finansieras genom slalliga bidrag, på sätt somnu skett får bedriva en egen regionalpolitik? vara rimligt och riktigt? Genomden nedläggning som är aktuell av Maskinverken i står 400 å 500människor inför hotet alt mista sina jobb. Man säger sig därmed rädda sysselsätlningenvid Gölaverken Ångieknik i Göleborg. Liksom fallet var med Varv har deanställda och kommunen - i det här fallet kommun - skarpt protesteratmot Statsföretags planer. De fackliga organisationerna vid förelaget harpresenterat ett förslag som innebär i huvudsak oförändrad sysselsällning både iJärfälla och i . som della händer sker det en omfatlande utflyttning avindustrier till utlandet. Kapitalexporten 1977 var över 3 miljarder kronor.Många av de stora Stockholmsföretagen är här med. Det gäller t. ex. LMEricsson, , Allas , , och , vilka allahar ökal antalet ullandsanställda mycket kraftigt. Häri debatten har redan nämnts de lokala MBL-förhandlingarna vid Maskinverken. Dehar brutit samman. Personalorganisationerna kan givetvis inte acceptera förslagsom innebär arbetslöshet och ökad osäkerhet Centrala MBL-förhandlingar påböriasenligl uppgift , och mycket tyder på att man inte heller då kommeröverens. Frågan inställer sig då: Är industriministern och regeringen i så fallberedda att ingripa för all förhindra ett verkställande av planerna pånedläggning och för alt säkra en fortsatt verksamhel med mindre förändringarvid AB Svenska Maskinverken i ? Defackliga organisalionerna vid Maskinverken har, somjag redan nämnt, presenteratförslag som innebär i huvudsak fortsalt verksamhet både i Göleborg och iKallhäll, men med specialisering pä olika produkier. Man behöver nu som bekantsnabbi utveckla anläggningar för alternativ energiproduktion, vilket bör kunnage sysselsättning både i och i . Maskinverken gör bl. a.indusiriångpannor, hetvaltenspannor, avgaspannor, oljeförvärmare och senasten panna för sopförbränning, som skulle kunna bli någol för kommunerna ilandel. Maskinverken har licens på denna panna som förvandlar avfall lillbyggnadsmaterial som den ger värme. Del har angetls all elt ton soporger lika mycket värme som 250 1 olja. Har industriministern tagit del avpersonalens förslag beträffande fortsalt verksamhet, och vad anserindustriministern om de förslagen? Tillsist, herr lalman, bara yiteriigare elt par kommentarer med anledning avinterpellationssvaret Vilka anslällningsgarantier finns för dem som blirulan jobb vid Maskinverken? Det nämns bl. a. att en del av dem som blir utanjobb skulle kunna erbjudas anställning vid i . Ja, en delav de arbetare som berörs har lidigare jobbat vid iSödertälje men blev förflyttade när detla förelag pä sin tid lades ner. Mängaav de anslällda transporterades strax efter förflyttningen i bussar fram ochlillbaka mellan och den nya arbetsplatsen i . Men många harsedan rotat sig och skaffat egnahem och blivit bofasta i kommun. ärdel alltså återigen aktuellt med en omställning för de här människorna. harman kommit pä andra grepp för atl höja profiten, vinsterna, för förelagen, ochdå kommer arbetarna, de anställda, i kläm. 0/7?Statliga företags beställningar utomlands, m. m. 0/77Statliga företags beställningar utomlands, m. m. Förövrigt harjag på platsen försökl undersöka vilka garantier som finns exempelvisdå del gäller och anslällning i . Såvitt jag har kunnaifinna har inga sädana garantier utfärdats. Jag skulle därför gärna vilja höranågot närmare om vad det är för garantier som gäller för de här människorna. Sedanvilljag säga alt man faktiskt måsle fundera över vad det är konkret som geranledning till, som sagts i interpellationssvaret, att befara att en annanlösning vad avser Maskinverken än ett samgående med medföra betydligt kraftigare personalminskning än den som haraviserats. Jag kan ur interpellationssvaret inle ulläsa vad det skulle varakonkret som skulle ge anledning atl befara delta. Däremot kanjag medutgångspunkt i kontakter, informationer och tillgängligt material ulläsa altdet skulle innebära många fördelar för de människor som berörs vid Maskinverkeni om man kunde ta gemensamma tag för att säkra sysselsättningen fördessa människor också fortsättningsvis ute i . Får jag försl till , som här ersätter interpellanten RolfHagel, säga alt han, när han citerade milt uttalande alt "jag anser det nödvändigl atlstatliga liksom privat ägda företag köper i övrigt likvärdiga produkter tilllägsta möjliga kostnad", hoppade över orden "i princip". Han gavdärmed uttalandet en mer ovillkorlig karaktär än del ursprungligen hade. Menjag håller fast vid huvudtankegången. När säger att dennatankegång strider mot strävandena att rädda arbetslillfällen här i landelförbiser han alt också export ger jobb och atl etl land som diskriminerarimport läll får se sin export bli utsatt för samma behandling. Detla irodde jagvåren ganska accepterad huvudprincip i svensk näringspolitik. Beiräffandefrågan i övrigl vill jag lill interpellanten, frågeställarna och kammaren sägaall della är en av de frågor som är svåra i den meningen all det, såvitt jagkan förstå, inte finns någon lösning som i allo är bra och mot vilken man intekan rikta invändningar. Om vi t. ex. lar upp problemel med de planeradeåtgärdernas inverkan pä arbetssituation, framför allt denstrukturella arbetssituationen, är det ett faktum, vilkel har redovisats nu ochi samband med bl. a. debatten om varv, alt induslrisysselsältningen iStockholmsregionen kraftigi har gått ner. En av talarna påvisade atl dennautveckling har pågätt , vilkel lyder på att del inle är enskildaregeringar eller deras skurkaklighet som har varit avgörande, särskilt inle dennuvarande regeringen med på nacken, ulan att det är storakrafter i verksamhel i etl slort sammanhang. Jaginser att detta kan medföra vissa problem. Det kan göra det svårare förmänniskor all fä just det arbete som deras intresseinriktning utpekar för dem.Del är dock att förenkla om man, som en av talarna orde, antyder alt allservicesysselsältning - och det är den som dominerar i -kräver en teoretisk inriktning och kompetens och att mer praktisktyrkesorienterade människor därmed får svårt att få jobb. Sä är det inte - service är ettmångomfattande begrepp. Låtvara all har fåll en minskning i antalet industriarbeten,men totalt sett är denna landets största arbeismarknadsregion också landelsmest framgångsrika. är en koloss som fortfarande avancerar,växer och efter ett kort uppehåll i mitten pä nu har kommil i gångigen. Därför är föremål för, lät mig säga, avund i nästanalla andra delar av . Priset för att det blir en viss snedvridning av demänga arbetstillfällena i en rikt differentierad serviceseklor skulle vilkenannan region som helsl i gärna betala. Skall vi verkligen motverkadenna snedvridning i genom atl dil försöka driva överinduslrisysselsältning från andra, sämre lottade regioner i ? Del kan viinle gärna göra. Jaghar här fört etl allmänt resonemang. Går vi sedan över lill det konkrelafallet, finner vi att grundfaktorn är atl del råder en överkapacitet som gördet myckel trångt på marknaden för dessa två förelag som håller på all gåsamman. En stor del av marknaden, inte minst för skogsindusirin, harförsvunnit. Det är svårl all se en ljus framlid för Maskinverken, om inte ensamordning sker. Detla är en grundförutsättning. Sedanfrågar mig om de villkor som Gölaverken Ångteknikharerbjudit ikonkurrens med Maskinverken. Jag bör icke-del är inte konstitutionellt - läggamig i enskilda offerter, och även om jag finge del, skulle jag inle vilja göradel, för statliga förelag skall icke skötas så, alt ministrar eller departementssekreterareförsöker la över skötseln av dem. Det menar givetvis icke heller ,utan det problem han tar upp -och det är verkligen etl svårl och väsentligtproblem, väl värt atl ta upp - är hur man över huvud laget skall undvika atl ensnedvriden konkurrens etableras av förelag som staten hjälper ekonomiskt. Vikan inle avlägsna problemet genom atl sluta att ge statligt stöd. Del är ingensom menaratt varvsindustrin, stålindustrin, vissa skogsindustriföretag ellervissa verkstadsinduslriföretag skall fä ramla samman därför all man skallundvika problemel med en snedvriden konkurrens. Man har alltså elt grundproblemsom är svårt och som kräver självdisciplin hos de stödda statliga eller privataförelagen - det är de statliga vi nu talar om - i handhavandet av del hela, ochfrån kanslihusets och sida måste vi med vaksamhet iaktta vad somsker, 1del här fallet har vaksamheten tagit sig det uttrycket, atl vi har studerat omdenna seklor av Svenska Varv har fält ekonomiskl stöd av den understöddakoncernen. Sä är alltså enligt bestämda uppgifter frän Svenska Varvs ledningicke fallet, Detla förelag inom slår på egna ben, dellönar sig och del har inte mottagit koncernbidrag. Därmed är den väsentligaförutsättningen för snedvriden konkurrens icke för handen. Alt man sedan ienskilda offerter kanske ger goda villkor och lar stora risker ligger överhuvud laget i ekonomisk verksamhel. Del är inle någonling som kanslihuset kanstyra. 0/7?Statliga företags beställningar utomlands, //?. /7?. 0/77Statliga företags beställningar utomlands, m. m. (apk): Jag har lyssnal uppmärksamt på statsrådet ochjag har studerat delskriftliga svarel myckel noga ännu en gäng, men jag finner inle att vare sigdet skriftliga eller del muntliga svarel visar all regeringen känner ansvar förhur alla de skall kunna få sin existens tryggad som holas av arbetslöshetgenom den akluella transaktionen. Tvärtom lägger regeringen över ansvarel päandra krafter. Del beiyder alltså att ovissheten för de anslällda beslår.Regeringen smiter med andra ord undan sitt ansvar. Det är det trista isammanhanget Industriministernfortsätter också all lala om behovei av fritt handelsutbyte och antyder därmedatt om man i det aktuella fallet hade köpt komponenterna i , skulle delpåverka våra exportmöjligheler. Jag vill än en gång säga att resonemangetförefaller synneriigen långsökt Bygger man ell kraftvärmeverk i , knappasi formas till en anklagelse för proiekiionism om man användersvenskaresurser. Det som varit vägledande för handlingssättet är givetvis denkortsynta vinstaspekten, och jag skulle vilja ifrågasätta också det argumentet.Del är naturiiglvis inte lönsami om man handlar sä alt man skapar problem påhemmaplan. Nationalekonomiskt kan ju arbetslöshet aldrig vara lönsam. Bristen idelta samhälle ärju atl det aldrig görs nägra tolalekonomiska kalkyler i sädanahär sammanhang. Om man gjorde kalkyler av det slaget skulle nalurliglvisslutsumman ofta se annorlunda ul och en skenbar pluspost förvandlas lill enminuspost. Jaghar också kritiserat svarel därför au det där inle ges några garantier för hurde anställdas problem skall - staten lar inle någol ansvar för hursysselsättningen skall tryggas. I det sammanhanget rör sig industriministernmed svepande formuleringar som inte innebär någonling annal än möjligtvisfromma förhoppningar eller ett direkt fastställande av att här gäller del förmånga människor atl de fär rycka upp sina bopålar och flytta. Det är ovälkomnabesked för de anställda vid . Företaget har gått med vinstunder . var siffran före avskrivningar 5 miljoner,och under den liden har ju också nyinvesteringar gjorts i företaget. Ävende anslällda har, som del här sagts, ställl upp för att klara företagel ochjobben. Man har arbelal fram förslag lill realisliska alternativa lösningar,och man har sagl all även om Gölaverken övertar ägandet bör produktionen liggakvar i , därför atl del finns förulsätlningar för framliden, om mantror på framliden. Där finns pannor som ingen har byggt lidigare. Man läcker eubrett sortiment inom marknaden,och man harenligt uppgifter, som jag fåu frånverkstadsklubben, såll mycket bra under bönan av del här årel. Mendet hjälper alltså inle. Beslutet är fattat över de anställdas huvuden.Regeringen tvär i praktiken sina händer. Så fungerar naturiigtvis kapitalismen,och så fungerar del också i folkpartiels . DAVIDWIRMARK (fp): Jag vill hälla med industriministern om all det är ell svårl område somvi har uppe till debatt och atl del är svärl alt hitta en lösning som iallo är bra och som inle fär nägra negativa konsekvenser. Men jag tror det ärväldigt viktigt atl man inle bara låter utvecklingen gå utan all man har denkontinuerligt under uppsikt, så att man kan se när del uppträder negativakonsekvenser som inte bör accepteras. Omjagdå försl går in på och sysselsätlningen här, sä vill jagsäga atl del är klart alt industriministern har rält i alt denna regionfortfarande är framgångsrik - den mest framgångsrika i fränsysselsättningssynpunkt Men å andra sidan är del ju inle ovanligt all detförhåller sig på detta sätl när del gäller huvudsladsområden i olika länder. Delär faktiskt regel - undantagen är få. Men det här får ju inle leda till all manlar legärt på induslrisysselsältningen och minskningen av den iStorstockholms-området Del var oro för den utvecklingen som jag uttryckte ochsom jag lycker nu exemplifieras av del fall vi diskuterar - samgåendet mellanGölaverken Ångieknik och Svenska Maskinverken. Jagtror också alt man måsle vara uppmärksam på det speciella förhållande somjagpekade pä, nämligen all den tyngre verkstadsindustrin har minskal sä kraftigt iStorslockholmsregionen och alt en yllerligare uttunning i det avseendet fårallvarliga konsekvenser. Dethuvudproblem somjag log upp var emellertid konsekvenserna av den Slalligaförelagspolitiken, något som jag tyckte mig kunna få ell exempel på i del fall somvi nu diskuterar. Det är inle så att jag vill ifrågasätta stöd lillstålindustri eller varvsindustri, utan vad jag har kritiserat är konsekvensernaför andra branscher om man använder meioder som snedvrider konkurrensen.Alternativ produktion innebär givetvis all varven får ge sig in på andraområden, men del är möjligl alt del kan få konsekvenser, som samhällsekonomisktsell är så allvarliga alt man sä alt säga under resans lopp fär tänka om. Jaglycker därför alt man skall ha dessa frågor under uppsikt, och jag tolkarindustriministerns svar så atl också han anser del. Delkan inle vara ekonomiskt rimligt atl effekten skulle bli den att livskraftigaenheter och förelag slås ut. Det är en kapitalförstöring som i längden ingenvinner på, varken i de nya förelagen eller i de gamla. Det får alllsä inte bliså atl livskraftiga slås ul av enheter som åtnjuter fördelar i form av resurserfrån slaten, trots alt man inie vet om dessa andra enheter kommer alt varalivskraftiga. Minkonklusion är således all man skall ha denna tendens under sträng uppsikt, ochjag lycker också all de slalliga företagen skall tolka industriministerns ordså atl de skall vara varsamma i sin offerigivning för all inte genom sin egenaktivitet snedvrida konkurrensen och skapa ännu större problem församhällsekonomin. 0/7?Statliga företags beställningar utomlands, m. m. (vpk): Jag nödgas konstatera att industriministern, som jag uppfattade del,inle ens brydde sig om atl försöka uppmärksamma de frågor 0/7?Statliga Jöre-tags beställningar utomlands, m. m. som jag har ställl medanknylning lill den fräga som jag rikiade till industriministern. Jag ställerinle dessa frågor därför att jag tycker alt det är särskilt roligt ulan medutgång från den oro och de bekymmer som de människor som berörs i dessasammanhang känner. Jagtror atl mänga med mig vore myckel intresserade av all höra omindustriministern har studerat de anställdas förslag till fortsatt produktionvid Maskinverken i och vad han i så fall tycker om del. Jag tror ocksåalt de vore inlresserade av att höra om industriministern och regeringen ärberedda alt ingripa till förmån för sysselsättningen, om del är så au också decentrala MBL-förhandlingarna kommer alt bryta samman. Jagsade ocksä i mitt inlägg all situationen i vad gäller sysselsättningen ochsysselsättningstillfällen i är lilel annorlunda än vad som ärfallet i landel i övrigt. Ulslagningen från arbetsmarknaden äger emellertid rumocksä i storstadsområden, och det ger sig bl. a. till känna därigenom all enökad andel människor ges förtidspension. Tarman 1970 som utgångspunkt för en indexserie över anlalel hellförtidspensionerade, sä finner man för en ökning med 6,95enheter. Det är bara som visaren kraftigare indexuppgång underden här tiden. Över 30 96 av männen i i åldrarna varår 1975 antingen långlidssjukskrivna eller förtidspensionerade. länhar genomsnittligt etl större anlal sjukdagar per försäkrad än landet i desshelhel. För åren 1974,1975 och 1976 rörde det sig om en skillnad på mellan 3och 4 96. Hårdastdrabbade av arbetslösheten har invandrarna blivit.