prot · G20959 · 1978-12-31 00:00:00 — Del känns skönt alt del var så. De andrapartigrupperingarna hade de ingenting gemensamt med sedan dessa fällt upp sittvisir när trepartiregeringen hade spruckit. Detvar dock synd atl intresset inte räckte till etl samlat grepp över hela rederi-och varvsnäringen, såsom vi hade yrkat i vår motion. Det var ju ettutvecklingsfrämjande och framålriklat förslag, men vi får väl nöja oss med attvi fick bekymren för dagen alt lätta - vinner man lid, vinner man kanske något. Utöversysselsältningsgarantin och ställningstagandet för de mindre och medelstoravarven är det speciellt en fråga till som jag gärna vill kommentera något. Detär den fråga som väcktes i motionen 127 om utbildnings- ochomskolningsverksamhet vid de större varven. , som står försl medsitt namn på den motionen, har behandlat denna fråga i sitt anförande här ochredovisat hur utskottet har resonerat. Det är trevligt all höra attverksamheten har betygsatts såsom mycket värdefull och all vägar har anvisatsför en finansiering av en fortsällning på den. Den här omskolnings- ochutbildningsverksamhelen inom varven är en oskattbar tillgång. Men det gällerinle bara att omskola folk lill andra jobb inom varven eller utanför varven,till andra företag eller lill andra verksamheter. Del ärju på det sättet all omvarven skall kunna åla sig tekniskt avancerade arbeten i framliden - uppdragsom kräver myckel stor yrkesskicklighet och kanske också kännedom omkonstruktioner som man inte haft någon bekantskap med - är detutomordentligt viktigt atl ha sådana utbildningsresurser så nära knutna lillproduktionen som de här utbildningsresurserna är. så all de är snabbtanpassningsbara direkt lill de beställningar som kommer. De har redan visat sigvara framgångsrika i den omskolningsverksamhel som har bedrivits både vidCityvarvel i och vid Arendalsvarvet i . Jag är övertygad omatt delsamma gäller även övriga stora varvsorter som har motsvarandeverksamhet. Fårjag nu säga någonting annat, som kanske inle är riktigt "passligl" isådana sammanhang. 1den nästan obeskrivliga process som har pågått och fortfarande pågår, medneddragning av arbetskapaciteten vid varven, framför allt i , där vihar lagt ner två stora varv, har man fått en rad erfarenheter som kan vara avintresse vid del fortsatta arbetet både där och på de andra orterna. Jag skallinte, vare sig i siffror eller på annat sätt, illustrera de svårigheter sominstitutioner och människor har ställts inför. Framför allt är det fackföreningsfolketsom har ställts ansikte mot ansikte med kamrater som de har måst försökaplacera om, som exempelvis i när Eriksbergsarbelare skulle över lillArendal och Arendalsarbelare kanske skulle skiljas från sitt varv och flyttasöver till något annat arbete eller lill någon form av pensionering. Dessa jobbär oerhört påfrestande, men de har ändå genomförts därför alt facket har käntsitt ansvar för varje medlem. process vi nu har framför oss är det två saker som är viktiga, två sakersom vi måste uppnå. De varv som skall vara kvar måste ha en personalsammansällningsom gör alt de kan utföra konkurrenskraftiga jobb - yrkessam-mansätlningenmåste motsvara del behovet. Det är det ena kravet. Det andra är att de som intekan rymmas inom dessa verksamheter måste skiljas från dem på etl för dessamänniskor acceptabelt sätt, och det kan vara en nästan omöjlig uppgift. Vimänniskor passar väldigt dåligt in i det rutmönster som paragrafer i lagar ochavtal ritar upp för oss - så är det ju. Svenska Varv måste då, tycker jag,använda de ekonomiska resurser de har för alt lösa många i det här sammanhangetbesvärliga knutar. Del kan och skall bara ske med fackets medverkan. Medberörda individers beredvillighet kan många knutar säkerligen lösas upp. Härreser sig säkert en del förelagsledningar, samhällets och organisationernasfolk för atl hävda lagars och förordningars giltighet. Men de som står nära ochskall föra samtalen med människorna i den praktiska vardagen på arbetsplatsernahar kunskaper, omdöme och känsla för detta. Bara resurser ställs tillförfogande utanför ordinarie regelsystem kan man klara båda dessa uppgifter,som ibland kommer i besväriig konflikt med varandra. Jagskiille i det här sammanhanget vilja säga all ett gott resultat förutsätter attfacket får vara med på ett avgörande sätt. Och det tror jag man är medveten omnär del gäller processen att omvandla våra beslut. Tyvärr har man inte haftsamma känsla för atl fackliga representanter skulle vara med även vidutformningen av besluten. Den förnedringens tid borde ligga bakom oss dåtrepartiregeringen lät fackets folk få läsa i presskommentarer i tidningarnavad som skulle gälla för deras verksamhet. Tyvärr sker samma sak med dennuvarande regeringen. Nr 59 Facket har inom del här området visat etl förutseende, ett intresseoch elt Tisdaeen Hen engagemangsom är ovanligt. De första krisungarna i branschen var del 19 riecemher 1978 (fackets folk som väckte samhällets intresse för, och de har nästan blivit legendariska genom det. Det finns i alla de olika fackliga organislionerna, på Vi<;so va f °po- "varvsorlerna, elt stort samhällsansvar och elt ansvar för arbetskamraterna somlar sig uttryck i atl de önskar vara med i diskussionen. Då kan de inteförolämpas så som de förolämpats av den förutvarande regeringen och även av dennuvarande regeringen. Ävenden här propositionen föregicks av etl pressmeddelande som skorrar illa iöronen. Där fick man läsa bl. "Föralt säkra överievnadsmöjligheterna för varvsförelagen krävs kraftfullainsatser och ett konstruktivt synsätt från berörda förelagsledningar ochfackliga organisationer." Det hade varit skönt om industriministern ochregeringen i övrigt hade haft elt konstruktivt synsätt när del gäller den härmycket viktiga relaiionsfrågan. Regeringen borde inse att den är mer än välrepresenterad när del gäller kunskaper om och erfarenheter av hur kapitalets intressenskall tillvaratas vid företagsnedläggning. Men regeringen saknar erfarenheterav hur löntagarna ser på företagsnedläggningar, och det om något borde habjudit dem all ta kontakt med facket i den här frågan. Förklaringen kanskeligger i detta. Kapitalägarna har kanske inget intresse av all veta hurlöntagarna ser på frågan, och del slog igenom i den här regeringen. Jagskulle också vilja säga några ord om de nästan bisarra inslag vi mött i den härdebatten. Vi har lyckats överraskande bra, tycker jag, att hålla denhär debatten fri från försök alt låta olika orter slå ut varandra. I vårt partii varje fall kan vi glädja oss åt alt vi har kunnat hålla ihop mellanvarvsorterna, som inte försökt konkurrera ut varandra eller hävda sig påvarandras bekostnad. Fackels representanter i samtliga organisationer har sammainställning. Så för vi då här uppleva hur , som är uppifrånJämtland, och , som är härifrån , i den här diskussionenkastar sig över som en speciell hackkyckling. Del är en mycketegendomlig upplevelse. NilsÅsling säger att det i sker en expansion inom näringslivet och alt detdär finns en diversifierad arbetsmarknad. Försl tyckte jag han sa alt det varnäringslivet som var diversifieral, men rättade det lill att gällaarbetsmarknaden. säger all är en av de mestprivilegierade orterna ur sysselsättningssynpunkt. Delär märkligt atl så helt glömt vad han borde ha lärt sig somindustriminister. Många andra talare som inte har beröring med tyckteatt det här var för magslarkt och har försökt lägga lill rätta en del förkammaren. Det ärju på det sättet attarbetslösheten är stor i . Vi är vana vid alt räkna med som värst drabbat när det gäller sysselsättningen. Men om man jämför tre Norriandslän, , Västernorriands och Jämt lands län, med finner man atl och ligger på 116 ungefär samma nivå, men all Västernorriands ochJämtlands län ligger bättre till i statistiken.Siffran för förtidspensionerade, kvarstående arbetssökande, i beredskapsarbetenoch arbetsmarknadsutbildning varande i relation lill den arbetande befolkningenär för 13 96, 14 96, 11 96 och 1296. Och ändå är enligt en privilegierad ort ursysselsättningssynpunkt. Förhållandel ärju precis det motsatta. HerrÅsling säger all det finns ett expanderande näringsliv i . Jag vet inlevad han menar med expansion. I verkligheten är det precis motsatsen. De senastetre åren har 7 000 industrijobb försvunnit i . Enligt de planer sommyndigheterna i räknar med kommer fram lill 1985 ytteriigare 10 000jobb all försvinna, om man inte drar ner ytteriigare på varven efter 1980. EnligtNils Åsling är det alltså expansion att vi har föriorai 7 000 industrijobb desenaste tre åren och har framför oss en ytterligare föriusl av 10 000 jobb.Differentierad arbetsmarknad talade man om, men är ju känt för atl t.ex. ha låg sysselsättning för kvinnor. Atl vi har tung industri och en myckelensidigt sammansatt arbetsmarknad är kända ting, som fiera gånger har sagts idiskussionen. Påden induslriarbetsplals där jag senast arbetade, SKF, är del anställningsstoppsedan mycket . Ett par tusen anställda har den minskal med. Del syns ingenljusning där. Delär expansion del - i tappning! Jag vet inte om centerpartisterna iGöteborg tycker atl bilden är riktig. Får man be atl de talar omhuruvida de tycker alt och beskrivning är denkorrekta. Det vore skönt om den var riklig, men tyvärr är den det motsatta. Enledamot av näringsutskottet, - föriål, jag menar upp i talarstolen och försökte måla den bild som ärså kär i många företagarkretsar: i nedläggningsorter vill arbetarna inte gåtill andra jobb som finns på platsen om de garanteras anställningstrygghet. Enkväll råkade jag av en tillfällighet få se ett TV-program från Surle glasbruk.Man påstod alt det var några som kunde ha fött jobb i men inte vill lade jobben därför atl de inte trivdes med dem. De gick hellre kvar och sopade påglasbruket i Surle, för där hade de lön. På glasbruk analyserade manförhållandena. Det visade sig vara ett helt lögnaktigt påslående alt del fannsjobbare på glasbruk som nekade atl la erbjudna arbeten på annat håll,därför alt de inte ansåg dem attraktiva. Det fanns inga sådana jobbare på Surteglasbruk. Del blev också klartagl i TV-programmet , men bilden skallkvarstå, bilden skall målas, och beröm ursäkt förfelsägningen - försökte måla samma bild avseende och . Hansade: behöver svetsare, de finns på . Där går de alltså och drarkroken och vill inle gå över till . Representanterför var på för sedan, och den som hade ögonen öppnamåste ha insett alt svetsning på inle är samma sak Nr 59 som svetsning på . Det är så stora skillnader däremellan somdet kan Tisrineen den vara-ävenomyrkesgruppernaharsammabeteckning,ulförsammakemiska Men när det gäller arbetets utförande är del punklsvetsning som dominerar på , och den är automatiserad och (Z/Vw vaiysfråsor kommer snart alt ulföras avrobotar helt och hållet. Det är en mycket enkel process, medan den svetsningsom görs på sker manuellt. Många av utövarna är licenssvetsare - fintfolk som har lång utbildning och ständigt kollas i vad avser kunnighet osv.Många arbetsuppgifter som utförs där är alltså specialarbeten. Detlåter väldigt bra alt säga att svetsarna kan fiytlas - om del nu vore så attVolvo behövde mer folk, som man inle kunde få och som gick och drog på varven!Men varven har också sökt svetsare för atl kunna leverera de beställningar dehar. När den sista båten skulle gå från var del nödvändigt altanställa svetsare - för atl man inle skulle missa leveranstiden ulan fö frambålen snabbt och inom kontraktstiden. Även om man håller på alt lägga ned måsteman alltså ha vissa yrkesgrupper lill förfogande för all fullfölja arbetena. Ochän en gång: Del är ett helt annat slags svetsare vid varven än del är som skallpunktsvetsa på den tunna bilplåten. Vidarehar ett dagligt behov av all anställa folk. Vid en sådan stor industriblir det ständig avgång, och jag vet alt del rör sig om 20-25 personer i veckansom av olika skäl lämnar . Denna avgång ersattes. Det behov somföranleddes av en viss expansion för sedan var lätt alt tillgodose. Detfinns inga vakanser på . måste ha fått falskaupplysningar på den punkten. Även om sysselsältningsulredningen visade, somSivert tidigare sade, att har en myckel kräsenanslällningspolitik - och det är allmänt känt hemma att man där sovrar noga-finns det så god tillgång på folk all man tillgodoser sitt behov. Delfinns alltså inga sådana brister som talar om. Del ständigatjatet om all jobbarna, om de får betalt, hellre går på verkstaden och drar krokenän alt ta elt jobb, del har inle fog för sig. Jag vet inle vilkaumgängeskretsar har, men i de kretsar där jag umgås har maninleden moralen. Där vill man ha ett jobb, ett meningsfullt jobb och etl jobbsom man kan behålla för framtiden. Jagvill med det anförda, herr talman, ställa mig bakom alla yrkanden som IngvarSvanberg framställde i sitt anförande. I detta anförande instämde , , och (samtliga s). HOLGERBERGQVIST (fp): Statligtekonomiskt stöd lill industriell verksamhet uppfattas vanligen som en defensivåtgärd. Det uppfattas också ofta som ett avsteg från självklara principer i enmarknadshushållning. Jag menar atl stödet lill den svenska varvsindustrin haroch skall ges karaktären av offensiv åtgärd. 118 ser inle del statliga slödel lill varvsindustrin som ett avsteg frånen sådan ekonomisk självklarhet somall det slutliga syftet med all produktion är konsumtion, alt tillgodose enefterfrågan, atl tillgodose ett behov. Föralt övertyga om detta skulle jag vilja sälla in varvskrisen i sittindustrihisloriska sammanhang. Om vi inte gör det kan vi lätt drivas tillåtgärder som präglas av panik eller resignation. Industrins historia är iväldigt stor utsträckning historien om varor, produkter, som kommit och gått.Det är alltså inte särskilt märkvärdigt att produkter byts ut eller förändras.I det avseendet håller sig varvskrisen till etl klassiskt mönster. Det finnsdock ett par mycket speciella inslag i varvsindustrins omställningsprocess. Delena handlar om varvsproduklernas synnerligen omföngsrika och komplexa karaktär.Del är detta som gör atl vi kan tala om den största omställningsprocessen ivår industriella historia. Och denna den största omställningsprocessen i vårindustrihisloria upplever vi som vi har den svåraste lågkonjunktureni modern lid. En sådan konstellation lockar lätt till panikartade åtgärdereller lill uppgivenhel och resignation. Vi har fått höra myckel av sådanainslag i vår varvspolitiska debatt. Låt oss ha is i magen. Vi behöver rådrum.Storleken på denna slrukturkris gör atl vi måste vänta in bättre tider. Detfår bara inle hända alt vi en bil in på 1980-lalel upptäcker vår visionäraoförmåga i slutet av 1970-lalel. Det för bara inle hända alt vi en bit in på1980-lalet upptäcker atl vi har spolierat en för vår ekonomiska framlid heltunik produktionskapacitet. Och med produktionskapacitet menar jag inle bara,ja, inte ens i första hand, anläggningar, maskiner och sådant ulan just denpersonella produktionskapaciteten. Och när jag talar om den personellaproduktionskapaciteten så tänker jag inte i första hand på folk som vi kan ha iinnovationsrummen ulan mera på folk som finns på verkstadsgolv och kontor. Därfinns etl yrkeskunnande när det gäller alt hålla samman stora och komplexaprodukter. Den yrkesskickligheten för vi inle spoliera. Den kan komma alt spelaen avgörande roll för svensk industris framlid. Men definitivt kan vi inteövertyga oss om detta förrän vi kommit en bil in på 1980-lalel eller åtminstoneett par år framåt för all vi lättare skall kunna överblicka vad som är på gångunder 1980-talel när del gäller svensk industris framlid. Detär mot bakgrund av denna yrkesskicklighet och produktionsförmåga som man haranledning atl fråga sig om inte svensk varvsindustri egentligen internationelltär relativt sett skickligare än svensk bilindustri. Vi för inte glömma att detfinns möjligheter i många länder atl ta fram den produktionskapacitet somkrävs för atl göra bilar, men all det sannerligen inle är så lätt atl la framden produktionskapacitet som behövs för all man skall vara beredd atl tillverkateknologiskt avancerade produkter av den storleksordning som är möjlig på våraslorvarv. Denstora händelsen i svensk varvsindustri just nu är naturligtvis försöken atlfinna för just varvsindustrin meningsfulla alternativa produkter. Det ärutomordentligt värdefullt alt den debatten kan äga rum efter del attArendalsvarvet tagit hem en order på en prefabricerad fabrik för konstgödseltill . Därmed har vi äntligen fött den länge efterlängtade referens- Nr 59 anläggningen för del slag av alternativ produktion som bara hörvarvsindu- Tisdaeenden ''" ' '' talande exempel på sådana omfångsrika och komplicerade Produktersombara varvsindustrin kan klara. tagit hemär av den slorieksordningen all man kan jämföra den med Vissa vaiysfråsor byggandet av etl dussintalkvarter i elt slorsiadscity. Det är mot denna bakgrund vi skall vara försikligadå del gäller all diskutera alternativa produkter av den ringa storleksordningsom ibland framskymtat i debatten. Förvarven handlar det dock inle bara om all fö vara med om den tredje världensindustrialisering. Del handlar också om all efter fö delta idistributionen av den industrialiserade tredje världens produkter. Detta måstevi ha i åtanke -del glöms ofta bort -då vi diskuterar framtida behov avvarvskapacilet av det slag som vi nu övergångsvis måste ge särskilt ekonomisktstöd. I takt med atl industrialiseras, bl. a. på grund av all vi medvår varvsindustri ställer upp med en teknologiskt avanceradproduktionskapacitet, så kommer vi atl fö ett ökande behov av varutransporter.När kommer gäller det atl ha vår varvsindustris produktionskapacitetintakt. Vadjag sagt, herr talman, är mera övergripande och allmängiltiga argumentför de åtgärder som föreslås i proposition och betänkande för alt ge densvenska varvsindustrin en möjlighet alt överleva i avvaktan på bättre lider.Vår induslrihistorias viktigaste omställningsprocess för inle slutbehandlasunder en lågkonjunktur, som är en av de svåraste i modern ekonomisk historia.Med det behov som jag menar all framliden kommer all redovisa avproduktionskapacileler av de slag som den svenska varvsindustrin representerarblir del en offensiv åtgärd alt hålla denna unika produktionskapacitet vid liv. Vidsidan av denna mera allmängiltiga argumentering lar jag mig friheten all också någotse på den här problematiken från göteborgsk horisont. Del är nu snart 10 årsedan kommunstyrelsens dåvarande ordförande i , , envistbörjade arbeta för att göra klart för statsmakterna att inte var enöverhettad region. Jag minns uppmärksammade möten med dåvarandeindustriminister och AMS-generaldireklör. Med envishet blev deltill slut uppenbarat för statsmakterna all inte längre vårenöverhettad region utan t. o. m. på väg mot en nedfrysning, som skulle kunnalänkas fö ytterst allvarliga konsekvenser för svensk industri över huvud tagel.Del är därför uppseendeväckande på gränsen lill en oförskämdhet alt förreindustriministern envisas med all tala om på elt sätt som ärpasserat . Låt oss i stället ta vara på de speciellaproduklionskvaliteler som finns i för atl därmed hålla kvar grundenför svensk industris framtida utveckling. Och främstaproduktionskapacitet vid sidan av sjöfart och transport är just vadGöleborgsvarven företräder. Jag är, herr talman, mycket angelägen om all dessa göteborgska synpunkter inte skalldölja de mera allmängiltiga argument som jag tidigare Därför skyndar jag mig all säga atl jag även som göteborgareoch kanske alldeles särskilt iden egenskapen vill,påminna om alt de produk- Nr 59 tionskvaliteiersomjagtalaiom berör svensk varvsindustri över huvud taget. Vi har en väldigt fint varieradsvensk varvsindustri. 1 vårt land finns jg varvskvalileier somtillgodoser en myckel differentierad efterfrågan på Och vi skallta vara på alla dessa kvaliteter var de nu än må vara y/ssa vaiysfråsor belägna - ,, , , eller eller vad delnu kan handla om. Och del handlar alltså inte bara om de stora varven. Delhandlar lika myckel om de små och medelstora Så måstevarvspolitiken utformas atl del ena varvels bröd inle för bli del andra varvels död. Avslutningsvisskulle jag, herr talman, vilja uttala några varningens ord tillvarvsledningarna. Man måste ha klart för sig alt del ekonomiska stöd somvarvsindustrin nu för från staten är av övergångsnaiur och har en offensivkaraktär. I en valsituation inför diskuterade leveransavial måste det vara ensjälvklarhet atl länka i förelagsekonomiska och inte i bidragsekonomiskatermer. Det är inle bara regering och riksdag och andra statliga organ somskall bära ansvaret för dessa stödpengar lill svensk varvsindustri. Ävenvarvsledningarna måste ta på sig detta ansvar. Om så inte sker löper vi riskenatl del statliga ekonomiska stödet blir av defensiv karaktär. Det för bara inleske. Vi måste länka offensivt och framlidsmässigt. Därförvill jag, herr talman, som slutord anföra följande: Del är försl då varven kanslå på egna ben i marknadskonkurrensen som framliden är tryggad för svenskvarvsindustri. Jag yrkar bifall lill utskottetsförslag. RUNETORWALD (c): När det gäller varvskrisen har turerna föratt fö fram hyggliga förslagalt lindra effekterna varit så många all det är svårt för gemene man all hängamed och atl förslå konsekvenserna av alla mer eller mindre motstridiga förslagtill åtgärder som framlagts. Jag kan inte med bästa vilja i världen påstå atlnäringsutskoliets betänkande med alla dess reservationer skingrar slöjorna. Menjag vill i alla fall uttrycka den förhoppningen atl och så småningomledningen för Svenska Varv skall lyckas anpassa den svenska varvskapacitelenlill behovet, utan förödande konsekvenser för de anställda och för den svenskasamhällsekonomin. Jag har i cenlermolionen nr 40 framlagt en del förslag idelta syfte, som jag nu vill något kommentera. Inledningsvisär jag tyvärr nödsakad instämma i regeringens pessimistiska syn på de svenskavarvens möjligheter atl inom överskådlig lid teckna lönsamma kontrakt på störretank- och lastfartyg. Ett mycket påtagligt exempel på svårigheterna på dennamarknad anser jag vara del japanska jätteföretaget för drygt elt årsedan färdigbyggda, hypermoderna storvarv i , som inle lyckats tecknaelt enda kontrakt, varför hela varvet f n. ligger i "malpåse". Motdenna bakgrund vill jag än en gång beklaga det faktum att övriga partier inte stödde initiativ och reservation för en kraftfull satsning på alternativ produktion vid Göleborgsvarven redan då. Nr 59 Men riksdagsmajoriielen var tyvärr inte mogen alt års valrösta på T- j 1 ettså inopporiuni - men realistiskt - förslag från . I isdagen den o ö IQ I , , \Q-jo förlorades myckel värdefull planeringstid, varför de japanska varvenpå detta områdefått ett olyckligt försprång och redan tecknat vissa order på de ,.o områden där Göteborgsvarven nu vill satsa resurser på alternativproduk- Eftersomvarven i har en allsidigi mycket skicklig ijänstemanna-ocharbetarstam, så tror jag dock att det finns goda utsikter att en snar,kraftfull och målmedveten satsning på detta område skall ge värdefull ochlönsam sysselsättning på litet sikt. Etl glädjande tecken på att denna optimismär berättigad är naturligtvis beställning av en flytande fabrik. Hadecenterns förslag 1976 biträtts av riksdagsmajoriteten, hade Arendalsvarvetkanske haft ett par sådana fabriker i orderportföljen och därmed tryggadsysselsättning ! Hurskall man nu få order på alternativa produkter? Alla vet att del är svårt attskaffa order på nya produkter, så länge man inle kan hänvisa till anläggningaretc. som man redan gjort och som kan studeras i färdigt skick och i verksamhet.I har varven tillgång lill specialister på såväl tjänstemanna- somarbelarsidan - förutom på traditionellt bålbyggeri - på områden sommolor-,ångleknik-,rörläggeri-m. Detta bör öka möjligheternaalt med framgång konkurrera med exempelvis japanerna vid tillverkning avflytande fabriker och hotell. Behov av sådana produkter tordeerfarenhetsmässigt förefmnas i flera av de utvecklingsländer som vi inom ramenför u-landsbisiåndet ger betydande ekonomiskt stöd.