prot · G209150 · 1978-12-31 00:00:00 — jag för min del tyckerattantalet människor som åberopar arbetslivserfarenhet är för litet.Jag tycker alt man skulle ytterligare kunna väga in del som meriieringsgrund.På denna punkt står och vi socialdemokrater ideologiskt mycketlångt ifrån varandra. Jag vill inte uttala mig för de andra partierna somsluter upp bakom majoriteten, utan jag uttalar mig bara för milt eget parti. Tillsist vill jag till säga att Jag aldrig någonsin sagt alt vi itillfredsställande grad har nått de nya studerandegrupperna. Del är oroande ochmycket olyckligt med den sociala snedrekrytering som publiceradesiffror visar på. Därför måste vi naturligtvis göra alla länkbara insatser viafacket, via uppsökande verksamhet och på annat sätt för alt få medborgarna isocialgrupp 3 atl söka sig till högskolan. Jagär inte nöjd med det som gjorts, men Jag har sagt alt vi är på rättväg. I skilda delar av landet har vi lyckats nå nya studerandegrupper, bl. a.dem som föu högskola på sin egen ort och som inte haft möjlighet attdelta i högskoleutbildningen. JÖRGENULLENHAG (fp) kort genmäle: svarar något undvikande på mina frågor. Jag skall därförprecisera mig ytterligare: Kan man från majoritetens sida, om erfarenheternaäven om etl par år är precis desamma som de erfarenheter som redovisats iUHÄ:s rapport, tänka sig atl avskaffa föreningsmerilerna,eller kan manöverhuvud taget inte tänka sig den möjligheten? Del vore intressant alt fö ellsvar på den frågan. Låtmig också påminna om all förenade studentkårers högsta organ för baraen vecka sedan krävde, ulan alt någon avvikande röst från något håll höjdes,alt man genast skulle avskaffa reglerna om föreningsverksamhet som meritvärdenär del gäller högskoleutbildningen. Om det ullalandet rådde total enighet.Även socialdemokratiska och centerpartistiska delegater slöt upp bakom del härkravet. Jag anser att utskotlsmajoriteten borde lyssna på den här kompaktastuderandeopinionen. Det är nu på kort lid som man från de härbåda partiernas sida går emot i en viktighögskolepolitisk fråga. Förra gången gällde del, som kammaren vet, avskaffandetav den fria sektorn. Låt mig konstatera att föross liberaler som konsekvent arbetar för jämställdhet och mot krångel är denhär frågan myckel enkel. Del är för oss självklart alt avskaffa elt syslem somvisat sig, vilket UHÄ klart ullalar, dels missgynna kvinnorna, dels varakrångligt och svårhanterligt. Förhållandet att vi har både UHÄ och SFS med ossborde väl ändå stämma socialdemokraterna och centerparlisterna till någoneftertanke. (vpk) kortgenmäle: Vi är på rätt väg, säger , och framhåller atl målet var atlvidga kontakterna med nya studerandegrupper. Visst var del kanske ett av målen.Men det viktigaste målet var väl ändå alt försöka bryta den socialasnedrekryteringen, att nå ut just lill arbeta rungdomen och inle bara lill överklassensbarn på nya orter. Detär naturiigtvis bra att känner sig oroad, men del är inletillräckligt. Del är bra med uppsökande verksamhet inom såväl fackföreningsrörelsensom folkrörelserna. Men enligt vår mening borde också högskolansantagningssystem, innehåll och organisation ses över. Visserligenär del bara en kort lid som gått, men del är ändå en tillräcklig tid för att viskall kunna dra slutsatsen att man verkligen inte nått upp till de mål som ivarje fall enligt min mening uppställdes för högskolereformen. Meritvärdering vid antagning till högskolestudier STIGALEMYR (s) kort genmäle: Det är orimligt att säga att vi kan dra säkra slutsatser av deerfarenheter som vunnits. Högskolan i den nya lappningen är bara innepå sill andra verksamhelsår. Del är fel såväl av studerandeorganisationernaoch UHÄ som av minoriteten här att säga att man på denna korta tid kan draslutsatser som ger oss skäl lill påtagliga och väsentliga förändringar isystemet. Jaghar aldrig sagt, , att jag är tillfredsställd med att arbetarnasbarn inle i större utsträckning än vad som f n. är fallet kommer tillhögskolan. Jag upprepar all Jag sagt att det inte är bra att det är sä här ochatt vi måste sätta till alla klutar föratt rätta till det hela. Jag förstårinte vad det är för motsättning som försöker måla upp. JörgenUllenhag ställde den direkta frågan om vi är beredda att ta bortsystemet med föreningsmeriter. Den saken har vi inte diskuterat i utskottet. Vihar sagt att vi skall se över systemet, så atl del blir mindre krångligt ochinle kan missbrukas. Vi har också sagt alt om erfarenheten visar att manbehöver göra ändringar i systemet, så skall det ske. Något mer har vi intesagt. Om ni vill avskaffa systemet om några år-ifall frågan då är aktuell-fårriksdagen ta ställning till elt sådant förslag vid del tillfället. Systemetär administrativt krångligt, säger . Det bestrider Jag inle. Mendå kan man agera på två sätt: man kan avskaffa systemet eller också kan manförsöka förbättra del. Vad utskotiet föreslår är att man skall se över systemeti syfte alt göra det bättre. Då behåller vi systemets fördelar, medan ni baravill rasera alltsammans. Förstevice talmannen anmälde att och anhållit att lillprotokollet fö antecknat att de inte ägde rätt till ytteriigare repliker. Högskolereformen har inneburit atl medborgare som inte haftmöjlighet att bedriva högskolestudier nu fött tillträde. Det är bra ochriktigt, tycker vi på moderat håll. Grupper med reell men utan formellkompetens har genom ett kvolsystem erhållit förmåga atl konkurrera på så ausäga egna villkor. Detta kvotsystem kan emellertid fö uppenbart orättvisaeffekter för bl. a. två kategorier sökande. Den första utgörs av sökande ikvotgrupperna I och II, vilka erhållit högsta betygspoäng i alla ämnen på Meritvärderingvid antagning till högskolestudier Den andrautgörs av dem som har 25:4-behörighel och dessutom annan meritgivandeutbildning. Vidantagning till linje delas de sökande in i fyra olika grupper beroende på vilken allmän behörighet de har. Genom proportionell kvotering tilldelas varje grupp elt antal platser som svarar mot sökandegruppens relativa storlek. Inom kvoigrupperna I och IIsker sker urvalet genom att desökandes betygspoäng läggs samman med poäng för eventuell arbetslivserfarenhet, varefter rangordning görs. För att inte omöjliggöra en direklövergång från gymnasium till högskola antas av de sökande i'grupperna I och II på enbart betygsmeriter. Avsikten med detta äralt arbetslivserfarenhet inte skall göras till ett obligatoriskt krav, men systemet har medfört en del olyckliga konsekvenser. Fördel första kan konstateras att många inom 20-procentsgruppen hararbetslivserfarenhet och alltså inte kommer direkt från skolbänken. För delandra har konstmktionen medfört all arbetslivserfarenhet nu blivit en nödvändiglilläggsmeritering lill toppbelyg för sökande lill vissa utbildningslinjer.Resultatet av den senaste antagningsomgången visar att medianåldern för antagnasökande höjts betydligt. UHÄ konstaterar i sin egen utvärdering alt detla är enföljdenlig konsekvens av de nya reglerna, som premierar arbetslivserfarenhetföre högskolestudier. Del finns alltså inga skäl alt anta atl den ökadegenomsnittsåldern skulle vara avhängig av någonting annat än just förändringeni urvalsreglerna. Det finns också anledning att förmoda all många av dessaantagna har god skolmässig bakgrund och i flera fall annan högskoleutbildning,varför kravet på arbetslivserfarenhet reellt sett kommit att bli en spärr motungdomar. De20 % som skall antas på enbart betygsmeriter utses genom lottning, varförgenomsnittsbetygel 5 alltså inle är tillräckligt för alt bli antagen på linjen.Vissheten om att heltidsstudier med toppbetyg som slutresultat intemeriterar annat än lill deltagande i etl lotteri bäddar på gymnasienivå förframtida strategiska linjeval, som inte alllid kommer atl svara mot destuderandes verkliga utbildningsambitioner. Den som ändå framhärdar i just sittlinjeval därför alt han eller hon anser del vara del bästa pedagogiskaunderlaget för sina framtida högskolestudier och lill yttermera visso lyckasuppnå genomsnittsbetygel 5 som slutbetyg måste rimligen uppleva del som enpersonlig tragedi atl, efter oturlig lottning, hänvisas till en arbetsmarknadmed många andra arbetslösa ungdomar för alt förvärva de nödvändigalilläggsmeriterna. Detfinns också anledning atl anta atl sludielämpliga ungdomar som kommer från hemmed mindre studievana för svårt att klara en lång väntetid innan denefterfrågade utbildningen kan påbörjas. Om denna dessutom tillhör de längrestartar den yrkesverksamma perioden först . Det är orimligt atttro att alla studielämpliga gmpper under dessa premisser är beredda att salsapå återkommande utbildning. Sannolikt förhåller del sig precis tvärtom. Densnedrekrytering lill högre utbildning som kravet på arbetslivserfarenhet bl.a. skulle motverka ser med andra ord ut atl tjäna ett motsatt syfte. är också troligt allforskarrekryteringen kan komma att fö stark slagsida. Vem är beredd alt efteravslutad grundutbildning ge sig in på den osäkra och i mångafall relativt olönsamma forskarbanan? Det kan bli så all den kategori som efterexamen har svårt att få fäste på arbetsmarknaden i framliden blir den grupp somför stå för våra vetenskapliga forskningsinsatser. Ytterligareen effekt av nuvarande urvalssystem är värd att uppmärksamma. Bestämmelsernaföreskriver alt av platserna i kvolgrupp IV skalltillfalla de s. k. Detla innebär att de som både har t. ex.gymnasieskolulbildning och uppfyller kraven på och 4 årsarbetslivserfarenhet diskrimineras. För dessa skulle kanske möjligheten attantas ha ökat, om de aldrig skaffat sig gymnasieutbildning, och några försökerockså dölja det för att öka sina chanser vid antagningen. Det är oacceptabeltatt tidigare utbildning kan utgöra hinder i konkurtensen om plalser till högreutbildning. gällande tillämpningsföreskrifter har givit resultat somknappast ens kan sägas överensstämma med intentionerna bakom riksdagsbeslutet. Del är av de här nämnda skälen mycket viktigt atl den utvärdering avtillirädesreglerna som pågår inom UHÄ leder till en snabb omprövning av helaregelkomplexet. Det är inle rimligt alt behålla elt system som på så kort tidhar visat så stora svagheter. Jagyrkar bifall lill reservationerna vid utbildningsutskottets betänkande nr 38. Meritvärderingvid antagning till högskolestudier Jag begärde ordet efter att ha hört diskussionen om föreningsmeriler.Jag har ell förflutet i denna fråga då jag väckte en motion iärendet och har haft glädjen alt se en annan motion bli bifallen rakt uppoch ner. Det grundläggande skälet till alt jag tog upp denna fråga var - om Jagskall uttrycka det litet högtidligt - omsorgen om demokratins framtid. Det äroerhört viktigt att vi i en demokrati har gott om människor som tidigtengagerar sig i samhällsfrågorna och som tidigt kommer in i en skolningsprocesssom gör dem kompetenta all la över vikliga demokratifunktioner i samhället. Vadär det då som har hänt Jämfört med tidigare? Jo, tidigareslutade ungdomarna skolan senast . Då gick de in iungdomsorganisationerna. De började alltså tidigt en verksamhet som sedan komalt påverka deras samhällsintresse under kanske hela livet. går ungdomarna iskolan tills de är 18, 19 och kanske . Och skolarbetet är oerhörtkrävande, i varje fall på en lång rad linjer i gymnasieskolan. Det innebär attdet för ungdomsorganisationerna har blivit betydligt svårare alt rekryterapersoner som är villiga att avsätta lid för föreningsengagemang. Detta ser Jagsom en mycket allvarlig utveckling. Man bör då, lyckerjag, på olika sättförsöka stimulera även vår lids ungdom att bli samhällsengagerad . Del ärrätt skrämmande rapporter man kan läsa i en del framtidsstudier, som visar atten trolig framtida medborgare är en medborgare som Meritvärderingvid antagning till högskolestudier praktiskt tagel är hellprivatiserad. Det kan inte vara en utveckling som vi medvetet skall försökafrämja. Vi måste i stället på olika sätt försöka få så många medborgare sommöjligt samhällsengagerade och fö dem att bli det . Fråganom tillgodoräknande av föreningsmeriter är naturligtvis en liten fråga i detslora sammanhanget, men den är inle betydelselös. De studerande igymnasieskolan vet att konkurrensen är väldigt hård. Om de i någon störreutsträckning lägger tid på andra aktiviteter än studier riskerar de att halkaefter sina kamrater. För den skull tvekar de naturligtvis. Mansäger att systemet med tillgodoräknande av föreningsmeriler har visat sigdiskriminera flickorna. Sedan drar man slutsatsen: alltså bordet avskaffas. Denslutsats man bör dra är naturligtvis den rakt motsatta, att här finnsytterligare ett instrument för att stimulera flickor till ökadföreningsaktivitet. Vad de som argumenterar på motsatt sätt i själva verketvill är att flickorna även skall vara passiva och strunta iföreningsverksamhet. I varje fall uttrycker man ingen oro i det avseendet. Manär belåten med det tillstånd som råder. För min del tycker jag alt det ärbra om flickorna engagerar sig mer, och jag tycker alt man skall kunna användaäven systemet med tillgodoräknande av föreningsmeriler som en särskildstimulans. Jag har inget annat yrkande än om bifall till utskotlets förslag. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av OveNordstrandh och Hans Nyhage, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskoiieis hemställan i betänkandet nr 38 mom. 2röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av och Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av OveNordstrandh m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Meritvärderingvid antagning till högskolestudier Den som vill atl kammarenbifaller utbildningsuiskotteis hemställan i betänkandet nr 38 mom. 6röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JörgenUllenhag begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 740 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsuiskoiiels hemställan i betänkandet nr 38 mom. 8röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen nr 740 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då EvaHjelmström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 274 Nej - 12 Examensbenämningarinom grundläggande högskoleutbildning samt examenstitlar Mom. 9 och 10 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskotlels hemställan, dels motionen nr 1934 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och'förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 38 mom. 11röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1934 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då ' HJelmslröm begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 271 Nej - 13 §12 Examensbenämningar inom grundläggande högskoleutbildning samt examenstitlar Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1978/79:41 med anledning av propositionen 1978/79:198 om utvidgadförsöksverksamhet med ny planeringsordning för sjuksköterskeuibildning,examensbenämningar m. m.inom grundläggande högskoleutbildning samt inrättandetav en utvecklingsenhet för tillämpad mikrobiologi vid i motioner. 1 I propositionen 1978/79:198 hade regeringen () efter föredragning avutbildningsministern föreslagit 1. bemyndigaregeringen atl utvidga nuvarande försöksverksamhet med ny planeringsordning för sjuksköterskeuibildning enligt vad som redovisats i propositionen, samt berett riksdagentillfälle att ta del av vad som anförts ipropositionen om examensbenämningar m. m. inom grundläggandehögskoleutbildning, ta del av vad som anförts ipropositionen om inrättandet av en utvecklingsenhet för tillämpad mikrobiologivid i . Idetla samm.anhang hade behandlats de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1978/79:2545av m. fl. (m), vari yrkats alt skulle avslåproposiiionen 1978/79:198 såvitt avsåg examensbenämningar, och 1978/79:2546av m. fl. (m), vari yrkats atl beslutade alt detraditionella examenstiilarna skulle anges i utbildningsbeviset. alt bemyndigaderegeringen all utvidga nuvarande försöksverksamhet med ny planeringsordningför sjuksköterskeuibildning i enlighet med vad som förordals i propositionen1978/79:198, att beträffandeexamensbenämningar inom grundläggande högskoleutbildning med avslag på motionen1978/79:2545 förklarade sig inte ha något att erinra mol vad i proposiiionen1978/79:198 anförts, all beträffandeexamenstitlar för studerande som genomgått högskoleutbildning skulle avslåmotionen 1978/79:2546, alt med anledning avvad som anförts i propositionen 1978/79:198 om inrättandet av enutvecklingsenhet för tillämpad mikrobiologi vid i som sinmening gav regeringen till känna vad utskottet anfört. Examensbenämningarinom grundläggande högskoleutbildning samt examenstitlar Reservation hade avgivits beträffandeexamensbenämningar inom grundläggande högskoleutbildning samt examenslillar avOve Nordstrandh (m) och Hans Nyhage (m) som ansett att utskottet under 2 och 3bort hemställa all beträffandeexamensbenämningar inom grundläggande högskoleutbildning med bifall tillmotionen 1978/79:2545 och med avslag på proposiiionen 1978/79:198 som sinmening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört, att beträffandeexamenstitlar för studerande som genomgått högskoleutbildning med anledning avmotionen 1978/79:2546 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört. OVENORDSTRANDH (m): Del är anmärkningsvärt all regeringen i en proposition med rubrikenUtvidgad försöksverksamhet med ny planeringsordning för sjuksköterskeutbildningm. m. tagit med dels ett meddelande lill om att högskoleförordningenskall ändras med avseende på examensbenämningarna, dels frågan om inrättandetav en utvecklingsenhet för tillämpad mikrobiologi vid i . Ellsådant förfarande är på gränsen till vilseledande för den som inle lusläser enproposition för atl bilda sig en uppfattning om dess innehåll ulan nöjer sigmed rubriken, halkande över också innehållsresumén. Det är klart alt del ärändamålsenligt att bunta ihop några småförslag till en 6 protokoti 1978/79:150-151 Examensbenämningarinom grundläggande högskoleutbildning samt examenstitlar proposition i stället föralt presentera dem separat, och det förfaringssättet vänder Jag mig givetvisinte mot. Men för ett "m. i rubriken vara hur disparat som helst?Ärdet ändamålsenligt? Rubriken till en proposition bör enligt mitl förmenandeklart ange vad det är fråga 'om från första sidan till sista.Utbildningsulskottel har i sill belänkande nr 41 gett proposition nr 198 denrubrik den borde ha haft, om den skulle ha varit korrekt. Det blir litetutförligt, men det blir sanningsenligt. tidigare använt förfaringssättet med "m, m," vid rubriksätlningskall givelvis inte förnekas, men inle förty bör det förfaringssättet nu bort.Den här gången överskreds gränsen för vad som för döljas under en och samma rubrik.Det är nästan mer som skiljer än som förenar planeringsordning försjuksköterskeuibildning, examensbenämningar inom högskoleutbildning ochmikrobiologi vid i -de tre ting som propositionen omfattar. Detta om detla, 1 Vadexamensbenämningar inom grundläggande högskoleutbildning samt examenstitlarbeträffar kan vi reservanter inte dela utbildningsministerns ochutskoltsmajoritetens uppfattningar atl de studerande själva skall avgöra omderas utbildning kan berättiga dem lill en examenstilel och i så fall vilken, Imotsats till utbildningsministern anser vi det mycket otillfredsställande au enstuderande - Jag upprepar det - så alt säga själv går i väg och anammar entitulatur. Lika litet, menar vi, bör en förening av yrkesverksamma tilldelasina medlemmar examenslillar, som del Ju också talas om i propositionen. Skalldet finnas examenslillar - och del kan verkligen vara ändamålsenligt - så är det utbildningsmyndighelen som skall sanktionera användningen. Flera remissinstanser har förordat etl system med' officiellt sanktionerade examenstitlar. Majoriteten av remissinstanserna tycks dock inte vara intres serad av det, '. Fråganom examenstitlar bör enligt vår mening beredas på nytt och ett återinförande iutbildningsbeviset av i första hand de traditionella examens-titlarnamöjliggöras. Utbildningsministernsresonemang i propositionen har verkligen sina både fråge- och utropstecken. Officielltsanktionerade examenslillar bör, kort uttryckt alltså, återkomma. De har haftoch kan också ha sin nytta på olika sätt. Mankan fråga: Har de varit lill skada? Knappast, Men varför då frångå hävdvunnenoch internationellt förekommande sedvana? Jag frågar mig: Vad är detegentligen man vill vinna? Jaghemställer, herr talman, om bifall till den reservation som är fogad tillutskottets betänkande. talar nu om två olika frågor. Dels berör han denformella gången vid behandlingen av de här tre propositionerna, dels går han ini sakbehandling av en av dem. Jag kan på den förstapunkten i allt väsentligt ansluta mig till Nordslrandhs uppfattning.Del har kommit ett dokument till med tre helt skilda ärenden under enrubrik med "m. m.". Det första har vi biträtt från utskottets sida.Del andra håller vi nu på och diskuterar i själva sakfrågan. Det tredjeförslaget är så tunt och så omöjligt, all del har utskottet inte ens kunnatbehandla, ulan vi föreslår atl skicka det tillbaka lillregeringen. Det innehåller över huvud tagel ingenting som är möjligt all gripatag i och föreslå ell riksdagsbeslut om. Jagkan alltså hålla med om att på del här sättet skall man inle skicka dokumentlill . Jaghar naturiigtvis ingenting emot alt man gör verksamheten så rationell sommöjligt, men man kan inte bakom ett "m. dölja viktiga regeringsförslag. Isjälva sakfrågan, i proposition nr 2 i delta dokument, tas det upp endiskussion om hur man skall beteckna de examina eller de avslutade utbildningarsom människorna skaffat sig. Detta är också två frågor. Man för, när man haravslutat en utbildning, etl papper på atl man har nått ett visst antal poäng pånågon linje eller vad det kan vara. Del ärju ett oerhört stort antalutbildningar som bjuds ut. Det var naturligtvis myckel lättare dådet var ett begränsat antal ämnen som fanns vid högskolorna. är del elloerhört stort antal ämnen - Jag vet inte hur många. Och del är naturligtvisangelägel att det av det dokument man för efter sina studier framgår vad manstuderat. Del är detta det handlar om. Detkommer alltså atl finnas en sådan examensbenämning. Den kommer alt vara lång,och den kan inte användas i dagligt tal. Man kan inte gå och tilltala folk meddenna långa examensbenämning med poäng och allt sådant. Men del kan väl varaganska rimligt, herr lalman, atl detta papper, som man har atl visa upp, ärganska fullständigt så all man ser vad studierna gällt.