prot · G209153 · 1978-12-31 00:00:00 — Det nya är all utlandsinvesteringarna har minskal bådeunder 1978, i förhållande till 1977, och , jämförtmed 1978. Jag kan också tillägga att de höga invesleringssiffrornaför 1976-1977 till slor del beror på all en del svenska varv tvingades gå inoch bevaka sina fordringar då utländska beställare inle kunnat lösa ut sinafartyg. (vpk): undviker fortfarande mina frågor och lar upp hellandra och nya sidor av problemet. Jag har frågat honom: Har ni tagit del avdetta aktstycke? Vill ni påslå atl detla inte ger något nytt till analysen avproblemet? Vill ni påslå all de ganska uppseendeväckande fakta och mönster somdär presenteras och utföriigi redovisas i sådan grad saknar intresse förfinansutskottet och att ni inte med en enda rad behöver kommen-lera dem?Ni tycks över huvud taget anse au de inle har någon relevans lill problemet. Ärdet rikligt och ansvarsfullt all inta en sådan attityd? Jagvill också gärna fråga om han har läst detta belänkande. Jagfrågar inte om han har läst alla 600 sidorna, det kanske är omänskligt. Men harhan läst betänkandet i de väsentliga delar som ändå har direkt relevans lillden problemalik som vi nu diskuterar? Det kunde vara intressant atl veta. Hardel diskuterats pä finansutskottets sammanträde när man behandlade denna fråga?Det skulle jag också vilja vela. Sedanär del myckel lätt att säga att till följd av den försämrade konjunkturen säinträder naturiigtvis också tillfälliga avmaUningar i kapitalexporten lika välsom del inträder temporära och kortsiktiga stegringar när konjunkturen går upp.Det är inte alls den frågan vi diskuterar här, utan vad vidiskuterarärdenlångsiktiga,siruklurellautvecklingen,den långsikliga trend somvi kan iaktta sedan början av 1960-talel och som uppvisar elt helt annatmönster för del än för andra avancerade industriländer. Vilkenslutsats föranleder del? Jo, del föranleder den slutsatsen alt sådana kapitalrörelseroch sådana mönster i kapitalrörelserna, som naturligtvis i en kapitalistiskväridsekonomi från de avancerade industriländernas sida i och för sig ärnaturiiga, de har i ingen naturiig dräkt. De uppträder i en annangestalt, en gestall som jag menar man måste inse är högst oroande och kan få högst oroandekonsekvenser. Detvar detta jag hade velat att finansutskottet och skulleuppehålla sig vid, därför att däri ligger del nationella framtidsproblemet förSverige. Jag skulle gärna vilja höra äntligen kommenteradetta problem i stället för att ägna sig åt florettslötar i sidofrågor ochmarginella delar av problemaliken. Överiäggningenvar härmed slutad. Ändringi uppbördsförfarandet, m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 576 av . fl., och förklarades den förta proposiiionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill aU kammaren bifaller finansutskottels hemställan i belänkandet nr 36mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 576 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 296 Nej - 13 1978/79:41 med anledningav propositionen 1978/79:125 med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /79 såvitt avser stat §15 Ändring i uppbördsförfarandet, m. m. Föredrogs skatleulskoltels betänkande 1978/79:50med anledning av proposiiionen 1978/79:161 om ändring i uppbördsförfarandelenligt uppbördslagen (1953:272), m. m. jämte motioner. 10 protokoll 1978/79:153 Ändringi uppbördsförfarandet, m. m. Regeringen(budgetdeparlementet) hade i propositionen 1978/79:161 föreslagit atlriksdagen skulle anta vid propositionen fogade förslag till 1, lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 2, lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 3, lag om ändring i kungörelsen(1969:5) om skalleavdrag i vissa fall från artislersätlning, 4, lag om ändring i förordningen(1927:321) om skaU vid ulskiftning av aktiebolags tillgångar. Proposiiionen innehöll bl, a, förslag lill nyaregler för inbetalning och redovisning av skatt enligt uppbördslagen och avsågframför allt all la lill vara de möjligheter lill rationalisering ochförenkling som del nya ADB-systemel för folkbokföring och beskattning erbjöd. Idetla sammanhang hade behandlats dels de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1978/79:2480 av () och (), varihemställts att beslutade 1. au som sin meninggeregeringentill känna vad som i motionen anförts om större hänsyn till arbetsgivaresmedverkan i uppbördsförfarandet, 2. att förseningsavgift vidförsenad upbördsdeklaralion skulle fastställas lill . samt lill 200 kr.om deklaration ej ingetts inom tid som angelts i anmaning (i propositionen hadedenna avgift föreslagits utgå med 300 resp. . 1978/79:2481av m. fl. (s), dels de under allmänna motionstiden vid 1977/78 årsriksmöte väckta motionerna 1977/78:417 av LarsUlander m. fl. (s), 1977/78:515 av ErikWärnberg m. fl. (s), 1977/78:963av andre vice talmannen m. fl. (m), vari hemställts att riksdagenbeslutade att återinföra den gemensamma räniebe-räkningen för makar och barnvid för myckel eller för litet erlagd prelimi-närskatl, 1977/78:975 av Sven-OlovTräff (m), 1977/78:979av (). delsde under allmänna motionstiden vid 1978/väckta motionerna 1978/79:497 av KnutWachtmeister (m), 1978/79:829 av EricMarcusson (s), 1978/79:1138av m. fl. (m), vari hemställts aU i enlighet med vad somanförts i motionen 1978/79:1108 hos regeringen begärde en översyn avRS-projektet och folkbokföringens centrala organisation. 1978/79:171! av FritzBörjesson (c) samt 1978/79:1729av () och (). 1.beträffande redovisningssystemels allmänna uppläggning m. m. att riksdagenskulle a. bifalla proposiiionen1978/79:161 i denna del, b. avslå följandemotioner, nämligen 1. motionen 1977/78:975, 2. motionen 1978/79:1138, 3. motionen 1978/79:2480, yrkandet1, 2. beträffande förseningsavgiftalt med bifall till motionen 1978/79:2480, yrkandet 2, skulle antapropositionen i denna del med den ändring alt förseningsavgiften i fråga omuppbördsdeklaration bestämdes lill . och i vissa fall , 3. belräffande kontrollfrågor altriksdagen skulle avslå motionerna 1977/ 78:417 och 1978/79:2481 i den mån deinle var tillgodosedda genom vad utskottet anfört, 4. belräffande källskau påextrainkomster au skulle avslå motionen 1977/78:515 i den mån deninle var tillgodosedd genom vad utskottet anfört, 5. beträffande kvarskaileavgift,respitränla m. m. aU skulle avslå följande motioner, nämligen a. motionen 1977/78:963, b. motionen 1977/78:979, c. motionen 1978/79:497, d. motionen 1978/79:829, e. motionen1978/79:1729, 6. beträffande skallsedlarna påslutlig skall att skulle avslå motionen 1978/79:1711, 7. beträffandeVärdepapperscentralen , ikraftträdandet m. m. att skulle antapropositionen i dessa delar med de ändringar utskottet i betänkandel förordat, 8. belräffandeförfattningsförslagen atl lill följd av vad utskottet hemställt och ibelänkandet anfört skulle anta vid proposiiionen fogade förslag lill a. lag om ändring iuppbördslagen (1953:272) med de ändringar aU 10 §, Ändringi uppbördsförfarandet, m. m. 27 § 1 mom. 54§ 3 mom., 83 § och ikraftträdandebestämmelsema skulle erhålla av utskottetföreslagen lydelse, innebärande vissa redaktionella ändringar, b. lagom ändring i taxeringslagen (1956:623) med de ändringar alt 2, 68, 72 a och 184 §§ samt ikraftträdandebestämmelsema skulle erhålla av utskot tet föreslagen lydelse, c. lagom ändring i kungörelsen (1969:5) om skatteavdrag i vissa fall från artistersättning. Ändringi uppbördsförfarandet, m. m. d.lag om ändring i förordningen (1927:321) om skall vid ulskiftning avaktiebolags tillgångar. Följandetvå reservationer hade avgivits av () och (): 1.vari reservanterna ansett alt utskottet under 1 b 2 bort hemställa alt riksdagenmed bifall lill motionen 1978/79:1138 hos regeringen begärde en översyn avRS-projektet och folkbokföringens centrala organisation i enlighet med vad somanförts i motionen 1978/79:1108, 2. vari reservanternaansett all utskottet under 5 a bort hemställa alt med bifall lillmotionen 1977/78:963 hos regeringen begärde förslag till återinförande av dens. k. gemensamma ränleberäkningen för makar och barn vid för myckel eller förlitet erlagd preliminärskall. Behandlingen och utbytet av information beflnner sig f n. i en tekniskutvecklingsfas, vars effekter blir betydande för de enskildas dagliga tillvarooch arbetssituation. Arbetsrutiner och organisation inom industri, förvaltningoch servicefunktioner förändras. Vi befinner oss redan långt inne iinformationssamhället. I växande utsträckning tas tekniken i bruk för styrningav maskiner, robotar och hela produktionssystem. 1980-lalei kommeratt präglasav en omfattande elektronisk automation inom både industri- och kontorsarbete. Behovetär då myckel stort av en samlad syn på datafrågorna och på användningen avADB-tekniken i samhället som helhet. Det behövs en datapolitik som garanteraralt informationsuinylijandet och dalabehandlingen sker pä ell sätt som gagnarsamhälle, förelag och enskilda människor. inför 1980-ialel beräknas de totala ADB-kostnadernahos enskilda dalaanvändare i ha uppgått lill ca 6,9 miljarder kronoreller av bruttonationalprodukten . En annan beräkning visar allmotsvarande siffra kan uppskattas lill ca . 1972uppgick bruttoinvesteringarna i ADB, om man med bruttoinvesteringar menarnytillskott i datorer och utveckling av system och program, lill ca 1,2miljarder kronor. Denna snabba tillväxt inom ADB-tekniken tycker vi moderaterär etl starkt skäl för en mera samlad politik på detta område. "Driftkostnaderna"för den svenska statsförvaltningen, dvs. kostnaderna för den operativaverksamheten inom de statliga myndigheterna exkl. affärsverken, kan uppskattastill ca . Delta innebär, herr talman, alt varjeprocents förbättring motsvarar en besparing på ca 200 milj. kr. Administrativutveckling, informationsbehandling och ADB-teknik är väsentliga medel för attförbättra effektiviteten och är hjälpmedel förkvalitetsförbättringar. Statens direkta ADB-kosinader torde enligt riksrevisionsverkeisberäkningar komma all överskrida redan i början av1980-lalel. De årliga kostnaderna har ökat med mellan 1974/75 och1977/78. ADB-kostnaderna utgör således en betydande och växande del avstatsförvaltningens sammanlagda administrativa kostnader. Tyvärr har dessakostnader inle lett lill de rationaliseringseffekter som har varit avsedda. Mångaav dagens ADB-problem beror på atl området är nytt och all tekniken har utvecklatsextremt snabbi. Detta har bidragit lill atl utnyttjandet av ADB alltför oftapräglats av vad som synes tekniskt möjligt i stället för atl anpassas lill deenskilda människornas krav och villkor. Felaktigtanpassad förfelar datatekniken sitt positiva syfte och skapar tvivel hos denenskilde om ADB:s möjligheter. Exempel frän vardagslivet saknas inte, därdatatekniken har försvårat människors relationer med myndigheter. Denkritik som framfördes mol SLÖR-systemel har tyvärr visat sig berättigad, ochäven del ADB-regisler för folkbokföring och beskattning som beslutadeom har visat sig vara försett med alltför många bristfölligheler för atlkunna få godkänt betyg. Det kan också erinras om överföringen av vissa avlänsstyrelsernas traditionella arbetsuppgifter på skatteområdet lillriksskatteverket, inle minst dä de ekonomiska kalkylerna för överföringen. Vårkritik då och vår kritik nu har tyvärr visat sig alltför välbefogad. Inle inågot avseende uppfyller del s. k. de ursprungliga löftena ochförväntningarna. Därför kommer vi nu med vårt krav på en översyn, som då ocksåskulle kunna leda till all värdefulla erfarenheter vunnes om hur missgreppskulle kunna undvikas i framliden. Under alla omständigheter är det av vikt altriksdagens möjligheter till kontroll av och insyn i den statligadatauppbyggnaden väsentligen förstärks. Varje förskjutning av elt beslut omöversyn innebär ju ökade möjligheter lill onödigt statligt slöseri och onödigafelsatsningar. Organisationenav den automatiska dalabehandlingen inom slalsförvallningen och deövergripande riktlinjer som gäller för denna fastställdes av 1963.Någon verklig prövning har faktiskt inte skett . varBESK en dalamaskin av högsta klass, trots all den tog upp fiera rum. Denna BESKmotsvaras av ell enda litet segment, i storlek. Jagtycker alt detla kan ge en liten fingervisning om hur liden har rusat ifrån ossoch om alt vi åter måste försöka atl åtminstone i någon mån komma i fattutvecklingen och inte bara låta oss styras. Jagber, herr lalman, atl få yrka bifall till reservationen 1 vid skatteutskottetsbelänkande nr 50. Vihar också en reservation nr 2, där yrkandet avser tillgodoseendet av etträtivisekrav. Om i en familj, där bägge makarna har inkomst, den ene maken harbetalat in för myckel medan den andra i stället resterar i sina inbetalningar,tycker vi inte atl den som resterar med inbetalningarna skall behöva betalakvarskaileavgift - om deras sammanlagda inbetalningar läcker den totalaskatten. Vi lyckeralt detta ärelt rätivisekrav och atl man i dessa fall börbetrakta familjen som en enhet - inle som tvä individer. Ändringi uppbördsförfarandet, m. m. Ändringi uppbördsförfarandet, m. m. att det här hade varitlämpligt som en detalj i kampen mot krånglet och byråkratin. Jagber med dessa ord, herr talman, atl få yrka bifall till reservationen 2. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. WILHELMGUSTAFSSON (fp): belänkande 1978/79:50 behandlar regeringens förslagtill nya regler för inbetalning och redovisning av skatt. De reformer påuppbördsomrädet som förslaget innebär är en naturiig påbyggnad av denreformverksamhet i fråga om laxeringsorganisalionen och taxeringsnämndernasverksamhet som tidigare fattat beslul om. Detnu framlagda förslaget söker utnyttja de möjligheter som del nya ADB-systemelför folkbokföring och beskattning ger till rationella och förenklade rutinernär del gäller uppbörd och redovisning av olika slags skatter, och utskottetansluter sig i princip lill den allmänna uppläggning av redovisningssystemetsom propositionen föreslår. Inteheller de övriga förslag lill ändringar i uppbördsförfarandel som proposiiionenlar upp möter erinringar i mer än elt fall, och det gäller förseningsavgiftenför uppbördsdeklaralioner. Proposiiionen har föreslagit . med fördubblingav avgiften om anmaning utgått. Utskottet, som noterar alt för försenademervärdeskaltedeklaraiioner gäller avgiftsnivån . resp. , menaratt man bör sträva efter att få en viss enhetlighet i fråga om sådana härsanktioner. Därför föreslår utskottet au man stannar för samma resiavgift närdet gäller försenade uppbördsdeklaralioner. Men utskottet säger också all manutgår från att regeringen lar upp dessa avgiftsfrågor till en samlad bedömningi lämpligt sammanhang. Tvåmoderata reservationer har fogals till skaiteutskottets betänkande. Ireservationen 1 yrkas på en allmän översyn av del s. k. ochfolkbokföringens centrala organisation. Detförefaller mig som om reservationerna är en fortsättning av den kritik somframfördes , då fattade besluten om ADB-registrel förfolkbokföring och beskattning. Då var man bl. a. frän moderat håll kritisk motatl länsslyrelseuppgifter fördes till , och man ifrågasatte omsystemet skulle medföra effektivitets- och rationaliseringsvinster. menarman atl kritiken visat sig befogad och att en översyn därför är motiverad.Säkerligen kan man finna åtskilligt alt kritisera under uppbygg-nadsiiden sedan1975. Det vore underligt annars med en så genomgripande omorganisation.Utskottet finner dock att de förändringar som föreslås medförrationaliseringsvinster för myndigheterna och förenklingar och förbättringarockså för arbetsgivarna. Och man bör väl ändå få köra i gäng hela systemetinnan man startar en mer allmän översyn. finns enligt utskottetsmening inget som tyder på atl det inle skulle ge resultat i fråga omrationalitet, effektivitet och förenklingar. Jag yrkar därför avslag päreservationen 1. Reservationen2 handlar om beräkning av kvarskaileavgift och ränta för makar och barn. Deregler som gäller infördes och förutsätter individuell beräkning. Deskäl som man anförde för att inta den ställningen då var allinkomstbeskattningen numera i huvudsak är individuell och alt det innebärenklare hantering, om man har individuell beräkning. Jag har därför litet svårtatt förstå påstående att det skulle innebära alt man tar bortkrångel, om man återgår till del gamla systemet. De skäl som ledde fram lillställningstagandet 1974 har enligt utskottets mening samma styrka . Jagber därför, herr lalman, all fä yrka bifall till utskottets hemställan ochavslag pä reservation 2. Ändringi uppbördsförfarandet, m. m. Jag har den uppfattningen all vi vet sorgligt litet om ADB-området. Jagtror inle att vi på något annat område här i skulle tolerera atl mangick fram på del sätt som vi gjort där. argumentering harinte fött mig att ändra uppfattning i det fallet. Han sade i etl sammanhang atlman behöver köra i gäng systemet innan man gått igenom verksamheten i desshelhet. Det är också på det sättet man har gjort i flera andra fall, herrtalman. Vi har då i vår diskussion här utgått från kostnader på ell par hundramiljoner, som sedan i slutskedet har blivit . Vore detinte bättre atl innan man kör i gång med en verksamhet utarbeta en ordentligöversikt över den i dess helhet, så att man vet vad man ger sig in på? Jag troratl vi skulle tjäna på del och vidhåller mitt yrkande om bifall till reservationen1. Lätmig bara säga om reservationen 2 all jag tycker all man i det där aktuellafallet skall se familjen som en enhet i beskattningshänseende, och det är detsom är anledningen till att jag yrkar bifall till reservationen 2. WILHELMGUSTAFSSON (fp): De allmänna synpunkter som anför irorjag au vi haranledning att pröva i annat sammanhang. Vi har i olika omgångar diskuteratdatalagen och användningen av ADB i övrigt, och dessa synpunkter bör tas upp isådana sammanhang. Det system för taxering och uppbörd som del nu gäller är -låt mig säga så - halvvägs satt i sjön, och del vore orimligt att stoppa det nuoch alltså inte fortsätta också med uppbördsförfarandel, för att i ettsammanhang kunna göra den utvärdering som säkerligen blir erforderlig. Atl vilekmän vet rätt litet om data häller jag med om. Beträffandereservationen 2 tror jag att vi har redovisat våra synpunkter, och jag hardärför inte mer all säga om den. Överiäggningenvar härmed slutad. Ändringi uppbördsförfarandet, m. m. Mom. 1 a och 1 b I Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslälll. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avKurt och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller skatieutskotiets hemslällan i betänkandet nr 50mom. 1 b 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KurtSöderström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Mom.1 b 3 och 2-4 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall lill dels utskotlets hemställan, dels reservationen nr 2 avKurt och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller skaiteutskottets hemställan i betänkandet nr 50 mom. 5 a röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KurtSöderström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 256 Nej - 47 Mom.5 b-e och mom. 6-8 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslälll. 1978/79:26 angående uppskov med behandlingen avvissa ärenden till /80 §17 Föredrogs finansutskottets betänkande 1978/79:37 angående verkställdgranskning av samt förslag om disposition avriksbankens vinst. Utskotiet hade, förutom av fullmäktiges iriksbanken förvaltningsberättelse för (redogörelse /79:9), tagitdel av de inom hos fullmäktige och direktion fördaprotokollen. FinansulskoUethade i denna punkt yttrat bl. a. följande: "Vid granskningen avverksamheten är 1978 har fråga väckts om rekommendation om vissaförelags likviditetsplaceringar ligger inom ramen för bankens befogenheter. Icirkulär av angav att man ansåg alt som allmännorm bör gälla att företag som avseratt ta upp obligations-eller företagslånbörha högst a v sina likvida medel placerade utanför banksystemet. Dennarekommendation kritiserades, bl. a. i skrivelse frän ,dels för alt vara olämplig från ekonomiska utgångspunkter, dels för att slå istrid med grundlagen. Utskottet har inhämtat yttrande frånkonstitutionsutskotiet för alt utröna huruvida enligt konstitutionsutskottetsmening överskridit sina befogenheter genom atl utförda cirkuläret ifråga. Konstitutionsutskottelanför i sitt yttrande (KU 1978/79:6 y) all då emissionskontrollen hittillsgrundat sig på en överenskommelse och inle på lag kan inle de villkorriksbanken tillämpar vid utövandet av denna kontroll betraktas som normgivningi grundlagens mening. kan således inte enligtkonstitutionsutskottets mening genom den angivna anses ha överskriditsina befogenheter. har för egen del ingen annan mening änkonstitutionsulskoliet. Utskottethar vid sin granskning i övrigt av förvaltningsberättelsen och protokollen inlefunnit något förhållande som påkallat särskilt yttrande från utskottets sida,vilket utskottet härmed för för anmäla." Reservationhade avgivits av ()och () som ansett atl den delav utskottets yttrande som började med "Konstitutionsutskottetanför" och slutade med "än konslitulionsutskottet" bort haföljande lydelse: "Utskotiet anser ilikhet med vad som anförs i den avvikande meningen lill konslilulionsutskolletsyttrande (KU 1978/79:6 y) atl den 20/80-procentsre-gel, som enligtcirkulär av tillämpar för förelag som ansökt omobligationsemission, saknar stöd i överenskommelse är 1952 med de iemissionsverksamhelen deltagande afförsbankerna liksom i lagen omkredilpoliiiska medel. Den torde ej heller ha stöd i grundlagen. Utskotietanser all denna fråga har principiell betydelse, och del förhållandet atlcirkuläret ej behandlades i riksbanksfullmäktige före utsändandet, vilket bordeha skett, finner utskottet anmärkningsvärt. Finansutskottethar inle funnit all i andra hänseenden förfarit olämpligt." I finansutskottets belänkande 1978/79:37 angående verkställd granskningav samt förslag om disposition av riksbankensvinst har och jag reserverat oss mol införandet av den20/80-procentsregel som enligt cirkulär av den 7 november 1977tillämpar för företag som ansökt om obligationsemission. Jag skall hell kortfattatförklara bakgrunden lill vår reservation. Icirkuläret lill emillenlbankerna förklarade atl förelag ellerkoncern som avsäg all la upp obligations- eller förlagslån borde ha högst 20 %av sina i placerade likvida medel i annan form än bankinsällningar ochdärmed likställda placeringar. Rekommendationen i cirkuläret innebär i självaverket en förpliktelse för de berörda företagen att placera huvuddelen av sinalikvida medel på räkning i bank, om de önskar få obligationslån. Nuförhäller del sig så alt bl. a. emissionskontroll och placeringsplikt är sådanakredilpoliiiska medel som är underkastade särskild reglering, nämligen lagenom kreditpolitiska medel. De får då naturiigtvis inte tillämpas på annat sättän som anges i lagen.