prot · G209135 · 1978-12-31 00:00:00 — Över huvud taget går det inte, enligl min mening,att lyfta fram etl enda kriterium vid avveckling av bistånd. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. helhetsbedömning - och delbegriper nog i själ och hjärta även moderalerna. AllanHernelius tog också upp och , och lät mig säga all i fråga om Cubahar moderalerna i stött samma förslag som och ochkommer också av alll all döma att göra del efter den här debatten. Oss emellanråder det enighet om att biståndssamarbetet skall vara avslutat för i ochmed nästa budgetårs utgång. 1fråga om har moderalerna ingel annal anslagsyrkande än regeringens.Trols svårigheter har de svenska insatserna kunnal genomföras. Jusl med hänsynlill silualionen i landei har anslagsbeloppet här legat stilla påsamma nivå - 70 milj. kr. Även uttalar utskottet all den bristanderespekten för mänskliga rättigheter inger fortsalt oro, och man ulgår ifrån allsvenska regeringen nära följer ulvecklingen i landei. Vidareupprepar utskottet även i enighet att en strävan bör vara att på siktåsladkomma en siörre koncentration av de svenska biståndsinsatserna medavseende på länder och ändamål i biståndet Man upprepar bisiåndspolitiskautredningens ullalande att kretsen av länder endasl bör förändras med storförsiktighet Man pekar på SIDA:s nyckelroll när det gäller au sammanställamalerial för all underlätta en konlinueriig översyn av länderkretsen och avbiståndets fördelning och innehåll. Detlablir ingen lätt uppgift, eftersom åsikterna går isär beträffande vilka ländersom skall drabbas av nedtrappning eller av avveckling. En översyn beställs nuför samtliga mottagarländer; försl därefter vill utskottet ta ställning lill deförslag om nedlrappningar som framförts beträffande , ochSwaziland. Delidigare besluten om avveckling av biståndet lill och verkställsplanenligl,om fattar de beslul majoriteten förordar. Del innebär allbiståndet lill alltså avslutas med utgången av nästa budgetår, och förTunisien planeras bistånd t. o. m. del därefter följande' budgelårel. Omtill della läggs avvecklingen av biståndet lill , så är vi nere i 17motlagariänder. Många är de tecken som lyder på all del blir svårt all uppnånågon siörre ylleriigare koncentration. De socialdemokraliska reservalionernaom , där man förordar fortsatt bistånd lill del landei, och om insalser iJamaicaochDominikanskarepubliken,lill vilka länder man vill anslå 15 milj. kr.vardera i bistånd, är färska exempel på hur svårt det är all vara konsekvenioch hur lätt ell förslag kan la bort effekten av etl annat. Dåär uiskotismajoriielen mera konsekvent, som förordar all samarbele medde demokraliska länderna i del karibiska omrädei byggs ut främst inom detbredare samarbetets ram. Därigenom fär samarbetet en form som inle ärunderkastad koncenirationsprincipen och som inle heller har samma stränga inrikiningpå fatliga länder och grupper. Detla bör kunna gälla även andra länder än debåda länder som förordats i s-motionen, t ex, . Förall täcka in sina ökningar inom totalramen vill socialdemokraterna dels ta ianspråk reservationsmedel, dels hålla anslagel lill Särskilda program oförändrat - dvs. manförordar en minskning i förhållande till regeringsförslaget från 175 till 145milj. Detär en gammal animosilel mot de särskilda programmen som socialdemokraterna härhåller fasl vid - en inställning som är svårförståelig. Den här biståndsformenutgör ett värdefullt komplement till del landprogramme-rade biståndet.Insatserna sker oftast i samarbele med FN-organ och andra internationella organisationeroch avser för ulvecklingsarbelel strategiska områden,därde internationellaorganens egna insalser är olillräckliga. Varför skulle inle kunna spelaen pionjärroll också pä del här området? Så några ord om det bredare perspektivet -u-landspoliiiken. Iproposilionen ingår ell utföriigi avsnitt som belyser de olika ämnesområden somutgör vikliga delar av våra relationer med . Jag tror det är etlvikiigi steg-delta all ge en samlad redogörelse för verksamheter utanför ochdelvis även innanfördet reguljära biståndsprogrammet, som har betydelse föru-landspolitiken. Därmed underiällas den sammanvägning av krav medvåra egna iniressen som måste ulgöra gmnden i all akliv u-landspolitik. Speciellbetydelse fär uiformningen av den svenska närings- och handelspolitiken,eftersom det är på dessa områden som del finns särskild anledning alt räkna medintressemotsättningar. Inle ens under de senasle årens allvarliga hol motsysselsättningen inom den svenska sko- och textilindustrin kan man hävda allsvårigheterna huvudsakligen skapats genom import från , även omkonkunensen från dessa länder ökar. Eu anlal studier har visal allu-landsimporl förorsakar betydligt mindre arbelslöshel än den nya leknik somintroduceras i i-länderna för all öka produktiviteten. refererade iell tal till en studie i . Denna siudie berör perioden1962-1975 och visar alt för varje arbetslös som u-landsimporlen skapadeförlorade 48 andra jobbare sina Jobb pä grund av den teknologiska ulvecklingen.McNamara betonade också del ömsesidiga intresset av ökad handel, eftersomexporten till skapar betydligt fler jobb i i-länderna än de som gårförlorade på gmnd av u-landsimporl. Deninsikten bör också ha betydelse för vär posiliva inställning till insatser föratt utveckla induslrikapacilet Detta är etl område där insalser kanta många former, både inom del reguljära biståndet och utanför delsamma. Förall vi skulle kunna föra en akliv politik på del här omrädei, som svarar uppmot de mänga önskemålen från moUagariänderna, skapades ell nyUinstrument, fonden för industriellt samarbete med , . Fondenhar varit i verksamhet , och redan föreligger ca 40 olikaförslag till insalser, varav flertalet avser programländerna. Beslul om denförsta investeringen, avseende produktion av godsvagnar i , där densvenska intressenten är det slalliga Verkstad, beräknas bli fattat redani maj månad. Även opponerar socialdemokraterna mot fonden, trots attverkligheten så tydligt vederiagt deras dogmatiskt färgade argument mot den.Det är inle så alt några länder tvingas till investeringar - del är våramotlagariänder som önskar göra dessa Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Del är inleslorföretag utan mindre och medelstora förelag som skapas med fondensmedverkan. Genom fonden skapas nya företag i form av joint veniures, genom denaktiveras leknik, personal och kapilal i olika svenska förelag i u-länderna.Den verksamhelen, som svarar mot ell sä uppenbart behov, kan inte ersättasgenom de samarbetsavtal som socialdemokraterna föreslår. Del finns i ochförsig inget motsatsförhållande mellan å ena sidan samarbelsavial och ä andrasidan fonden; tvärtom utgör fonden ell viktigl komplement lill samarbelsavial.Slopar man fonden efter del genomslag den nu fått, dä gör man del av någrasvårförståeliga ideologiska skäl - inte av hänsyn lill iniresse. () kortgenmäle: var bekymrad över all moderalerna enligt hans mening varpå väg från samförståndet i trepartiregeringen i biständs-frågor. Jag villförst säga att del fakliskl har hänl en del i dessa frågor, sedandet föregående årets bisiåndsproposilion framlades . Del har hänlen del i . Del har hänt en del beiräffande Vieinam som krigförare. Ochdel har hänl en del även i andra områden i världen. Dessa överväganden liggerlill grund för alt moderalerna har ställt sig bakom de önskemål som finns iårels partimolion. Delhar också hänl del, att den har förklarat sig villig allmedverka lill bidrag lill drift av Bai . Detla faktum förelåg inleföregående år. Det har också föranlett ett skärpt ställningstagande från vårsida, då vi förmenar att till de pengar som redan lagts ned i delta projekticke skall komma nya. Det är inte så, som säger, alt moderalernavill vägra vietnameserna att utnyttja anläggningen. Tvärtom - vi villsjälvfallet att de skall fl nytta av anläggningen, men vi vill inte all Sverigeskall ikläda sig nya förpliktelser och till hundratalsmiljoner kronor. Behöver vielnamesema hjälp kan de fä den på kommersiell väg.Del land som har råd alt föra krig bör också kunna belala driften av denanläggning man har filt i gåva. Sedanvill jag tillägga en annan sak. Del meddelas nu all formuleringen itilläggspropositionen, nr 150, om att förslag om en ökning av biståndsanslagetmed 45 milj. kr. skall framläggas vid 1979/riksmöie är resultatet av etltryckfel. Detla stämmer inle med de meddelanden som utrikesutskottet filttidigare från departementet. Vi har inte svårt alt förstå att ell tryckfel kanuppstå - sådant händer. Men vad vi har svårt all förslå är alt under den tidsom gått sedan proposilionen framlades ingen underrättelse om detta fel lämnatsutrikesutskottet eller enskilda ledamöter. Propositionen framlades itorsdags för varje enskild riksdagsman. Den är dalerad lidigare, ,men tryckfelet är icke rättat. Hur står del egenlligen lill iregeringskansliet? Vilken ordning råder i budgetdepartemenlet resp. ,när sådant här kan förekomma? när tryckfelet upptäcktes bordenaturiigtvis ulskoltel och ledamöter ha underrättats. Meddelandetborde icke ha kommit genom etl inlägg här från talarstolen. HerrWirmark sade attjag gjort mig lustig över tryckfelet Anspråken på lustigheterär tydligen myckel olika i olika partier. Men del borde väl inle vara någonskiljelinje all vi skall ställa krav på någol som skall kallas lustighet. Mittinlägg var i varje fall inle avsett som någon lustighet och var del inteheller. () kort genmäle: började sitt anförande med all säga all 1970-laletkarakteriserats av en bred samslämmighel i synen på bisiåndsfrå-gorna. Det kanfinnas anledning all hålla med honom lill en del i den uppfattningen. Men jaglycker nog å andra sidan alt den diskussion som vi redan har hunnit ha här inle precis bevisar alt sä är förhållandel. började juockså sitt anförande med all lala om alt han representerade en grupp för sig. Idessa frågor har representerat en grupp för sig, och det är välganska tydligl alt man gör så även . Meningssamstämmighelen är väl sålunda ensmula splittrad. DavidWirmark var glad över all proposilionen pä alla punkier vunnilutrikesutskottets bifall. Jag avslöjar väl inle någon hemlighet om Jag sägerall del behövdes ganska stark press för all fl självt att hållafasl vid alla punkter. Den punkt som man hade svårast alt hålla fast vid gälldejust Vielnamfrägan. Jag tycker att detta skall vara klart. Jag säger det därföratt del för vårl parti inte varit någon som helsl svårighet alt som situationennu är följa del förslag som fanns i propositionen - mot det hyste vi ingabetänkligheter. Moderaternasinställning lill Vieinam är känd och deras uppfattning nu ärbara etl fullföljande av den tidigare linjen. DavidWirmark karakteriserar våra särskilda förslag, vilka naturligtvis är byggda påen prioritering och politisk bedömning, som överbud eller bagateller. Detgäller våra förslag om att höja biståndet till och och atthöja kalaslrofanslagel med den inrikining somjag angivit Del gäller vårlförslag om ylleriigare medel lill . Vi gör inle deltapå en höft ulan vi gör den bedömningen av alt vigillar verksamhetens inriktning. Det är en verksamhet där i hög gradsjälva har inflyiande. Det är alltså en kapiialkälla, som vi lycker skallstödjas från sida. Vadbelräffar de särskilda programmen föreslär vi inte att dessa skall upphöra. Mennog är det ganska underligt all vi skall behöva lägga ned så myckel pengar föratt fl till stånd en vellig uppläggning och ett bra samarbete med FN:sfackorgan på särskilda områden. Till dessa fackorgan ger vi från vårl land såstort bistånd att vi borde kunna påverka denna verksamhet utan att senarebehöva avsälla särskilda pengar för detta i den ulsiräckning som . Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. (vpk) kortgenmäle: log upp frågan om de mänskliga rättigheterna i Vieinamoch uttryckte sin oro över alt invånarna där förtrycks. Jag tror inle, DavidWirmark, att Vieinam är rälla landei alt anklaga för att åsidosätta demänskliga fri- och rättigheterna. Men naluriiglvis är dessa rättighetervikliga, och man måste slå larm var än i väriden dessa förtrycks. Men om nuDavid Wirmarks engagemang skall tas på allvar, bör man också få höra vad DavidWirmark anser om dessa rättigheters existens i , och ,där bevisligen tusen och åter tusen politiska fångar försmäktar i fängelserna. Jagvill också fräga vad anser om förhållandena i . Det ärockså ell av våra mottagarländer. Jag hade i och för sig inle några siörresympatier för men Jag reagerar våldsamt mot del sätt på vilket han,hans familj och hans anhängare behandlades i . Jag reagerade motavrättningen av . De anklagelser som riktades mot honom byggde påfalska och oerhört lösa grunder. Vadanser om och alla de fackliga och politiska ledare som har kastats i fängelse? De sitter nu och försmäktar i tunisiska fängelser.Del enda brott de begått är att ha slagits för den fackliga rörelsens frihetutan inblandning från en massa makthavare. Detla har renderat dem långvarigafängelsestraff. Rättegångarna mot dem har där genomförts med hjälp av ovanligtfula metoder, där hemliga polisen provocerat fram vissa händelser, vilka lagitssom intäkt för att fä slå lill mot fackföreningsrörelsen där. Om viskallaccepiera förde demokratiska fri- och rälligheierna,tror jag all del är viktigl att vi här fär höra vad han anser om de exempel somjag lagit upp. Kanske skulle det dä ocksä vara bra om kunde talalitet mera i klartext om på vilket säll trampat på de demokratiska fri-och rättigheterna. På vilka uppgifter bygger sitt påslående? () kortgenmäle: Till vill jag säga att del ändå är så alt deninställning har redovisat i utskottsbetänkandet och i den härdebaiten lyder på alt moderalerna är ganska klart pä väg mot en mer markeradoppositionsställning i bislåndsfrågorna, och jag beklagar del. Jagtycker all både när del gäller bundet bistånd och när det gällerfrågan om avbrytande av bistånd till krigförande land spelar på opinioner somär litet farliga. måste väl ändå själv veta att man inte pådella sätt kan lyfta fram etl enda kriterium. kan inte ens själva ifråga om de exempel de ger på krigförande land dra slutsatsen att biståndetskall avbrytas. Man nämner , och flera andra länder, men iingel av dessa fall har moderalerna föreslagil ett verkligt avbrytande avbiståndet. Jag tycker att det är all lura opinionen lilel grand. Vadsä belräffar anslagel lill driften av Bai vill jag bara säga att vadmoderalerna förordar är all en bila skall gå ned för Bai när investeringen Moderalernaföreslår själva 200 milj. kr. Om nu vietnameserna begär all fåbidrag lill driften av Bai inom de 200 miljonerna, sä säger moderaternanej. Del blir en ny form av bisländsplane-ring, om man skall fullfölja eraintentioner på den här punkten. Landprogrammeringen blir hell slagen lillspillo. TillAnna villjag säga attjag aldrig tvekade om de 400miljonerna lill Vieinam. De långa diskussioner som vi hade i utskollelbeträffande rörde skrivningarna på andra punkter, och jag gjorde etlförsök att skapa en ännu siörre majoritet genom att få upp lill enlandram på 4(X) miljoner. Men det omöjliggjordes genom all socialdemokraternainte ville låta lala med sig. Vadbelräffar kapitalinvesieringsfonden vill jag medge att det finns enmeningsskiljaktighet i sak. Del kanske inte bara är en bagatell. Jag tycker atten svensk andel på 23 96 är tillräcklig. Skulle vi gå med på socialdemokraternasförslag skulle vi komma all ligga skyhögt över den andelen. Del kan inle vararimligt att vi skall vara så slora i ell internationellt organ. TillBertil Måbrink vill Jag lill slul säga alt jag i fräga om Vieinam baserar minoro för silualionen när del gäller de mänskliga rättigheterna på de uppgiftersom förekommit i internationell press, även vänslerpress. Läs där de redogörelser som flyktingar från Vieinam lämnat. Det ärfrån de stora flyklingskarorna kommer, inle från de andramotlagariänder som nämnde. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. () kortgenmäle: säger å ena sidan att vi bryter oss ut ur enigheten och åandra sidan att vi inle drar konsekvenserna och yrkar avslag på någonting. Bådapåståendena är felakliga. Vad vi däremoi förfäktar är alt man skall drakonsekvenserna av iniräffade händelser. Det vill vi göra beiräffande Vieinam,inle sä all vi vill ha elt avbrytande av biståndet - vi vill inteatt projekteringen av sjukhusen skall upphöra - men så att vi inte skall la påoss nya åtaganden, förrän läget är överblickbarl och vi flit vela om Vietnamhar dragit lillbaka sina trupper från . Detvar elt exempel. Beträffande är del på samma sätt. Vi kommer all röstaför anslag lill , men vi vill ha det villkoret all vi försl skall fåreda pä förhållandena när del gäller de mänskliga rättigheterna. DavidWirmarks inställning är all skall trampa vidare vad som än händer. Vadsom än sker, skall ingenling rubba fastslagna landramar osv. Vi vill dockfastställa en landram, som ger oss möjlighel lill översyn och granskning, ochvi vill därmed också markera vårt ogillande av krigföring. Vihar fördömt anfall på , säger . Del är rikligt.Men vad spelar detla fördömande för roll, när del enligt regeringens förslagskall åtföljas av ständigt nya och stöne checker, siändigi nya åtaganden ochsiändigi nya förpliktelser. Vi vill inle låta bilan gå för projekiei Bai Bångsäger . Nej, del vill ingen. Men vi vill däremoi att vietnamesernasjälva, nu när de har filt en sådan gåva, skall kunna stå för bör ifortsättningen inle la pä sig ansvaret även för denna del av verksamhelen i BaiBång. DavidWirmark säger all man inle vill bygga på ell enda kriterium, nämligen krig.Nej, men måste väl ändå medge alt det är ett myckel väsenlligtkriterium, om svenska skattebetalare skall betala bistånds-pengar till ellland, som dragils in i en penningslukande krigföring, och därmed gerindireki slöd ål denna krigföring och detta lands ulri!:espolilik. harinte ensaml gjorl sådana reflexioner. vet mycket väl alt ellslort antal länder haravbrulil eller minskal sitt bistånd lill Vieinam underpåverkan av vad som där har skett Vi moderaler står alltså inle ensamma pånägol sätt, när vi vill dra ned biståndet för att möjliggöra en landram, somger oss handlingsfrihet i fortsättningen. () kort genmäle: Vad vi socialdemokrater aldrig rikligl kunde förslå i all finna någon sorts gemensam linje i utrikesutskottet päbekostnad av propositionens klara yrkanden var ändamålet med denna kringgåenderörelse. Jag uppfattar inle ställningslagande lill denna frågaannat än säsom etl säll att komma ifrån en svår politisk fråga genom all pånågol vis la en annan ställning än proposilionen och utskottet. Den linje somutskottet valde efter en socialdemokratisk press på var den endarimliga. Vi står fasl vid våra åtaganden i Vieinam. Jagbegärde ordel också för alt fl säga några ord om översynen av ländervalet. Delär alldeles klart som sade att det inte är någon lätt fråga. Detgäller all land för land pröva om resultatet av vårt samarbete, i många fallunder en följd av år och i en del fall under en kortare lidrymd, har stämt medvåra målsättningar och intentioner när samarbetet startades. Naturiigtvis kanman få lov att dra negaliva konklusioner av en sådan genomgång. Vi förutsätteremellertid all SIDA skall ha möjlighet att lägga fram ett malerial, som är såfullständigt att regeringen med detta såsom gmnd kan göra en uivärdering ochkomma till med förslag. Därför, , kommer det förslagsom vi har lagt fram om självfallet au prövas i det sammanhangetprecis som när det gäller alla andra länder. Vad vi i är har gjort är att vi ienighetens namn i utskottet inte har drivit några yrkanden ulan avvaktar dennamaterialinsamling och den samlade bedömningen av programländer. BERTILMÅBRINK (vpk) kort genmäle: Jag vill bara notera tystnad när jag efteriyste äktheteni hans engagemang för de demokratiska fri- och rälligheierna. Sedantror jag alt bör vara en aning försiktig med alt åberopa"internationella uppgifter" om att de mänskliga fri- ochrättigheterna i Vieinam förtrycks. Enligt en sådan uppgift - låt mig nämna del- skulle , som spelade en framstående roll i kampen för befrielse avsödra , vara försvunnen - troligtvis salt hon i något läger eller ifängelse. Menså var det ju inte. Hon är alltjämt en framstående person, minister inomundervisningsväsendel i . Uppgiftenom de 800 000 lägerfångarna - en uppgift som kom bl. a. från vietnamesiskaflyktingar i - visade sig också vara felaktig. Vad var del egenlligensom hade hänl den gången? Jo, en del av Thieujunlans samarbetsmän sattes iomskolningsläger, det vet vi. Ensocialdemokrat som heter , som varil i Vieinam, har lagl fram endokumentation där han punkl för punkl plockar sönder den internationelltspridda propaganda som åberopar. Jag anser därför att denargumentation som anförts inle är hållbar, och jag noterar än en gäng DavidWirmarks tystnad när det gäller alla de andra länderna som Jag talade om. Vidareförstår Jag inte riktigt del här med alt Vieinam har angripit . MenTanzania har inle angripit Uganda- hela den biten för man undan. Jaganser att både Vieinam och har slagit vakl om sill nationellaoberoende, och del ifrågasätter högerkrafterna här i kammaren. Sådant flr manalltså inle längre göra. LåtPol med hjälp av kineserna, låt den blodtörstige med hjälp av Libyenkasta sig över i ena fallel Vieinam och i del andra fallel . Lätinkräktarna mörda, låt dem skövla byar. De angripna skall sitta och åse dettautan att försvara sig. Eländigare hyckleri harjag verkligen inte hört. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. () kortgenmäle: Till : Även majoriteten har i sin skrivning om Vieinamuttalat att ulvecklingen i regionen självklart påverkar också den framlidabiståndsbedömningen. Däremoivänder jag mig mot när säger att vi fördömer Vieinam men attdetta inte flr någon effekt på biståndet Genom den klara koppling sommoderaterna vill ha mellan ell fördömande av kriget mot ochlandramens storlek blir det en fråga om, jag upprepar del, att skulle fästautrikespolitiska villkor vid hjälpen. Lätmig också erinra om att del ju inte är så att checkarna bara har msat i höjdeni fräga om Vieinam. SIDA föreslog 410 miljoner. Regeringen skar ner beloppeltill 400 miljoner, och det är detta förslag som föreligger här i . Detvikliga är emellertid att de gmndläggande förutsättningarna för biståndet intehar förändrats. Forlfarande är Vieinam ett fattigt land med Slorautvecklingsbehov. Man lider stor nöd efter många års krig. TillBertil Måbrink vill jag säga all jag inle hann beröra de andra mottagarländernai mitt förra inlägg. Jag tyckte alt hans genmäle var alllför generelltformulerat Han talade om tusen och åter lusen politiska lingar, bl. a. i ,vilket uppenbarligen är fel. Del fåtal politiska fångar som har funnits i Kenyahar nu släppts, bl. a. den berömde lidigare pariamentsleda-molen MartinShikuku. Jagförordar inte lystnad i fråga om de andra moUagariänderna. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. betänkande sadeulrikesuiskollel klart ut alt mänskliga rälligheler har betydelse ibiståndssamarbetet liksom också den demokratiska samhällsutvecklingen. Därfinns klart angivet hur vi skall ta ställning till biståndet även ur dessaaspekter. Närvi reagerar på enskilda punkter, t ex. i fräga om eller de andraländer som nämnde, sker det emellertid vanligen i andra formerän i samband med förhandlingar om bistånd. I årets bislåndsdebatl-liksom lidigare-finns del anledningkonstatera att vi haren bred politisk samling kring huvuddragen i vår biståndspolitik.Detla är en stor tillgång. Utvecklingssamarbetets fasta förankring hos delsvenska folket ger en säker gmnd för vårt handlande under det 80-tal som vi nuslår pä tröskeln till. kommer kraven på solidaritet medu-länderna alt ställas med oförminskad styrka. Samiidigt kommer vi att inse,kanske ännu klarare än , att det ligger i de rika och fattiga ländernasgemensamma iniresse att gör ekonomiska framsteg och förbättrar sinamedborgares villkor. Vihar ocksä inför 1980-talei anledning påminna oss all förhållandet mellan rikaoch falliga länder inle bara är en fråga om bistånd.