prot · G20993 · 1978-12-31 00:00:00 — Köp avskogsmark måste ju erbjudas någon som äger en fastighet, vilken inte ärbärkraftig, och som behöver ett tillskott för att fö ökade möjligheter attförsöria sig och sin familj. Och en sådan ägare, , sköter skogen. Närjag ändå är inne på det här vill jag påpeka att ni i er motion nr 2140 säger:"Privatskogsbruket har inte tagit ett berättigat samhällsekonomiskt ansvarför virkesleveranser." Elt sådant generellt uttalande är fel, herr ,del är fel, socialdemokrater, del är atl misskreditera alla de människor somtroget och väl sköter och förvaltar del pund de har; det skall vi ha klart föross. Genom all ni drar fullständigt felaktiga slutsatser om de enskildamänniskorna menar ni att domänverket är bättre. Desom får möjlighet alt köpa skogsmark i del här fallet är sådana människor somvill leva kvar i orten och behöver ha marken som ett tillskott. Varför skall dåde inte få möjligheten alt bli tillfrågade i första hand? Varkenvän uttalande eller proposiiionens förhindrar pä något sätt elt sunthandläggningsförfarande, med byten o. d. till domänverkets fördel, i de falldär det behövs. BidragtiU skogsförbättringar, m. m. SVENLINDBERG (s) kort genmäle: Del är inle fråga om det syslem lanibruksslyrelsen använder när manprioriterar köpare utan del är fråga om utvecklingen i det längre perspektivetDel finns etl ordstäv som säger: röd, död. produktivbrukare, passiv ägare. Det är den utveckling vi haft under en längföljd av år. Man har övergått från elt produktivt bmkande till ett passivtägande. Del är del vi mäste försöka förändra. Vi kan inte förändra delförhällandet enbart genom de här åtgärderna, men vi kan förhindra atlutvecklingen gär snabbare än nödvändigt genom alt se lill att de fastighetersom är välarronderade inle splittras upp. Idet här utbudet vet lika väl som jag atl det finns godamöjligheter att lillvarala båda parters intressen då vi talar om storskogsbrukoch smäskogsbruk. Det resonemanget tycks också vara med på. Menvarför dä inte vara med om alt omformulera departementschefens uppdrag tillskogsvårdsstyrelsen så att del harmonierar med den uppfattning vi båda har? Värtuttalande att det privata skogsbruket inle har tagit sitt samhällsekonomiskaansvar skulle, enligt , vara felaktigt. Men om läser vidare i motionenser han att det i första hand är det passiva ägandet som inle kunnat uppfylla ansvaret. När avverkningsnivän gåttned till den nivå vi har och skogsindusirin riskerar atl fä stanna upp,så kan vi inle stiga upp här och säga all skogsägarna tagit det nödvändigasamhällsansvaret. Alt del sedan bland de privata ägarna finns en hel radakliva brukare som myckel väl har tagit sitt ansvar är vi väl medvelna om. Delkan ocksä klart utläsas av motionen. Men när vi talar om del privaia ägandetsom elt enda begrepp måste slulsalsen bli atl samhällsansvar inle lagils i denutsträckning man har rätt atl kräva. Med det utbud vi har och med den inställning herrJonasson säger sig ha kan vi bara slå fast att om vill vara med om atl omformulerauppdraget till lanibruksslyrelsen sä skulle vi kunna tillgodose båda sidorsintressen. Men där är man stenhårt bunden lill uttalandet från departementschefen. Förstevice lalmannen anmälde all anhållit att lill protokollet fåantecknat all han inte ägde rält lill ytteriigare replik. Bidragtill skogs-förbättringar, m. m. Allra först vill jag yrka bifall till samlliga punkier i hemställan ijordbruksutskottets belänkande 1978/79:17 och därmed avslag pä reservationerna1 och 2, som är fogade till belänkandel. Beträffandereservalionen 2 från den socialdemokraliska gruppen i utskottet under rubrikenJordfonden har kommenterat och motiverat utskoltsmajoritetensslällningslagande, och jag ansluter mig lill vad anfört i detsammanhanget. Närdetgäller reservalionen 1, Bidrag lill skogsförbältringar, konslalerar jag altutskottet är enigt vad gäller anslagets storlek tolall liksom vad gällerdelsumman, nämligen ytterligare 17 milj. kr., som ställs till förfogande förbidrag till omplantering av skogskulturer som har skadats av snytbagge underåren 1975 och 1976. Regeringenär inte beredd all föreslå nägon ändring av nu gällande bestämmelser. Av denanledningen har man ej kunnai gå med på förslag om atl ändrabestämmelserna, sä atl ifrågavarande bidrag fortsättningsvis skulle kunna utgålill omplanteringar av 1975,1976,1977 och planteringar, oavsett närskadan har inträffat För alt ekonomiskt klara utökningen av bidragsgivningenenligt de föreslagna riktlinjerna har föreslagit alt ytterligare35 milj. kr. skulle slällas lill förfogande under innevarande budgelår. Menregeringen föreslår, som sagt, i tilläggsbudgeten oförändrade bestämmelser ochett tilläggsanslag på endasi 17 milj. kr. Delta skall alltså jämföras med enbegäran om ändrade bestämmelser och 35 milj. kt Delsynes vara mest angelägel atl planteringar som skadats 1975 och 1976 blirföremål för omplanteringar, och anvisade medel bör användas lill della. Atl gåvidare skulle kunna innebära en risk för permanentning av denna bidragsgivning,och det kan ju inte ha varit avsiklen. Här ansluter jag mig alltså till vad somsägs i propositionen och föreslår avslag på reservationen 1. Närdet sedan gäller förslaget under Jordfonden harjag, som sagl, ingen annanuppfaUning än den här har framfört. Förslaget om att anvisa 200milj. till lanibruksslyrelsen för alt fullgöra uppdraget au förvärva marksom av olika skogsförelag bjuds ul lill försäljning kan ses som en uppföljningav riksdagsbeslutet , då antog nya riktlinjer för jordbrukspolitiken.Beslutet innebar ju en ambition atl förstärka familjejordbruken. Det får ocksäsägas vara ganska speciella förhållanden alt stora skogsföretag nu bjuder ulmark lill försäljning. Ofta är det väl fråga om mindre markområden, som avresp, förelag inle anses vara rationella enheter alt inneha. Etltillskottsförvärv i vissa bygder har för den enskilde jordbrukaren avgörandebetydelse för hans försörining och sysselsättning och därmed för möjligheternaatl bo kvar i området Eftersom tillgängen på odlad jord är begränsad är det iregel endasi genom utökning av skogsareal som förelaget kan Ulvecklas ochförstärkas. Av den anledningen synes del viktigt atl den mark som nulanibruksslyrelsen erbjuds förvärva i detla sammanhang i första hand bör erbjudasbestående lantbruk eller användas för byte med andra skogsägare. Del är trotsalll en ganska slor skillnad mellan slutsatserna i utskottsmajoritetensskrivning, som ansluter sig till propositionen, och socialdemokraternasreservation, nämligen atl man enligl ulskollets skrivning "i förstahand" skall erbjuda enskilda lantbrukare ifrågavarande markförvärv. Sedanfinns det, som också har sagt, möjligheter för andra köpare altkomma in. Men atl man i försia hand erbjuder enskilda jord- och skogsägaredessa marker anser jag vara rikligt Jag föreslår alltså bifall lill samtliga punkier i belänkandel ochavslag pä de två reservationerna. BidragtiU skogs-förbättringar, m. m. BERTILJONASSON (c) kort genmäle: säger atl det är viktigast att man får bidrag för 1975och 1976 ärs skador. Jag förstår inle elt sådant resonemang. Skadorna är precisdesamma 1977 och 1978. Det är klart alt skadorna liggerlängst lillbaka i liden, men vi har samma skador . Och del blir, herrStensson, nästan omöjligt för tjänstemän atl handlägga dessafrågor. De får svårl atl avgöra från vilket år en plantering härrör sig, om denär eller 1977. Hur skall det gä lill att avgöra det? Svara pä denfrågan, ! Hur skall vi från samhällets sida få de människor detgäller, skogsägarna i detla fall, all förslå etl resonemang där man görskillnad i stödhänseende på gmnd av årtal pä planteringen? Atl vi här iriksdagen förbjudit DDT-behandiing av plantorna och lämnar bidrag tillersättning för de skador som uppståu pä 1975 och planteringar men inletill dem som uppstått på senare planteringar kan inle människor förstå. Del härsäger jag både till och till socialdemokraterna; här befinner nier i sällskap. Ingentinghar inträffat som kan motivera elt sådanl resonemang som ni för För det försiahar vi inle fåll fram någol annat medel som kan stoppa snytbaggen. För detandra har vi fått än starkare krav på atl upprätthålla en högskogsproduktion och därmed möjligheter lill en högre sysselsättning. För detiredje är priserna på skogsprodukter lägre nu än 1976. Menar och socialdemokralerna atl manunder sädana förhållanden bara kan förbjuda DDT och dra inbidraget och göra skillnad mellan skador på 1975 och planteringar åena sidan och pä 1977 och å den andra? Det är en inkonsekvens!Förklara den! () kortgenmäle: Jag inser att det säkert kan vara svårt atl avgöra när de här skadornainträffat Men vi är ju överens om anslagets storlek, och den är beräknad efterskadorna på 1975 och 1976 ärs planteringar. har inle ställtnågol förslag om atl anslagel skulle höjas lill del belopp som skogsstyrelsenbegär för alt ocksä kunna täcka skador på 1977 och planteringar. Delrimmar inte riktigt med vad säger. BidragUU skogs-förbättringar, m. m. Vimenar atl man måste hälla sig lill de bestämmelser som finns och användapengarna för de ändamål de är avsedda för när del gäller de här skadorna. log upp frågan om DDT. Del är väl ändå ingen som vill plädera för attåterinföra DDT? Detär väl också så att de skador som inträffat på senare planteringar inte är såstora och är lättare alt hjälpplantera än skadorna pä 1975 och 1976 årsplanteringar, som bidraget är avsett för. Under de år som gått börman, tyckerjag, ha inrättat sig efter det beslut som fattats när det gäller DDToch sökt atl pä andra sätl -1, ex. genom en mera noggrann markberedning-moiverka de här skadorna. Det är väl ändå den vägen man måste gå? För BertilJonasson menar väl inle att vi hur länge som helsl skall fortsätta med den härbidragsgivningen? 1 så fall fär man snarare länka sig att böria stimulera enmer noggrann markberedning for att den vägen moiverka sådana här skador. BERTILJONASSON (c) kort genmäle: medger svårigheterna, och då har han kommit en bra bit påväg mol vär uppfattning. säger atl vi är överens om anslagets sioriek. Ja, del är vi . anslag som finns skulle väl också kunna få användas till skador på 1977eller planteringar? Men det vill man inte heller vara med om, som framgårav resonemang. Vihar i reservalionen 1 också sagt att vi förväntar oss nya anslag i den väntadeskogspropositionen; det står tydligt och klart Jag kan inte förstå atl detla ärelt inkonsekvent resonemang. sade atl vi inle vill återinföra rätten all använda DDT. Nej, det ärriktigt, . Men då skall vi också dra konsekvenserna av det ochinte dra in anslagen. Sedansade all skadorna på 1977 och planteringar är mindre.Är det säkert, ? Del är litet olika. Nej, har vi här i förbjudit DDT skall viocksä ta konsekvenserna av det och kollektivt bära kosinaderna för del. Gör viinle det är vi inkonsekventa. () kortgenmäle: Jag hoppas atl kan hälla med om atl det väsentligaste isammanhanget är att söka förhindra dessa skador på olika sätt, bl. a. genom enmer noggrann markberedning. Jagskriver inte propositioner och kan inte redovisa vad som möjligen kanåterfinnas i den skogspolitiska propositionen beträffande statligt stöd tillomplantering av skogskulturer som skadats av snytbaggen. Men just detförhållandet atl folkpartiregeringen lägger fram en proposition omden framtida skogspolitiken ärju en garanti för att alla frågor som kan beröraskogen i kommer upp till behandling, om inte i propositionen såmotionsvägen. i (): Jag hade inle trott alt alla partier behövde företrädas i denna debattMen förde en märklig argumentation. Även omjag hell stär bakomvad sade, var det principiellt vikliga synpunkler som kanskeborde ultalas också av en representant för moderaia samlingspartiet Lålmig först korrigera en del av den undervisning som alldeles nyssgav kammaren beträffande reservationen 1 och partiernas syn på dessa frågor.Försl och främsi, , är vi inte så rörande överens om attanvändandet av DDT har sådana konsekvenser all vi inte som visysslar med alternativa medel skulle kunna ge skogsbruket dispens. kostardock svenskt skogsbruk myckel pengar. Härvidlag är moderaia samlingspartiet ochett samlal svenski skogsbruk fullkomligt överens. Vi behöver inte föra någonmer debatt om del rikliga eller oriktiga i delta. Men jag vill upplysa kammarenom att redogörelse för partiernas ställningslagande inle ärriktig. Vi har alltså också yrkat på alt dispens skall ges under den lidsom vi sysslar med all få fram en vettig ersättningsprodukt för DDT.Följaktligen slöder vi reservalionen 1. DenLindbergska argumentationen lockade mig till all yttra mig av det enkla skäletalt man av denna argumentation inte kan få en annan uppfattning än all - enliglherr syn på saken - etl utbud lill domänverket av den mark det gällermer generellt skulle vara en garant för ett bättre skogsbruk och en högresysselsättning. Det är faktiskt ett magslarkt påstående, . Detfinns många små skogsbönder i , som hell enkelt skulle bli bätireskogsbönder om de fick en slörre skogslillgång. De skulle också kunna erbjudaell jämnare virkesuliag och följaktligen vara nyttigare i den provins där debor och verkar, om man i enlighel med utskottsmajoritetens skrivning fördelarmarken pä enskilda ägare. Dessutom måsle det enligt, moderata samlingspartielsmening vara en rikligare fördelning också från helt andra och mer principiellautgångspunkter. Av flera skäl slöder vi alltså den. Idebatten trampade vatten litet grand och böriade helt plötsligttala om det passiva ägandet, vad det nu hade i sammanhanget att göra. Ingenlingsäger väl, , aU vi skall bjuda ul marken till enskilda passiva markägare.Självklart inle. Vi skall bjuda ut marken lill aktiva skogsbönder, som ärberedda att jobba med sina fasligheter och föra fram virket från sittskogsbruk. Förhoppningsvis får vi ocksä en jämn avsättning. Om jag är rällunderrättad torde det inte här i råda delade meningar om alt jord-och skogsbruket är en viklig del i regionalpolitiska strävanden. Jagvill fråga : Var gör vi den bästa regionalpolitiska insatsen; omvi förstärker enskilda skogsägares markinnehav eller om vi förstärkerdomänverkels markinnehav? Jag är myckel intresserad av alt fä etl svar på denfrågan, efiersom vi iroligen är överens om den försia målsättningen, nämligenatt jord och skog är viktiga frän regionalpolitisk synpunkt. BidragUU skogs-förbättringar, m. m. 5 protokoll 1978/79:93-94 Bidragtill skogs-förbättringar, m. m. Herrlalman!Den borgeriiga inbördes trätan om snyibaggarna skall jag inle blanda mig i, menherr efterlyste var vi socialdemokraler slår i frågan. Ja, det behöveringen undra särskilt mycket över. Det framgår av utskoltsbelänkandet all vi äröverens med folkpartisterna om all departementschefen bör la upp saken i denskogspolitiska proposition som kommer om nägon vecka. Dä får vi diskuierasammanlaget hur problemen skall lösas. Jag behöver inte säga mer om delta . Ifrågan om vart den mark som bjuds ut skall föras ärdet väsentligt, herrStensson, hur uppdraget lill lanibruksslyrelsen formuleras. Departementschefensäger atl den marken i försia hand skall erbjudas beslående lantbruksföretag.Bokstavligt tolkat betyder det att en sammanhängande fastighet om 5 000 ä 6 000hektar i första hand erbjuds ett beslående lantbruksföretag. Vi reservanteranser atl marken bör erbjudas domänverket Del är där skillnaden ligger. Omman gär den väg som domänverket och lanibruksslyrelsen redan har beträtt, dvs.atl man använder den mark som blivit ledig lill atl göra markbyten, till auomstrukturera de fastigheter som finns, dä kan man förbättrafaslighelsstrukluren. Domänverkethar såll en hel del av sina mindre skiften som är mer lämpade för beslående lantbruksföretagän för stordrift och har på det sältel siarki medverkat lill att pä många hållförbättra ägostrukluren. Om man nu fortsätter det arbeiet, kan ni varaförvissade om - det är ni också, om ni tittar pä det utbud som finns - all enmyckel stor del av utbudet är domänverket inte intresserat av. Störremarkinnehav kan verket ha intresse av, men en slor del av den marken kananvändas till atl göra ägobyten, i sade alt jag har pratat om sysselsättning och bättreskogsvård och skillnaden därvidlag mellan domänverket och privaia skogsägare.Nej, när jag har prålat om ansvar för sysselsätlningen och bällre skogsvårdharjag hela liden gjort jämförelsen med det passiva ägandet. Den som förnekaratt del passiva ägandet har lell lill sämre sysselsällning och sämre skogsvårdär ganska magstark i sin argumentering. Det går läll atl bevisa med siffror hurdel förhåller sig. sak tyckerjag alt vi borde kunna vara överens om. Försöker man äsiadkomma enbällre ägoslruklur, sä skapas möjligheler för både en ökad sysselsättning ochen bätire skogsvärd. Dessulom ökar förutsättningarna för en rationell ochekonomisk drift i skogsföretagen. Värtförslag innebär inte all man skall förhindra en markarrondering som är vettig.Förslagel innebär atl man skall fortsätta det arbetel men alt man skallförhindra splittring av redan välarronderade skogsfasligheter. Skillnadenmellan uppfattningarna ligger däri all de borgerliga är sä bundna vid detprivata ägandet att det ekonomiskt rationella sätts i bakgrunden. 1 ställetprioriterar ni etl prival ägande som - del kan ni inte förneka - har lett ytterst olycklig utveckling. Jag har sagt lidigare och jag irodde inle atljag skulle behöva upprepa det, all jag är så pass väl insatt i både hur lantbruksnämndernafungerar och hur jordförvärvslagen är konslruerad för altjag skall veta all lantbruksnämnderna inle säljer ul mark till passiva ägare . Men vi velju all undan för undan övergår alltmer mark i passivt ägande,därför alt det ligger sådana fördelar i enbart att äga skogsmark. Närnågon går över frän atl vara aktiv brukare lill ell annal yrke, behäller mandärför skogsfasiighelen. När människor går i pension eller avlider, behåller manfastigheterna, t. ex. i dödsbon, och vi får ylleriigare spritt ägande. Deprognoser som är framtagna av skogsuiredningen pekar på alt om utvecklingenfortsätter har vi i mitten av 1980-lalel ungefär 75 96 av skogsmarken därägarna icke är beroende av skogen som underiag för sin huvudsakligasysselsättning. Vart del leder behöver man inte vara särskilt intelligent föratl räkna ut. Säom i påstår atljag är ule och trampar , vill jag islällel påstå atljag har mycket fast underlag under mina fötter när jag gördella påstående. BidragtUl skogs förbättringar, m. m. BÖRJESTENSSON (fp): Jag vidhåller alt del besked som lanibruksslyrelsen för ifråndepartement och riksdag om hur man skall använda dessa tillgängliga 200 milj.kr. är eU riktigt besked och innebär ell rikligt beslut. För brukande och ägande jordbrukare är det oftaslav ekonomiska skäl hell omöjligt atl förvärva sådana stora områden som SvenLindberg lalarom. Jag tror att det finns alla möjligheler atl lösa deltaproblem pä ett riktigt sätt. i (): Jag vill bestå med en vänlighet och säga att vissl harSven bättre mark under fötterna nu när han begränsat sig till alt sägaall domänverkets sätt alt sköta skogar är bättre än vad som sker i huvuddelenav de passivt ägda markerna. Del tyckerjag ocksä, men det är verkligen ingenhög målsättning. Jag talade om atl de aktiva skogsägarna borde tillförsäkrasden här salubjudna marken. För vår del var det inget problem att konstatera atlmarken därmed fåren lika säker placering som hos domänverket. Dessulom är detlafrån principiella utgångspunkter långt mer atl föredra. Jag återkommer så tillreservalionen 1 om ålerplanteringen. Jagsade alldeles alt vi tar konsekvenserna av dessa problem och menar altdispens vore del rikligaste. I andra hand slöder vi tanken att samhällel skallgå in och siödja de skogsbrukare som drabbats av skadorna. ,regeringspartiet, och socialdemokratin vill varken ha dispens eller DDT ellerge ersättning för de nu aktuella åren. Jagvill gärna säga att lar konsekvenserna så långl alt man i vartfall vill siödja skogsägarna när skadan nu ändå är skedd. Jaglycker del är synd all vi inte kan vara överrens om också alt ge dispens underett fåtal år. Det skulle helt enkelt vara god samhällsekonomi. Så långtvetenskaparna kan bedöma - ulredning ger härvidlag klart besked- är olycksriskerna inte av den karaktären alt det är här gränsen går mellanonda och goda, mellan våghalsar och icke våghalsar. Del handlar om förnuftiga,vettiga beslut som kan gagna svenskt näringsliv. Det passar in i totalkalkylenoch det passar i den enskilde skogsägarens kalkyl och vore för den skull ettvettigt beslut, BERTILJONASSON (c): bör inte blanda bort korten pä del sätt som han gör. Detär etl alltför enkelt resonemang han för. Han säger atl del passiva ägandet härskulle få en förstärkning. Så är del ju inte - här drar alldelesfelaktiga slutsatser. De passiva brukarna får inte nägra tillköp. Hangär sedan elt steg längre och lalar om dem som är praktiskt verksamma mensom inte kommer all vara det. Men är det ändå inle om dagensmänniskor vi resonerar, ? Frågan gäller dem som bor i glesbygdernaoch som behöver en lillskoltsmark för atl kunna försöria sig och sin familj nu.Den lillskotlsmarken mäste de ha . Man kan då inte säga atl eftersomvederbörande inte har intresse av denna mark , sä bör han inte få den nuheller. För man det resonemanget har man kommit sä fjärran frän det som sakengäller alt vi kan avsluta debatten - vi står då ej på fast mark, . Det är om dagens människor och deras sysselsättning jag talar. Jagirodde, i , att jag skulle slippa diskutera vilka av deakliva bru) Låtmig sedan la ell konkret exempel för atl visa det privata ägandeis konsekvenserför sysselsätlningen. I har man etl skogsinnehav som böravverkas med ca . 1 börian av 1970-talei låg man på omkring3 . Avverkningen steg under högprisåren lill . Men sedanbröts den uppåtgående kurvan ganska bryskt, och kurvan kom i stället atl gäbrant nedåt Medan priserna på skogsråvan fortsatte att stiga, sjönkavverkningarna i det privata skogsbruket i . Det skedde redaninnan vi fick DDT-förbudet, som man ju brukar skylla på. Det förbudet komungefär efter del alt kurvan hade böoat peka nedåt är man nere påen avverkning på . har fått konsekvensen atl delär stora svårigheler all förse framför allt sågverksindustrin med råvara. Manbefarar alt även massaindustrin kommer atl fä stora bekymmer. Detlavar etl exempel från bara etl län, men vi skulle kunna granska län för län ochfinna ungefär samma tendens. Jagtycker att detta exempel på etl slående sätl visar vad det här beiyder fördagens människor och deras sysselsättning. Man kan inle på ell sämre säu än detprivaia skogsbruket gjort under de senasie åren sköta uppgiften au skapa Omman sedan ser lill den minskade exporten och de förlorade marknadsandelarnaför skogsindusirin finner man alt konsekvenserna är ännu mer ödeläggande. är tydligen sä hårt bundna i er uppfattning om del enskilda ägandet all niär beredda att ta vilka konsekvenser som helst för alt försvara della. Jagupprepar än en gång atljag har myckel fast mark under fötterna när jagdiskuterar frågan om sysselsättningen för människorna i glesbygden. Just deljag här lalal om har letl lill alt många människor i glesbygden har förioraisin sysselsättning. BidragtiU skogs-förbättringar, m. m. böriar vi få en debatt om de skogspolitiska riktlinjerna. Jag villbara göra kammaren uppmärksam på alt regeringen och utskottsmajoriteten villanvisa 17 milj. kt för de skador som uppstått 1975 och 1976. Skulle anslagetomfatta skador som uppstått på dessa planteringar, skulledel enligt lantbmksstyrelsens beräkning krävas 35 milj. kr. Utskottet äremellertid enigt om dessa 17 milj. kr. Jag tycker därför att vi nu bör hållaoss lill den frågan och ta upp övriga frågor i den debatt som kan föranledas avpropositionen om den framtida skogspolitiken. BERTILJONASSON (c): Jag noterar av inlägg alt 17 milj. kr. får användas fördessa skadebekämpningar . Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkier hemställt Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemslällan med godkännande av utskottetsmolivering, dels uiskoiieis hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagits!