prot · G20989 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:18 med anledning av propositionen1978/79:80 om godkännande av tilläggsprotokoll lill den europeiskautlämningskonventionen och den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp ibrottmål, m. m. 1978/79:19med anledning av proposilionen 1978/79:76 om ändring i lagen (1964:542) ompersonundersökning i brottmål jämte moiioner 1978/79:10 med anledning av propositionen1978/79:40 med förslag lill lag om bölesverkslällighel m. m. Måndaeenden /79:23 med anledning av propositionen 1978/79:101 med förslag om tilläggsbudgetII lill statsbudgeten för /79 såvitt avser 1978/79:24 med anledningav propositionen 1978/79:77 om godkännande av tilläggsprotokoll lill1949 års Genévekonvenlioner angående skydd för 1978/79:12 med anledningav propositionen 1978/79:101 med förslag om tilläggsbudgel II lillstatsbudgeten för budgeiårei 1978/79 såvitt avser försvarsdepartementetsverksamhetsområde 1978/79:13 med anledning av propositionen 1978/79:101 medförslag om lilläggsbudgel II tillslalsbudgelen för /79 såvitt avser ekonomisklförsvar inom handelsdepartementels verksamhetsområde 1978/79:14 med anledningav motionsyrkanden om uppdrag lill 1978 års försvarskommitléoch om kommitténs sammansättning 1978/79:15 med anledning av motion omundervisning i familjekunskap för 1978/79:15 med anledning av propositionen1978/79:75 om vissa pensionsfrågor jämte motioner 1978/79:14 med anledningav proposilionen 1978/79:37 om godkännande av IMCO-konvenlion omskeppsmätning med därtill hörande internationella 1978/79:17 med anledning av propositionen1978/79:101 med förslag om lilläggsbudgel II till statsbudgeten för budgetåret1978/79 såvitt avser verksamhetsområde jämte molion 1978/79:19 med anledning av moiioner omaikoholreklam och tobaksreklam 1978/79:20 med anledning av motioner om ändringar ilolieriförordningen (1939:207), bl. a. rörande automatspel 1978/79:21 med anledning av proposilionen1978/79:101 med förslag om tilläggsbudget II lill slalsbudgelen för budgetåret1978/79 i vad avser vissa anslag inom industridepartementets verksamhetsområde § 8 Anmälan avinterpellation Måndagenden Anmäldes och bordlades följande inlerpellation som ingivits lill kammar- jf,kansliet 1978/79:149av () till jordbruksminisiern om vatlenförsöriningen iErslorp i : I Ersiorps by i Östergölland har vaitenbrunnarnaförorenats och befolkningen Ivingais åka för atl hämtadricksvatten. Del är i en grusgrop tillförda fyllnadsmassor som antas varaorsaken till föroreningarna. Fyllnadsmassornakommer ursprungligen frän en gammal tipp för industriavfall och placerades igrusgropen av Erstorps kommunalt bolag. Länsstyrelsenhar tidigare beslutat all förelagel måste transportera bort de 1 600 mfyllnadsmassorna, men förelagel har besvärat sig hos regeringen som har sagtatt beslutet t. v. inte skall gälla. Tre av de drabbade familjerna har stämtdel kommunala grusföretaget enligt miljöskyddslagen. Stridenböriade för drygl tvä är sedan, när elt tiotal personer i byn ulanförFinspång drabbades av mystiska sjukdomssymtom. De blev illamående, fickdiarré, hudutslag och kläda när de använde vattnet från sina brunnar. personer fick t o. m. svimningsanfall när de badade eller duschade ivattnet Länsläkarorganisaiionengenomförde dä en undersökning som visade all hallen av fenol i brunnarna varförhöjd. Fenolen antogs komma från ett timmerupplag i en grusgrop i närheten avbrunnarna. (Fenol kan bildas vid ved- och barkhanlering.) Men trots atttimmerupplaget transporterades bort och fenolhallerna sjönk till normalavärden, fortsatte de mystiska sjukdomssymtomen all visa sig. Dåriktades misstankarna mot fyllnadsmassorna i samma grusgrop. Ännu har del intesäkert konstaterats om föroreningarna kommer därifrån, men haralltså ålagt bolaget atl köra bort massorna, vilkel förelaget/ kommunen vägraratl göra. Underliden fär de drabbade erstorpsborna sitta emellan. Del är nu över tvä är sedande sist hade friskt hushållsvatten. tvingas de på egen bekoslnad åka de sjukilomeierna in lill och hämta i dunkar. IFinspång har kommunen gjort i ordning en lägenhet dil erstorpsborna kan kommaför all bada och duscha. En lantbrukare har ocksä tvingats göra sig av med ell20-lal kor, som blev sjuka av vattnet Ochmedan byråkratins kvarnar mal vidare, är befolkningen i fortfarandeutan . har fäll uppskov av regeringen medalt köra bon fyllnadsmassorna. Medstöd av det anförda vill jag lill jordbruksminisiern ställa följande frågor: beredd all ge sin syn på den långa liden för handläggning av fråganom Erstorps försörining när del gäller friskt hushållsvaiten? Vilkaålgärder är slalsrådel beredd vidla för all snabbt lösa Ersiorps vatlenproblem? §9 Meddelande om frågor Meddelades atl följandefrågor framslällls 1978/79:364av () lill jordbruksminisiern om forisail drift av KarpalundsSockerbruk: Svenska Sockerfabriks ABöverväger atl lägga ned Karpalunds Sockerbruk ulanför . Blandskälen som redovisas finns den minskande sockerkonsumiionen, del åtagande omsockerimport som har gjorl samt de regionalpolitiskt betingade stödbruken på och erhåller. Nedläggningen av sockerbruket, i vilkelinvesteringar gjoris, skulle drabba sysselsäuningen för såväl odlaresom anslällda myckel hårt Mol bakgrund härav vill jag lill jordbruksminisiernslälla följande fråga: Är slalsrådel beredd vidta åtgärder för att räddadriften vid Karpalunds Sockerbruk? 1978/79:365 av {apk) lill induslriminislern om svenska rederiers fariygsbesiällningar fränutländska varv: Enligl uppgifter i dagspressen ()har rederiföretaget beslutat beställa sex nya siorfärior päutländska varv. Koncernchefen . motiverar della med au svenskavarv inte har kapacitet för en sådan order. Dessutom, hävdar han, är exempelvisvästtyska varv effektivare än de svenska, och det blir därför billigare förrederiel all placera sina order ulomlands. Medtanke på alt samhället harsatsat miljoner och äter miljoner på varvens lekniskaupprustning och sysselsäuningen på varvsorlerna är rederiets handlande eusabotage mot dessa strävanden, och lyvärr inte det enda. Under Golåreibeställde svenska redare tio fartyg ulomlands. Förvarvsarbetarna är varie ullandsbeställning ell nyll hot mol fartygsbyg-gandetMen detta kan och måste förhindras. Medhänvisning lill del anförda hemställer jag om au lill industriministern fåSlälla frågan: Vilkaålgärder tänker statsrådet vidla för all förhindra all svenska rederierforisälier atl undergräva den svenska varvsindustrins existensmöjligheter? 1978/79:366av () lill statsministern om uppslutningen kring regeringensenergipolitik: I regeringsförklaringen anmäldestatsministern regeringens avsikt atl "bedriva en energipolitik som kan fäbred uppslutning i och bland svenska folket". En radundersökningar visar atl opinionen är starki spliurad. Hittillshar såvitt bekant inle vidtagits några åtgärder från regeringens sida för altuppnå en bred uppslutning bland svenska folket. Jag vill därför slällaföljande fråga till statsministern: Pävilkel sätt avser regeringen alt i energipolitiken åstadkomma den breda uppslutningbland svenska folket som regeringsförklaringen utlovar och dessulom konstateraom den existerar? 1978/79:367av () lill industriministern om nämnden förfartygskreditgarantier: Fråga om garanii enligl förordningen (1976:482) omfartygskreditgaranli m. m. prövas enligl beslut avriksgäldsfullmäklige. Ansökan om sådan garanti skall inges till nämnden förfartygskreditgarantier, som har all med egel yurande överiämna handlingarnatill riksgäldsfullmäktige. Regeringen föreskrev i beslut den 11 januari 1979att denna nämnds garanii- eller långivning skall anpassas till vissa nya förutsättningarsom gäller för sysselsättningen vid enskilda varv. Jagvill med anledning av della beslut ställa följande två frågor tillindustriministern: förfartygskredilgaraniier tillerkänts beslutsfunktioner genom nämndaregeringsbeslut, och om så är fallet, har riksgäldsfullmäklige fråntagits sinav fastlagda prövningsrätt på detla område? Om vad sagts inte är avsikten medregeringsbeslutet i fräga, anser industriministern atl det från konstitutionellsynpunkt är godtagbart att regeringen utfärdar uttryckliga föreskrifter tillett organ som har atl självständigt, enligt de grunder fastställt,avge yttrande till riksgäldsfullmäktige i frågor om fartygskreditgaranli? 1978/79:368 av IngridSundberg (m) till utrikesministern om åtgärder för att garantera säkerheten försvensk personal i : Längs hela den gemensamma gränsen har kinesiskatrupper gåtl in i och ryckl in i landel. Del svenska biståndsprojektetBai är lokaliserat lill norra , och det torde endast vara någolhundratal kilometer som skiljer Bai från områden där direkiakrigshandlingar pågår. Givetvis måste arbetel med projektet påverkas avnärheten till krigsområdet, men i första hand finns det anledning att oroa sigför säkerheten för den stora svenska personalstyrka som är stationerad i norraVietnam. 3 protokoll 1978/79:89-90 Vilka ålgärder ämnar utrikesministern vidtaga förall under pågående krig mellan och garantera säkerheten fördensvenska persoiialsom arbetar med Bai Bangprojekiet i ? 1978/79:369av () lill jordbruksministern om djursjukhusens finansiering: Situationen vid djursjukhuset i är utomordentligt allvarlig. arbelar man under provisoriskaförhållanden, men arbetet har kunnat fortgå i förhoppning om att förhållandenaskall förbättras efter del all förslag framlagts med anledning avdepartementspromemorian om djursjukhusens finansiering. Arbetsförhållandena förde anställda är nu sådana alt det är svårt att upprätthålla kvaliteten påinsatserna om inte en snar förbällring kommer lill stånd. Kommeren proposition om djursjukhusens finansiering au framläggas i vår'' 1978/79:370av () till kommunikationsministern om åtgärder för atlförbättra framkomligheten pä viktiga trafikleder: har drabbats av mycket svåra snöstormar.Många områden har varit helt isolerade, och över lag har framkomligheten påvägarna varit dålig och i många fall obefintlig. Till en del kan detla skyllaspå modernt vägbyggande, där vägarna ligger oskyddade och därmed gynnardrivbildning. 1 andra länder där liknande snöoväder är ofta förekommandeförsöker man begränsa verkningarna genom uppsättande av snöstaket. Vanligt ärockså alt man vid projektering av vägar beaktar kravel på framkomlighet vidsnöoväder. Kommerkommunikationsministern med anledning av de irafiksvårig-heier som i åruppstått i alt låta ulreda vilka åtgärder som kan sättas in för au iframliden förbäura framkomligheten på särskilt viktiga trafikleder? 1978/79:371 av LillyHansson (s) till industriministern om rekonstruktionen av NCB: Vi har i press och radio fått höra atl slaten gellNCB etl ultimatum att sälja en del av de stora enheterna till privataskogsbolag, för att använda pengarna till att bl. a. betala alla småleverantörer som har fordringar. Först därefter skulle staten gå in ochfinansiera en framiidssalsning i det återstående företaget. Detla är rykten somnaturiigtvis har åstadkommit stor oro bland de anställda inom . Trotsdementier från NCB:s ledning finns oron kvar. Jagvill med anledning av dessa "rykten" slälla följande frågor tillinduslriminislern: Ärindustriministern beredd alt ge besked om något bud om försäljning av vissaenheter inom NCB har getts från staten? Är industriministern beredd att medverka till atlstaten lar ledningen i arbetel för alt rekonstruera NCB? 1978/79:372av () till justitieministern om lokalerna för kriminalvärdsanslalleni : Frågan om om- och tillbyggnad av olika lokaler vidkriminalvårdsanstalten i har varit föremål för många diskussioner underde . Framställning har gjorts om terapibyggnad och om omändring avtingshuset med bl. a. studie- och motionslokaler. Medhänsyn till den situation som råder vill jag ställa följande fråga tilljustitieministern: Vilkainitiativ avser statsrådet att la för att lokalfrågorna vidkriminal-värdsanstalten i skall få en snar och tillfredsställandelösning? 1978/79:373av () till industriministern om fortsatt drift vid BrobyIndustrier: befinner sig i östraSkåne i en besväriig kris. Företaget försattes i konkurs, och i slutetav januari stoppades produktionen vid företaget sker det över huvudena på de anställda ett högst märkligt spel omen ny ägare lill företaget. Det halvstatliga Lantbrukskredit är en part i detlaspel. Det är anmärkningsvärt att detta får ske utan att nägon ingriper. Lägetär alltså oförändrat sedan interpellationsdebatten , dåindustriministern hänvisade till att det "f n. pågår sonderingar om möjligheternatill en rekonstruktion" av företaget. Defackliga organisationerna och anställda kräver nu en snabb lösning av den långtutdragna krisen vid . Vid försäljning av förelaget bör man tahänsyn lill den nye ägarens vilja och förmåga atl fortsätta driften i sinhelhet. Medhänvisning till det anförda får jag ställa följande fråga lill industriministern: Kan man förvänta sig atl regeringen nu ingriper föratt klara upp krisen vid ? 1978/79:374 av BörjeNilsson (s) till jordbmksministern om fortsatt drift av Karpalunds Sockerbruk: Karpalunds Sockerbruk utanför med 165anställda har ett nedläggningshot över sig. Den förra regeringenuppdrog åt siatens jordbruksnämnd att i samband medförhandlingar om sockerpriset för 1978-1980 pröva frågan om fortsatt drift vidKarpalund. det atl förhandlingarna nuär slutförda bollar man lillbaka frågan till regeringen. Statens jordbruksnämndframhåller atl frågan om Karpalunds framtid bör avgöras av regeringen, främstfrån sysselsättnings-, regionalpoliliska och allmänpolitiska utgångspunkter. Medanledning härav vill jag slälla följande fråga till jordbruksministern: atl vidtaga åtgärder som tryggar fortsall drift vid KarpalundsSockerbruk? 1978/79:375 av () till statsrådet om oljeförsöriningen: Dethar framkommit kritik om atl regeringen genom sin politik försvårar våroljeförsörining i nuvarande krisläge. Hur önskar energiministern kommenteradetta? 1978/79:376av () lill budget- och ekonomiministern om åtgärder motskatteflykt genom utnyttjande av reglerna om förlustavdrag: Med anledning av senareläggning av datum för svarpå fräga till industriminister ber jag till budgel- ochekonomiminister få ställa följande fråga: Vadavser statsrådet att göra för all förhindra den skatteflykt som uppstår genomutnyttjande av s. k. föriustavdrag, exempelvis i samband med siatenspreliminära avtal med ? 1978/79:377av () till bostadsministern om stärkande av bostadsrätlsköparesrättsliga ställning: Enligt bostadsrätlslagen skall ekonomisk planutarbetas och granskas av särskilt utsedda s. k. intygsgivare inför upplåtelseav bosladsräller. a. massmedia har det i åtminstone etl fall - iSollentuna - kunnat konstateras all stora brisler i ekonomiska planer medförtkraftiga höjningar av månadsavgifter. För det aktuella området har annonseratsyiteriigare en höjning av avgifter med eller en fördubbling avinsatser. Detta exempel påvisar den stora ekonomiska otrygghet som kan drabbaköpare av bostadsrätt Orsakerna är flera. Den ekonomiska planens rättsverkan äroklar. Enligl gällande lag accepierasatt den som utför granskningen också ärknuten till det byggnadsföretag som bildar förening och utarbetar denekonomiska planen. Anser statsrådet atl denbeskrivna situationen för bostadsrättsinnehavare överensstämmer medregeringens allmänna syn på konsumenternas ställning vid köp av bostadsrätter? Är statsrådet beredd atl genomt. ex. tilläggsdirektiv till den tillsattabostadsrUllSutrcdningcn initiera förslag till iindringar i bostadsrättslagen isyfte all stärka bostadsrlittsförviirvares rättsliga stiillning? § 10 Kammaren åtskildes .