prot · G209132 · 1978-12-31 00:00:00 — förbällras genom elt effekiivare lillvaralagande av skogsråvaran slår också Skoaslndusirin '°'''"'' °" exempel kanjag nämna ell lolall ulnyltjande av del trädet dels förframslällning av produkter av olika förädlingsgrader, dels förenergiframslällning. Isin belänkande framhåller också ulskoltel alt del är synnerligen viktigt attsåväl samhället som skogsinduslrin satsar ökade resurser på forskning ochutveckling. Vi behöver delta för att kunna hävda oss på den internationellamarknaden Hur lövvirkel skall användas är inle ell produkilekniskt problem ulanmera en marknadsfråga. Utskollel har inle funnii skäl alt göra något särskiltultalande lill regeringen i della ärende och avstyrker motionsyrkandena pådella område. Delsamma gäller beträffande tillvaratagandet av skogsavfallet,som redan är föremål för stödåtgärder och ulredningar. GustavLorenlzon har här argumenieral för ivä molioner som gäller tillvaratagandet avsjunklimmer och de fiberberg som finns i anslutning lill massafabrikerna. Jaglycker all den redogörelse som han lämnade vittnade om att han pä ellförtjänstfullt säll har salt sig in i de problem som är förknippade med detla.Han torde då också redan veta au det pågår försök alt la upp sjunklimmer fränälvboiinar inie bara i och i ulan också i övrigaNorrlandsälvar, där del finns sjunklimmerkvanliieler som är värda att ta tillvara. Jaghåller med om att del är viktigl alt la till vara sjunklimretbåde ur försörjnings- och ur miljösynpunkt Men som utskollel har framhållit ärdenna fräga redan föremål för uppmärksamhet. Bakgrunden lill detla påpekande ärdel slora praktiska försöksprojekt beiräffande upptagning av virket och denprövning av de räiisliga föruisäuningarna härför som pågår. Delsamma gällerockså de s. k. fiberberg som samlals i vallendragen i ansluining lillmassafabrikerna. Därför har utskottet sagt all vad som skall göras redan är gjortäven på delta område. Fråganhur vi bälire skall kunna uinyiija relurpapperel har lagits upp i moiionerna389 och 892. Tyvärr har insamlingskosinaderna blivit en broms på användningenav relurpapper, men sysslar bl. Svenska träforsknings-insiilulel medmöjlighelerna all få fram bälire och effekiivare metoder all användareliirfiber. Någon ylleriigare uiredning i frågan om användningen av relurfiberär därför inie påkallad. Av de ärenden sombehandlas i uiskoilsbetänkandei återstår slulligen frågorna om inrättandet av en iräleknisk ulvecklingsenhel i och att rädda produklion och sysselsättning vid AB i Klemensnäs. I vad gäller den irälekniska ulvecklingsenhelen finns ell utredningsförslag om au en sådan skall förläggas lill . av motiven för förslaget är alt och är ell av landets starkaste fästen dä detgäller en utvecklad träindustri, med en stark betoning pä mindre och medelstora 160 företag. Lämplig struktur för och behov av en sådanenhet finns i denna region, där näringslivellill beiydande del är byggt på skogsinduslrin och förädlingen av dess råvara.Tanken pä en iräforskningsenhet har en lång historia bakom sig iSkellefteområdei och framfördes redan på 1950-ialei som ett krav från indusirini området Om man någonsin kan lala om upphovsrätten till ett projekt, liggerden i delta fall i Skellefteområdei. Delfinns också en annan koppling lill en utvecklings- och forskningsenhet förträindustrin, nämligen lill utbildningen inom samma område. Till ärredan lokaliserad en utbildning i träteknik inom YTH, dvs. den yrkeslekniskahögskolan, och sedan gammall finns förslag och löften på olika poliiiska nivåerom en högre leknisk utbildning i iräleknik lokaliserad lill . Vii förutsätter forlfarande au de löftena infrias, och då skulleockså en forskningsenhet inordnas i utbildningen på ett nalurligi säll. RolandBrännslrörh har frågat mig varför jag inle har lagl fram något konkrei förslagbeiräffande utbildningen i . Den frågan har inte legal på mitt bordutan har beretls inom andra inslanser. Detta gäller för både uiredningen ochförslagsverksamheten. SomjagsadeförulsätlerviiVästerbotten fortfarande-del villjag verkligen framhålla -all de löftenainfrias, och då inordnas pä ell nalurligi säll också en forskningsenhei iutbildningen. Utredningsförslagetom en iräleknisk ulvecklingsenhet är remissbe-handlat, och utvärderingenpågår jusl . Därför kan också Jag, liksom ulskoltel i övrigt, godta allärendei behandlas i ell senare sammanhang, men Jag ville med detta anförandemarkera mitt personliga ställningstagande. Slutligenhar vi den del av ulskoUsbelänkandel som behandlar ett utvecklingsprojektrörande lorrformade skivor vid AB i Klemensnäs. Iulredningsbelänkandei Träfiberskiveindusirin - förslag lill framlida struktur -uttalas önskemål om att ett nytt och mera livskraftigt projekl skall komma tillstånd i Klemensnäs. Jag vill ge förelagledningen i AB en elogeför del arbeie som den utfört Del projekl som man har tagit fram ligger i linjemed den omstrukturering av boardinduslrin som uiredningen föreslagil. Förelagethar utarbetat en investeringsplan och begärt lokaliseringsstöd, och dennabegäran är under beredning i . Vad belräffar marknadsbildenhar fått ell kraftigt slöd för sin nya produkt på PöyryIngenjörsbyrå, som betraktas som ell av väridens främsta konsullföreiag inomskogsinduslrin, gett projekiei sitt fulla stöd. Utskottethar gjort några viktiga markeringar i denna fråga. Den ena markeringen är attdet är viktigt att vidareutveckla träfiberindustrin i och all projekieiär särskill inlressanl då del gäller en hell ny produkt, som inte inkräktar pämarknaden för övriga boardföreiag i . Del finns också råvara för dennaproduktion. Medhänsyn lill sysselsäliningssiituationen i Skellefteregionensäger utskottet också att det är angeläget med ett snart besked då det gällerföretagets ansökan om lokaliseringsstöd. Avslutningsvis yrkar jag avslag på motionen 808, yrkandet 1 (avserlövvirke), molionen 543, yrkandel 2 (avser skogsavfall), molionen 285 11 protokoll 1978779:131)-132 Nr 132 (avser sjunklimmer), molionen 233 (avser fiberavfall), molionen 389(avser Onsdagenden reiurpapper) och molionen 1006. 25 inril 1979 Jagyrkar också au med anledning av motionen 2001 beträffande vissträfiberproduklion i som sin mening ger regeringen till känna vad ulskotlel anfört. 1sistnämnda ärende är det min starka personliga förhoppning all del skall gå allröja undan de kvarvarande hindren för en ny boardproduktion i ochalt de anslällda vid förelaget får behålla sina jobb. GUSTAVLORENTZON (vpk): Jag lackar naturligtvis för de vackra orden och förerkännandet au jag har satt mig in i frågan. Det är bara det att jag inte kanreiurnera det erkännandet lill utskottet, för hade utskoltsledamöterna ochUlskotlel som sådant satt sig in i frågan skulle ulskotlel när det gälleravslagsyrkandena aldrig ha behandlal motionerna på detta säll. Då hade manexempelvis inle hänvisat till utredningsgruppen Skog 80 och menat alt den harhand om denna fräga. Och all virkesbärgningen vid kusten skulle vara denavgörande saken har vi aldrig talat om. Detär möjligl att del i andra vattendrag i pågår försök med all bärgasjunklimmer. Men jag har i varje fall ingen som helsl uppgift om att mananvänder de moderna meloderna, som detta lilla företag som Jag har refereratlill använder sig av - ell vertikalt arbetande ekolod kompletterat med etlekolod som mäter horisontalt. På det sättet kan man avgöra hur stor mängdstockar som ligger i de olika områdena. I ärdel ännu inte hellkartlagt. Vad som behövs i del här fallet är ylleriigare kapilal. Därför har virest frågan om att till huvudman få antingen AMS eller någol av Statsföretagunderordnade förelag. Nuär del stopp för jobben i . Men det gäller Ju att fortsätta dessaarbeten i andra vattendrag och älvar, inte bara i Norriand - del finns andraområden, exempelvis . Överallt har del funnils sågverk ochcellulosafabriker. virke ärju alldeles utmärkt. Somjag lidigare framhöllbehöver del inte ens gå till cellulosaindustrin, ulan del kan användas sombränsle - oljan är dyr - och del sägs av dem som är specialisler på området austora stockar t. o. m. är ell utmärkt malerial för svensk möbelindustri. Dethar inte varil någon hemlighet, vare sig för Kramforsgruppen eller för Skog 80, all banbrytande experiment har förekommil i och all den metod som har använts är till fyllest Men varken Kramforsgruppen eller Grupp 80, som näringsulskoltel lalarom, harju fått stjärten ur vagnen- och det kan man inle heller begära. Ändå gäller det all skapa arbete ål en av arbetslöshet tyngd bygd. Det vore en fråga för samtliga Norriandslän -och del borde del vara även för de ledamöter i näringsulskollel som är från Norriand - all slå vakl om sysselsäUningen. Här finns del uppslag, här finns del projekt, för all citera arbetsmarknadsministern, när han efterlyste uppslag i månda gens inierpellationsdebait Då skall vi ställa pengar lill förfogande, menade han, och då skall del bli ordning på torpet 162 I det fall som jag lalar om gäller detarbetstillfällen som kan klassas som meningsfyllda arbeten.Inte alltid gäller della de många beredskapsarbeten som ställs lillnorrlänningarnas förfogande. Låt mig, herr talman, nämna endasl ett exempel pädella. Det kunde dock mångfaldigas. Viden av mina resor i iräffade Jag ell arbetslag som var Sysselsattmed vägarbete. Del är vinter och kallt, termometern visar . Vidsidan av vägen staren fabriksny men översnöad grävmaskin. Den beräknas hakostat , men på order av AMS får den inte användas. Men någraav beredskapsarbelarna på vägen var sysselsatta med an med spell söka komma älIjälen, medan andra skonade snö. Dessa beredskapsarbelare, som pä grund avarbelslöshel hade hamnal hos AMS. kunde inte förslå varför de i den slarkakylan skulle behöva hälla på med della meningslösa arbele. Del verkar ocksåpsykiskt nedbrytande på människor all vela all del arbete de häller på med ickeär meningsfyllt. Beredskapsarbelarna var placerade där därför all de blivit utslagnafrån arbetsmarknaden. Vadvi föreslär i våra molioner ärju meningsfullt arbele. Här läggs del ut miljoneroch åter miljoner på förelag som inle pä långl när har den här bärkraftenföretagsekonomiskt och samhällsekonomiskt, men ändå släller näringsulskollelsnorriändska ledamöter sig kallsinniga till en fråga som denna. Delta förvånarmig storligen. säger all han forlfarande hyser förhoppningar om attSkellefteå skall kunna fä den här ulbildningsbilen. Den uppfattningen har hanbaseral på all utvecklingsenheten fortfarande sä all säga står öppen förSkellefteås del. Jag hoppas all får rätt i sin förhoppning alldella är möjligl, men Jag mäsle säga all jag är mera pessimistisk än han närdet gäller jusl utbildningsbilen. Sanningenär ändock den all regeringsförslaget innebär all del är som utpekas somutbildningsort och all det är som skall ha huvudansvaret förutbildningen.Del innebärju all man först efter yltersl välvillig behandling från Luleåhorisoni kan ha några förhoppningar om all någon del av utbildningen skullehamna i . Sä till vida ligger egenlligen del här ärendei sämre tillän någonsin lidigare efter del att folkpartiregeringen har lagl fram sittförslag om hur dessa resurser skall placeras. RUNEÅNGSTRÖM (fp): Jag tycker inle alt och jag behöver replikeravarandra myckel mer i den här frågan. vet alldeles säkertviddelhär laget all jag arbelar med alla de politiska medel som jag hartillgängliga för att både utbildningen och ulvecklingsenhelen skall komma tillSkellefteå. Det kommer jag all fortsätla med ända tills ell beslul är fattat idet här ärendet. Närdel gäller virkesbärgningen, som lalar om. har utskottethänvisat lill virkesbärgningen vid kusten. Då avser inte utskollel drivved ochvirke, som hade uppfattal del, utan utskottet menar lagringen avsjunkvirke vid kustindustrierna. Nr 132 tionenav sjunklimmer finns just vid dessa kuslinduslriet Onsd'tsen den_ '' försöksverksamhet som pågår i delta sammanhangsyftar bl. a. lill all 25 anril 1979 ' ''" ''' sjunklimmer på ell ekonomisklrikligl säll, även där lagringen av sjunklimmer inte är så slarkl koncenlrerad. Någonrikligl bra melod för alt Sko2sindusirin '''"'' '" '" "" """ '" kommil fram lill. Delgår rätt bra all la upp sjunkvirke med någorlundalönsamhet i de områden där lagringen är slarkl koncenlrerad. Där harju ocksåarbetena påbörjats. gäller del all även kunna la det virke som ligger meraspritt längs älvbotlen. Del är, som Jag betonade lidigare, vikiigi urmiljösynpunkt och naluriiglvis också ur försörjningssy npunki. Jagär lika intresserad som av all slå vakl om sysselsättningen.Också jag tyckerall del härarbelei är meningsfullt när dessa metoder är utvecklade.Jag delar uppfaltning att denna verksamhei skall kunnaintensifieras mer än vad som har skell hillills. Vi får väl avvakta och se vadresultatet kommer att bli. GUSTAVLORENTZON (vpk): Ulskollets talesman blir alll underiigare i sinframställningskonst -det måste Jag säga - för all komma ifrån en skrivning somutskollel har gjort och som är mer än lokig. Hansäger alt med virkesbärgning vid kusten menas lagrat virke som ligger påsjöbollen, och detla sjunklimmer är framför alll koncentrerat till kusten. är Ju inle alls på del sället Jag har här berättat hur del ser ul iÅngermanälven, den älv som har haft de största transporterna ända sedan1700-talet. Del är inte alls fråga om någon kust. Vad är del för människor somsiller i della utskott, som har fått allting om bakfoten? För det måste ni juha fåll, när ni går upp och försvarar denna skrivning och säger att den störsladelen av det sjunkna timret ligger vid kusten. Del är inle alls så. bor herrÅngsiröm i , och del ärju ingel kustområde. Vad menar medkusten får han förklara för kammaren, för det är nog ingen som begriper det. Förall det skall vara företagsekonomiskt lönsamt all bärga virket skall della varakoncentrerat Men del varju del jag talade om i milt anförande. Man har medmoderna meioder kommil dithän all man kan ta fram dessa stora områden. Jag kanlala om för att vid Sandslåns skiljeställe är berget av timmersom samlals där älta meter högt. Del visar den kartläggning somgjorls. Däsäger : När meloderna är utvecklade skall vi sätta i gång. Jagvill påstå alt meloderna är utvecklade. Det är bara all satsa etl visslkapilal, skaffa en huvudman från någol av de Statsföretag underställdaföretagen sä skapas det arbetstillfällen. Här finns resurserna, projekten,idéerna, som arbetsmarknadsministern efteriyste . Jagmåste säga - och jag skall sluta med del - all jag finner del myckel underligtall och ni övriga frän som är med i näringsutskoiietverkligen har skrivit på del sättet ni gjorl och avstyrkt en 164 moiion som lar upp fråganom idéer för alt skapa sysselsättning äl dessa Nr 132 yS''- den Jag kan hålla med om allvi i och för sig inle Skogsindustrin behöver föra den här debatten särskillmyckel längre här i kammaren. Jag skall inle heller ifrågasälla all göra vad som är möjligl för iden här frågan, menJag vill ändå peka på ell par saker som jag lycker kunde ha hanterats pä ellannal och positivare säll. får själv bedöma om kriliken rikiasmot honom eller folkpartiregeringen. Utvecklingsenhetenär en viktig bil och utgör enligl min mening den första vikliga byggstenen imöjlighelen all få den trätekniska utbildningen lill . Sä lill vidamenar jag all det i uppdrag låg möjligheler all snabbt kommafram lill någoniing som skulle ha lagt den första grundstenen. Regeringsförslaget,som finns inskrivet i handlingar, pekar pä som utbildningsortJag menar därför all möjligheteratt fä den irälekniskautbildningen ligger sämre till än någonsin lidigare, och del dess värre genomregeringsförslaget RUNEÅNGSTRÖM (fp): Jag har lagt fram ell uiredningsförslag. Det har remissbehandlals ochär nu under behandling i . Vi har att avvakta och se vadbesluiei blir. Närdel gäller harjag varil så välvillig som en ulskoltsta-lesmanbara kan vara mot en moiionär som har fåll molionen avvisad. Jag har hänvisatlill all del pågår ett utvecklingsarbete på del här området och att ävenulskotlel har intentioner i samma rikining som . Men herrLorentzon blir alll grälsjukare ju längre kvällen lider och söker strid medmärkning av ord. Jag lycker alt den posiliva inställning jag deklarerat lillherr Lorentzons projekt i molionen vore någoniing all ta vara på. Sä småningom,när man fåll meioder som fungerar, kommer de här arbetena i gång. GUSTAVLORENTZON (vpk): säger au han varil sä välvillig som del varil möjligt närdel gäller en moiionär som latl sin motion avstyrkt Jag har framför allt i minaanföranden vänt mig mot näringsulskollels yttrande. Del sedansagt här har blivit mer underiigi varje gång han begärt ordel. Jag vel inte omman kan betrakta del som välvillighet. har en posiiivinställning. Ja, del går an all deklarera här. Det måste in i protokollet, föratt man skall kunna referera till vad man harsagt i när man är ute pämöten i och Norriandskommunerna och när man med tanke på valelskall visa alt man vill skapa arbetstillfällen. Då vill man inle gärna citeravad som står i näringsulskottets belänkande - hellre protokollet frän den ochden dagen, för det kan ju inte väljarna kontrollera. AUdessa frågor kommer all lösas är jag hell på det klara med. De kommer all lösassnabbare ju starkare opinionen blir i , i , iVästernorrland, i och . För del är rosenrasande all del finnssä mänga möjligheter lill arbetstillfällen som inle utnyttjas, sä mycket råvarasom inte tas lill vara och all miljön i våra sjöar och vattendrag, t. o. m.havet, skall förstöras, därför att del inte vidtas några som helst ålgärder. Jagförslär myckel väl att del förslag vi har ställt avstyrks av näringsulskolleloch kommer att avslås av . Det kan mycket väl om någon lid komma igensom ett förslag i en proposilion. Del brukar Ju gä den vägen. Nogkorrimer frågorna all lösas - pä den punkten är vi överens, . Menskall del gä snabbi fär vara med och skapa opinion ule i länenföratt regeringen skall skaffa fram de pengar som erfordras för att dessaförelag skall kunna sälta i gång snabbt. Dei tåren hel del tid innankartläggningen är klar, även om vi har moderna medel till värt förfogande. Överiäggningen var härmedslutad. Mom.I a och b Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslälll. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels molionen nr 285 av GustavLorentzon m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeJa besvarad. Propositionergavspå bifall lill dels utskottets hemslällan, dels molionen nr 233 av GustavLorenlzon m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskollels hemslällan i betänkandet nr34 mom. I d röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen nr 233 av Vidomröstning genom upprensning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkningverkställdes voiering med omrösiningsapparat Denna omröslning gav följanderesultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslälll 1978/79:35 med anledning av propositionen1978/79:155 om överiåtelse av viss staten tillhörig fasl egendom 1978/79:29 med anledning av propositionen1978/79:100 i vad avser vissa anslag lill räddningstjänst m. m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemslälll. §3 En allmän folk- och bostadsräkning Föredrogs flnansutskollets belänkande 1978/79:29med anledning av proposilionen 1978/79:128 om en allmän folk- ochbostadsräkning , m. m., jämle motion. I propositionen 1978/79:128 hade regeringen(ekonomidepartementet) efter föredragning av budgel- och ekonomiministernIngemar Mundebo föreslagit all delsanta i proposilionen framlagda förslag till lag om allmän folk- och bostadsräkningår 1980, delspå driftbudgeten under sjunde huvudtiteln för /80 anvisa 1. lill Folk- och bostadsräkning1980 eU förslagsanslag av , 2. lill Folk- och bostadsräkning 1980:Uppdragsverksamhet etl förslagsanslag av . Beiräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I proposilionenföresläs alt en ny allmän folk- och bostadsräkning (FoB) genomförs under år 1980.Undersökningen är begränsad i förhållande till 1975 En nyhet är altbosladsdala föreläs inhämtade i samband med alt uppgifter under höslen1980 las in till allmänna fastighetstaxering. Nr 132 Uppgifter om hushällens sloriek och sammansättning las in via enblankett Onsd-ieen den tillallmänheten. På blanketten lämnas också uppgifterom sysselsättning och 25 a iril 1979 arbetsplats.Arbetet med FoB leds av (), ' somför ändamålet föresläs fä ett anslag av 11,3 milj. kr. Fn allmän folk- "'''""Jdgetår. Statens sammanlagda koslnader för undersökningen beräk- och bostadsräkning " Preliminärt uppgå lill ca 57 milj. kr. år IQSO ' propositionen framhålls att SCB avses fä vissa ulredningsuppdrag som syftar lill all i framliden genomföra folk- och bosladsräkningar ulan insamling av uppgiftervia blankett till allmänheten." I detla sammanhang hade behandlals molionen1978/79:2363 av m. fl. (s), vari hemslällls all riksdagenskulle 1. beslula all uppgift om yrkeskulle ingå folk- och bostadsräkning, 2. ge regeringen till känna vadsom i övrigt anförts i motionen. 1. alt med anledning avpropositionen 1978/79:128 och molionen 1978/79:2363 skulle anta vidpropositionen fogat förslag till lag om allmän folk- och bostadsräkning år 1980med den ändringen all 4 § skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, innebärandeall uppgift om yrke skulle las med folk- och bostadsräkning, 2. att med bifall lillproposilionen pä driftbudgeten under sjunde huvudtiteln för budgelårel 1979/80anvisade a. lillFolk- och bostadsräkning 1980 ell förslagsanslag av 11 300 000 kt, b. lillFolk- och bostadsräkning 1980: Uppdragsverksamhet ell förslags anslag av . Reservalion hade avgivils av Knul ()och () som all utskottet under 1 bort hemställa allriksdagen med bifall lill propositionen 1978/79:128 och med avslag på motionen1978/79:2363 skulle anta vid proposilionen fogat förslag lill lag om allmänfolk- och bostadsräkning är 1980. KNUTWACHTMEISTER (m): Det måste betraktas som egendomligt all folkpartirepresen-tanierna ifinansutskottet gäll emol sin egen regering i beiänkandei nr 29 och yrkatbifall lill den socialdemokratiska motionen, innebärande att även uppgifter omyrke skall samlas in vid nästa års folk- och bostadsräkning. Enligl min uppfaltningärdel desto mer besynnerligt som del finns starka skäl som lalar mot ett bifalllill motionen i fråga. Folk-och bosiadsuiredningen har påtalat att kvaliteisundersökningar i samband med de senaste folk- och bostadsräkningarna visal att statistik över yrke har varit behäftad med ganska slora fel. Dessa har huvudsakligen berott 168 på att uppgiftslämnarna inle har lämnaltillräckligt preciserade uppgifter. Osäkerhetenökar också därför all arbetslivets utveckling särskilt under de tvä senasledecennierna har medfört all en och samma yrkesutövare ofta fött förändradearbetsuppgifter. Även rotationen mellan olika arbetsuppgifter har ökal liksomövergången frän rutiner lill mer övervakande uppgifter, som har följti automationens spår. Vidare har benämningen pä yrken gjortsmindre beskrivande än lidigare, vilket hargjort del svårare all la preciseradeuppgifter från allmänheten. Delkan tilläggas att nästa års folk- och bostadsräkning troligen blir den sista,där erforderliga uppgifter insamlas med hjälp av en omfattande medverkan fränallmänheten. I propositionen föreslås SCB få i uppdrag all utreda möjligheternaalt på andra sätt la fram erforderiig statistik över yrken. Det finns alltsåmänga tekniska och praktiska skäl, som gör att värdel av insamlingen av yrkesuppgifter blir icke obetydligtmindre än vad man från början vänlal. Detfinns ylleriigare etl skäl för finansutskottet alt följa propositionen, nämligenkosinaderna. Dessa har beräknats till ca 12 milj. kr., varav 9 skulle falla påslalen och 3 på kommunerna.