prot · G20947 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:47 §1 Jusierades protokollet för . 0/77 ett svenskt stöd för del iranska folkel §2 Om ett svenskt stöd för det iranska folket UtrikesministernHANS erhöll ordet för atl besvara (vpk) den 8 novemberanmälda fråga, 1978/79:104, och anförde: har frågat mig vilka initiativ regeringen avser all tatill stöd för det iranska folkets kamp för demokratiska fri- och rättigheter. Förhållandenai har under del senasle årel tilldragit sig stor internationelluppmärksamhel. Spänningarna i del iranska samhället har lett lill utbreddaoroligheter, omfallande skadegörelse och våldsingripanden i stora delar avlandet. Särskill sammandrabbningarna i och andra Slörre städer, därmänniskor skjutits lill döds, har upprört den svenska liksom deninternationella opinionen. Den militärregering som tilltrält har skärplundantagstillståndet, politiker och journalister har arresterats och massmediahar berövats sina arbetsmöjligheter. Denrörelse som kommii i gång i del iranska samhället är ett resullat av alt deliranska folket på bred fronl gett uttryck åt sin önskan om förändringar. Dettahar på många håll väckt förhoppningar om ell friare samhälle. Del iranskafolkets krav på demokrati har vårt självklara stöd. De löften som getts om friaval måste infrias. Övergrepp och brutalitet mol människor måsle upphöra. Demedborgerliga fri- och rättigheterna måste respekteras. Den senaste tidenshändelser får inte av de styrande tas till förevändning atl bryla en ulvecklingmot ett friare samhällssystem. Vi för emellertid ej heller bortse från atlkraven på poliliska och sociala förändringar kommer från vin skildagrupperingar, varav vissa har värderingar som skiljer sig väsentligt från dedemokratiska värderingar som är allmänt omfattade i . Del är angelägetalt den utveckling som kommit igång inte tåren vändning som leder till nyaformer av ofrihet och sociala orättvisor. Kampenför ett bättre samhälle i kan bara föras av det iranska folkel självt. Detär en uppgift som ingen annan kan överta. Vad vi i dagens läge kan göra är attge vår mening till känna. BERTILMÅBRINK (vpk): Jag tackarutrikesministern för svarei. Jagäristort sett nöjd med svarei, och del var verkligen alt man fick ettklart besked om var regeringen står i denna fråga. Jag hade frågan uppe underden borgerliga trepartiregeringens tid , men då kunde jag inte fö Omett svenskl slöd för det iranska folket något som helst svar.Därför kan jag kosta pä mig att säga atl detta svar är konkret. Jaglycker ändå att del finns några pekpinnar i svarei. Jag är överens medutrikesministern i fråga om del sista stycket, nämligen all del naturiigtvis ärdet iranska folket självt som skall avgöra kampen och förändringarna i Iran.Men före del sägs all del finns grupperingar som kanske inle har sammadeinokraliska sinnelag som vi har i värt land och atl dei kan vara fara för glider in i en annan ofrihet. Men är man ändå inte, trots de skildagrupperingarna, överens om en sak -att få bort den brutala militärdiktaturen iIran? har man enat sig om. Helakampen i handlar om atl få bort diktaturen för alt kunna åstadkommaallmänna, fria val och för all återinföra de demokratiska fri- ochrättigheterna. Utrikesministern tror väl inte att de som sitter vid makten skulle åstadkomma det? Hela den samlade opinionen, som omfattar en stor delav del iranska folkel, säger alt en förutsällning för att kunna återinförademokratiska fri- och rättigheter, allmänna fria val osv. är alt man fär bortmilitärdiktaturen. Jag hoppas atl också ulrikesminislern och jag är överens omdet. Jag vill sluta med attställa ett par frågor. Tänkerutrikesministern ytterligare föra fram till de iranska myndigheterna hurSverige ser på de våldsdåd som regimen i nu bedriver? TänkerSverige agera i FN i denna fråga? Jag känner inte lill om redan hargjort det, men i så fall vill jag fråga om avser att ytterligare engång la upp frågan för all skapa en internationell opinion. Jag tror nämligenatt detta skulle vara ytterst värdefullt för det iranska folket. En internationellopinion och elt tryck frän den sida skulle utan tvivelunderlätta det iranska folkels kamp för att fä bort militärdiktaturen. Som jag sade i mitt svar pä fråga är del självfalletregeringens önskan att demokratin skall återupprättas i och all mänskligarättigheter skall komma all respekierasdär. Till della fogade jag enförhoppning om atl den utveckling som kommit i gång inte skall ta en vändning ien annan riklning, och jag pekade därvid på att den siarka opinion som gör siggällande mol den nu sittande regimen beslår av skilda grupper som enas i sinopinion. hör de kommunisliska grupperna som står för ett totalitärtsamhälle och elt system som säkerligen är främmande för våra demokratiskavärderingar. Dit hör också den nationella fronten som förenar en rad olikagrupper med ganska diffusa målsättningar och som stöds av religiösa grupper, avvilka åtminstone vikliga delar också slår för en politik som ingalundaöverensstämmer med våra värderingar. Detaren sak alt störta en regim, men man måste också, , fråga sig vadsom kommer efter denna regim -det är inte alldeles likgiltigt. En del av dereligiösa grupperna slår för könssegregering i skolor. De vill ha elt stopp förlandreform och kvinnors emancipation, och de kräver elt legislalivi veto för religiöst ledarskap. Detta är värderingar som är oss mycket främmande. Menherr Måbrink och jag är som sagt eniga i så måtto alt vi hoppas altulvecklingen i skall leda till ett demokratiskt samhälle där mänskligarättigheter fullt ut respekteras. BERTILMÅBRINK (vpk); Jag tillbakavisar utrikesministerns påstående att det kommunistiskapartiet i skulle stå för något totalitärt syslem. Del är inle alls på delsällel. Vad del i såväl som i och i andralidigare diktaturländer slåss för är bevarandet av demokratin och en ulvecklingav den. Delta är en orättvis beskyllning, för det är inte på del sällel, ochutrikesministerns påstående är därför ell skamgrepp. Det finns myckel klarabevis för vad kommunisterna i diklaluriänder slåss för liksom för vad de slåssför när de skakal av sig diktaturen. Jag kan ta kommunisterna i som eltexempel på del, och jag kan också nämna kommunisterna i . Jagifrågasätter om de religiösa grupperna i har den uppfattning somutrikesministern ville göra gällande när det gäller synen pä kvinnan osv. Delär dessulom ett faktum att den nuvarande diktaturregimen har en oerhörtreaktionär och brutal syn på kvinnans ställning. Utrikesministerns påslåendenär del gäller de religiösa gruppernas syn på kvinnan trorjag är ett resultatav all inlernationella massmedia försöker utpeka dessa grupper som oerhörtreaktionära. Men det finns också intervjuer med de religiösa ledare somföreträder de dominerande grupperna, och de lillbakavisar besläml delta ochmenar all kvinnan skall ha jämlikhet och atl hon skall ha samma ställning sommannen i det samhälle som man vill skapa i efter diktaturen. Omde chilenska flyktingarnas situation Del är bara pä en punkl som jag vill replikera och delgäller del kommunisliska systemet. För de flesta kommunister, jag vill inlesäga alla, betyder ordet demokrati någonting annat än för oss andra. Jag skullevilja fråga , om han känner lill någon stat som har införtetlkommunistiskt system och som haren demokrati iden meningsom vi lägger i ordet. Överläggningenvar härmed slulad. § 3 Om dechilenska flyktingarnas situation UtrikesministernHANS erhöll ordet för alt besvara (vpk) den 16 novemberanmälda fråga, 1978/79:144, och anförde; har frågal mig vad jag ämnar göra för all bereda flerachilenare i möjlighel alt finna en i samt atl iinlernationella sammanhang aktualisera frågan om chilenska flyktingarssituation. 0/7?de chilenska Jlyktingarnas situation Politiskförföljelse förekommer i flera latinamerikanska länder. Många flyktingar harsökl sig lill Argenlina, där de emellertid lever under mycket svåraförhållanden. Detla gäller inle minst de mänga flyktingarna från , Sverigehar tagil emol sammanlagt 7 500 flyktingar från olika länder iLatinamerika, däribland ca 4 400 chilenare. mottagande av flyktingar skerinom gällande flykiingkvoter. har ca 560 chilenare mottagits frånArgentina, varav ca 400 under de två senasle åren. Årets kvot har ännu inlefulll utnyttjats. Ytteriigare ell anial flyktingar i , däriblandchilenare, kommer därför att kunna beredas i . Jag vill dockunderstryka all det finns slora behov av insatser för fiyktingar även frånandra länder än och atl det därför måste ske en noggrann avvägning vidutnyttjandet av fiykiingkvolen. Sverigelämnar dessulom humanitärt bisiånd till det stora antal flyktingar som finnskvar i . Innevarande budgetår ger vi 21 milj. kr. i form av bl. a.social, juridisk och medicinsk hjälp, som förmedlas av olikafrivilligorganisalioner. Fråganom de mänskliga rättigheterna i kommer även upp till behandling vidFörenta nationernas generalförsamling. Regeringen kommer där - liksom i andrainlernationella sammanhang - all fortsätta alt verka för alt respekten för demänskliga fri- och rättigheterna återställs i . (vpk); Jag tackaräven för det här svarei. Jagvet ju alt och den gör mycket för flyktingar frånLatinamerika och dä främsi för flyktingar från . Anledningentill atl jag har lagil upp del här problemet är alt tiotusentals chilenaretvingades fly undan mililänuntan efter militärkuppen . Del känner vi allalill, Många hamnade i bl. a. Argenlina, varifrån de sedan försöker åka vidaretill eu iredje land. Nuhar många chilenare fastnat i . Vi vet au lägel i harskärpts och all del förekommer kidnappningar. Inle minst de chilenskaflyktingarna utsätts för della. Dessutom är dessa mer eller mindre i avsaknadav arbete och människovärdiga bostäder. Trycket mot de chilenska flyktingarna iArgenlina harockså ökal underden senasle liden, repressionen har blivithårdare. Det gäller dä specielll för de chilenska flyktingar som befinner sig iMendozaområdet. Orsakernalill all man har skärpl delta tryck är två. Den första är gränskonflikternamellan och Argenlina, den andra är del s. k. dekret 1483, som utfärdadesi Argenlina är 1976. I della föreskrivs all för atl en chilensk flykting skallfö förnyat visum måste vederbörande redogöra för sina politiska aktiviteter iChile. Detta dekret har militärjunian i Argenlina nu böriat tillämpa myckel systematiskt. Medlanke på den osäkra situationen i Argenlina för de chilenska flyktingarna vågarmånga av dessa inte redogöra för sin anknytning lill folkfronten och föruppdrag som de hade under Allendetiden. kana andra sidan medföraalt de förpassas ur landei, och i regel hamnar de då återigen i , Delhar blivit en desperat siluation för många av dessa flyktingar, och detärdärför nödvändigl all agerar något mera aktivt. Det lar myckel lång lidinnan del lämnas någoi besked till de flyktingar som kommii frän Mendozalill . De upphäller sig där på hotell och försöker atl genom densvenska ambassaden fö inresevisum lill . Del är specielll en grupp på 21personer som kommit från och som är aktuell. Gruppen befinner sig sedannästan en månad i . Del är vikligl alt ökar sin aktivitet,eftersom dessa personer såvitt jag förstår befinner sig i en oerhört pressadsituation. De borde fö komma i väg lill - del finns fortfarande utrymmeinom kvoten. 0/7?de chilenska flyktingarnas situation Jag är ense med om all situationen för de chilenskaflyktingarna i Argenlina är svår. Jag tror mig dock kunna påstå alt vi påsvenskt håll för en oerhört liberal flyktingpolitik. Jag nämnde siffrorna överhur många chilenska flyktingar som vi har tagil emol i och som ärvälkomna i värt land. Del finns också mänga chilenska flyktingar som harbeviljats uppehållstillstånd i . Jag tror att har rätt ialt många inle vägar ange skälen lill alt de lämnade . Vi prövar därföralla ansökningar om asyl i för sådana flyktingar. Mensjälvfallel måsle alla sådana ansökningar - i dessa fall liksom i andra-bedömas individuellt, varje enskill fall för sig, och man måsle avgöra omtillräckliga skäl för flyklingskap föreligger enligt gällande svensk lag.Enbart det förhållandel alt en person kommer från ger inte aulomalisklrätt lill asyl i . Vadgäller gruppen om 21 chilenare som begav sig från och som vänt sig lillden svenska ambassaden i är, såviu jag kunnal inhämta, så gott somalla inregistrerade flyktingar. Deras ansökningar undersöks dock givetvis ivanlig ordning, och en representant för den svenska ambassaden i Buenos Aireshar begivit sig till för atl på ort och ställe informera sigom flyktingarnas situation. Medlemmarna har fött möjlighet att ansöka omtillslånd alt komma lill , och deras ansökningar handläggs avinvandrarverket i enlighet med gällande regler och praxis. Det finns naturligtvis ändå inle någon anledningalt behandla dessa flyktingar mer förmånligt än andra enbari av det skälet atlde har etablerat konlakl med opinionsgrupper i . Det skulle innebära enorättvisa mot andra som söker asyl. Alla asylsökande måsle behandlas på enlikvärdigt säll och i enlighet med de svenska bestämmelserna. (vpk): Jag instämmer i del som senast sades. Jag menar inte all speciellagrupper av flyktingar skall särbehandlas ulan alt alla skall behandlas lika.Kanske är ulrikesminislern bättre informerad än jag, men såviiijag vet 0/77ett svenskt initiativ till förmån för den i dömde svenske medborgarenLaimons Niedre är del ett fakium attrepressionen i har ökat . Självfallet blir då vissapersoner hårdare utsatta. Vi vet att det förekommer ett myckel intimt samarbeiemellan säkerhetspoliserna i Argenlina och i . Självfalletkan vissa människor då vara värre utsatta. Därför menar jag aU man ändå måstetitta särskilt noga på de fallen och försöka rädda vederbörande undanförföljelse. Del tror jag vi kan vara överens om. Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om ett svenskt initiativ till förmån för den i dömde svenskemedborgaren UtrikesministernHANS erhöll ordet för au i ett sammanhang besvara dels Fdip () och i (fp) anmälda frågor,1978/79:106 resp. 114, dels tm) anmäldafråga, 1978/79:116, och anförde: har frågal mig vilka åtgärder jag avser vidla medanledning av att den svenske medborgaren dömts till ett långtfrihetsstraff i . OlleWäsiberg har frågal mig vilka åtgärder svenska myndigheter ämnar vidla medanledning av att den svenske medborgaren i dömts lill lioårs straffarbete för påstålt spioneri. Per-OlofStrindberg har frågat mig om jag anser alt det rättsliga förfarandet motLaimons Niedre motsvarar de uttalanden som generalkonsul i Leningradgjort och, om så ej skulle vara fallet, vilka åtgärder som dä kommer atl vidlasfrän sida. Jag avser att besvara detre frågorna i ell sammanhang. Svenskemedborgaren dömdes av lettiskarådsrepublikens högsta domstol i till fängelse för spioneri. Hanhar förflyttats från fängelset i . Ambassaden i harupprepade gånger hos utrikesministeriet i Moska begärt att fö veta var han nubefinner sig, men inget besked har ännu lämnats. Domenmot Niedre kan inte överklagas i egentlig mening. Däremot finns det för dendömde möjlighet atl göra en framslällning som syftar till en överprövning avdomens lagenlighet. Enligt vad vi erfaril skall Niedre ha inlämnat en sådanframställning till den lettiska högsta domstolen. Närdel gäller rättegången moi Niedre är del inle möjligt för mig att fälla någotomdöme. Rättegången hölls ju bakom stängda dörrar, och ingen svensk tjänstemanfick vara närvarande annat än vid avkunnandet av domen. Vi har inte fött del avdomen och vi saknar också kännedom om vilken bevisning som åberopats motNiedre. Jag vill emellertid framhålla att jag delar den känsla av bestörtningsom kom lill uttryck på många håll vid meddelandet om det längafängelsestraffet. Ambassaden i harhos sovjetiska utrikesministeriet upprepade gånger begärt atl snarasifä del av domen i skriftlig form. Vi har inle fått något definitivt svar. Avvad som meddelats ambassaden under hand har vi förstått att de sovjetiskamyndigheterna anser sig ha vissa juridiska svårigheter atl lämna ut domen. Viväntar nu på ett slutgiltigt besked. Utrikesdepartementetkommeratt inför de sovjetiska myndigheterna peka på de humanitära skäl somtalar för en snar frigivning av Niedre. Vi kommer självfallel att lämna honomall den hjälp vi kan, exempelvis när det gäller atl göra framställningar lillde sovjetiska myndigheterna. Vikommer liksom att begära tillslånd alt besöka Niedre. Sedan domenfallit har vi begärt besökstillstånd. Så länge Niedre var kvar iRiga gjordes detta genom generalkonsulatet i . Därefter har det gjortsgenom ambassaden i Moskava. Den svensk-sovjetiska konsular-konventionen ger ossräll alt avlägga besök kontinuerligt. Vi kommer självfallel också att göra vadvi kan för att Niedre skall fö tillgång till den medicin och denkostförstärkning han behöver och i övrigt lämna honom bistånd i personligaangelägenheter. Omett svenskt initiativ till förmån för den i dömde svenske medborgarenLaimons Niedre Jag tackar utrikesministern för svarei, ett svar som visar att UD nulägger manken lill för atl fö klarhet i Niedreaffören. Domenmot Niedre engagerar fortfarande svenska folkel, och all den fortfarande äraktuell beror på att del finns många dunkla och obesvarade frågor i ärendet. UDhar ännu inte fött någon avskrift av domen. Del är en märklig för alt inle sägaupprörande omständighet. Desvenska myndigheterna har bevisligen uppenbara svårigheter atl fö informationom bevisföringen och sakskälen mot Niedre, vilket understryker Sovjetunionensbrisler som rättsstat. Alllvad den svenska allmänheten har atl ty sig till är uppgifter från ryskanyhetsmedia som ciierar en kommunisttidning i , ingenting annat. Nuhar Niedre förfiyttals, men ryssarna lämnar inget besked om var han finns. Vivet ju inte ännu om Niedre över huvud taget har begått något brott. Enligttidningarna förnekar i varje fall Niedre att han skulle ha gjort sig skyldigtill spioneri. Han säger all han har fotograferat rivningskåkar, väderkvarnar,gamla krogar och "baronernas gravmonument". Somaffären Niedre utvecklat sig kan man i alla fall göra ett parkonstateranden. Vi vet alt sovjeldiklalurens hand vilar tungt över , vivet alt kommuniststaier ogärna diskuterar mänskliga fri- och rättigheter och vivet att vad kommunisterna menar med frihet har en bestämd gräns: den markerasmed höga murar, vakttorn och lagglräd, Där går gränsen. Det verkar, herrtalman, som om vi slår inför ännu en skandalös affär av del slag som dragitomvärldens blickar till det sovjetiska rättsväsendel. Den uppfattningen stårkvar, även om den svenske konsuln i nämnt något om trevligaförsvarsadvokater och rättvisa domar. 4Riksdagens protokoll 1978/79:468 ömett svenskt initiativ till förmån för den i dötnde svenskemedborgaren Fråganhar ytteriigare en dimension. Tusentals exilbalter följer frågan. De vill haklarhet, eftersom del gäller möjligheten för dem all våga besöka sina gamlahemländer. Nuundrar jag, herr utrikesminister: någon möjlighel all komma lill rättamed ryssarnas nonchalans genlemol de svenska intressena i Niedrefallel? Kan viöver huvud taget förvänla oss alt de lägger papperen på bordel? Och ;Har UD några nya grepp all la till för atl sälla press på de ryskamyndigheterna? OLLEWÄSTBERG i (fp): Jag villtacka utrikesministern för svarei. LaimonsNiedre har bott i , och har han varil svenskmedborgare,men han har bevarat intresset försitt forna hemland,det avSovjetmakten ockuperade . Som kulluriniresserad amalörfolograf har hanupprepade gånger besökt , dokumenterat landels förändring, inle minstSovjetstatens framfart mol kyrkor och kristna minnesmärken. Närhan senaste gången besökte arresterades han, och den svenskesjukpensionären dömdes för spioneri lill lio är i straffläger med s. k. hårdregim - enligt många bedömare liktydigt med en dödsdom. Vivet atl de sovjetiska lagarna för spioneri är vaga, med ell slorl utrymme förtolkningar och godtycke. Spionage i är i stor ulslräckning vadmyndigheterna i varie enskilt fall bestämmer är spionage - spionerianklagelseranvänds ju ofta mol dem som protesterar inom landet. Hans rörelsefrihet i var begränsad. Ingenting av del somhittills framkommit ger någon grund för alt hävda alt domen var rimlig. Detlog den svenske konsuln närmare innan han första gängenbesökte Niedre. UD dröjde till efter domen - mer än - med atl talamed ledaren för Niedres resegrupp och med hans moder. Niedre är en immigrant.Han är en flykting från en diktatur. Han har tagits emot i vårt land somflykting. SkulleUD verkligen ha agerat med samma saklmod, skulle den svenske konsuln ha uttalatsig med samma lättfärdighet, om Niedre inle hade varit invandrare, om han hetatAndersson eller eller ? Dethar av den svenske konsuln hävdats - ulan atl den svenske konsuln ens försökifö vara med på rättegången-att Niedre fick en helt just rättegång och alt delvar ett hell korrekt erkännande. säger utrikesministern i sill svar all hanvill framhålla alt han delar den känsla av bestörtning som kommii lill uttryckpä många häll vid meddelandet om det länga fängelsestraffet. Jag konstaterarbara atl de mänga som uttryckt bestörtning inle inkluderar den svenske konsuln. Delär mer än en månad sedan Niedre dömdes lill straffarbete. finnshan i ell sovjetiskt fängelse eller arbetsläger. De svenska myndigheterna vetinte var, inle ens domen har vi fött la del av, och svenska representanter harinle fött besöka honom. Jag vill fråga utrikesministern om han anser all delta beleende från desovjetiska myndigheternas sida är förenligt med goda grannskapsförhällandenmellan och . PER-OLOFSTRINDBERG (m): Jag ber all fö tacka utrikesministern för svaret på min fråga. Frånden tidpunkl dåjag ställde min fråga lill diskussionen här har, av olikaanledningar, en avsevärd tid förflutit. har en lång radoroande tidningsuppgifter om Niedres situation kommit fram -uppgifter somverkligen ger anledning lill stor oro, inle minst med tanke på Niedres myckelbesvärliga hälsotillstånd. Bakgrundentill min fråga var närmast del uttalandet som generalkonsul iLeningrad gjorde i anslulning lill alt domen på lio års straffarbete föll molNiedre fören månad sedan. Generalkonsul uttalade bl. a. all han föttintryck av atl det våren helt just rättegång. Det uttalandet har väckt myckenförundran, en förundran som inle blir mindre mot bakgrund av del svarutrikesministern ger mig . Av det svarei framgåratt utrikesministern inleanser alt del flnns någon möjlighel all fälla ett omdöme om domen eftersomrättegången hölls bakom stängda dörrar och ingen svensk tjänsteman fick varanärvarande annat än vid avkunnandet av domen. Del skulle vara intressant altvela om inte begärt alt generalkonsul skulle redovisavilket underlag han haft när han gjort sina uttalanden angående del rättsligaförfarandet vid den här rättegången. Har han inget annat underlag än atl hanträffat Niedre i samband med atl domen föll är del ell utomordentligt märkligtförfaringssätt av en svensk generalkonsul. Över huvud tagel tyckerjag hela denhär frågan inrymmer så många oklarheter: alla dessa motstridiga uppgifter omhur det gick lill då Niedre anhölls - han skulle ha lagits på bar gärning, haftförlängt uppehållstillstånd föratt hälsa på bekanta. Det är en lång radmotstridiga uppgifter som verkligen inte ger intryck av att man tillgodosettens de mest elementära anspråk på den enskildes rättstrygghet gentemotsamhällel. Redani den allmänpolitiska debatten log jag, herr lalman, upp fallet utgick dä ifrån att regeringen gjorde allt för att hjälpa honom i hanssvåra situation. I slulel av del svar som utrikesministern ger kan jagmed tillfredsställelse finna att man frän försöker - i denmän man kan nå Niedre - alt verkligen göra insaiser. Det lycker jag att manmåste hälsa med tillfredsställelse. I övrigt vill jag underslryka atl del ärutomordentligt vikligt - och det var i inne på - altmänniskor med dubbelt medborgarskap måste ha precis samma rättsliga status frånsvensk sida som andra medborgare i det här landet. ömett svenskt initiativ till förmån för den i dömde svenske medborgarenLaimons Niedre fullständigt självklara utgångspunkt är allsvenska medborgare med dubbelt medborgarskap har precis samma skydd av densvenska staten som de som uteslutande är svenska medborgare.