prot · G209135 · 1978-12-31 00:00:00 — Menbankens upphaussade nya jordbrukspolitik kan, som framhöll i enrapport som redovisades vid en vetenskaplig konferens i ,sessom ell försök all bekämpa landsbygdens eftersläpning. Man måste mot denbakgrunden fråga sig: I vems intresse och pä vems villkor? Längevar projekt inom jordbruksområdet huvudsakligen inriktade på attfinansiera slora kommersiella åtaganden som konstgödsel-fabriker i . Närbanken ställdes inför krav pä all finansiera jordreformer för de mindrejordbrukarna, ställde man krav på alt jordbrukslotierna skulle vidgas, krav sominte ens reaktionära regimer av inrikespolitiska skäl kunde stödja. k. gröna revolutionen resulterade i att jordägandel koncentrerades ytterligare lill alt övergå i rikeböndernas ägo och all Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. produktionen inriktades påatt lillgodose de rika ländernas behov, inte den inhemska befolkningens. Nuhar banken i siörre utsträckning engagerat sig i all stödja privat ägande ocksäav mindrejordlotler, men detla är alt se som ett uttryck fören önskanall skapa en stabil småbourgeoisie som en barriär mot de revolutionäraströmningar som börjar göra sig gällande i tredje väriden. Banken anpassar sighell enkelt efter imperialismens utveckling och efter de nya politiskaförhållandena. De medel som ställs till Väridsbanksgmppens förfogande, liksom de somställs lill Asiatiska disposition, skulle kunna användas påell betydligt mer progressivt säll, elt sätt som också står i bälireöverensstämmelse med de mål vi harsali upp för vårt bisiåndspolitiska arbete.Därigenom skulle vi också kunna bli föregångare när det gäller en annanpolilik, något som så länge uppehöll sig vid . Möjligheternaför att ställa krav pä den industrialiserade i-väriden harförsämrats kraftigt till följd av den kapitalistiska kris som i-väriden nugenomgår, en kris som kommer alt bestå en lång lid framöver. Del är en kris somhar inneburit alt biståndsflödena krympt relativi sett och drabbats av alllstramare kommersiella villkor, en kris som innebär alt imperialismens grepphårdnar. I har detta lagil sig flera ullryck. Vårl inträde i IDB ärbara ett Vänsterpartietkommunisterna kan inle acceptera denna utveckling. Vårt val slår inle mellanVäridsbanksgruppen eller privata storbanker. Vårl mål står mellan att stödja enprogressiv inrikining av biståndspolitiken, en inriktning som har redogjort för tidigare i debaiten, och all slå följemed USA-imperialismen och dess allierade i Väridsbanksgmppen. Med del sagda vill jag,herr lalman, yrka bifall till vpk-molionen. () kortgenmäle: tycktes i sill inlägg bestrida alt det härsken enutveckling av Väridsbankens polilik lill förmån för de falliga länderna. Jagvill bara hänvisa lill en artikel av Mahbub ul Haq, som har studeratulvecklingen. Han säger att del under 1970-lalet har ägt rum en siörreförändring av bankens utlåningsmönster och politik till förmån för de fattigaländerna. Med de faltiga länderna menar de länder där medelinkomstenunderstiger per invånare. av IDA:s resurser användsfaktiskt för insalser i sådana länder. När del gäller krediterna kan manockså se på seklorinriklningen. användes av gruppensutlåning för infrastmklur. har siffran sjunkii lill 30 96.1 stället harsiffran för andra sektorer ökat. Beiräffande landsbygdsutveckling kan nämnas ausiffran efter ha varil mycket liten har ökal till . Jaglycker att kritil; av och det svenska medlemskapet iVäridsbanken gör etl mycket dogmatiskt intryck. Vi vel att de fatligau-länderna begär all vi skall vara med i - men ochde svenska kommunisterna vet bättre: bör gå ur av Nr135 ideologiska skäl. Vi skall inle lyssna på vad önskar av oss - delär den så argumenterar. (vpk) kortgenmäle: undviker nogsamt alt la upp huvudpoängen i mittanförande, nämligen i vems syfte Världsbanksgruppen agerat Enligt vårl säll altse saken är del i imperialismens iniresse. Därför kan man inle bara rakl överdiskutera de falliga länderna. Det gäller all se till Världsbanksgruppensländerval, och där är det elt faklum all det är de mest reaktionära regimernasom i första hand stöder. , och logjag lidigare upp. Del är slora mottagare av lån. Och även om man, DavidWirmark, bortser frän den sociala utvecklingen inom landei och hur man därfördelar medlen har del fakliskl i skett en förskjutning frän defattigaste länderna till de rikare - hell enligt storföretagens önskemål. Ävenom del - vilket jag inte har förnekat - har skell en förskjutning avVäridsbanksgruppens polilik som inneburil att en siörre andel av pengarna gälllill landsbygdens utveckling kan också della tjäna olika syften. Jag pekade imilt förra anförande på all tidigare utlåning inte har gått till de fattigastebönderna ulan tvärtom gynnat rikebönderna i de olika länderna. Den har t o. m.inneburit en mycket stark snedfördelning och förskjutning av den produktion somhar skett inom landet - inle lill förmån för den inhemska befolkningen utantill förmån för den kapitalistiska i-världen. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. () kortgenmäle: När jag lyssnar pä beskrivning av är detsom om jag hör en saga. Det är precis som om det inle är samma bank som den mankan läsa om. När del gäller den banken kan man läsa om vilka insalser den gör,om vilken debatt den för och om inriktningen som den har pä jusl de faltigagrupperna, på alt jusl hjälpa fram de fattigaste länderna till en utveckling. Detär vissl inle så alt det bara är vissa länder som får stöd från banken. Påsenare lid har Vieinam fått stöd, och även har fält slöd fränVäridsbanken. Jagvill upprepa vad Jag sade i milt huvudanförande, nämligen att ell svenskiutträde skulle minska våra möjligheler all påverka Väridsbankens polilik ochIDA:s långivning. Det skulle minska IDA:s möjligheler alt tillhandahållau-länderna kapital pä mjuka villkor och hänvisa lill de kommersiellabankernas hårdare villkor. Det var en artikel i som visade altflera, just på grund av denna faktor, har tvingats till omtänkande på den härpunkten. En sådan utveckling - ell utträde ur Väridsbanken - skulle därförspeciellt drabba de fattigaste . 12 protokoll 1978/79:133-136 Internationelhutvecklingssamarbete m. m. (vpk) kortgenmäle: Del är väl snarare som slår för sagoberättandet ochfanlasifullhelen i vad gäller beskrivningen av . Låt mig ställa dendirekta frågan lill : Pä vilket sätt tror attregimerna i , och försöker göra en omfördelninglill förmån för de falliga grupperna i de länderna? Del är tvärlom sä, altdessa regimer bedriver en systematisk terror genlemol de breda folklagren. Vidareåberopar ånyo del skäl som vi alltid flr höra för svensktmedlemskap i , nämligen all del är försl genom att vara med iVäridsbanken som kan påverka dess politik. Men som jag framhöll ocksälidigare flnner man, om man läser proposilionen, alt det där fakliskl renl ulsägs alt våra möjligheter all påverka är myckel begränsade till följd av deslora medlemsländernas, i del här fallel , motstånd mot en mer progressivinriktning. Jag vill uppmana alt närmare studera den propositionsom lagls fram av den folkpartistiska regeringen och där regeringen klartmotsäger vad deklarerar här i kammaren. Jag har för avsikt all lala om några av de förslag som förts fram imolionen nr 1209. Den har väckis av mig och några andra ledamöter i denmoderata riksdagsgruppen. första delen av vär moiion tar vi upp frågan om industriellt samarbete medu-länderna. Detla kommer all behandla vid ell senare tillfälle. I detbelänkande som föreligger från utrikesutskottet behandlas punkterna 5-8 imotionen, och de handlar om bislåndsupphandling i . Vikonstaterar all den svenska bruttonationalprodukten under de senaste årenstagnerat I den preliminära nalionalbudgeten räknade man för innevarande ärmed ett underskoll i bytesbalansen pä inle . Ifinansplanen är man mera optimistisk och stannar vid ell underskott på 5miljarder. Del är myckel också del. Enmycket stor del av det underskott som kommer all uppslå beror på vårgenerositet när del gäller u-hjälpen. Vårt svenska bistånd är, som bekanl, lillalldeles övervägande del gåvor i form av kontanter. Det rör sig alltså omobundet bistånd. Detta kommer under det här året att belasta vår bytesbalansmed inte . Eftersometl underskoll i bytesbalansen under alla omständigheter kommer all föreligga,kan vi konstalera all sänder ut bistånd i form av pengar som vårl landi själva verket inte har. måste låna pengar i utlandet för att kunnasända ut kontant u-hjälp i så stor utsträckning. Delär inte osannolikt att en betydande del av dessa pengar som vi lånar för att geobundet bistånd kommer från tredje världen. Jag tänker då på de rikaoljeländerna. Ingen av oss moderala motionärer är negativ lill svensk u-hjälp ellerlill bistånd ål nödlidande länder och länder som är underulveck- lade och lämpliga sommottagarlandet Sådan hjälp är vi posifiva lill. Vår moiion är positiv lillu-hjälpen som sådan - dvs. en veUig form av biståndsverksamhet. Men vi anserföljaktligen aU värt bistånd i siörre utsträckning bör vara bundet, dvs. etlgåvobistånd i form av varor och tjänster som är förutbestämt lill upphandling iSverige. räknas ocksä katastrofbistånd, som ulgår i form av varor somupphandlas i vårl egel land för kalaslrofmedel. Vidare ingår nalurabidrag lillinternationella livsmedelsprogram. Idet belänkande frän utrikesutskottet som vi nu behandlar, 1978/79:27, påståsdel med hänvisning lill regeringspropositionen /78:135 att bundet biståndkan medföra betydande nackdelar för . Det är naturiigtvis möjligt ienstaka fall. Jag bestrider inle alt del kan medföra nackdelar. Men jag finnerskrivningen alltför generaliserande, eftersom man inle konstaterar altbundet bistånd ocksä -och i hög grad och stor utsträckning -kan varafördelaktigt och rent av bäst för ett mollagariand. Delär ändå sä, att vi svenskar som regel inle behöver skämmas för våra produkteroch värt kunnande. Våra varor ärju kända för hög kvalitet Del är pä del svenskakvalitetsbegreppet vi har kunnat sälja sä bra pä utlandsmarknaderna och därmedfått sä hög levnadsstandard. Detta i sin lur beror naluriiglvis på etlkvalificerat tekniskt och administraiivi kunnande inom svenski näringsliv. Ochjust tekniska tjänster är vad de flesta - eller rent av alla u-länder- är i så stort behov av. Sverigegör värdefulla insatser i form av tekniskt bistånd tillu-länder. Men vi skulle kunna göra oändligt mycket mera inom biståndspolitikensramar. Dess värre mäsle vi räkna med beiydande underskott i vår bytesbalansäven . Vår förmåga alt öka biståndet och även all bibehålladel på en oförändrad nivå i reell volym - vilket vi eftersirävar - begränsas avdenna utveckling. Samtidigl ligger fortfarande stora delar av den svenskaproduktionskapaciteten outnyttjade, och sysselsättningen ärolillfredsslällande. Arbetslösheten är ganska hög, på vissa orter myckel hög.Under dessa omständigheter är det uppenbart all våra möjligheler att bibehållaoch öka biståndet är beroende av i vilken ulsiräckning outnyttjad svenskproduktionskapacitet kan las i anspråk för all tillfredsställa mottagarnasönskemål om bislåndsleveranser. Dellalorde vara ovedersägliga fakta. Mot den bakgmnden är det minsl sagtanmärkningsvärt all regeringen, och även utskottsmajoriteten, föreslårensänkning - en beiydande sänkning - av den redan myckel låga andelen bundetbistånd. Under del budgetär som vi nu är inne i är denna andel 17,4 96 av vårttotala bistånd. För kommande budgetår avses den bli så låg som 14,8 96 av delföreslagna biståndet pä . sker samiidigt som vi skallöka bidraget med . Och den föreslagna sänkningen av denbundna delen är inle bara procentuell ulan ocksä elt faklum i absoluta tal,nämligen frän 676 milj. kr. ned lill 650 milj. kr. Del minsia man kundebegära vore väl ändå att andelen bunden svensk Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. varuhjälp och annan hjälplill låg kvar på den procentuella nivå som gäller för innevarandebudgetår. Den nivån, 17,4 96, är som jag nämnde mycket låg vid eninternationell jämförelse. Andra DAC-länder binder i betydligt högre grad sillbistånd lill egna varor och tjänslet Regeringenoch utrikesutskottet har emellerlid pläderat för en ökadavbindning av u-hjälpen i vär värld. Och man anser då all skall gä föreoch visa vägen och vara ell gott föredöme. Förall del, del aren god lanke och elt golt uppsåt frän svensk sida. Och vill manvara litet elak mot dem som anser alt pläderingen för ökad bindning äregoistiskt lill förmån för det egna landei, kan man konstatera att en ökadavbindning av all väridens u-hjälp också skulle vara till fördel för Sverige.Svenska företags möjligheter all della i upphandling som finansieras av andraländers bistånd skulle nämligen öka. Med andra ord: om andra givarländer gavu-länderna betydligt mera pengar i stället för varor och tjänster, skulle vårlland kunna sälja betydligt mera, ja renl av väldigt mycket mera varor lillu-länderna. är självfallet inget fel i del. Vår svenska kvalitet, som jag har talat om,skäms inle för sig, varken i eller i industriländer. Del ärföljaktligen givet alt vi motionärer i sak stöder regeringens anslrängningaratt åstadkomma en sådan avbindning genom internationella förhandlingar. Men,herr talman, vi finner del mycket tvivelaktigt all utsikterna alt fålill stånd en sådan överenskommelse skulle förbättras av att Sverigesbindningsgrad redan före en sådan överenskommelse läggs på en nivå betydligtunder övriga länders. Överhuvud taget torde utsikterna att uppnå en iniernaiionell avbindning vara ganskasmå. Erfarenheterna är dåliga. Del har pågått överiäggningar inom i 15 åri syfte att få lill stånden minskad biståndsbindning, men ulan nämnvärdaresultat Del är strängt tagel bara och någol annal enstaka land som ipraktiken följt intentionerna. Vimotionärer finner del därför föga övertygande när regeringen ibudgetpropositionen hänvisar till ett återupptagande av de internationellaavbindningsförhandlingarna i som etl motiv för all ytteriigareminska sin redan obetydliga andel bundet bistånd. Det förefaller oss vara påliden all regeringen upphör med denna lätsaslek och erkänner att man inte kanvänla någon minskning av den internationella bislåndsbindningen, bl. a. därföralt de stora länderna helt enkelt inle - åtminstone sannolikl inle - vill hanågon sådan minskning. Delborde också vara naturiigl i en fråga som denna att regeringen ochriksdagsledamöterna hade velal lyssna på svenska folkel, lyssna på allmänhelensröst Del ärju ändå svenska folkel i gemen som fär belala anslagen lillu-hjälpen via skallsedeln. Jag kan försäkra regeringsledamöterna och riksdagenatt de flesta medborgare har ungefar samma uppfattning som vi motionärer. Detförvånar säkert ingen. Man konstaterar ju del faklum att inle har rådalt vara hur generöst som helsl, varken med u-hjälp eller med andraextravaganser. Och låt mig erinra om all ordföranden i Svenska melallinduslriarbetareförbundelför några månader sedan yrkade på en större andel varubistånd i densvenska u-hjälpen för att på så sätt öka möjligheterna att upprätlhållasysselsättningen i . Deca av svenska biståndsmedel som i är används för attbelala leverantörer i , , och andra i-länder lordemotsvara en sysselsättning på 15 000 ä 20 000 personer. Detfinns anledning att tänka på detta i budgetunderskottets och arbetslöshetensSverige. Låt oss också göra räkneexperimentei att hälften av dessa 2,5miljarder blir bundna till svenska varor och tjänster - då skulle upp till 10000 svenska arbetare och tjänstemän få arbete under ell hell är, svenskar som kanske är arbetslösa. kommer dessa svenska biständsmedel andraindustriländer till godo. Nog är vi generösa av ossi . Jagär, herr talman, övertygad om alt en övervägande majorilel av svenska folkelskulle vilja ha en annorlunda inrikining på dessa skallemiljarders användninginom u-hjälpens ramar. Mendet är inte nog med att vi är så här generösa i slort. Del finns ocksåanledning all granska hur den bundna bislåndsdelen administreras av SIDA. Riksdagenharju beslutat aU den bundna biståndsdelen skall få - del är innebörden avbeslutet - en posiiiv nettoeffekt pä den svenska sysselsättningen ochhandelsbalansen. Men hur är del i verkligheten? Vimoderaler har i vår moiion pekal på riksrevisionsverkels rapport omSIDA:sverksamhet i Indien-eUavdeslörsla moUagariänderna närdet gäller svenskibundet bistånd. erhöll frän budgelårel 1972/73 fram lill budgetåret1975/76 ca 150 milj. kr. Till övervägande del har dettavarubistånd gått lill att finansiera inköp som skulle ha gjorts i ävenom ingel bistånd givits. Nettoeffekten pä den svenska betalningsbalansen avbindningen beräknas därför av riksrevisionsverkei förden här tiden ha blivithögsl 25 milj. kr., dvs. en sjättedel av det nominella beloppel. Anledningentill delta är att det indiska finansministeriet fritt kan tilldela olikaförelag den valuta som ställs lill förfogande genom del svenska varubisländel.Därvid tar man i första hand i anspråk den bundna delen vid tilldelningen avvaluta för import frän , och delta förfarande tillämpas med SIDA:svälsignelse. Vihar i vår motion som motivering för förslagen pekal pä vad som är andemeningeni beslul på området, och med anledning av del har vi lagl framkonkrela förslag som framgår av betänkandet nr 27 frän utrikesutskottet Vikan som motionärer glädja oss åt all vi när del gäller våra yrkanden 7 och 8har fltt en posiiiv skrivning. Vi har - i stället för att som vanligt är här iriksdagen fl motionerna avvisade - fltt dessa motionsyrkanden besvarade. Det ärvi givetvis glada över. Medtanke på att den lid jag bad om, herr lalman, nu är lill ända skall Jag be alli övrigl fl hänvisa till vår motion och till vad som står i betänkandei. Jagyrkar bifall lill de reservalioner som har avgivils av de moderala ledamöternaav utrikesutskottet Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Jag skall helt kort gä in på avsnittet Slöd lill enskildaorganisationers biståndsverksamhet. Som framgår av utskottets belänkande nr 27med anledning av proposilionen 100 föreslås i enlighet med SIDA:s äskande enhöjning av nämnda bidrag från 90 milj. kr. innevarande budgetär till 110 milj,kr. Jag anser denna höjning vara väl avvägd med hänsyn lill de möjlighelerorganisalionerna har all själva följa med i den anskaffning av frivilligabidrag som vill lill. Jag tänker då särskill på missionerna och motsvarandeorganisaiioner. Avnaluriiga skäl harjag sympati för den motion som moderata samlingspartiet harväckt beiräffande ökning av bidraget med ytterligare 20 milj. kr., inle minslmed lanke på det erkännande denna moiion ger de humanitära organisalionerna ochsamfunden för deras arbele. Men det skulle, som sagt, Slällas större fordringarpä de enskilda organisalionerna, som ju samlar in sina bidrag påfrivillighelens väg, om man gick fortare fram. Med nuvarande regler flr Ju dessaorganisationer i allmänhet själva svara för av de kostnader som nyaprojekl innebär. Visseriigen har organisationernas egna bidrag ökal på ellföredömligt sätt, men man får kanske ändå här vara lilel försiktig. Jag villdärför redan nu yrka bifall till utskottets hemslällan pä denna punkl. Låtmig i della sammanhang också säga några ord om vpk-motionen 1781. Man har där istort sett samma motiveringar som föregående är dä det gäller att koncentreraall verksamhet inom de enskilda organisationerna till de fackligaorganisalionerna. Det vare mig fjärran all förringa del arbele som utförs avdessa sistnämnda organisationer. Men jag har svårt all förslå varför en god sakskall förskjuta en annan. Det ärju i alla fall omviunal från många håll - ochinle minst av SIDA - alt hjälpen genom missionerna eller liknandeorganisaiioner på elt föredömligt säll når ned till de allra fattigaste i deländer del gäller. Och såvittjag har förstått är vi på alla håll eniga om allarbetet bör bedrivas sä, att man närde verkligt behövande i siörre ulsiräckningoch så all mindre andel av anslagen försvinner i adminislraiionsapparalen. Idelta sammanhang drar jag mig till minnes ett samtal jag hade i ell u-land meden ambassadtjänsleman, som ideologiskt stod molionärerna myckel nära. Hanerkände oförbehållsamt au han mer eller mindre ringaktat missionärernasarbetsinsatser, innan han själv fick tillfälle att på ort och ställe se vilkagoda resultat som de kunde uppnå - och ofta med mycket små medel. Detta varmöjligt inte minst därför att vederbörande organisationers representanter varbesjälade av en glödande iver aU hjälpa de allra sämst ställda. Utskollelhar nu liksom tidigare uttalat sin uppskattning av den vikliga roll som deenskilda organisalionerna spelar i den svenska biståndsverksamheten, där deutgör eu värdefullt komplement lill de övriga slora utvecklingsinsatserna.Missionerna svarade för 46 96 och övriga humanitära organisationer för 26 96av anslagel lill de enskilda organisalionerna under föregående budgetår. Utskottetsslutsats är därför ganska naturlig: Man skall inte avhända sig de resurser somdessa organisaiioner utgör. Sombekant är innevarande år elt speciellt barnår enligt proklamationen i FN. Någrastörre förändringar i missionernas och andra organisationers arbele kommer väl detlaknappasl att innebära där ute på de olika arbetsfälten, eftersom just insalserför alt hjälpa barnen ofta har prioriterats på etl föredömligt sätt Däremoikommer man lydligen, såviii jag förstår, alt beträffande den informativa sidanhär hemma lägga ned betydande insatser på au för vårt folk göra klart bådevilket ansvar vi har på detla område och vilka behov som finns i iredjeväriden. Påutbildningssidan intensifierar frivilligorganisalionerna sina insatser. Jagupplevde slarkl hur fina resultat som kan uppnås pä della område, dä jag förraårel lillsammans med en del riksdagskamrater besökie några missionssiatio-ner iCentralafrika. Pä ett ställe möttes vi av 1 200 skolbarn, som tillsammans medsina lärare och rektorer slöt upp för alt hälsa oss välkomna till sin bygd. Enav landels egna söner berättade dä för oss om upprinnelsen lill dennaskolverksamhet, som f ö. var under ylleriigare utveckling. Den hade börjat påså sätt all en svensk missionär, som samiidigt var visionär, hade färdats förbidär. Han såg då en lärare som satt under etl träd med en del barn runt omkringsig, som han lärde att läsa. Vid hemkomsten lill tog denne missionärkontakt med sin missionsorganisation och även med SIDA. Han lyckades fä frammedel och började sedan en undervisningsverksamhet på den här platsen. Vi fick,som sagt, några är senare bevittna det strålande resultatet 1 200 barnmarscherade upp, hälsade oss välkomna och sjöng för oss på planen framför sinskola. Närdel gäller utbildningsverksamheten, som drivs av såväl enskilda organisaiionersom på annat sätt, vill jag gärna som min egen åsikt framhålla all detföreligger behov av ökade insalser i fräga om yrkesutbildning. Sådan utbildningbör ske i siörre skala än . Hell naturligt är alfabetiseringsverk-samhelendel primära. Det ärju på del området man mest ropar på åtgärder i u-länderna.Alfabetisering ärju gmnden lill all vidare utbildning. Man kan i de u-ländersom lidigare har varil kolonier ibland lyvärr spåra en viss motvilja motvanligt manuellt arbete. Mänga elever vill gärna ha utbildning som i det långaloppet syftar lill någol slags manschettyrke. Del kan vara ell,om man så fårsäga, dåligt kolonialt arv som de bär pä. För all del, också sådanyrkesutbildning behövs, men jag tror all del är mycket viktigt att de ungdomardel gäller så tidigt som möjligl fär klart för sig all undervisningen lika välkan syfta lill en förkovran i yrken av andra slag. InomPingslväckelsens u-landshjälp, somjag något känner lill, harjag lagl märke tillatt man t ex. i ell fiskeprojeki i har åstadkommit en, som jagtycker, myckel fin koppling. De som fick arbeia i projektet fick samtidiglbinda sig för all gå i skola, all lära sig läsa och skriva. På så sätt blev delen yrkesutbildning och en alfabeliseringsprosess pä samma gång. Jag tror attdet är rätt väg, och jag tror all de enskilda organisalionerna mer böruppmärksamma den här sidan.