prot · G20945 · 1978-12-31 00:00:00 — Alla har genomgått produktkontrollnämndens prövning och finnsregistrerade, men vi kan konstatera atl trols detta är våra kunskaper om dessaämnens effekler otillräckliga. Vi gör då och då upptäckten atl elt ämne som viirodde var ofarligt i själva verket har betydligt värre konsekvenser än vad viförutsett. Umeåundersökningen ger ett exempel på det. Vi vet altmiljösjukdomarna får en alltmer dominerande ställning bland de 7 protokoll 1978/79:44-45 Omanvändningen av kemiska bekämpningsmedel i naturen sjukdomar som förekommer ivårt land. Ofta har miljösjukdomarna en läng karenslid. När del gäller cancerl. ex. är det vanligt - i den mån sjukdomen beror pä exponering förmiljögifler-att cancern bryter ul försl 15 ä efter exponeringen. Vivet alltså ganska litel om vad de olika kemikalier som släpps ulkommeratt få för konsek venser. Del får vi se pä allvar försl om 15 å ,dvs. kanske pä 1990-lalet eller framemoi . är ell ganska oroandeperspektiv. Del finns en risk alt den växande mängden kemikalier kommer all fåsin motsvarighet i en fortsall ökning av miljösjukdomarna, om vi inte gör någotradikalt. Det är från denna synpunkt som jag har sett Umeåundersökningen somnågot av en väckarklocka. Den är inle unik, men den aren påminnelse om all vårabedömningsgrunder när del gäller att analysera farligheten med sådana härpreparat hillills har varil otillräckliga. Denlyp av reaktion somjag hade förväntat mig frän jordbruksminislern får jag nu istället formulera i frågor: Ärjordbruksministern beredd att som resultat av de här åberopade erfarenheternaoch även andra erfarenheler se lill atl vi fär ökade resurser till forskningkring cancer och andra miljösjukdomar? Ärjordbruksministern beredd att se lill alt produklkonlrollnämnden får ökaderesurser? Vi vet att produktkontrollnämnden inle har möjlighet alt följaupp preparaten pä det sätt som nämnden själv skulle önska. Ärjordbruksministern beredd att undersöka om det finns möjligheter atl införaännu strängare krav vid tillslåndsgivningen för olika preparat än de krav som fn. Jagvill också fråga om man är beredd all salsa på metoder inom jord- och skogsbruksom minskar behovel av bekämpningsmedel. Jagtycker atl del är vikligl atl vi lar de vunna erfarenheterna lill utgångspunktinle bara för all diskutera fenoxisyror utan också för att diskulera vilkarisker vi är beredda all acceptera i vårt samhälle med anledning av de olikatyper av kemikalier som vi använder oss av och vilka möjligheter vi har attskydda oss för faror pä det här området som vi ännu inte rikligl kanöverblicka. PärGransledl och jag är hell överens om alt användningen av kemiskabekämpningsmedel bör begränsas. Del är därvid nödvändigt alt genom forskningoch undersökning hela liden förbättra kunskaperna om effekterna av olika medel.Vi är överens även om delta. Vi måste också ständigt vara beredda all sä snartanledning finns ompröva användningen av medlen. Mensamlidigt som jag slår fast dessa allmänna principer vill jag framhålla alt delinle kan vara en uppgift för regeringen alt göra bedömningar av de enskildapreparaten. Huvudprincipen måste vara all regering och riksdag skall stiftalagar och ange de allmänna principerna men atl del sedan skall vara desakkunniga myndigheterna som tillämpar lagstiftningen. När det gällerbekämpningsmedlen bör bedömningarna göras av produkt- I nämndeningår cheferna för , arbetarskyddsstyrelsen, ,livsmedelsverket, och representanter för arbetstagare ochnäringsliv. Sakkunskapen på detta område finns alltså samlad i nämnden.Utrednings- och forskningsresultat bör därför i första hand granskas ochbedömas av nämnden. Jagutgår också från att nämnden överväger vilka åtgärder som är motiverade attvidta just med anledning av Umeåundersökningen, som har talat om.Regeringen kommer med allra största uppmärksamhet att följa den fortsattaulvecklingen på det här området. 0/77användningen av kemiska bekämpningsmedel i naturen PÄRGRANSTEDT (c); Jag har i och för sig inle ifrågasatt något av det somjordbruksministern sist tog upp. Jag framhöll i mitt anförande för en stundsedan all jag var helt på det klara med all varken jordbruksministern ellerregeringen kan gå in och föreskriva vilka ställningstaganden produktkontrollnämndenskall göra. Men de frågor som jag ställde till jordbruksminislern handlade omsådana saker som man måste ta ställning lill pä politisk nivå. Jag frågade nämligen om man är beredd att som enkonsekvens av dessa erfarenheler ge ökade resurser lill forskning kring canceroch andra miljösjukdomar. Det är en budgetfråga som regeringen måsle laställning till. Jag efteriysle ökade resurser till produktkontrollnämndensexpertis- och under-sökningsmöjligheler, som alltså ligger pä naturvårdsverket.Del är också en budgetfråga som regeringen måste ta ställning till. Jag frågadeom man kommer att överväga strängare krav vid tillståndsgivning. Det är enpolitisk fråga som regeringen måsle ta ställning lill. Del är statsmakterna somger produktkontrollnämnden dess direktiv och slår fast vilken ambitionsnivå denskall ha i sitt arbete. Jag frågade också om man var beredd atl göra ökadesatsningar på metoder inom jord- och skogsbruk som minskar behovet avbekämpningsmedel. Del är också en budgetfråga som regeringen måsle la ställninglill. organisation ses f n. över i syfte atteffektivisera den. Jagvill beträffande resurserna för forskning framhålla atl regeringen prioriterarforskningen - på hela fältet, vågar jag säga. Del gäller självfallet även detlaområde. Närdel gäller frågan om vi kommer att överväga strängare krav vill jag, herrlalman, påminna om atl när den behandlade proposilionen med förslagtill lag om hälso- och miljöfariiga varor beslöt om den s. k. omvändabevisbördan. Jag kan cilera ur ulskotlsmajoritetens skrivning: "För atl--- undgå förbud ellerrestriktioner måste producenten så långt det på vetenskapens nuvarandeståndpunkt är möjligt bevisa att misstanken är Ogrundad. Annars får han finnasig i att myndigheterna behandlar varan som hälso- och miljöfariig." Motden mycket stränga skrivningen anfördes Nr 45 fakiiski en reservation från utskottets cenierpartistiska och moderataleda- Fredaeen den möter.Jag tar detla som ett exempel på att den nuvarande regeringen i varje 1december 1978 '" '"' '''" beskyllas för bristande inlressejusl för slränga regler. Omanvändningen av kemiska bekämpningsmedel i naturen Vad först gäller organisationsförändring för produktkontrollnämndenvill jag säga att del jag efterlyste fram för allt var förbätirade resurser förnämndens laboratorie- och undersökningsverksamhet. Jag vet inte omjag vågartolka jordbruksministerns uttalande så att organisationsförändringen kommer atlleda till förbättrade resur.ser för den verksamheten. Sedanfick vi höra att regeringen prioriterar forskning över hela fältet, och deltyckerjag låter utomordentligt lovande. Jag ser med stort inlresse fram molbudgetpropositionen, där jag förutsätter atl de här prioriteringarna kommer altavspegla sig i form av ökade resurser för den forskning jag efterlyst. Vadsedan gäller frågan om den omvända bevisbördan kan det finnas anledning atlerinra sig den debatt som dä var aktuell. Del som var invändningen fråncenlerhåll varan man skulle vara tvungen alt ta hänsyn till de förelag som hadebegränsade egna laboratorieresurser. Del handlade alltså inte om vilka kemiska,kliniska krav som skulle ställas pä varorna. Där var vi helt pä del klara med,lika väl som någon annan, alt vi var tvungna all slälla långtgående och strängakrav. Frågan gällde hur undersökningarna inom den här verksamheten skulleadministreras. Jag tycker del finns anledning alt påminna om detta eftersomjordbruksminislern log upp den här annars något gamla och mossbelupna frågan. Vadsom nu är intressant är vilka konsekvenser man skall dra av de erfarenheter somden här aktuella undersökningen ger oss. Och del var det jag frågadejordbruksministern om - kanske inle så myckel om riksdagsbeslut i detförgångna. Tillsistfrågade jag om man var beredd atl salsa på metoder inom jord-och skogsbruk somminskar behovel av bekämpningsmedel. Jag kanske kan få elt svar på den fråganockså. Självfallet är avsikien med den översyn av produktkontrollnämndensorganisation som pågår just atl öka dess effektivitet. När del gälleralternativa metoder inom jord- och skogsbruk är vi väl också hell överens omatt syftet och målsätlningen bör vara all minska den lolala användningen avbekämpningsmedel. Sedanvill jag kanske ändå lillägga något belräffande Umeåundersökningen. Vi är nuinne i en period då inga bespminingar sker. Och före nästa besprutningssäsongfinns del alltså god tid atl utvärdera resultatet av Umeåundersökningen. Det ärproduktkontrollnämnden som måsle göra den bedömningen, pä samma sätt sombelräffande andra forskningsrön som framkommer. Jag uigårockså ifrån allproduktkontrollnämnden i god lid före nästa besprutningssäsong vidtar deåtgärder som bedöms erforderliga. For atl återkomma till produktkontrollnämndens roll vill jag säga altjag är helt och hållet pä del klara med den. Och jag förutsätter, precis somjordbruksministern, atl den fullföljer sina uppgifter pä bästa möjliga sätt. Vadjag försökt göra är alt fä fram något slags viljeinriktning att som ettresultat av de erfarenheter vi gjort verkligen ta i på allvar med de härfrågorna så att vi får ett bältre grepp för framliden om dessa kemiska preparatoch deras konsekvenser. Jag känner mig fortfarande, efterelt antalreplikskiften, litet osäker om humvida del kommer kraftlag frän regeringen pädel här områdei. Men jag vill åtminstone hysa en viss förhoppning. Jagskall medstort intresse läsa budgetproposilionen, och jag hoppas alt de prioriteringaretc. som jordbruksminislern ändå gett uttryck för kommer atl avspegla sig där iväsentligt ökade resurser på del här områdei. Omanvändningen av kemiska bekämpningsmedel i naturen Efter senaste replik skulle jag vilja säga att manibland känner ett behov av litel ökad generositet i den politiska debatten. Jagvill gärna uttala min fulla respekt för engagemang när detgäller miljö- och naturvärd. Men jag tror också att del vore klädsamt om PärGranstedi erkände att det engagemanget och det intresset också finns hos andra.Ett sådant erkännande anser jag nog skulle stärka tyngden och sakligheten i PärGransledts argumentation eftersom den då skulle överensstämma bättre medverkligheten. PÄRGRANSTEDT (c); Det erkännandet vill jag gärna ge. Jag tror att del engagemanget finnspå väldigi många håll, och jag är övertygad om atl del finns även hosjordbruksminislern. Men vad jag frågat om var konkreia åtaganden beträffandeekonomiska resurser till ell antal, som jag ser del, mycket vitala uppgifter pädet här området. Jagär fullt på det klara med de svårigheter som ett statsråd har att vid denna tidpå året göra utfästelser om ekonomiska åtaganden när del gäller forskning etc.Del är därför jag säger atl jag med stort intresse avvaktar statsbudgeten föratt se hur del engagemang som jag är övertygad om finns kunnat slå igenom ikronor och ören. Överläggningenvar härmed slulad. Omstatsbidrag till boardfabrik i § 5 Om statsbidrag tillScharins boardfabrik i Industriministern erhöll ordet för allbesvara () anmälda interpellation, 1978/79:77,och anförde: har frågat mig om jag är beredd att omedelbarl la uppöverläggningar med representanter för AB och då medmålsättningen atl ge klartecken för projektet. VidAB tillverkas mekanisk massa och träfiberskivor. Detta är tvåproduklslag som drabbats hårt av vikande efterfrågan ochpressade priser. Lönsamheten för förelaget har därmed utvecklats på ett myckelotillfredsställande säll. Förutsättningarna all med nuvarandeproduktionsinriktning förbättra lönsamheten bedöms av företagsledningen somsmå. En ändrad produktionsinriktning bedöms därför av förelagsledningen somnödvändig för atl förelaget pä sikl skall kunna överieva. En likartad bedömninghar även framförts i den utredning om den svenska boardinduslrin som genomförtspå uppdrag från industridepartementet. Jagdelar den grundläggande uppfattningen all förelaget måsle finna enproduktmässig nyorientering, om långsiktig konkurrenskraft och lönsamhet skallkunna uppnås. Dennya produkt som lar upp i sin inlerpellation är exempel på ensådan ansats. Företagel har långtgående planer på atl ersätta produktionen avträfiberskivor med tillverkning av en s. k. . Företaget har tillarbetsmarknadsstyrelsen inkommii med en ansökan om lokaliseringsstöd förprojektet. Förelrädareför industrideparlementet har diskuterat med delsförelagsledningen, dels andra länkbara intressenter och även med förelrädareför kommun. Utgångspunkten har härvid varit alt finna enägarstruktur som innebär en rimlig kapitalbas och därmed ett klart ägaransvar.Denna utgångspunkt har från såväl företagsledningens som departementels sidaansetts böra vara vägledande i projektarbetet. De ansträngningar som gjorts harännu inte gett önskat resultat. Ej heller är den marknadsmässiga uivärderingenav produkten helt färdig. För egen del vill jag underslryka all en statligfinansiell satsning av den storleksordning som har aktualiserats förutsätteratt nu nämnda problem löses. Somdirekt svar på fråga vill jag alltså säga alt diskussioner medföretagsledningen för pågått med målsätlningen alt såsnabbi som möjligt få klarlagt om förutsättningarna för statens medverkan iprojektet kan uppnås. Denansökan om lokaliseringsstöd som har inlämnats till arbelsmarknadsstyrelsenoch som under hand även har överlämnats till mig kommer alt utgöra gmnd fördirekta överläggningar mellan företagsledningen för ,och regeringen. Jag räknar med alt en förstaöveriäggning skall kunna äga rum . Jag ber allfå lacka industriministern för svarei. Jagvill för min del inledningsvis beröra arbelsmarknadssitualionen i Skellefteåkommun. Skellefteåkommun har ca 1 200 arbetslösa. Dessutom har vi 470 människor iberedskapsarbete. Och della på en folkmängd pä totalt drygt 70 000 personer. Dåkan man tala om höga tal! Under1977 och 1978 har 1 200 personer varslats om uppsägning. 600 av dessa haravskedats. om avsked kvarstår för 450 personer. Därulöver finns del ettantal företag som aviserat nedskärningar. Scharinsär ell företag med ca 300 anslällda. Här måsle en radikal förändring komma tillstånd för all man skall kunna rädda sysselsätlningen, vilketindustriministern och jag tydligen är överens om. Vidarehotas Metall av en personalminskning med 370 personer i huvudsak iSkellefteå kommun. Man talar t. o. m. om ett . NärBoliden m. fl. större förelag har bekymmer drabbas också ortens legoförelag. Omman till bilden lägger att sysselsättningsgraden är låg i kommunen och dåframför allt på kvinnosidan, så får vi en bild av den tolala situationen. Somen följd av regionens bekymmer just nu har i stort sett samtligaindustriföretag anställningsstopp. Eftersom del alltså inle finns några nyajobb i de övriga företagen, sä ärdet väldigt viktigt att något verkliglpositivt händer i regionen. Jagnoierar med tillfredsställelse att regeringen, som anges i svaret, är bereddatt direkt överlägga med företagsledningen. Vi vore lack.samma snabbibeslut i positiv riktning, vilket skulle innebära en allmän framtidstro inlebara för utan även för regionen som helhet. Närdel gäller arbetstillfällena vid är dessa inte bara en trygghet fördem som är anställda i fabriken utan även för följdsysselsältningen inomskogsbruket och transportverksamhelen. Industridepartementel har fåll enskrivelse från verkstadsindustrin - en verkstadsindustri från annat län. Därframgår all man anser det vara mycket viktigt alt projektet fåruppföras. Man behöver nämligen ett projekt att visa upp för att sedan kunna gåut på väridsmarknaden. Induslriminislern nämner all den arbetsmarknadsmässigauivärderingen inle är helt färdig. Jaghar haft kontakt med förelagsledningen, och man skall återigen seöver situationen. Man känner stor tillförsikt när del gäller atl finnaavsättning för rätt slora kvantiteter dels på den svenska marknaden, dels päexportmarknaden. En direkl kontakt mellan industriministern och förelagsledningenär därför av stor betydelse. Vidarenämner induslriminislern i svaret atl den viktigaste frågan är all klara av attfinna en ägarstruktur och en rimlig kapitalbas. Jag delar den uppfattningen.Jag hoppas och tror atl skall ta itu med detta ärende och allinduslriminislern lillsammans med företagsledningen ser lill alt frågan omägarstruktur och kapitalbas kan lösas, för det är det viktiga i sammanhanget. Jag skulle här viljaöveriämna en tavla till industriministern. 0/77Statsbidrag till boardfabrik i 0/77Finnboda vaiys framtid föreställer en pojke sombeder - det kanske ligger viss symbolik i delta. Företagel har en produkt somkan ge,mänga arbetstillfällen i följdsysselsätt-ning,och man ber härmed ErikHuss atl ta itu med problemen och all göra ett bra jobb för Skellefteäregionen.Med detta ber jag atl få tacka för svaret. Jag vill bara kon konstatera att interpellanten och jag uppenbariigenhar samma syn på ärendet i egentligen alla de avseenden som här har berörts. Jaglar gärna emol tavlan. Del förefaller som om bönen skulle ha goda utsikter atlhörsammas redan innan tavlan är överiämnad. Överiäggningen var härmedslutad. §6 Om varvs framtid Industriministern erhöll ordet för altbesvara (vpk) anmälda interpellation, 1978/79:68,och anförde: har med anledning av avsikl att lägga nedFinnboda varv frågal mig om regeringen avser att vidtaga åtgärder somgaranterar varvets framtid. Jagförmodar alt känner lill att jag sedan interpellationenframställts uppvaktals av en delegation med företrädare för ochlandsting, och kommuner. Metalls avdelning 1 och andrafackliga representanter saml marinen. Delegaiionen leddes av landshövdingGunnar , som också överlämnade en skrivelse lill regeringen med anledningav den rapport - ". Behovet av ett varv iStockholmsregionen" - som utarbetats av en särskild kommitté. Rapporteninnehöll en framställning till regeringen om fortsatt drift vid varvet. Regeringenbeslöt att lämna framställningen utan åtgärd. kommentarer jag lämnade i anslutning till beslutet framhöll jag bl. a. altkapaciteten vid de mindre och medelstora varven är för stor.Kapacileisminskningen bör huvudsakligen ske genom nedläggning av ellerneddragning vid varv som har mindre goda framtidsutsikter. Jagvill ytteriigare framhålla att Svenska Varv har ett ansvar för de i koncerneningående varven, och det är Svenska Varvs sak all besluta om varv.Svenska Varv är, enligt vad jag inhämtat, berett atl medverka till att mildrakonsekvenserna för de människor som arbetar vid varv vid en eventuellnedläggning av varvet. Diskussionerpågår mellan olika intressenter och Svenska Varv om elt eventuellt övertagandeav varv. Enligt vad jag har inhämtat förs dessa diskussioner frånSvenska Varvs sida i en positiv anda. (vpk); Herrialman!Man skulle kunna säga atl den här inlerpellalionsdebatlen har hamnat i någonsorls mellanläge. sade ju regeringen klart ifrån, att den inlebryr sig om sysselsättningsläget i . Varvsproposiiionen ochde motioner som har samband med den behandlas däremot försl . Mankan slälla sig frågan; Är detla anledningen till att svarei frånindustriministern harblivit så tunt? Nej,jag tror inledet. Jag tror däremoi allorsaken till svarets innehållslöshet är en svag och dålig folkparlislisknäringspolitik. Jag betecknar också svaret som ett dokument över folkpartietssyn pä sysselsättningen här i landet. Ennedläggning av varv innebär för eninduslrisysselsättningsutarmning. Vi har upplevt hur den enaindustrinedläggningen efterden andra har verkställts i den här regionen och vaddel fär för konsekvenser. Det har inte industriministern kunnal undvika att fäpåskrivet för. Genom många olika aktiviteter har man försökt fäindustriministern att förstå att detta är ett problem för . Över500 anslällda kommer att ställas utan jobb, om läggs ned, och till detkommer ungefär 160 underentreprenörsarbetare. Hundratals runlomkringjobbförsvinner också - sådan? jobb som legoarbelen, transporter m. m. som ocksåingårsom en bit i den verksamhet som uppehåller. Dettainnebär atl ungefär 1 000 arbelslillfällen ytterligare försvinner ifrån den härregionen. kommer all få karaktären av elt bank- ochadministralionscenlrum med lilet affärer och andra servicenäringar utslängdahär och var. Tillverkningsindustrierna - motorn i elt samhälle - tas ifrånregionen. Sådan blir alltså situationen för i folkpartietsSverige. Delta om sysselsättningsaspekten. Sjöfartensbehov av ett varv i den här regionen har också dokumenterats på flera olikasätt. Behovet av ett varv för reparation av fartyg i en region med en så storskärgård har klart påvisats genom de olyckor med bl. a. tankfartyg som ägl rumde . behövs alltså föratiman skall kunna tillgå varvet vidolyckor i skärgården och ute i . Flera allvariiga incidenter som hotatskärgärden har också förekommii, och jag vill påstå att utan ell varv inärheten av skärgården -denna känsliga natur- kommerdel atl kunna bli ännu merlångtgående katastrofer än vad annars skulle kunna bli föllet. Nödvändighetenav som reparations- och servicevarv för Finlandstrafiken och annanÖstersjöfart har också dokumenterats. Jag tror inte som mänga andra alt dereparationer som utförs på skulle hamna hos andra svenska varvoch att man genom en nedläggning av skulle klara största delen av den30-procentiga nedläggningen av små och medelstora varv. Sannolikt är i ställetalt de här jobben till mycket stor del kommeraii hamna i . Det rubbaralltså lalet om delta med den 30-procenliga nedläggningen - man skulle islutändan behöva lägga ner ännu 0/7/vaiys framtid fiersmå och medelstora varv. Ävenmarinen har ur fiera synpunkter stort inlresse av all finns kvar somvarv, inle minst med tanke på del kvalificerade vansinne som kom lill ullrycknär militären lyckades fä gehör för att flytta örlogsvarvet från nedtill . Muskövarvet är inte till stor nylla. Isbrytarna, för alt laell exempel, som sedan öriogsvarvels flyttning har servats på , kommernu inle att kunna erhålla service och reparation här, och frågan är; Skallreparationerna äga rum nere i södra delen av landei -på Öresundsvarvel ellernågot liknande? Del blirju orimligl långa transporter när elt fel uppslår på enisbrytare som den måste vara i verksamhet. Delfinns naturligtvis också andra aspekter som gör att man ur marinens synpunktvill ha kvar. Men del viktigaste argumentet för ett bibehållande avFinnboda och den övriga varvspolenlialen ärju alt jobben behöver vara kvar-detbehövs jobb för människorna i del häriandel. Vi har en arbelslöshel på 500000-600 000 människor. Del gäller inle bara de ca 100 000 som direklregistreras som arbetslösa, ulan det gäller även alla de människor som ärsysselsatta genom AMS, vare sig det sker som AMS-arbete i form avberedskapsjobb eller genom utbildning. Del gäller också alla som harförtidspensionerats och som egentligen vill ha ell jobb, liksom allahandikappade som inle fär jobb därför atl jobben inle anpassas efter människanutan människan skall anpassas efter jobben och efter var jobben finns. Del är,menar vi, en ansvarslöshel som visas, och den kan vi inte accepiera. Samhällel,herr indusiriminister, är lill för dess invånare, och därför måste det ocksåvara samhällets skyldighet att skapa sysselsättning ål invånarna. Istället för all lägga ned skulle del finnas skäl all skapakompletterande alternativ produktion. Varför inte använda del slora kunnandesom de anslällda på ändå besitter för atl ulveckla en produkiion inomvarvets ram, så att sysselsättningen blir kvar? Regeringens politik all inleanvända dessa resurser innebär ell slöseri. Induslriminislernsäger i sitt svar atl Svenska Varv skall medverka lill att mildra konsekvensernaför de här människoma vid en eventuell nedläggning av . Jag måsteslälla frågan: Kan man få elt konkret svar på hur konsekvenserna skall mildras?Vad finns det för alternativ som mildrar konsekvenserna? Vidaresäger industriministern alt del pågår diskussioner om eventuellt övertagandeavFinnboda. Vad ärdet fördiskussioner? Vilka övertaganden är del fråga om?