prot · G209155 · 1978-12-31 00:00:00 — 1 allkorthet vill jag bara säga, alt om vi på lång sikt skall kunna upprätthålla entillräcklig kubikmassa och producera värdefullt virke, främst barrvirke, måstevi åtminstone i ungskogarna, planteringar osv., kunna hålla efter lövslyt. Menjag skulle också vilja ta upp contortalallen, som har diskuterats här.Beträffande contortalallen delar utskottet den i proposiiionen och i olikamotioner uttryckta uppfattningen att försiktighet rent allmänt bör iakttas närdet gäller att införa främmande trädslag här i landei. Därom råder inga delademeningar. Men utskottet säger att man inte är beredd att förorda etltemporärt förbud mol fortsatt inplantering. Hittillsvarande erfarenheter avcontortaodlingen är goda. Några allvarliga kalamiteier är inte kända.Trädslaget har ändå en virkesavkaslning som betydligt överstiger vad vårainhemska presterar, och förmågan atl överleva efter utplantering synes varaklart bättre. Jag vill också konstatera att även så långt ned som pä sydsvenskahöglandet har vi frosikänsliga marker som är svåra att föryngra, där vi ocksåtror atl försök med contortalallen skulle vara intressanta. Motiven förcontortaplaniering jusl nu äralt man med snabbväxande träd Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. vill bygga upp etl förrådav avverkningsbar skog. Denna skog skulle utnyttjas i den av skogsutredningenpåtalade virkessvackan i början av 2000-ialei, då del annars pågrund av skogens åldersförhållanden skulle råda virkesbrisl. Au nu stadgaförbud eller hårda restriktioner mol fortsatt, begränsat införande avconiortaiall skulle medföra att berörda företag -främst domänverket och vissabolag i - måste dra ner sina nuvarande avverkningsprogram. Utskottethar inte lagt några produktionsaspekier på contortaodlingen utan endast beaktatde risker som kan föreligga. Vi anser atl den långsikliga målsättningenbeträffande contortaplanteringen bör vara betydligt mer begränsad än som antasi skogsutredningens alternativ 2 - det högre allernalivet - dvs. en successivuppbyggnad av coniorlaskog lill ca om 50 är. Olikaskogsföretag har förklarat atl contoriaprogrammen kommer atl nedirappas sedantillräckliga arealer planterats för att möta den befarade bristsituationen närdet gäller avverkningsmogen skog om några decennier. Uppenbarligen innebärambitionen att uppnå Just denna effekt - alltså atl inom den närmaste periodenuppnå en erforderiig areal coniorlaskog - en betydligt lägre insats änvad uiredningen föreslagit i sitt alternativ 2. Elt sådani tidsbegränsatplanteringsprogram är enligt vår uppfattning väl förenligt med de allmännaförsiktighetskrav som vi liksom föredragande och utskott har uppställt. Jagskall, herr talman, sedan gå över lill skalieutskottets betänkande nr 49, därman behandlar skogsvårdsavgiften. Jag vill börja med att konstatera att Jaginte anser att skogsvårdsavgiften på någol sätt är självklar, utan dess varaeller inte vara kan mycket väl diskuteras. 1propositionen föreslås en höjning av avgiften från 0,9 °/oo lill 3 °/oo, och ivår partimotion 2274 från moderala samlingspartiet avstyrks den föreslagnahöjningen och även ändamålet med de influtna medlen. SvanteLundkvisl har i ell flertal inlägg uppehållit sig vid skogsvårdsavgiften. Hansade ungefär följande: Motivet för avgiften är atl vi måsle vara solidariska.Den skall utjämna de olika förutsättningar som råder i olika delar av landei.Del är inle mer än rimligt alt skogsbruket i någon mån medverkar tillfinansieringen av skogsvårdsåtgärder, osv. - Det är här inte fråga om attmedverka i någon rimlig mån. Det rör sig nämligen om oerhört stora belopp,åtskilliga miljoner. Jagskall inte gå in i den diskussionen just . Jag lycker att påett utomordentligt sätt har bemött Svanie i det här avseendet. MenJag skulle ändå vilja understryka, att förslaget innebär att skogsbruket skallflnansiera en regionalpolitisk satsning och en omfördelning av medlen frånsöder lill norr. Då som bekant privatskogsbrukel dominerar i södra ochmellersta och bolags- och statsägt skogsbruk i norr, innebär det ipraktiken en omfördelning från bonde- och privatskogsbruk till bolags-ochstatsägt skogsbruk. Det går inte atl dementera. 1vår motion föreslår yi, herr lalman, att skogsvårdsavgiften används för sådanaändamål som är lill nytta för det samlade skogsbruket och inte anslås till ålgärder som föreslåsvara siatsbidragsberäitigade. Viföreslår alt skogsvårdsavgiften används för tillämpat skogsforsknings-ochutvecklingsarbete som bygger på grundforskning. Avgiften skulle utgöra en delav skogsnäringens medel för finansiering av branschinslitulen. På detta säukommer hela skogsnäringen att bidraga till pågående forsknings-ochutvecklingsarbete, vilket inte är fallet f n. Denna forskning är synneriigenangelägen, och förutsättningarna lördessgenomförandeärati den tillförserforderliga medel. Vi föreslår därför, herr talman, au skogsvärdsavgiftenanvänds för detta ändamål. Jagyrkar bifall lill reservation nr 2 vid skaiieulskoiiels betänkande nr 49. Rikdinjerför skogspolitiken, m. m. SVANTELUNDKVIST (s) kort genmäle: Jag skall inte upprepa vår argumentering för skogsvårdsavgiften.Anledningen till att Jag begärde ordet var egentligen att aU jag hade angripit bondeskogsbmket. Vad jag gjorde var att jag konstateradeall del när det gäller skogsvärd i vissa avseenden finns eftersläpningar, iförsta hand inom det privatägda småskogsbruket. Jag skulle kunna tillägga attockså när det gäller det som är bekymmersamt, nämligen avverkningarna,vid jämförelser mellan avverkningsvolymen i smäskogsbmket och islorskogsbrukei kan man konstalera en betydligt lägre avverkning ismåskogsbrukei. Detta medverkar naturiigtvis till de bekymmer som vi har förtillgången lill virkesrävara. Jaghar i mitt huvudanförande sagt att del finns många skogsägare som sköter sinskog föredömligt. Jag tillade alt Jag föreställer mig att dessa skogsägareborde vara lika intresserade som vi andra av att också de som inte sköter sinskog bra gjorde insatser av det slag som här diskuteras på skogsvärdens område. Jag fattade också sä atl detlaär hans mening. Därför villjag bara bestrida försöket att påstå alt Jag hargått till något slags generellt angrepp mol bondeskogsbruket - del harjag integjort. Men Jag tycker att vi alla har ett intresse av atl fö bättre ordning påsådana insatser inom skogsvården som är angelägna, oavsett var de förekommer.Vi måsle konstatera att det föreligger en viss eftersläpning inte minst pågrund av de många små och splittrade enheterna inom småskogsbruket. () kortgenmäle: Jag vill säga några ord lill , som erinrar ommoderaternas reservation om lönsamhetskriterier, vilken också gällerutformningen av 1 § i förslagel lill ny skogsvårdslag. 1 vj föreslås fäföljande lydelse: "Skogsmarkmed dess skog skall genom lämpligi uinyitjande av markens virkesproducerandeförmåga skolas så atl den varaktigt ger en hög och värdefull virkesavkastning.Vid skötseln skall hänsyn tas lill naturvårdens och andra allmännaintressen." Vi har i utskottet diskuterat denna fråga ganska ingåendeoch i betänkandet kommenterat jordbruksministerns Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. tankegångar på dennapunkt. Vi har framhållit att del på skogens ekonomi måste ställas rimliga kravpå lönsamhet. Delta gäller både skogens skötsel och uttagen av skogsråvara. Utskottetansluter sig till Jordbruksministerns bedömning i detta avseende och skriverbl. a.: "Liksom denne anser utskottet det vara självklart altskogsnäringen måsle verka i överensstämmelse med de övergripandesamhällsekonomiska målen och i samspel med andra samhällssektorer. a. att näringen måste bidra till alt uppfylla målen om full sysselsättning,ekonomisk lillväxl, regional balans och balans i utrikesbeialningarna menockså målen för miljövårds- och nalurvårdspoliliken." Vianser atl det ändå på sitt sätt finns inskrivet elt lönsamhetskriierium. Jaglycker därför alt vi borde kunna bli överens om vilka slutsatser man bör draefter ett noggrant studium av 1 § i den nya skogsvårdslagen. Kravetpå att återinföra DDT har vi diskuterat tidigare här i kammaren. Vi bör,lyckerjag, vara överens om att vi må hitta andra säll all fö lill stånd enskogsföryngring än genom att använda dessa gifter, t. ex. genom en bättremarkberedning eller genom mera forskning kring de insektsangrepp som åstadkommerslora skador. Delta förutsätts också i propositionen. Det är ingalunda så attstaten lämnar den här frågan åt sitt öde, utan man satsar åtskilligt ibudgeten. () kort genmäle: Jag vill börja med atl bemöta del sista som sade.Markberedning och forskning räcker inte. Så länge vi inte har nätt fram tillgodtagbara möjligheieratt få till stånd en föryngring, är svenskt skogsbrukilla ute. Vi kan inte bara tala om kraftfullare föryngringsåtgärder, utan vimåsle även ha de praktiska möjligheterna att genomföra dem. Enligt mina anteckningar talade omde stora bristerna på privatskogsbrukets område, särskilt småskogsbrukels.Anders har redan bemött detta, och jag skall inle förlänga den härdebatten med atl diskutera den frågan ytteriigare. Jag uppfattade ändå SvanieLundkvists anförande som elt ganska fränt angrepp pä bondeskogsbmket. Har jagmissuppfattat , ber jag om ursäkt. I så fall är vi kanskebetydligt mer ense än vad den här debalten har givit sken av. Men jag fick denbestämda känslan all hans anförande var elt ganska hårt frön tala ngrepp motbondeskogsbmket. I riksdagskalalogen finns, såvitt jag vet, endast en ledamot medyrkestiteln skogsbrukare. Det innebär inte, herr talman, att jag är mer kunnigän någon annan pådet här området. Jagar, liksom många andra, dock praktisktengagerad och verksam på detta område. Utgångslägetför skogsbruket i det här landet är bättre än någonsin . Jag tänkerdå försl och främst på råvarutillgångarna. Aldrig lidigare under delta sekelhar vi haft så mycket skog som . När seklet var ungt hade vi i mellan50 och 60 m per hektar. har vi 2,5 gånger mer. Mol den bakgrunden är naturligtvis påståendet attenskilda markägare inte skulle sköta sin uppgift felaktigt. 80 "u avskogen i ligger i bondehand. Jagär av samma mening som . Den uppfattning som genomsyrade hansanförande var atl den som inte använder marken på ett rikligt säll, han börinte ha ansvar för svensk Jord och svensk mark. Men jag tillhör dem som anseratl vi kan höja produktionen i det här landet med på redanbefintliga marker. Det sker inte främst genom tekniska åtgärder, utan genom enutveckling av värt biologiska kunnande. Det är en framgång atl man i den härdebatten inle har diskuterat socialisering, vilket annars ofta förekommer iskogsdebaiter. En socialisering av skogen skulle nämligen enligt min meninginnebära inte bara en försämring och en produktionsminskning inom hela värtskogsbruk utan också ett'sönderslitande av de band som förenar Jord- ochskogsbruk och som i vårt land är den huvudsakliga grunden för våra möjligheteratt bruka de små tegarna, som ändock försörjer miljoner människor i vårt landmed livsmedel och som ger oss trygghet mot händelser utomlands som vi självaknappast kan påverka. Närman talar om vikten av att bedriva en god skogspolitik utifrån vissalönsamhelskriterier - som moderala samlingspartiet gör i en reservation -måsteman dock enligt mitt förmenande därvid också klart framhålla alt ett sådantkrav måste sammanföras med kravet på etl uthålligt skogsbmk - i praktiken förevärdlig tid - byggt på biologiska förutsättningar. Min uppfaUning är alt detär fel alt bedriva etl Jord- och skogsbruk under sådana förutsättningar att mananser sig behöva använda gifter, exempelvis DDT, i skogen. Vi uppnår intebalans med naturen, om vi inte följer de lagar som denna själv har skapat. Deskador som i stor skala kan förorsakas av insekter beror ofta på alt vi självamedverkar lill förutsättningarna för dessa skadeinsekters utbredning. I ettriktigt bedrivet skogsbruk blir skadorna däremot lolerabla, och de påverkar irelativt ringa mån avkastningsresultaiet. Jag kan alltså inle följareservationen i del sammanhanget. Däremotanser Jag att den framlida fibermekaniken - en tanke som har framförts avreservanterna frän - kommer alt spela en väsentligroll för möjligheterna atl förändra energisituationen, där vi nu befinner oss ietl visst dilemma. Detärelt intressant resonemang som förs i reservation nr 16 omklenvirkessiöd. Utförligt redovisar man där fibrernas omhändertagande föromvandling till energi. Myckel av delta lyckerjag emellertid är spekulationer.Visst finns det betydligt bättre biprodukter att tillgå än dem som vi kanutnyttja för uppvärmningsändamäl; del är inget tvivel om den saken. Jagarbetade under 1960-lalet för sågverksindustrins räkning med de härfrågorna. Jag mötte då motstånd från företagare, frän kommuner och från bönder,och jag mötte motstånd också frän facket, som inte heller ville att man skullesyssla med sådant - man sade att det var ett arbelskrävande och smutsigt jobb.Det kanskeblir lättare att göra del , när oljan stigeri pris; att den gör delär del väl ingen tvekan om. Riktlinjerför skogspolitiken, tn. Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. Menenergiskogarna måste ses mot bakgrund av fibrernas bästa förädlingsvärde.Visst finns del fuktiga områden, där energiskog kan passa utmärkt väl, men vibehöver utnyttja all mark till den bästa råvara som det går allproducera. Däremol kan man gärna tala om framställning av metan, metanol ochsyntetisk bensin som intressanta aspekter på frågan om att utnyttja en del avråvarorna ur den svenska skogen. HerrLundkvisl talade om skandalen med råvaran som inte kommer fram i ett, tyckerJag, annars väl avvägt anförande. Jag har, , tillsammans medsågverksindustrin uppvaktat åtminstone två socialdemokratiskajordbruksministrar angående bättre och vettigare vägar för atl få en jämnareavsälining från jordbruk lill industri. Vi fick emellertid egentligen aldrignågra sådana förslag av de två Jordbruksministrarna. Om industrin kör förfullt, så finns inle råvara i tillräcklig ulslräckning i vårt land. Det räckerinte med de 75 miljoner m- som vi har, om man skall utnyttja industrins reellainvesteringar. En sågverksindustri skulle myckel väl, om del hela voreriktigt upplagt, kunna köra med parskift för att utnyttja sin kapacitet ochsina förutsättningar, vilket nu inte sker. Nej,Jag tror i det här sammanhanget att del är nödvändigt med stimulans i ställetför, som Jag tyckte mig spåra i Svanie anförande, byråkratiskstyrning av den här verksamheten. Felet äralt industrin fått växa över skogenstillgångar. Här är det alltså fel, och felet ligger också, , ide ålgärder som ni vidtagit i tidigare sammanhang. Närjag nu sagt detla vill Jag bara avsluta med att gå in på den motion, nr 2277,som Jag väckt när det gäller skogsbilvägarna. Motionen har avstyrkts avutskottet, egentligen ulan särskilda kommentarer. Densom känner till förhållandena vet alt vårt skogsbilvägnäi i södra och mellerstaSverige tillkom . Del befinner sig i ett sådant skickalt del inte passar för dagens materiel, för dagens bilar o. d., med tanke påbärigheten och med hänsyn till del starka slitage som skett sedan vägarnaanlades. Jag har i min motion sagt alt den senaste skogsulredningensvälmotiverade förslag i denna fråga är nästan helt eliminerade i propositionen,och kvar står ett av rambeloppens otillräckliga anslag. Vidaresäger jag i motionen att del kan konstateras alt bidragsprocenten inom områdetutanför den inre zonen är salt till högst . Atl den högsta bidragsprocentenendast får utnyttjas inom gränsområdet till det skogliga stödområdets inre zoninnebär stora begränsningar i dispositionen av pengar till områden därde skullegöra den bästa nyttan. Man häri proposiiionen inte klart för sig att delskogsvägnät som byggdes upp åren före och strax efter kriget i södra ochmellersta är i behov av en ordentlig upprustning för attskogsnäringen skall kunna klara skogsindustrins transportapparat ochskogsbrukets nödvändiga rationalisering. Det måsle betecknas som synnerligenmissvisande att proposiiionen avvisar förslagen med hänvisning till atl bidragtill underhåll i dessa fall skall utgå från anslaget Bidrag till drift avenskilda vägar under sjätte huvudtiteln. Jaghar pekat på några möjligheter, och Jag har föreslagit atl man skall återsändadenna del av propositionen till Jordbruksministern för beaktande och för utarbetande avnytt förslag. Det kan länkas attbeloppen behöver ökas inom de drabbade områdena. Bytut bidragsprocenten eller sank densamma och ersätt delar därav med statligakreditgarantier efter speciella riktlinjer. Genomall man prioriterar planläggning, där markägaren är beredd all inrymma planernai del lokala vägnätet, kan särskilda bidrag lämnas och nybyggnad ske medstatliga kreditgarantier. Detär alltså några av de förslag som jag ställt i sammanhanget och som utskotteticke har biträtt. Jag vill med det här säga alt Jag stöder de reservationer vidJordbruksutskottets betänkande nr 30 som har som första namn,utom reservationen 2. Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. ANDERSDAHLGREN (c) kort genmäle: Jag har mycket stor respekt förCari-Wilhelm Lolhigius skogliga kunnande, och jag beklagar alt riksdagenfortsättningsvis inte kommeratt fö del av hans friska synpunkter,ofta oräddaoch personliga. Men Jag vill gärna korrigera honom på en punkt, och det gällerde speciella energiskogarnas framtid, som han sade var spekulation. Jag villerinra om atl vad vi i vår motion och reservation i första hand har talal om ärett utnyttjande av det virkesavföll som inte tas till vara. Vi menar attdet till myckel stor del skulle kunna ersätta den importerade oljan. Vad detblir av de odlade energiskogarna får vi ta ställning till när forskningen ärframme vid sådana resultat atl vi har en grund atl stå på. HANS (): Jag begärde ordet för atl fö lillfölle atl ge en kort kurs iskogsbrukets elementa, närmast föranledd av fantastiskauppgifter om 28 miljoner m' som är alt hämta genom all avverka fröträd. Meneftersom det förefaller som om den uppgiften bygger på ett missförståndantingen från hans eller min sida, skall jag avslå frän del. Jag skall inte nula tiden i anspråk. och för väl sedan göra upp den sakenbakom knuten. Nogfinns det atl göra i skogen, jag är helt ense med i detavseendet. Men vi måste hålla utgifterna inom rimliga gränser. Vi kannaturiigtvis ägna oss åt att stamkvista vartenda träd och därmed bereda t. o.m. fier människor arbete än menade. Men del blir för dyrt - vifår förbehålla de allra bästa stammarna, dem som alltså skall bli limmer avhögsta klassen, sådan vård. Låt mig, när Jag ändå harordet, tala litet om vad skogsvården kostar. Då är inbegripet omplanteringarmed anledning av snytbaggeskador. Harjag luren all slippa dem, kanske Jag kanhålla planteringskoslnaderna inom ramen , inkl. plantor ochmarkberedning. Denförsta röjningen i 20-årsäldern, som inle lämnar någol som helst utbyte, går påungefär . Slyröjning med kemiska preparat - som 11 proiokoti 1978/79:154-156 Riktlinjer för skogspolitiken, m. m. Jag inom parentes inletycker om och inle heller använder inom min förvaltning - kostar . Det räcker med en omgång. röjning måste göras tvä ä . Mankommer då upp i en utgift pä ungeför . Vill man hålla godaviltstammar, tillkommer besprulning av plantorna. Det är inte engiftbesprutning i ordels rätta mening, ulan del är en besprulning med elt ämnesom luktar så illa att det helt enkelt avhåller viltet från att äta plantorna.Det kostar . till per ha. Alladessa utgifter plus gallringskostnadernas nettobelopp måsle förräntasundertiden fram lill slutavverkningen. Del gäller oberoende av om det är stateller enskild som äger skogen. Därför kan vi hell enkelt inte låtaskölselkost-naderna svälla ul hur mycket som helst. Jagvill här citera en del av det tal som landshövding höll vidlanlbruksveckans öppnande : "Överlandylor, som en gäng var sterila som månlandskap, har tidsåldrarna penslat entunn hinna av mull. Så tunn är denna hinna, alt inte den finaste pensel skullekunna dra dess motsvarighet på någon glob. Där den är som tjockast ärden baranågra bråkdelar av någon miljondel av jordradien. Men denna hinna ärbetingelsen för vad vi innefattar i begreppet organiskt liv Det är den hinnans värd som måste gå före alltannat. Det är därför som vi skall akta oss för att genom alltför detaljeradecentrala föreskrifter bädda för arealmässigl utbredda kalamiteier. Del ärdärför vi inte skall vara så stelbenta atl vi bara tillåter en form avslulavverkning. Överläggningenvar härmed sluiad. TALMANNEN:Propositioner ställs först belräffande utskottets hemslällan och därefter ifråga om motiveringen. Propositionergavspä bifall till dels utskottets hemställan, dels hemställan i motionen nr 2281av m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 30 mom. 1röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit hemställan i motionen nr 2281 av i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för Ja-propositionen. ning verkställdes voteringmed omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på godkännande av dels utskotlels motivering, dels utskottets motiveringmed den ändring däri som föreslagits i reservationen nr 1 av Hans Wachtmeisterm. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande Jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. Den som vill alt kammarengodkänner jordbruksutskottets motivering i betänkandet nr 30beträffande mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarengodkänt utskottets motivering med den ändring däri som föreslagils ireservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä HansWachtmeister begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavspä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av HansWachtmeister m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 30 mom. 3 aröstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: TALMANNEN:Propositioner ställs först beträffande utskottets hemslällan och därefter ifråga om motiveringen. Propositionergavspå bifall lill dels utskottets hemslällan, dels hemställan i motionen nr 2281av m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller jordbruksutskotlets hemställan i betänkandet nr 30 mom. 3 bröstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit hemställan i motionen nr 2281 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BertilMäbrink begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 294 Nej - Il Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels utskottets motiveringmed den ändring däri som föreslagits i reservationen nr 3 av Hans Wachtmeisterm. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande Jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill att kammaren godkänner jordbruksutskottets motivering i betänkandet nr 30belräffande mom. 3 b röstar Ja, den del ej vill röstarnej.