prot · G209133 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:133 Förhandlingarna leddeslill en början av andre vice lalmannen. § 1 Justerades protokolletförden 18 innevarande månad. Omverksamheten vid Bryggeri i §2 Om verksamheten vid Bryggeri i Budget- och ekonomiministern erhöllordet för all besvara () anmälda fråga, 1978/79:463,lill industriministern och anförde: har frågat industriministern om han delarföretagsledningens i uppfattning aU del förhållande aU staten ärmajoritetsägare i Bryggerier inte är något skäl att se företagetsframtid annat än ur strikt företagsekonomiska synvinklar. Arbeiei inomregeringen är sä fördelat all del är Jag som skall svara pä frågan. Jagvill inledningsvis erinra om beslut med anledning av regeringensproposition om ålgärder inom bryggeribranschen. Staten har med anledning avbeslutet bildat ell slrukturbolag, , med uppgift alt initiera ochmedverka vid strukturförändringar i bryggeribranschen. Brygginvest har inlettarbetet med att ta fram en samordnings- och strukturplan för bryggeribranschen.Planen syftar till aU definiera vilka strukturförändringar som bör äga rum ochi vilken takt de bör genomföras. Särskild hänsyn skall las tillregionalpolitiska synpunkter och sysselsättningsaspekter. Äveninom pågår en struklurutredning. Enligl de uppgifter jag har inhämtatsker en samordning mellan och Brygginvest i de båda bolagensulredningsarbeie. Någol beslul om nedläggning av i eller avnågon annan av produktionsenheter har inle fattals av . Enligldel avtal som iräffades mellan staten och dåvarande PRIBO skallPripps drivas på etl rationellt och företagsekonomiskt sunt sätt som möjliggören rimlig utdelning till aktieägarna. Detta avtal gäller forlfarande. Enligtmin mening bör liksom andra av staten hell eller delvis ägda förelagdrivas företagsekonomiskt. Jag utgår dock frän att ultalande rörandebryggeribranschen är vägledande för såväl Brygginvests som styrelser vidderas behandling av olika bryggerifrågor. Omverksamheten vid Bryggeri i Jag ber att fl lacka budgelminisler Mundebo försvarel. Minfråga var egenlligen avsedd som principiell, för all fl vela industriministernsuppfattning angående ell statligt förelags möjligheler att la ett siörresamhällsansvar än vad elt rent företagsekonomiskt synsätt skulle föranleda -della med anledning av nedläggningshoiade Bryggeri i , därförelagsledningen ullalat att det inte finns någol skäl att se förelagetsframlid annat än ur strikt förelagsekonomiska synvinklar. Del är också sett motriksdagens uttalande i samband med behandlingen av bryggeribranschens framtid,där del uttalades att särskild hänsyn skulle las till regionalpolitiskasynpunkier och sysselsättningsaspekter. Nuär del budgelminislern som har avgell svarel, och naturiigl nog är del då deekonomiska aspekterna som blivit de framträdande. Budgelminislern delarlydligen också företagsledningens synsätt i stort Ivad gäller den akluella silualionen vid Bryggeri i föreligger enakut nedläggningssitualion,även om styrelsen inte har lagil nägol direktbeslut. En nådatid är satt innan beslutskall tas och undervilken tid företaget skall undersöka möjligheterna lill annan produktion vidbryggeriet, som alternativ eller som komplement Detär synneriigen angelägel all en nedläggning av - om en sådan numäsle ske - senareläggs och absolul inle sker förrän nyproduklion i någon form kan skapas, som ger de 40-lalel anslällda fortsattarbete. Prippskoncernengår med rejäl vinst, och en nedläggning av Torsbybryg-geriei skulle endaslinnebära alt vinsten, som redovisas lill drygt 70 milj. kr.-det är f ö.en ökning med nära 10 milj. kr. sedan föregående årskulle minskas med 2,4milj. Det är alltså helt marginellt sett ur koncernens synvinkel, men detär nära nog en katastrof för de anställda, då det finns mycket små möjlighelertill annan sysselsätlning i . Förtidspensionering, arbelslöshel elleromskolning blir alternativet för den övervägande delen anställda. Detta innebäri sin lur väsentligt högre samhälleliga koslnader. Tillden samhällsekonomiska bilden kan också läggas att Torsbybryggeriet föregåendeär levererade in lill staten 6,1 milj. kr. Ennedläggning,som i och försig kan te sig företagsekonomiskt motiverad, måsteutifrån detta synsätt belraklas som hell vansinnig. Min följdfråga lillbudgelminislern blir därför, om budgelminislern är beredd alt medverka lill attbryggeriet i kan bestå. En åtgärd som i sä fall borde falla sig naturligför budgetminislern skulle vara att minska eller kanske hell la bortproduktskatlen, aniingen enbart för Torsbybryggeriet eller för alla debryggerier som ligger inom inre stödområdet Budget-och ekonomiministern : Herr talman! Jag skall göra någrakompletteringar till mitt svar. säger alt jag hell och hålleleller i varje fall i långa slycken delar förelagsledningens synpunkier. Jagvill lill della säga all företagsledningen inte vare sig för mig somminister eller för regeringen i dess helhet har att redovisa de bedömningar dengör i enskilda fall. Den skall inte göra del enligl de avtal som är ingångnaoch av fastställda. Min utgångspunkt vid hanteringen avbryggeribranschens problem är avtalen liksom riksdagsbeslutet ochfrån höslen 1978. Jaghade för elt par månader sedan tillfälle att besvara en fråga som berörde sammaförelag. Beiräffande det jag dä anförde har jag ingen anledning att varesig tillägga eller dra ifrån någonting. Jag sade ungefär följande: Jagär väl medveten om de problem som finns i . Jag har mött dessa problem isamtal som just rör bryggeribranschen med människor även i och Arboga.Jag är också väl medveien om dels de problem som kan drabba många människor päen ort och i en region då sysselsättningen sviktar och företag stundom måsteläggas ned, dels de kostnader som då kan uppkomma för stal och kommun pä grundav nödvändighelen av statliga insatser i syfte all undvika sådana problem. Nukan Jag inle göra någol ultalande om ell enskilt bryggeris framlid. Jag harinte någon laglig rätt all göra del. De besluten skall fattas i andra organ.Jag vill bara än en gång understryka attjag utgår från att ullalandeom bryggeribranschens framlid är vägledande för de beslul som förelagsledningarnakommer att falla. I de uttalandena betonade bl. a. att man ocksåskulle la hänsyn lill regionalpoliiiska synpunkier och sysselsättningsaspekter.Jag har själv betonat all min utgångspunkt är all vi bör säkraöverlevnads- och utvecklingsmöjligheter för flera förelag och produktionsenheterinom bryggeribranschen. Tilldetla vill Jag göra etl tillägg: Någon ändring av produktskatlen är ickeaktuell. Omverksamheten vid Bryggeri i Medbeaktande av de 6 milj. kr. som slalen flr in i produklskalt från detla företagoch med beaktande av den i del här sammanhanget ringa förlust somförelagsledningen gmndarsin bedömning när det gäller en evenluell nedläggningpå, nämligen 2,4 milj. kr., är det beklagligt att budgelminislern inte ansersig här kunna diskulera förslaget om en eventuell reducering av produktskatlen. Deanställda vid i är myckel oroade överförelagsledningens inställning lill den fortsatta driften i . Trots altden pågående branschutrediiingen skall inväntas och trots att det undersirukitsatt ingen nedläggning skall ske förrän har man redan nu dragit inalla investeringar till underhåll och reparationer. De anslällda befarar därföratt man avrustar systematiskt och all en nedläggning redan nu sessom det enda realisliska allernalivei. Jaganser alltså att det är angeläget att regeringen redan nu uppmärksammar de härproblemen och alt regeringen också påminner Bryggerier om derassamhälleliga ansvar- hell i enlighet med vad har uttalat och vadbudgel- och ekonomiministern framhöll. Ombefrielse från mervärdeskatt för miljövårdande verksamhet Budget- ochekonomiministern : Herr lalman! Som Jag sade i milt svar utgårJag ifrån att ullalande rörande bryggeribranschen är vägledande bådeför Brygginvest och för vid behandlingen av olikabryggerifrågor. Ensak till beträffande skaller: En utgångspunkt både för denna och lidigareregeringar under 1970-talel och för och dess skatteutskott har varilatt det skall vara synnerligen starka skäl, innan man differentierar produktskallen.Jag tror inle att det vore klokt att här gä in på en differentiering. Viharockså haft många överläggningar med branschen i de här frågorna, och vi harmött propåer av del här slagel. Men efter ingående överväganden har vi alltsåbeslutat oss för alt inte nu använda oss av den vägen. Del skulleverkligen vara inlressanl alt få höra budgelminis-lerns definition på"synneriigen slarka skäl". Jag harsvärl alt tänka mig något fall därskälen är starkare än dä det gäller i . Budget-och ekonomiministern : Herr lalman! Del är nog inle möjligl attange några för hela näringslivel hållbara definitioner på de situationer då endifferentiering kan komma i fräga. Jag vill bara peka pä att några beslulrörande sådana differentieringar icke har faltals av regeringar ochriksdag. Deua visar alt man vid alla prövningar som hiuills har skelt inle harfunnii tillräckligt starka skäl, bl. a. beroende på svårigheten att hanlera demånga gränsdragningsproblem som dä uppkommer. Vi harju landetindelat i stödområden. ligger f n.idet inre stödområdet Det lorde inievara så svårt, om man använder sig av de gränser som har beslutat om.Generellt lorde det inte heller röra sig om så mänga bryggerier att del skullebehöva bli fråga om sä myckel pengar. Del skulle bli en ganska lättadministrativ åtgärd all i del här sammanhanget differentiera produktskatlen. Överiäggningenvar härmed slulad. §3 Om befrielse från mervärdeskatt för miljövårdande verksamhet Budget- och ekonomiministern erhöllordel för aU besvara (vpk) anmälda fråga,1978/79:501, och anförde: har frågat mig om regeringen anser riksskatleverketslolkning av begreppet miljövårdande när det gäller mervär-deskalleplikl förpublikationer som riklig och, om så ej är fallel, om regeringen är beredd altutfärda klara direkliv för hur begreppel i forlsällningen skall tolkas. Jagvill inledningsvis erinra om att det inte ankommer på regeringen all gedirektiv lill myndigheter eller domstolar om tolkningen av bestämmelserna imervärdeskallelagen. akluella sakfrågan kanjag meddela alt riksskaiteverkel, enligl vad jag harerfarit, inle har meddelal någol beslut av del innehåll som . Jagvill dock inle utesluta alt någon av länsstyrelserna, som ju ärbeskallningsmyndigheter i fråga om mervärdeskatt, har gjort del. Om så skullevara fallel vill jag erinra om aU flera förutsättningar skall vara uppfylldaför au en publikation skall vara undantagen från skatteplikt i sin egenskap avorgan för sammanslutning med visst syfte. Del skall vara fråga om en periodiskpublikation, den skall väsenlligen framstå som organ för en sammanslutning, ochsammanslutningen skall ha lill huvudsakligt syfte all verka för t ex.miljövårdande ändamål. Del räcker att en av dessa förutsättningar inle äruppfylld för all publikationen skall anses som skattepliktig. Ombefrielse från mervärdeska 11 för miljövårdande verksamhet TOMMYFRANZÉN (vpk): De tolkningsfrågor som den här debatten gäller hänger samman medbehandlingen av propositionen 1973 och påföljande tre molioner från olikapartiers ledamöier 1974 om momsbefrielse för miljöiid-skrifier. Moiionerna togupp den här problematiken och de föranledde också att fatta ellbeslul alt miljöiidskrifter skall vara momsbefriade. Del skedde med anledning avden reservalion som var fogad till utskottets betänkande den gången. I vår motion av NilsBerndtson m. fi. "Fortfarandegäller sålunda all organ för sammanslutning med syfte all informera i deviktiga miljöfrågorna placeras i en sämre ställning än dem som har religiöst,nyklerhelsfrämjande, poliliskl, idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamål. Vidriksdagsbehandlingen ullalade förhoppningar om möjligheler lill undanlag frånskatteplikt eller om stor generositet vid bedömningen av frågan förpliktar inteså länge den nu snäva begränsningen av ändamålen kvarstår. Genometl lillägg till uppräkningen av de ändamål som berättigar lill skattebefrielseoch ändrade tillämpningsföreskrifter förefaller det möjligt att även inrymmamiljöiidskrifter." Vadhar då skett? Ekonomiministern bör rimligen kunna vara med pä tolkningen avinnebörden i motionerna och reservalionerna - alldenstund han själv varreservant i sammanhanget. Begreppetmiljö innefallar enligl vår, och förmodligen även andras, mening både inre ochyttre miljö, både naturvård och arbetsmiljö. Debaiten om blyförekomsien iSlockholmsirafiken kan nämnas som elt exempel. De här frågorna växer fram, ochdel har naturligtvis satts i gång omfattande debatter om dem sedan 1974.Arbetarskyddslagen har ändrats och heier numera Ombefrielse från mervärdeskatt för miljövårdande verksamhet arbetsmiljölagen, osv. Budgelminislernsäger alt något meddelande inle har kommil från riksskaiteverkel, men detpåståendet vill jag med en gång bemöia. Del har vissl kommil elt sådantmeddelande. att gä in på tidningens innehåll och en bedömning av tidningenvill jag ändå säga all beiräffande publikationen i fråga- Aktuella Malerial -har riksskaiteverkel svaral: "RSVanser nämligen all förelagshälsovård och arbelsmiljövård inle är hänförligalill miljövård i reklamskaiielagens (eller mervärdeskalielagens) mening." Delär del jag hänger upp min frågeställning på. Jag anser att det är mycketallvarligt om man undantar lidskrifter om arbetsmiljövård och arbetsmiljö frånmiljötidskrifter. Budgel- ochekonomiministern : Herr lalman! Jag utgick i mitt svar från ettyttrande som riksskaiteverkel hade avgeit lill i , därjagvel all en fråga har varil aktuell men ännu inte är avgjord. Jag kan i övriglinle gå in på del akluella fallet, eftersom Jag inte har rätt all göra del närett ärende ligger under behandling i myndighel eller domstol. Jag vill barapåminna om alt lagen möjliggör undantag från skatteplikt om vissaförutsättningar är uppfyllda. TOMMYFRANZÉN (vpk): Det är tydligt all budgelminislern inle heller vill ta ställning ifrågan. Jag vill inte utgå frän fallel i . Del är inte aktuellt, utanvad del här gäller är frågan: Kan man särskilja arbeismiljölidskrifter frånmiljövårdslidskrifter i övrigl? Del lyckerjag i så fall är väldigl fariigt - omdet skall tolkas så all arbeismiljölidskrifter inle skall vara momsbefriade. Delfinns olika skrifter. Den i har inle filt momsbefrielse. Jag vill inlegå in på anledningen till del, syftena med tidningen osv. Å andra sidan ärtidningen momsbefriad. Vadsom enligt min mening är del allvariiga i sammanhanget är riksskatleverketsullalande i skrivelsen beiräffande behandlingen av denna publikation, allförbättring av arbetsmifiön icke är all hänföra lill miljövårdens syften.Detta ullalande gjordes 1977. Uppfattningen grundas också på ell yurandebehandlat vid ell sammaniräde den 19 juni 1978.1 detta yttrande ullalarreklamskalienämnden all syftena bättre förelagshälsovård och bättre arbetsmiljöenligl dess mening inle är hänförliga till sådan miljövård som avses i 4 § 1mom. Vidare hänvisar nämnden lill moisvarande text i lagenom mervärdeskall. deball i kammaren som föregick ändringen i lagen sade , som ärpartivän lill , i anslutning till reservaiionen följande: Man måste"tillägga att även den sorlens lidskrifter som arbetar för en bälire miljöi natur och bebyggelse och på arbetsplatser hör till det kritiska utbud somsamhället inte kan klara sig utan". KerstinAnér tillhörde molionärerna i frågan, och hennes uppfattning var Nr 133 alltså att arbeismiljölidskrifter mäsle vara befriade frän moms. 26 april1979 Överläggningen var härmed slulad. §4 Om betygen inom lärarutbildningen Statsrådet erhöll ordet för allbesvara () anmälda fräga, 1978/79:464, tillulbildningsminislern, och anförde: har frägai utbildningsministern hur längelärarutbildningen skall "dras med graderade betyg". Arbetetinom regeringen är så fördelat att del är jag som skall svara pä frågan. Imaj 1978 beslöt den förutvarande regeringen all lämna över 1974 årslärarulbildningsutrednings förslag om beiygsätining i lärarutbildning m. m.lill universitets- och högskoleämbetet, UHÄ, som hade alt vidla de ålgärder somankommer på ämbetet Regeringen föreskrev därvid all förändringar avbeiygsäilningssystemei inom sektorn för utbildning för undervisningsyrken inlefär träda i kraft förrän de särskilda merilvärderingsregler som tillämpas vidlillsäuning av slatligl reglerad tjänst i skolväsendel har anpassats tillförändringarna. De åsyftade reglerna fastställs av , . F.n. pågår ell arbete inom SÖ med att utforma nya meritvärderingsregler. Dettaarbete är tidskrävande. Del gäller en stort antal lärarkategorier inomskolväsendet för vilka sinsemellan skilda meriivärderingssystem tillämpas.Upprepade överläggningar har ägt rum mellan SÖ och berörda personalorganisationer,och ylleriigare överläggningar är planerade. Enliglvad Jag har inhämtat räknar SÖ med att kunna fastställa nyamerilvärderingsregler och övergångsbestämmelser före utgången av Juni månad1979. Vidare harjag erfarit all UHÄ för sin del är berettatt - sedan SÖ fastställt nya merilvärderingsregler- utfärda nya bestämmelserför beiygsättningen i lärarutbildningen. Jag vill tackastatsrådet för svaret, även om det inte innehåller något konkretarebesked med anledning av min fråga hur länge del dröjer innan de graderadebetygen i lärarutbildningen försvinner. Medtanke på de utbildningar som lärarna skall förberedas för, SIA-skolan, nyapedagogiska arbetsmetoder, den ökade samverkan och skolans mer socialafunktioner anser jag det vara angeläget all de graderade betygen snarastförsvinner. Den förra skolministern skrev i direkliven lill lärarutbildningsutredningenall frågan om beiygsättningen skulle behandlas med förtur och arbetet bedrivasskyndsamt har lärarutbildnings förslag förelegat i nära tvä år, ochändå kan inga klarare besked ges om när de Omstatsbidrag för vikarie till lärare i visst fall graderade betygen kanavskaffas. Jagär naturligtvis medveten om att etl avskaffande av de graderade betygen har etlsamband med meriivärderingsreglerna för tjänstetillsättningar inomskolväsendet och all frågan därför lagil sin lid. kommer före utgången av juni månad ell förslag frånskolöverstyrelsen. Eftersom förslag kommer all utgå från etlslopande av de graderade betygen så finns del väl möjligheter för UHÄ allomgående utfärda nya bestämmelser för beiygsättningen i lärarutbildningen. Jagvill därför mer konkret fråga om statsrådet har någon uppfaltning om hur längedet kan dröja innan de graderade betygen avskaffas. Det är delia som jag ochlärarkandidaterna är mest intresserade av alt få vela. Det är givetvis omöjligt för mig att ange någon mera bestämd lidpunkiför avskaffandet av de graderade betygen. Men Jag tror att man kan varaförhållandevis optimistisk. Del skall inte dröja alllför lång lid efter del allskolöverstyrelsen fastslälll del nya merilvärderingssysiemei. Där har vi jufält en trolig tidsgräns, som man uppgivit frän . Sämyckel mera är väl inte all säga än all UHÄ sä snart som det sig göra låterkommer att utfärda sina anvisningar. Överläggningenvar härmed slulad. §5 Om statsbidrag för vikarie till lärare i visst fall Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:475, och anförde: har frågat mig varför statsbidrag inle ulgår för vikarieom lärare är ledig för vård av adoptivbarn samt om regeringen har för avsiktatt korrigera denna indirekta särbehandling av en föräldrakalegori. Enligtsåväl lidigare som gällande bestämmelser utgår statsbidrag förvikariekosinader då lärare i är tjänstledig med högsl B-avdrag bl.a. vid sjukdom, risk för överförande av smitta, barns födelse samt förtillfällig värd av barn . Beslulom statsbidrag för vikariekosinader för vissa av de här nämnda slagen avtjänstledighet fattades av (prop. 1976/77:100 bil. 12s.270,UbU 1976/77:16, rskr 1976/77:157). Vikariekoslnad vid ledighei för vårdav adoptivbarn ingick således inte bland de staisbidragsgrundande ändamålenenligl riksdagsbeslutet Någon ändring i detla avseende aktualiserades inteheller i samband med beslutet om del nya statsbidraget för . Delär i detla sammanhang intressant all notera au bestämmelserna iavlöningsavialel inte gör någon skillnad mellan ledighei på grund av barnsfödelse och vård av adoptivbarn dä del gäller lärares räll lill ledighei med Jaganser det emellerlid självklart att statsbidrag bör utgå för vikarie för läraresom är tjänstledig för värd av adoptivbarn, och Jag har för avsikt att föreslåregeringen att förelägga ett förslag av denna innebörd. ANITAGRADIN (s): Jag ber alt fä lacka statsrådet för svarel pä min fråga.Bakgrunden lill denna är att Jag blev mäkla förvånad över det beslul somregeringen fattat, att statsbidrag inle skulle utgå för vikarie om lärare ärledig för vård av adoptivbarn. Vihar här i vid olika tillfällen lagstiftat om all biologiska barn ochadoptivbarn skall ha samma ställning, t ex. familjerällsligi och isociallag-sliflningarna. Jag noterar med tillfredsställelse att statsrådetRodhe nu har för avsikt att rätta lill den här indirekta särbehandlingen av enföräldragrupp. Tyvärr kom statsrådet inle på den här goda idén i samband medregeringsbeslutet , men bättre senl än aldrig. Jag lackar alltså försvarel. Omvägtransporterna av miljöfarligt gods Det är så att vi väl i och för sig kom på själva sakfrågan och framföralll kunde konstalera all här var en lucka i beslul. Eftersom fråganär riksdagsbunden hade regeringen inle någon möjlighel alt bifalla statsbidragi den fråga som hänvisar till. Del gäller nu för attefter regeringsförslag fatta beslul för att komplettera de väl motiveradebestämmelser som gäller pä detla område. Delbör kanske tilläggas att lärarna får sin lön; vad frågan gäller är kommunensstatsbidrag. Överläggningenvar härmed slulad. §6 Om vägtransporterna av miljöfarligt gods Industriministern erhöll ordet förattbesvara () anmälda fråga, 1978/79:488, tillkommunikationsminisiern, och anförde: har frågat kommunikationsministern om hon avser allutfärda bestämmelser med vissa minimikrav på vägar på vilka miljöfarligt godsfår transporteras saml om sådana transporter skall få korsa s. k. obevakadejärnvägsövergångar. Frågan har överlämnatslill mig. Föratt begränsa riskerna vid transporter och annan hanlering av farligt gods haromfattande och detaljerade bestämmelser och anvisningar för samtligatransporisäli utfärdats. Delta gäller både på det internationella och delnationella planet är sålunda anslutet till de mellansiatligaöverenskommelser som bl. a. reglerarjärnvägs-, sjö-, luft-och vägtransporter avfarligt gods. Omvägtransporterna av miljöfarligt gods Beiräffandevägtransporterna är sedan är 1974 anslutet till den europeiska överenskommelsenom transport av fariigt gods på väg, ADR. Denna överenskommelse anger vilketfarligt gods som inte får iransporteras pä väg eller som får transporteras påväg endast på vissa villkor. Den innehåller vidare föreskrifter om förpackning,tankar, märkning, fordonskonstruktioner m. m. Delsker en konlinueriig anpassning av gällande nationella regler till ADR-reglernaoch lill förändringar i dessa. Bestämmelserav de slag som frågeställaren efterlyser och som förbjuder eller inskränkertransporter av farligt gods på vissa vägavsnitt eller över obevakadejärnvägsövergångar, kan enligt 147 § väglrafikkungörelsen (1972:603) meddelasav länsslyrelsen genom lokal trafikföreskrift. , som ärsamordnande myndighel för säkerheisfrågorna vid alla transporter av fariigtgods, sammanställer och publicerar fortlöpande lokala trafikföreskrifter avdella slag. Detomfaltande regelsystem som gäller och som Jag här endasl delvis berörtlillkom i huvudsak är 1973 (prop. 1973:143,TU 1973:24, rskr 1973:334) och sägsdå som en temporär lösning. tillkallades därför en särskilduiredare med uppdrag all utreda vissa frågor om transport av fariigt gods (K1979:1). a. utvärdera hittillsvarande ordning beiräffande myndighetsansvaretsaml undersöka möjligheterna lill samordning av de gällande reglerna.Utbildnings- och räddningstjänslfrågorna skall även tillmätas stor vikl.Ulredaren är dessutom oförhindrad att ta upp andra frågor i samband medtransporter av farligt gods.