prot · G209122 · 1978-12-31 00:00:00 — Detär viktigt all vi anstränger oss för alt få i gång ett ökat bostadsbyggande.Del märkliga har inträffat att alla partier i civilutskoliet utom ,självklart, säger att ansträngningar måste göras för all få i gång ett ökatbostadsbyggande. På den punkten råder det alltså enighet mellan socialdemokrater,centerpartister och moderater. Folkpartisterna har av artighet mot regeringenen avvikande mening. Del sved naluriiglvis i skinnet alt inte kunna stå bakomvad vi skriver. Tyvärrnådde vi inte enighet om medlen för all få detta ökade bostadsbyggande tillstånd. I motsats till de andra partierna hade vi socialdemokrater konkretaförslag - både sådana som vi har drivit tidigare och sådana som var nya - föratt få stimulans i bostadsbyggandet. Ingen enskild åtgärd kan stimulerabostadsbyggandet, ulan ett samlat grepp behövs. Vi har alltså föreslagit olikaålgärder, och vi lycker då all man skall ta till vara dem och se vad man kangöra av dem. Alla bidrag måste ju tas emot med stor tacksamhet när del gälleratt få i gäng elt ökat bostadsbyggande, vilket har sä stor effekt, inte bara påbostadsförsörjningen och del sociala livet i samhället utan också päarbetsmarknadssituationen totalt sett. Byggnadsindustrin är, som alla vet. enligl gamla termer ennyckelindustri. Denpassivitet som departementet på den här punkten ständigt uppvisar lyckerjag ärdeprimerande. Alt klanka på att kommunerna inte har gjort vad de skall göra ärinle bra. Del bör tvärtom vara så all man stimulerar kommunerna och inspirerardem och inte drar sig för all la lill selekliva ålgärder för alt få i gångbyggandet på orter där bristen är stor och där resurserna är svaga. Nog finnsdet möjligheter, om man har politisk fantasi, alt hitta medel för att få i gångett ökat bostadsbyggande, som ju ur många synpunkter är viktigt. Jagsade alt det är inte bara en åtgärd som behövs. Vi har lagt fram förslag,direkt knutna lill avsnittet om bostadsbyggandets omfattning: del extratilläggslånel motsvarande av låneunderiagel, hyresgaranlin, osv. Jag skallinte fördjupa mig i någon argumentering, för del ger inte tiden utrymme för. Detsom kanske är avgörande för bostadsbyggandets omftttning är byggherrarnas viljaoch förmåga all beställa arbeten. Allmännyttiga, kooperativa och enskildabostadsförelag liksom kommuner känner rädsla med tanke på deökade byggnadskosinader som de drabbats av . Det är numeraallmänt erkänt all byggnadskostnads-ulvecklingen har varit mycket dramatisk.Byggnadskoslnaderna exploderade när vi fick en borgeriig regering. Tveklöst vardet på det sättet att då släppte entreprenörerna sina hämningar. Vi fickeffekter på kostnadssidan som är myckel dramatiska och som inte uppstått pånågot annat område som vi kan jämföra med. Vitog upp dessa frågor 1977, och civilutskoliet kunde den gången enas om allkonsialera alt den ökning av enlreprenadpriserna som var nolerbar inle hademotiv i bakomliggande faktorer, tror jag att vi sade - vi har elt så fint språkibland. Med del menades all prisutvecklingen i fråga om byggnadsmaterial ocharbetslöner inte var motiv nog för de förhöjda anbudspriserna. Vi kunde ocksånotera att det var stor ojämnhet i prisbildningen runt om i landet. Mende borgerliga ville inte göra någonting. Om det var av ideologiska motiv ellerav andra skäl må vara osagt, men de ville alliså inle gripa in i den branschsom mer än någon annan bransch i svenskt näringsliv är sä beroende av statensmedverkan i finansieringen - också när det gäller den normala verksamheten,inle bara när det är kris, för dä hoppar staten in litet varstans hur somhelst. Härfinns en bransch som år efter är är helt beroende av att staten lämnar lån,inle bara lill bostadsbyggande utan även på andra områden. Den branschen, somhandskas med så myckel pengar och som spelar så stor roll för vår standardgenom kostnadsutvecklingen, drar man sig för att gripa in i. Där borde vi omnågonstans ha insyn. Frånsocialdemokratiskt håll krävde vi en utredning om detta, men de borgeriiga harskjutit del kravet ifrån sig. Den utredningen gör pris- och kartellnämnden,säger man. Ja, nu börjar vi den vägen få in material. har statsrådet fållregistrera och arkivera och lägga pä museum det förgångna. Anslaglill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. ärdel för sent all reparera den skadan. Men bör man inle ta i dennafråga, så att vi slipper en fortsatt elakartad utveckling päbyggnads-kostnadssidan? Vi har begärt detta är efter är, och jag hoppasverkligen alt man kunde ta itu med detta och få ordning på denkostnadsutveckling som är så ojämn, så omotiverad och rent oanständig i vissasammanhang. Utskottethar upplevt anbudspriser på vissa orter i landet som man knappt vågar tala om.Människor måste bo där. Vi ordnar så att de får jobb, men de får inte bostäder,för det finns inle en byggmästare som vill bygga till anständiga priser. Delborde kunna las i de här frågorna, i en bransch som helt har staten all lackaför sitt liv. Jag fattar inte att man på den punkten går omkring medsilkesvantar. Här borde man la i med hårda lag. Delborde inte vara bara ett tjänstemannajobb all undersöka vad som händer på dethär området. Del måste till en parlamentarisk granskning för all se efter vadman kan hitta för ålgärder. Det räcker inte med att statens pris-ochkartellnämnd genom sitt myckel förnämliga arbete plockar fram faktamaterial. Detär ingen glädje alt läsa de siffrorna, och därför bör vi la i dem och se vad vikan göra ål dem. Pademinulerjag har kvar vill jag säga någonting om del kanske ännu meragrundläggande bekymret när del gäller alt få i gäng ett bostadsbyggande och fåen utveckling på väg mot det av fastställda målet förbostadspolitiken. är vi på väg bort frän del målet. Vi går ål andra hållet.Vi får ökad segregation. Del är det stora bekymret, som också återverkar päbostadsbyggandets igångsättning. Jagär helt medveten om alt denna utveckling har varit på gång från slutet av1960-talet. Det har uppmärksammals av utredningar. 1974 log på dendåvarande regeringens initiativ ställning i den frågan och vidtog åtgärder överfinansieringssidan för att eliminera effekten på skatiesidan och skapa rättvisamellan olika upplåtelseformer. Nuvet vi all efter 1974 har ulvecklingen gäll dramaiiski. Vi hat fält en ökadsegregation. Människor med dålig ekonomi, sociala skavanker, främmandenationaliteter osv. föses samman i vissa områden, medan de kapitalstarka kanköpa sig fria från den miljön och bo var de tycker, även i hus med bidrag frånstaten. Vihar begärt att man skulle ompröva förutsällningarna för all förverkliga denmälsällning vi har; arbetet med att förändra den iakttagna ulvecklingenstartade Ju 1974. Praktiskt tagel hela del underlag som förelåg årsbeslul har ändrats till . Jag skall inte la upp de sekunder jag har kvarmed all referera del, eftersom jag skall försöka begränsa mig lill de 15minulerjag har angivit även om del kan vara svårt. Del krävs all vi lar ettsamlat grepp i dessa frågor. Deborgerliga i säger all de vet exakt vad det rör sig om och del behövsbara att man lägger fram konkreta förslag. Iså fall förvånar det mig all inte de borgeriiga lägger fram sådana förslag. Dekan väl inte gärna önska det tillstånd vi har f n. och öppet erkänna all devill ha segregation. Vi tror inle all del är sä enkelt. Vi tror att delbehövs en kombination av ålgärder på olika områden. Fastighets-, taxerings-,skatte-, lagstiftnings-, finansierings- och andra frågor måste bearbetas i ettsamlat grepp. Inle minst lycker vi det är viktigt att söka få en över lidenjämn utveckling av hyresnivåerna i olika upplätelseformer. Dettaär, tror jag, knutpunkten i bostadsfrågan. Vi måste komma ål Ulvecklingen påkostnadssidan. Vi skall vara klara över all ulvecklingen på småhussidan harbidragit lill denna kostnadsutveckling. Vårt avdragssyslem har haft deneffekten att Ju bättre ställt man har haft, ju större hus man byggt, ju högrelän man har tagit, dess mera bidrag har man fåll. är skalleavdragen större än räntebidragen. För oss som höll på med della på1960-ialei är det en fantastisk utveckling. Då värdet inte jämförbara tal. Meni dag har avdragen passerat räntebidragen, och del är ju som bekant fint all fåskalleavdrag. Del borde vara näst intill majestätsbrott, men del är det tyvärrinle, ulan tvärtom. Däremot är del full all få bidrag. Deltagör all explosionsuivecklingen på avdragssidan inte har kunnat hanteras i denoffentliga debatten på del sätt som den förtjänar. Men man måste la i den bitenför alt kunna komma ål det andra. På den punkten har vi lagt fram principiella förslag,som det sedan gäller att praktiskt utforma. Kommervi inte åt dessa frågor, dä kommer vi inle ät bostadspolitikens kärnpunkt. Dåkommer vandringen att gå vidare, bort från de bostadspolitiska målen. Det ärför mig skälen lill alt jag vill yrka bifall lill de reservationer som har PerBergman som första namn, och i övrigt pä de andra punkterna bifall tillulskollets hemställan. Anslaglill bostadsbyggande, m. m. Det är onekligen sä som vice ordföranden i utskottet sade, att detär ett stort och omfattande betänkande vi här har att behandla. Del haremellertid inle hindrat oss som företräder moderata samlingspartiet i ulskouetau komma överens om att försöka begränsa våra inlägg i allra högsta grad. Dettaligger också i linje med den rekommendation som finns i talmanskonferensensprotokoll nr 7, som lagts ul på våra bänkar. Bostadspolitikenhar stått i centrum för samhällsdebatten. Del finns naturligtvisfiera skäl lill delta. Dels är detta elt alltför reglerat och samhällsslyriområde - något som del finns anledning all återkomma till i andra sammanhang -,dels är boendekostnaderna något som lar en mycket stor andel i anspråkav såväl den enskildes som samhällets budget. Till detta har kommit att alllfler vill äga sin bostad. Denna naluriiga önskan att själv få äga sin bostadgäller inle längre bara frågan om äganderätt lill egen villa och egen lomi; dengäller numera även möjligheten lill ägande av bostaden inom en lång rad andraboendeformer. Bakomdella ligger, utöver människornas nedärvda önskan till enskilt ägande, au manvill ha ett verkligt inflytande över sitt boende och en möjlighet au genom egnainsatser - del kan gälla reparationer och normalt underhåll - kunna påverkasina boendekostnader. Del måste varapolitikernas uppgift au inle bara "lyssna lill rörelsen" -de 4Riksdagens proiokoll 1978/79:122-124 Anslagtill bostadsbyggande, m. m. måsteäven lyssna till vad de enskilda människorna vill. De måste försöka tillmötesgåde enskilda människornas önskemål om valfrihet i boendel. Till detta kommer altdet från samhällets synpunkt är angelägel all söka komma till rätta med deständigt stigande boendekostnaderna. Ökat enskilt ägande av bostaden kanverksamt bidra därtill. Denprincipiella grundsyn som vi har inom moderata samlingspartiet när det bl. a.gäller enskilt ägande lill bostad skiljer sig helt från socialdemokraternas.De vill tvärtemot bosladskonsumenternas önskemål fortfarande stärka detsamhälleliga och kollekliva ägandet. Jagskall inte närmare gå in på de olika vägar som vi från moderat håll anvisar närdet gäller att öka möjligheten till enskilt ägande av bostad. senare i debatten att ta upp dessa frågor. Tillcivilutskoltels föreliggande belänkande har fogats elt stort antalreservationer. Jag skall inle ta upp någon polemik mot socialdemokraternasreservationer, men jag vill ändå fästa kammarens uppmärksamhet pä reservationen3, där de socialdemokratiska ledamöterna reserverar sig för all "allkommunal mark bör upplåtas med tomträtt". Klarare kan man inte ge uttryckför en socialistisk grundsyn och ett totalt nonchalerande av de enskildamänniskornas önskan alt få äga sin tomt. Jag ogillar naturligtvis densocialdemokratiska uppfattningen, men Jag har stor respekt för de klara beskedsom lämnats. Så några korta kommentarerlill en del av moderaireservalionerna. Ireservationen 25 yrkar vi bifall inte bara till yrkande 4 i den moderatanartimoiionen 1669. Nej, vi yrkar även bifall till den socialdemokratiskamolionen 560 av m. fl. Bägge motionerna går ut på all de enskildahushållens bostadsbidrag skall slutligt prövas i samband med inkomsttaxeringen.Ett sådant system skulle innebära att avräkning av bostadsbidragen sker isamband med kontroll av deklarationen, varigenom bidragsiagare som (än förlitet bosiadsbidrag skulle erhålla överskjutande skatt medan för högt utbetaltbostadsbidrag skulle resultera i kvarskaii. Enligl min mening är delta ettadministraiivi enkelt system. Ja, del är faktiskt så bra all det i förstonesyntes resultera i en majoritet i ulskouet för att hänskjuta frågan lill denutredning som, enligl vad uiskotiet erfarit, kommer all tillsättasför att utreda barnfamiljernas, särskilt flerbarnsfamiljernas, ekonomiskasituation och bl. a. även skattesystemets effekt pä bidragsgiv-ningen. Så blevnu av någon outgrundlig anledning inte fallet. Beiräffandenämnda utredning vill jag uttrycka min tillfredsställelse med att den skalltillsättas. Del är ett moderat krav som därmed blir tillgodosett, och jagnoterar tillsättandet som ett resultat av inte minst värt arbete i utskottet. Jagyrkar, herr talman, bifall lill reservationen 25 och hoppas att den skall finnastöd även hos och hans partivänner. Jagyrkar även bifall till reservationen 27, där vi moderater i utskottet föreslårall det i framliden, där så är lämpligt, skall vara möjligt att vidmakthållasiudentbostadsföreiagen. Denna verksamhet har försvårats av del beslut .somriksdagen fattade 1971 om avveckling av byggande av studentbostäder isludenlbosiadsföretagens egen regi. Vi anser alt denna verksamhet, som fylleren viktig social funktion, bör få fortsätta och fä erforderligt stöd. Ireservation nr 28, som jag yrkar bifall till, anser vi moderater attmarkförvärvslänen bör avskaffas. Det aren princip som vi hävdat ända sedan deinfördes. De kommunala markförvärven är ofta av en omfattning som inle ärmotiverad av behovet av mark för bostads- och annan bebyggelse. Del kan inlefinnas anledning för staten alt stimulera en sådan politik. Tvärtom bör delvara möjligt alt i många kommuner frigöra kapital genom all försälja ickeerforderliga markinnehav och genom att stimulera lill enskilt i stället församhälleligt ägande. Ikonsekvens med vårt yrkande om att marklånefonden skall avskafTas så behövsinte den i budgetpropositionen begärda medelsanvisningen på 133 milj. kr., ochvi har heller inte, som vi anför i reservation nr 29, anledning att taställning vare sig lill frågan om vidgning av lånemöjligheterna eller lill deförslag som framförts om ändrade amorteringstider och lånevillkor. Antaletoulhyrda lägenheter har starkt minskat, och utgifterna kan, sombostadsslyrelsen även anför i sina petita för nästa budgetår, för eftergift avhyresföriusilånen successivt beräknas minska. Detta är glädjande, ochbostadsslyrelsen har också helt logiskt begärt 50 milj. kr. för kommandebudgetår mot 75 milj. kr. Jagar medveten om att detföreligger vissa svårigheter att uppskatta beloppet, men det finns för denskull inte anledning att, som departementschefen och utskottets majoritetföreslår, anvisa oförändrat 75 milj. kr. för /80. Snarare finnsskäl förmoda all bosiadsslyrelsens beräkningar ligger i överkant. Vi moderateri utskottet har emellertid accepterat beräkningen på 50 milj. kr., och jagyrkar bifall till detta förslag i enlighet med vad vi anfört i reservation nr31. Ulskolletsvice ordförande var i sitt anförande inne på bostadsbyggandets omfattning.Utskottet uttalar på s. 44 i betänkandet att "regeringen i sina samladeålgärder på skilda sektorer skall utgå från au bostadsbyggandet bör ökasnabbare än vad dess egna förslag antyder i fråga om viljeinriktningen".Detta är från ulskollets sida närmast en markering av behovet av en ökadbostadsproduktion, men jag vill understryka alt byggandets inriktning måste taökad hänsyn till konsumenternas önskemål; vi måste medverka lill all deverkligen får reell valfrihet i boendel. Detta kan endast ske genom en avsevärdökning i produktionen av småhus. Genom att skapa balans mellan tillgång ochefterfrågan motverkas också de stora prisstegringarna på villor och andrabostäder med äganderätt som skett under senare är. Jag ber att med detta få yrka bifall även till övrigamoderaireservaiioner som är fogade till utskottets betänkande. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. (vpk): kommunisterna har under den allmänna motionstiden i årväckt en mycket omfattande motion om bostadspolitiken, och huvuddelen avförslagen i molionen behandlas i del belänkande som nu Anslagtill bostadsbyggande, m. m. diskuteras.Den bostadspolitik vpk utformat och försökl föra ut och fä stöd för har undersenare är fält alll större genomslagskraft. Flera av de krav vi ställer i vårhuvudmoiion och övriga motioner med anknytning lill bostads- och hyrespolilikenhar tagils upp av hyresgäst- och fackföreningsrörelserna, av olika kvinno- ochungdomsförbund och av socialdemokrater här i . Kravsom vpk:s medlemmar och organisationer nästan ensamma slagitsför har även lagils upp av den övriga arbelarrörelsen. Del visar all vpk harett brett stöd för sin bostadspolitik bland hyresgästerna, på arbetsplatserna,i bosiadskooperalionen och inom arbetarrörelsen i sin helhet. Kampen mot högahyror, för bälire bostadsmiljöer och ökade rälligheler ål hyresgäslerna harskärpls . De förbällringar som har skelt ärresuliai av en medveien kamp från arbetarrörelsens och hyresgästernas sida.Förbättringarna har vunnits i kamp och i strid mot fastighetskapitalet, mot densvenska storfinansen, mot bank-, mark- och byggkapilalei. Vpkskiljer sig från övriga partier i sin syn på bostadsfrågan när del gällerkampen för bostaden som en social rättighet, då vi inte bara i ord ulan också ihandling söker förverkliga delta. I värt kommunistiska partis första partiprogram,punkt 10, som antogs vid bildandet , sägs följande: "Varjemedborgares rätt all erhålla en människovärdig bostad tillgodoses avsamhället." Alltsedandess har en politik där bostaden är en social rättighet varit delgrundläggande. Vi har i motionen 396 formulerat dagens grundläggande krav så,all alla människor skall ha lillgång lill en tillräckligt stor, modernt ulmsiadbostad i en bra miljö och lill rimliga kostnader. En lönarbetare skall kunnahyra en sådan bostad utan bostadsbidrag. Vihar också angeii att del måste finnas bestämda målsättningar för hur bostadenskall fungera för och påverkas av de boende. Man måste bygga och förändra förgemenskap mellan människorna och inle för isolering. Ingen skall kunna göravinster på andras behov av alt bo. Vinst- och spekulations-intressena måstebort i alla led, alltifrån marken lill förvaltningen. En lösning avbostadsfrågan i dess helhet förutsätter så långt gående förändringar all denblir möjlig först i ett samhälle med radikalt annorlunda förhållanden, i eltsocialistisk! Kampen för bostaden som en social rättighet måsteemellertid föras redan i dagens , under kapitalismen. Vpk har visat hurbetydande förbällringar kan åstadkommas för de flesta människorna redan här ochnu. Tyvärr har sådana förändringar av verklig betydelse och avgörande karaklärförhindrats av både socialdemokrater och borgare. Ensocial bostadspolitik med en socialistisk inriktning innebär långt gåendeförändringar och ingrepp mot privata vinst- och spekulationsintressen på helabostadsmarknaden. Förändringarna skall ske pä kapitalets, på vinsternasbekostnad, genom samhällsingripanden och samhällsinsatser i alla led påbostadsmarknaden. Det gäller kapital, mark, byggnadsmaterial, byggande, ägandeoch förvaltning. Vpk har i de motioner somnu är föremål för behandling visat hur man genom kortsiktiga ochlångsikliga åtgärder måste angripa orsakerna lill dagens bostadspolitiskamissförhållanden och åstadkomma väsentliga förbättringar. Framför alll måsiedeiia nu innebära ett kraftigt ökat bostadsbyggande med inriktning påflerfamiljshus i de kommunala och bostadskooperativa bostadsföretagens regisaml insatser för all stoppa hyreshöjningarna. har den svenskabostadspolitiken framställts som näst intill socialistisk. Den uppfattningenkan ha uppstått på grund av alt de statliga ingripandena och den statligaplaneringen varil relativi omfattande på bostadsområdet. Det kan också bero påatt det funnits progressiva bostadssociala inslag, särskilt i jämförelse medandra kapitalistiska länder. Men åtgärder inom bostadspolitiken liksom övrigastatsingripanden har ständigt underordnats kapitalismens utvecklingslagar.Koncentration av kapital, produktion och makt underlättades bl. a. medbostadspolitikens hjälp. Under en lid uppnåddes en snabb tillväxt i ekonominsom ledde lill bl. a. höjd bostadsstandard. Men den fick köpas lill priset aven samhällsutveckling på monopolkapitalels villkor med företagsnedläggningar,utarmning av glesbygden, sociala påfrestningar, dåliga och anonymabostadsmiljöer. Underden nuvarande krisen, när produktion och sysselsättning stagnerar Och gårtillbaka även i de traditionellt bärande branscherna i den svenskaexportindustrin, visar det sig vilken bräcklig grund bostadspolitiken vilar på.Trots all del finns många olika stödåtgärder kan inle staten och kommunernaUpprätthålla det bostadsbyggande som tidigare planerats och de bostadspolitiskamålsättningar som tidigare ställts upp. Underde har genomförts hyreshöjningar som inneburit att hyrorna t. o.m. ökat snabbare än den kraftiga allmänna inflationen. Ökade bränslepriserkommer att medföra ytterligare höjningar . harreallönesänkningar drabbat de flesta lönarbetare. De allmännyttigabostadsföretagen - klämda mellan kapitalets profilkrav och hyresgästernassvårigheter att betala högre hyror - har råkat i ekonomiska svårigheter. Delsociala inslaget i efterkrigstidens bostadspolitik hotar att försvinna. Innanjag går över lill alt kommentera civilutskoltels behandling av våra motioneroch några av yrkandena, vill jag återge något av vad de borgerliga partiernapresterade i den väldigt lorftiga offentliga bostadspolitiska diskussion somvid fördes i massmedia. Man har fåll sig lill livs bl. a. följandeklokheter: "Slutsatsenau bostaden aren social rättighet får inte medföra att vi skjuter överbostadskosinader på samhället." - "Vi måste radikalt ändra nuvarandesyslem så att var och en betalar sin faktiska hyra, i stället för all som ,den täcks av stals- och kommunalsubventioner." - "Det är olönsamt altsalsa pengar i hyreshus." - "En obligatorisk anvisningsrätl skulleinnebära alt det blir bråkigt, stökigt och lortigt i nästan allahyreshus." - "De mänskliga synpunkierna på boendel måste få en meraframskjuten plats i planering och byggande." Vidarekan följande citeras då del gäller borgerliga förslag och slutsatser: Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslag till bostadsbyggande, m. m. "Samhället har inte till uppgift alt styramänniskans val av bostad. Samhället bör slå helt neutralt." -"Valfriheten måste vara en naturlig rättighet i ett välständssamhälle somdel svenska. Ändra lagstiftningen så alt del går att köpa lägenheter i del somi dag är hyreshus, man skall få köpa med äganderätt och lagfart och fritt framför belåning. "- "Man har inte lyckats att göra klart förkonsumenterna att bostaden är en viktig vara som är värd sill pris, del är inteberättigat att klaga på hyran, om man jämför den med t. ex. bilkostnader,fritidskostnader eller lyxkonsumtion som sprit och tobak!" Detta är ett litet axplock från vad Jag som hastigast gickigenom bland mina senaste urklipp. Dethär återspeglar, enligl min uppfattning, ganska bra synsättet bland företrädareför borgarpartierna när det gäller de frågor som behandlas i föreliggandebetänkande. säger man i betänkande och reservationer inte så här öppel vadman vill, och man torde knappast heller göra det i dagens debatt. Faktum äremellertid att de borgerliga partierna under sin regeringstid inte har lyckatseller har haft vilja au förändra bostadspolitiken till det bättre förhyresgäslerna, utan tvärtom har de försämrat den. Hyrorna har stigit i entidigare oanad takt. Bostadsbristen och arbetslösheten inom byggbranschen ökar.Boendesegregationen förstärks hastigt.