prot · G20957 · 1978-12-31 00:00:00 — Del är en annan del av det bräckligaförsvaret. Statsrådet har sin tolkning, och den håller han fast vid trots atldet t. o, m. för en lekman måste slå klarl alt man kan sänka pipan på 0/7/den svenska vapenexporten enluftvärnskanon och skjuta på annat än flygplan. Men jag skulle vilja vända påfrågan; Vad ärdet som hindrar regeringen från alt göra en annan tolkning, somsäger atl vi inle utfärdar några dispenser därför alt del finns risk all vapnenkan användas i den konflikt som pågår? Detär regeringen som beslutar om sådana saker. Hindret för regeringen att uppträdapå annat sätt kan inle, somjag ser del, vara annat än atl ijänar pengarpå affärerna, alt kretsar som är intimt lierade med ser profltenframför ögonen och inte morden, massakern och lidandena som åstadkoms av denregim man vill göra affärer med. Jagbetraktar frågan om den svenska vapenexporten med stor oro. Inte minst eftertillkomsten av folkpartiregeringen, som i sina led har personer som är intimtlierade med det mililärindustriella komplexet. Mera vapenexport innebär ökadeförtjänster. Del brukar heta alt pengar inte luktar, men nog luktar affärernamed illa. Statsrådethar återkommit från . I sin följe hade statsrådet en stordelegation svenska affärsmän. Där fanns också folk från förenade fabriksverkenoch industrin som spred upplysning om krigsmale-rieltillverkning och liknande.Jag var inle med på den här resan och kan självfallel inte uttala mig om vadsom hände. Med oro måsie man fråga om det här besöket innebär atl vapenexporteninte bara skall fortsätta utan t. o. m. intensifieras. I delegationen fanns juförelag representerade som arbetar med vapenframställning, direkl ellerindirekt, och därför har intresse av vapenexport. Närman känner till folkpartiels band med storfinansen och dess lyhördhet förpropåer från samma kretsar kan man kanske fö ställa denna konkreta fråga: Innebärdet här besöket att man har bäddat för fortsatt och kanske också utvidgadvapenexport till ? MAJ (): Det finns skäl atl på nytt ta upp frågan om definilionen "defensivavapen". Del är inte så som utrikesministern har uttryckt del i DagensNyheter, atl export av defensiv materiel är tillåten enligt den svenskalagstiftningen. I proposilionen 197I:146slårdet några myckel vikliga ord somregeringen emellertid har tolkat på ett sådant sätt all del skapat en enorm orohos många av oss. Del är följande rader: "Vid lillämpningen av dessaregler bör man dock skilja mellan materiel av utpräglat defensiv karaklär ochkrigsmateriel i Övrigt. De allmänna utrikespolitiska skälen mot krigsmaierielexporthar, som jag lidigare anfört, inle samma tyngd i fråga om defensivavapen." Som exempel kan då nämnas kuslarlilleri och luftvärnsmateriel. Attexporten inte har samma tyngd är inle riktigt detsamma som atl den är helttillåten. Vad del är fråga om även för defensiva vapen är att man från falllill fall måsle bedöma om man kan skicka vapen eller ej. Det är alltså intetillåtet enligl beslut att friu exportera defensiva vapen. Uttrycketdefensiva vapen är myckel vanskligt, och det kan vara svårt att hitta en skarpskiljelinje mellan defensiva och andra vapen. Därför är just den definitionenen av de bitar som måste tas bort i samband med en översyn av exportreglerna.En annan bit som är väldigi vansklig är den som handlar om mouagariänderna. fallet försätts man också i en besväriig situation, när nya händelserinträffar. Självfallel är det vikligt alt man hiUar en klar definition somhindrar från alt få sitt rykte skamfilat genom att vårt land, såsom idel här fallet, som det stöder en befrielsekamp på Östra Timor-delhar gjort och vänt sig mol invaderingen av de indonesiskatrupperna - ändå tillåter export av vapen till de indonesiska trupperna. Vi vetju bl. a. genom uppgifter från och alldessa vapen kommer atl användas mot gerillan. Folkpartiregeringenvill inte göra något uttalande och därigenom föregripa diskussion ijanuari månad, säger handelsministern. Jag frågade vilken uppfattning man hadeoch om man var beredd alt skärpa reglerna för vapenexport. Del återstår då förmig inget annat än atl säga atl folkpartiregeringen måste dömas efter sittagerande, och del är sällsynt dubiöst: å ena sidan slöd för befrielsekampen, åandra sidan fortsatt tillåtelse av vapenexport lill de indonesiska ockupanternaman fördömer och därtill lill elt område där inre väpnade oroligheieruppenbarligen pågår. Atl inre väpnade oroligheter pågår har regeringen självskrivit under på via stöd i FN till befrielsekampen på . Det finnsskäl atl fråga sig vad den folkpartisliska regeringen egentligen vill förframtiden. Vad är del man försöker fömtskicka, när man talar om atl "det kandiskuteras huruvida inre väpnade oroligheter pågår eller om del föreligger ensituation där mänskliga rättigheter undertrycks"? Riksdagenhar för sin del varit myckel klar i sin definition av vad man menar med ensiluation där de mänskliga rättigheterna undertrycks. "Förtryck av dettaslag mot individer eller folkgrupp i förening med frihetsberövande ochanvändning av väpnade enheter för all upprätthålla ordning torde vara dentypiska siluation som avses med della kriterium", sade 1971. Slården folkpartisliska regeringen fast vid delta? Iså fall måsle den ändra sittpåstående om atl det inte råder en sådan situation på . Visst finnsdet ett förtryck, både mot individer och mol folkgrupp. Förtrycket utövas av deindonesiska trupperna, och den har i FN vänt sig emot detta.Del är på sin plats atl kräva av varje regering alt den aktivt granskar ochrättar till de misstag som skett. Detär oerhört viktigt för utrikespolitiska anseende alt det inte blirskamfilat på delta sätt. Jag ulgår från och räknar med atl den regering som nusitter aktivt kommer alt bidra till alt förändra rikllinjerna för vapenexportlagen.I annat fall måsle på nytt ta upp denna och slälla krav på en sådanförändring. Vi kan fakiiski inle räkna med all bli trodda av detinternationella samfundet om vi å ena sidan fördömer en väpnad kamp som vi åandra sidan själva bidrar till. är hell oförhindrad all kräva ändring i gällande avriksdagen angivna regler för vapenexport. Regeringen å sin sida är däremoiskyldig att tillämpa dem - och gör det också. I riktlinjerna görs en klarskillnad mellan defensiv maleriel och övrig krigsmateriel. Del är min och 3 proiokoll 1978/79:57-58 0/77den svenska vapenexporten denliberala regeringens bestämda uppfattning att reglerna skall lillämpasrestriktivt. Tillherr Lövenborg vill jag säga några ord angående min resa till . Densnabba ekonomiska ulvecklingen i undersenare år har följis medinlresse av svenskt näringsliv. började planerna på ettindustridelegalionsbesök au ta form. Min förelrädare Slaffan lidigare accepterat alt leda en delegationsresa lill . I börjanav december reste alltså en induslridelegation under min ledning till Djakarta.15 företagsrepresentanter deltog i resan. Syftelmed resan var all siödja svenska företag i deras exportansträngningar. Arbetetmed en ny indonesisk femårsplan håller just nu på att slutföras. De ekonomiskaulvecklingsansträngningarna underden kommande femårsperioden skall främsiomfatta invesleringar i fysisk och social infrastruktur,dvs. områden som liggerväl till försvenska leverantörer. Del var därför av stor vikl att svenskaförelag nu gavs lillfälle alt göra sig informerade om utvecklingsplanerna ochsamlidigt presenlera sill kunnande och sina produkier hos de indonesiskaplaneringsmyndighelerna. Vid mina officiella kontakter framhöll jag bl. a.svenska förelags inlresse av all della i projekt och leveranser rörandekraftproduktion, kommunikationer, inkl. telekommunikationer, och hamnar samlleveranser av fartyg, skogsprodukter saml utrustning med avseende påflygtrafikledning för den nya flygplats som håller på alt byggas. Fråganom leveranser på krigsmalerielomrädei berördes inle. Det har inte heller kommiilill min kännedom all sådana diskussioner förekom mellan enskildaföretagsrepresentanter och indonesiska myndigheler. Som exempel kan nämnas altBoforsgruppens representant i industridelegaiionen, frän AB Bofors-Nohab, eftervad som sagts mig enbart förde sonderande samtal om möjligheten lill export avdieselmotorer. Jagvill erinra om, , att besluten om vapenexport lillIndonesien fattades av den lidigare socialdemokratiska regeringen och all deförhållanden som inträdde i efter regeringen maktövertagande1965 av den dåvarande regeringen och dess handelsminister inte ansågs utgörahinder för fortsatta vapenleveranser. När det gäller översynen av reglerna förkrigsmaierielexport angav jag, , atl jag inte har anledningföregå utskottets och handläggning av ärendet. Däremoi är reglernaförvisso en fråga som regeringen och har synpunkler på. inle alls vara orolig för att inte vår uppfattning i dessa avseendenkommer alt komma till klarl uttryck. (vpk): Ja, del låter något del, när handelsministern sliger upp och sägeratlden liberala regeringen länker följa reglerna och tillämpa dem enligl debeslämmelser som varit lidigare. Jag lycker all den liberala regeringenbordeblygas försitt agerande i del här sammanhanget, särskilt med lanke på delställningstagande och de debatier som jag hänvisade till i mitt förraanförande, där ledande folkpartister ullalade sig i den här frågan. Mankan säga all den förra borgerliga irepartiregeringen och dess handelsministergjorde en dumhet när den tillät den här exporten till . Det borde maninle ha gjort. Men varför då stå upp och försvara denna expon när del äralldeles klarl atl den ulgör elt brott mot reglerna? Handelsministern kommerideligen i en knipa och kan inle på något sätt försvara denna export. Det födertanken alt man verkligen har funderingar pä all fortsätta med denna hantering,vilket gör del hela än mera otrevligt. Med lanke på handelsdelegationen och desssammansättning ställer jag frågan: Hur naiv förman vara? -om man troratt Boforssitter och underhandlar om atl sälja dieselmotorer; del är faktiskt inle detlaförelags huvudsakliga artikel. Del blir då ett ganska dåligl argument, för detär fråga om att stoppa denna export och inte försvara den. 0/77den svenska vapenexporten (apk); Herrialman!Maj Britt sägeratl hon räknar med atl den nu sittande regeringen skallse över reglerna. Det trorjag inle Maj Brilt skall räkna med alt dengör, i varje fall inte frivilligt. Den slutsatsen måsle man dra avhandelsminister framträdande här . HandelsministerCars åberopar reglerna, men eftersom del är regeringen som skall lolka ochtillämpa reglerna, kan den använda sig av en annan tillämpning. använder manen ytterligt generös tillämpning. Delaren märkbart irriterad handelsminister som förklarar alt hans resa tillIndonesien inle gällde atl sälja vapen och all del inie finns några konkreiaplaner på all ulvidga vapenexporten. Del var såvitt han vet inle någon avdellagarna från näringslivel som förde några sådana resonemang. Del är möjliglalt handelsminislern inle medförde några sådana planer i sin portfölj, mensådana kunde finnas på annat håll. Efter resan till kanske dedryftades inom krigsindustrin mellan skål och vägg. Efter handelsminister kan man pä goda grunder förmoda atl fortsatta diskussionerfördes. Mankan i della sammanhang slälla sig frågan; Om exempelvis eller någonannan storindustri kommer med en begäran om alt fö exportera luftvärnskanonereller annan krigsmateriel lill , kommer de då all fö tillslånd tilldella lika mndhänl, generöst och liberalt som tidigare, trots FN-besluiet,trots den svenska opinionen mot sådan export? Med hänsyn till della skulle jagockså vilja ställa frågan: Har handelsministern trols vad som här är sagt.trots den opinion som finns, ingen som helst lanke på att förändra de svenskaregler som enligl vårt sätt atl se missbmkas på det här sällel? Om moral skallman som bekant inte tala när del gäller storfinansen och dess affärsverksamhet,därför all del finns ju ingen sådan. Men nog borde regeringen åtminstoneförsöka hålla sig med en smula moral när det gäller landels affärer, ochhärärdet ju alldeles tydligt att moralbegreppen kommit i kläm mellan densolidaritet som uttalas i FN och den affärsverksamhet som välsignar. 0/7?den svenska vapenexporten Försl och främsi vill jag säga -jag glömde del förra gången -all del äruppenbart all vapenexporten har ökal. Det gav den förre handelsminislern beskedom häri . lill 1977 har utförseltillslåndenuppgått till 586,523, 749 och 815 milj. kr. Jag kan inle se della såsom någoiannat än en ökning av tillstånden för vapenexport och därmed en viljeinriktningsom den folkpartisliska regeringen uppenbarligen nu delar med den förrehandelsminislern. Såförsöker då handelsminislern ta sig ur detta verkligen moraliska ochsvårhanterliga dilemma; dels atl ge slöd i FN för Östra Timors självbestämmandeoch rätt lill oberoende samt för del legilima i dess kamp för all förverkligadenna rätt, dels att samiidigi leverera vapen som används för alt undertryckadenna kamp och denna räll. IExpressen kan vi läsa: "Utrikes- och handelsministrarna pratar strunt.Självklart kommer Boforskanoner i alt användas mol gerillan." Nuförsöker den folkpartisliska regeringen all komma ur sill dilemma genom atlformalistiskt hänvisa till sin tolkning alt man för lov atl exponera defensivavapen ulan restriktioner, vilket jag i lidigare inlägg har visal att manuppenbart inte för. De utrikespolitiska och neutralitetspolitiska skälen harmindre lyngd, när del gäller defensiva vapen, står del i beslut från1971, inte all man för exportera defensiva vapen fritt. Vidareförsöker man komma ur dilemmat genom att säga au det inle föreligger någon inreväpnad konflikt eller, som man uttrycker det, en situation i vilken mänskligarättigheter undertrycks - också ett myckel underligt uttalande, eftersomregeringen själv tidigare i FN har sagt att en sådan situation föreligger.Skall del vara befrielserörelsen uppgift all inför den svenskaregeringen och bevisa att det är Boforsmateriel som används molbefrielserörelsen? Eller skall vi möjligen kunna tänka oss använda vårt egelsunda förnuft och omdöme och ta intryck av vad såväl våra nedmstningsexperlersom våra vapenexportexperter på har klargjort för oss? Dessaluftvärnsvapen är fullt användbara i och kommer atl användas där.Del är verkligen moraliskt uppluckrande för anseende iutrikespolitiska frågor atl vi uppvisar ett sådant dubbelbeteende från svensksida. har vid mängder av tillfällen diskuierai den svenska vapenexporten.1971 var avsikien all skapa regler som skulle åstadkomma restriktivitet ivapenexporten. Vi har uppenbart inle lyckats skapa några sådana bra regler. Jagkräver inle alt den folkparlistiska regeringen skall ha ett förslagklart. Vad jag frågade efter var naturiigtvis ståndpunkt, omfolkpartiet har samma uppfattning som den förre moderate handelsminislern,nämligen inga som helst betänkligheter mol vapenexporten, eller om man harbetänkligheter och vad man i så fall är beredd atl göra. Folkpartiregeringensagerande visar inte på att man har någon vilja till restriktiva åtgärder. Delär lyvärr med ledning av folkpariieis agerande som vår dom måste falla, närvi nu inte kan fö vela av handelsminislern vilkaavsikter regeringen har. Eftersomdel inle räcker med de definitioner som riksdag har fastlagt och deklarlägganden som vi har fått fram i debatlen här, kvarstår min fråga: Är delbefrielserörelsens sak alt bevisa för riksdags ledamöier att juslBoforskanoner används mot befrielserörelsen? Då jag i mina lidigare inlägg redan har behandlat de synpunkler ochbesvarat de frågor som framförls till mig i den senaste replikomgången, serjagingen anledning alt uppla kammarens lid ytterligare. 0/7?Sveriges självständighet i handelspolitiken ALFLÖVENBORG (apk): Handelsminislern föredrar nu all avsluta denna deball, och del kanskeär bäst. Men jag vill trots alll göra några anmärkningar. Delhar ingen särskild betydelse för handelsminislern i della sammanhang all manantar en FN-resolution om solidaritet och säljer vapen lillIndonesien. Jag lycker all del är en så gåtfull enögdhel all den bara kanförklaras med del profillänkande som genomsyrar de kretsar som bär upp delnuvarande regeringspartiet. Det som sker på är ju en stor tragedi.Den har väckt världens uppmärksamhet och avsky mot den indonesiska regimen. Dethade varil på sin plals atl den oreserverat hade ställt sigpå de överfallnas sida i den kamp som pågår, bl. a. genom atl skära av allvapenexport till . och regeringen föredrar i stället alt ipraktiken solidarisera sig med fascistregimen i och dödens köpmän påhemmaplan. Del är, tyckerjag, beklämmande. Överläggningenvar härmed slulad. § 9 Om självständigheti handelspolitiken HandelsministernHÄDAR erhöll ordet för all i ell sammanhang besvara dels (apk) anmälda interpellation, 1978/79; 105, dels Carl-HenrikHermanssons (vpk) anmälda fråga, 1978/79:193, tillstatsministern, och anförde: har frägal siaisministern vadregeringen anser om försök all styra svensk export och vilka åtgärder denavser vidta för att säkra självständighet i handelspolitiken. Fråganhar överlämnats till mig för besvarande. AlfLövenborg har i en interpellation ställt tre frågor rörandeSveriges handel med de socialistiska länderna och ;s påstådda försök altstyra svensk handelspolitik: 1.Är handelsminislern överens med mig om all har ell starkt inlresse avökad handel med de socialistiska länderna? ömSveriges självständighet i handelspolitiken Är uppgifterna om försök atl styra svenskhandelspolitik riktiga? Vilka åtgärder ämnar statsrådet i så fall vidla förall markera självständighet och göra slut på embargopolitik? Jag avser alt besvarainlerpellationen och frågan i ett sammanhang. Dethar varit en traditionell svensk politik alt främja handel med desocialistiska länderna. Den svenska synen på denna handel framfördes senast avdåvarande handelsminislern i ettsvar på en interpellation (1977/78:116) av i vilket hanunderströk starka inlresse av en vidgad handel med de socialistiskaländerna och framhöll de ansträngningar som görs för alt främja en sådanutveckling. Svareipå första fråga äralllså ja; barett intresseatt öka handeln med de socialistiska länderna. Vi har också vidtagit ettflertal åtgärder i detla syfte. Vadgäller de av interpellanten och frågeställaren påstådda försöken av altstyra svensk utrikeshandel vill jag anföra följande; USAhar tillämpat kontroll av exporten av vissa varor huvudsakligengentemot socialistiska stater. Total handelsbojkoit har man f n. i förhållandetill , , och . Exporten lill övriga stater ärreglerad i "Act" av 1969. ExportAdministration Act ger presidenten behörighet all kontrollera export avamerikanska varor och tekniska dala i syfte all garantera nationell säkerhet,att bedriva en konsekvent utrikespolitik samt att avhjälpa försörjningsproblem. Till"Act" är fogad en särskild vamlisla. Om en vissprodukt är upptagen på denna lista, krävs exporltillsiånd. Dennalagstiftning innebär bl. a. all säljaren eller licensgivaren i Förenta staternamåste föreskriva presumtiva utländska kunder all inie reexportera denamerikanska utrustningen eller exportera produkter, i vilka sådan utrustningingår, till socialistiska stater ulan lillstånd från vederbörande amerikanskamyndighel. Påamerikanskt initiativ träffade vidare ell antal länder enöverenskommelse om samarbete för alt begränsa exporten av vissa varor lillsocialislländerna. Samarbetet administreras av en koordinerande kommittévanligen kallad COCOM. COCOM-gruppen omfattar NATO-sialerna utom samtJapan. COCOM-systemetinnebär i princip att varje avtalsbundet land ålar sig all införa och tillämpalagstiftning rörande exportkontroll samt atl kontinueriigi samråda med övrigaCOCOM-länder i dessa frågor. Delfinns alltså ett unilalerali amerikanskt system med en lista och ellmultilateralt - COCOM - med sin särskilda lista. Sverigehar inle gjort några åtaganden atl tillämpa COCOM-systemet eller att följa deamerikanska reglerna. En effekt av dessa regler är emellertid att svenskaföretag i sina kontrakt och licensarrangemang med parter i eller andraCOCOM-slaler kan åläggas göra vissa åtaganden. Tillföljd av den amerikanska embargopoliliken måste de berörda svenskaexportföretagen göra en avvägning mellan kravet all endera göra utfästelsertill rörande villkoren för reexporl av amerikansk utrustning ellerteknologi eller all avslå från all begagna sådan med risk all hamna påefterkälken genlemol sina uiländska konkurrenter. Huruvidaföretaget finner det förenligt med sina intressen att ingå avtal grundas på enkommersiell bedömning som regeringen ej har anledning atl la ställning till.Har avtal av della slag en gång ingålts måsle del givelvis uppfyllas. Motsatsenskulle kunna fö negativa konsekvenser inle bara för del berörda företaget ulanockså för andra svenska förelag, liksom för leknolo-giuibytei i allmänhel medde berörda länderna. Regeringen motsätter sig emellertid med skärpa varjeframstöt från andra länders sida om atl tillämpa restriktivitet vad gällersvensk export av varor och leknologi som är utvecklad i . I sådana fallkan inga utländska begränsningar accepteras. Slutligenvill jag framhålla atl en grundläggande princip för vår svenska handelspolitikäralt bedriva handel med alla länder. Det enda fall där är berett altinföra ett handelsembargo gäller om beslut härom fattas av FN;s säkerhetsrådsåsom fallet är med . Tankegångarna bakom den amerikanskaembargopolitiken gentemot de socialistiska länderna vad avser civila varor ärhell främmande för den . En fri världshandel är enoundgänglig förutsättning för en global ekonomisk ulveckling och ell viktigtelement för atl främja relationerna mellan länder med olika samhällssystem. Ocksåmed utgångspunkt i de mål som embargopoliliken genlemol de socialistiskaländerna syftar lill atl uppnå synes dess verkan vara högst tvivelaktig. Sverigesmöjligheter att påverka vad avser handelsembargot är emellertid inte slora.Embargopolitiken är en fråga som är livligt omdebatterad också i , och detär vår förhoppning alt de argument mot systemet som framförs från berördaparter såväl inom som utom på kan stimulera lill ettamerikanskt nytänkande. OmSveriges självständighet i handelspolitiken Underdetla anförande övertog iredje vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (apk): Jag ber all fö lacka handelsminislern för svaret på min interpellation. Handelsministernframhåller att det har varil traditionell svensk politik all öka handeln med desocialistiska länderna. Jag lycker atl det är att ta till en smula, eller ocksåhar handelsministern inle riktigt läst på. Visserligenvar ett av de första kapitalistiska länder som inleddehandelsförbindelser med den unga , men del innebär knappasl att mandärefter och oavbrutet främjade handeln mellan vån land och de socialistiskaländerna. Jag förmodar altslalsrådel har läst bok om de 0/77Sveriges självständighet i handelspolitiken energiska påtryckningarnafrån främst amerikansk sida föratt få all minska sitt handelsutbyte idessa riktningar, vilka framgångar detla gav och de skamliga eftergifterna frånsvenska myndigheters och företags sida. Närfolkpartislen och skriver att det har varittraditionell svensk politik alt främja handel med socialismens länder,så låter del en smula ihåligt. Satsen är både historiskt felaktig och enspekulation i glömska. Men borgerlighetens handelspolitik har inte och för intefalla i glömska. Jag tyckeralt det är på sin plals alt rätta handelsminislernpå den här punkten. Politiskt orienterade människor har lika litet somhistorikerna glömt den kampanj som inte minst drev molkredilavtalet med och mol dess upphovsman, den dåvarandehandelsministern , hyllad och skamligt utnyttjad av sammaborgeriighet. "halmhattarnas" agitation för svenskt medlemskap i hadesamma politiska syfte, nämligen alt isolera vårt land från de socialistiskastaterna och från handeln med dem. Då handlade del inle om världshandeln,tvärtom. , , talade i klartext när han inför ettstudenlforum i sade ungeför följande; Vi driver inte handel, vi görpolitik. Såmyckel om traditionerna. Om och upplaga harkommii till en annan och bättre uppfattning om politiken och handelspolitiken,så vill jag hälsa det med tillfredsställelse.