prot · G209153 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag vill lämna åt sidan de personliga olidigheterna från IngvarSvanberg och bara påpeka atl det är av hänsyn till kammarens arbetsbelastningsom bara en centerpartist talar för den reservation som alla centerpartister iutskottet står bakom. När det gäller fråganhuruvida skulle få tala för Bergslags- regionen eller inle harjaghär de direktiv som gavs av industriministern. Där sägs atl man är medveten omatt strukturplanen drabbar många orter, men att man i annat sammanhang, t. ex.för , har tillsatt en särskild delegation. I direktiven tillRehnberg sägs: "Insatser kan därutöver behövas inom ramen för , i synnerhet på gruvorterna." Vidare står det: "Med hänsyntill siruklurplanens konsekvenser för sysselsättningen i olika regionerochsituationen på arbetsmarknaden i utgångsläget bör arbetet i första handinriktas på gruvregionerna." Jag har citerat direkt från direktiven, ochgruvregionerna är, när det gäller , Just Bergslagen. IngvarSvanberg svarade inte pä min direkta fråga. Jag vill därför upprepa den: Delprojekt som man planerar och som är i fråga är etl storskaligt projekt somalltså inte använder sig av en småskalig teknik. Vi har i näringsutskotlet fåttreda på att etapp 1 med ungefär bara är en första etapp, som i sigaldrig kan bli lönsam, men atl en mycket begränsad ytteriigare investeringskulle innebära alt man fick lönsamhet och större kapacitet men attde mindre handelsstålverken därmed fick läggas ner. Om del visar sig att deltaär enda sättet alt få projektet företagsekonomiskt lönsamt - kommer i så fallsocialdemokraterna au motsätta sig detta? Det var min fråga, som jag inte ficknågot svar på. Manhar också sagt här att fackföreningarna är eniga om denna lösning, men vi harfått skrivelser från några fackföreningar i , där man tarkraftfullt avstånd från förslaget därför atl man anser alt det kommer att hotaderas existens. Problemet ärju atl de företag man konkurrerar ut med inlehar statsstöd medan den stora jätten har statsstöd. Del är alltså ickefråga om Domnarvel kontra utan det är fråga om den slora jätten de mindre handelssiålverken. Vissainvesteringar inom , m. m. () kortgenmäle: Jag behöver väl inle svara myckel på detta. alldeles utmärkt väl vad hon sysslar med just , nämligendemagogi. Hon går upp och beklagar sig över olidigheter som hon säger att Jaghar använt, men hon skall ha rätt att använda uuryck som fiffel, underligaturer osv. om alla människor som har en annan uppfattning än hon. Men då fårman också finna sig i all bli behandlad på samma sätt; del är bara så. Sedanfortsätter hon och ställer hypotetiska frågor och vill alt Jag skall svara påvad socialdemokraterna kommer att göra, om i framliden vill göra del ochdel. Antagligen kommer jag inte alt göra någonting alls då, eftersom jag dåinte kommer att finnas kvar i den här kammaren. Men jag kan ju ställa en likahypotetisk till : Kommer du atl gå emot förslaget, omSmedjebacken vill bygga ul verksamheten till ? - Vad ärdet förmening med sådana här helt hypotetiska frågor om vad vi kommeratt göra i enframtid? Vi har ju sagt att vi vill atl man bygger ut för , eftersomdel med delta går atl få en hell lönsam enhet. talar om etapperna 1 och 2 talar hon om ett verk som harskissats i hjärnan på en direktör. Vem har sagt att det är det verket Vissainvesteringar inom , m, m. som skall byggas? Viföreslår atl man skall bygga ett verk för 208 000 lon. Håll isär begreppen ochrör inte ihop dem så här- medvetet, nämligen - bara för atl få del atl framståsom om vi är illvilliga och planerar något annat än del vi föreslår! Vi menarvad vi säger i de här sammanhangen. Del är bara på det sättet. Jag har ingenting emot ,som jag har besökt - och jag har ingenting emot Bergslagen över huvud taget pånågot sätt. Vi har antagit alla de förslag som det har gått atl få där, men dehar inle haft något statsstöd. Ta ett litet resonemang med din partivän , så kanske han kan tala om att alldeles utan statsstöd har inte hellerSmedjebacken blivit, utan man har haft rätt mycket statsstöd där. Jagtycker inte all vi skall behöva fortsälta längre med det här resonemanget.Diskutera gärna med oss del vi föreslår, men diskutera inte det som du i dinhjärna vill framfantisera att vi menar med det hela! Vi begäran få bli tagna påallvar. Ochjag antar alt du vill del också, men då får du finna dig i attbetrakta andra som hederiiga också. BIRGITTAHAMBRAEUS (c) kort genmäle: bekräftade indirekt att utskottet har fått det förslagredovisat som är i fråga, nämligen ell medievalsverk uppe i i tvåetapper. Förelagels direktör har redovisat detta förslag. Denförsta etappen är på ungefär och den andra innebär en drygfördubbling. Deltaär, såvitt Jag vet, del enda underiag som man nu diskuterar. Varför vill ni dåförneka delta och i stället tala om någonting som uppenbariigen är ettfantasiverk och inle på något sätt utrett. Förstevice talmannen anmälde atl anhållit alt till protokollet fåantecknat all han inte ägde rätt till ytteriigare replik. I föreliggande betänkande tillstyrker näringsutskottet i huvudsakregeringens förslag om medelstillskott lill . Delta innebär att utövertidigare beviljade 1,8 miljarder i och med beslut för dels 800miljoner, dels 1,1 miljarder, dvs. sammanlagt 1,9 miljarder. Syftet med dessamedelstillskott är bl. a. atl skall kunna tidigarelägga planeradeinvesteringar och på så sätt snabbare fö fram arbelstillföllen att ersätta deJobb som vid strukturomvandlingen av faller bort. De statligasubventionerna lill är ett sätt all fö den strukturomvandling i socialtacceptabla former som vi alla strävar efter. Att enskilda och orter trots deomfattande insatserna ändå kommer atl drabbas hårt är svårt all undvika i ensituation där konkurrensläget för svensk stålindustri är så utomordentligtbekymmersamt. Syftetmed de statliga insatserna måste också vara all skall utvecklas lill etlstarkt och konkurrensdugligt företag. Dess VD förklarade för utskottet atl förhoppningen är attSSAB 1980 skulle kunna tjäna ihop lill lönerna och 1981 lill avskrivningar ochräntor, ehuru detla senare mål tedde sig mer avlägset. Skall dessa mål kunnarealiseras måste de nya investeringar engagerar sig i vara lönsamma ochmarknadsmässigt betingade. Det ankommer på atl urskilja dessainvesteringar. Det finns anledning atl varna för att isysselsältningssyfte åläggs investeringar som dömer företaget all vara eltpermanent föriustförelag. Trygg och produktiv sysselsättning kan endast skapasgenom lönsamma investeringsprojekt. Enligtmoderat uppfattning bör frågan om ett mediumverk i bedömas i deltasammanhang. Del ankommer på atl utföra marknadsundersökningar belräffandenuvarande och framtida produktion. Skulle sådana marknadsundersökningar visaall ett mediumvalsverk i är en försvarlig investering, bör denna investeringaktualiseras av företagsledningen. Dessa beräkningar bör då också utgå frånatl har stora statliga anslag som inte får snedvridakonkurrensförhållandena gentemot de mindre handelsstålverken. Jagvill erinra om näringsutskotieis uttalande i betänkandet 1977/78:45. Utskottetframhöll där det angelägna i alt de mindre handelsstålverken även i framlidenkan bevara sin konkurrenskraft. Utskottet anförde att åtgärder som vidtarsom elt led i sin strukturomvandling inte får utformas så, au de leder lillväsentliga svårigheter för de mindre verken. Del statliga engagemanget inomhandelsstålsinduslrin i form av får alltså inle medföra atl mindrehandelsstålverk slås ut och problem sålunda flyttas från en ort till en annan. Delvore, herr talman, en alldeles orimlig åtgärd att med statliga subventionerstödja en ur marknadssynpunkl olönsam investering i , som slårsönder framliden för Järnverken i , Hallsiaham-mar. En sådan politik är knappast solidarisk. Meddetanfördaberjagallfåyrkabifalltill reservationerna 2,4,7,9 och 15 i näringsutskoltets betänkande nr 43. Vissainvesteringar inom , m. m. LARS-OVEHAGBERG (vpk): Ett framlidaSSAB med full sysselsättning och slagkraft kräver samhällsekonomiska beslul.Vpk föreslår därför atl struktur skall ha följande inriktning.Samhällsekonomin skall vara vägledande. Personalstyrkan vid förelagskall behållas på minst samma nivå som vid bildandet av . Järnverken iLuleå, Domnarvel och skall utvecklas med "egen utveckling",dvs. från metallurgi lill färdig produktion. Ingen gruva får upphöra med brytningen.Man skall begränsa importen av handelsslål och med ålgärder motverka denkapitalistiska frihandelspolitikens utslagning av basnäringar. Satsning påframlida stålverk genom forskning och utveckling för sociala behov och enmedveten satsning på alternativ produktion skall göras. Vpk:sförslag lill slrukturplan ligger väl i linje med den opinion som på olika orterkommer lill starkt uttryck. Vpk:s förslag har en stor uppslutning Vissainvesteringar inom , m. m. hos dem som har drabbatsav . Vpk:s förslag till Slrukturplan är allernalivet lilldet beslut som fattades av de borgeriiga partierna och socialdemokraterna.Beslutet var en milstolpe i industriella utarmning. SSABbeslår av gamla enheter med kunnande och stolta traditioner. räknar sina anor . byggdes i sinnuvarande form på 1950-lalei med pengar som fick vid försäljningen avLKAB. NJA startades i början av 1940-lalet och har haft en permanent brist påinvesteringskapital. Gruvorna i Västerbergslagen har månghundraårigatraditioner. Gemensamtför alla dessa produktionsenheter - utom NJA - är alt storfinansen under årenslopp mjölkal stora vinster ur dem. Efterkrigstidens kapitalistiska expansionhar möjliggjort detla. Investeringar för en ny stålstruktur hargrovt försummats av storfinansen. Vpk:skritik av bristande utveckling och forskning är svepande, anser utskottet i ettsvar på vpk-kravei i motionen 2289 om en samhällsägd forskning och utveckling.Men inle desto mindre är den svepande kritiken träffsäker och riklig. Bristenpå en planerad utveckling gav som resultat en akut kris i handelsslålsbranschen1975-1976. Den förre socialdemokratiske industriministern handelsstålsutredningen. Utredare blev - numerastorfinansens loppman i . Direktivens huvudpunkt var attutredningen skulle ha som riktpunkt atl förelagen inom branschen skulle bedömasvara företagsekonomiskt bärkraftiga i ett långsiktigt perspektiv. Resultatetav utredningen blev därefter-det är i slora drag dagens med kraftigapersonalminskningar, flera lusen jobb skall bort - produktions- och geografiskkoncentration, metallurgi i ulan förädlingsenheter, nedlagd metallurgioch enbart tunnplålstill-verkning i Domnarvel samt nedläggning av gmvor. Pådenna grundval slöts sedan avtalet mellan Statsföretag, , och StoraKopparberg om bildande. Apporlegendomen, dvs. produktionsenheterna,blev högt värderade för privatkapitalet, och enligt avtalet har privatkapitaletmycket gynnsamma förutsättningar att bli utlöst ur företaget. Den lönsammakraftinduslrin behöll däremot privatkapitalet. Ikonsoriieavtalel, som reglerar förhållandena mellan dessa fyra parter, står altdet åvilar bolaget atl bedriva nämnda rörelse efter affärsmässiga ochförelagsekonomiska principer. Här är den springande punkten: skall drivasenligt företagsekonomiska principer. Det är anledningen till att SSAB-ledningensätter målet all efter 1981 vara företagsekonomiskt lönsamt. Förreindustriministern, centerpartisten , svalde hela uppgörelsen. NilsÅsling fick centralisera i stället för aU, vilket brukar tala om,decentralisera. lade fram SSAB-fdrslagei för , ochutvecklingen mol utarmning hade påbörjats. Enligt hade stålindustrinanpassats efter de internationella förhållandena. De borgeriiga partiernalade fram en hell kapitalistisk lösning på stålpro- Tyvärr kom ingahell avgörande invändningar från socialdemokraterna. Visseriigen ville man pånytt förhandla om apportegendomen och kraftrörelsen och atl staten skulle haägarmajoritet, men någon egentlig kritik mol handelsslålsulredningensslrukturplan förekom inte och inle heller någon kritik mol konsoriieavialetsförelagsekonomiska principer. Likaså svaldes del av Åsling i propositionenframlagda förslaget all skulle bli förelagsekonomiski lönsamt . Idebalten förespeglades också att interna struklurulredning skulle kommatill rätta med en del avigsidor. Tillsammansmed borgarna avvisade socialdemokraterna vpk-förslagen all det skulle vara ensamhällsekonomisk inriktning på , att malmmetallurgin i Domnarvel skullevara kvar, atl ingen gruva skulle få läggas ned och alt NJA skulle utvecklasmed högt driven förädling. Riksdagenbeslutade, mot vpk:s röster, alt överlåta till att framlägga enslrukturplan grundad på handelsslålsulredningens förslag. slrukturplanär en avvecklingsplan. Den bygger på företagsekonomiska grunder, stordrift ochkoncentration och är anpassad till den internationella stålpoli-liken, en stål-och handelspolitik som innebär alt vi har en import på av vissahandelsslålsprodukter. FörLuleå och blir slrukiurplanen en kalastrof i bliregentligen ell mini-Stålverk 80 med råstålsframställning. Det sägs att antaletanställda skall minska med högst 450, men risk föreligger för att det kan bliuppåt 1 500 jobb som försvinner vid järnverket. Några egentligaframtidsinvesteringar för avancerad förädling i förutses inte i slrukiurplanen.En hög förädling och därmed en uppbyggnad av verkstadsindustrin skulle jukunna vara en motor i utveckling. Domnarvelskall enligt stmklurplanen bli enbart ell lunnplålscenlmm. Den malmbaserademetallurgin skall läggas ned i början på 1980-talel, och sysselsättningen skallminskas med 500 anställda. I verkligheten kommer det all bli mycket värre.Gmvorna i Västerbergslagen skall läggas ned eller minska sin produktion.Blötberget och Håksberg är redan dömda enligt . Antaletsysselsatta i skall minska. klarar sig bäst i första slmkluromgången. Antalet anställda skall varaoförändrat, men måste produktion av högförädlad grovplåt knytas ihopmed etl svenskt utvecklingsprogram för verkstadsindustrin för all inte ävenOxelösund skall hamna i en akut kris. Industridepartementetutsåg AMS-chefen atl utreda följderna av slrukturplan.Del förslag som presenterat ligger helt i linje med direktiven -lidigareläggningar av investeringar eller senareläggningarav nedläggningar.Slutresultatet blirdelsamma som . Rehnbergsuppdrag har inte varit alt ta samhällsekonomiska hänsyn och gripa in i stmklurplanen.De fackliga organisationernas förväntningar på atl utredning skulleresultera i förslag som skulle säkra sysselsättningen har kommit på skam. Det s. k. fackligatillägget, som fackföreningarna fick i stmkturutredning- Vissainvesteringar inom , m. m. Vissainvesteringar inom , m. m. en, visade sig när del komtill kritan inte vara myckel värt. Fackföreningarnainoiti fick dellaga i utrednings- och strukturarbetet enligt MBL-andan.Inom givna förutsättningar och ramar - de 4 miljarderna till ,konsortieavtalet och uttalande om företagsekonomisk inriktning -har facket föll utöva sitt s. k. medbestämmande. Följden har blivit atlfackföreningarna försökt rädda vad som räddas kan lill sin ort. Motsättningarhar uppstått mellan facken, medan staten och företagsledningen bekvämt har åsettmotsättningarna och drivit igenom sin slrukturplan. En av huvudorsakerna till den fackliga oenighetenär att den övergripande förbundsledningen i Metall accepterat strukturplanenför med dess förelagsekonomiska utgångspunkter. Därmed har förbundsledningeninle kunnat ge fackföreningen sitt stöd för en samhällsekonomisk utveckling.Den reformistiska klassamarbetspolitik som förs av SAP och ledningen för Metallär en av orsakerna till atl motståndet mot den företagsekonomiska slålpolilikeninte har den enighet och slagkraft som den borde ha. Sammapolitiska intressen drev igenom medbestämmandelagen i 1976, en lagsom inte ger fackföreningarna del stöd de så väl behöver, när borgare ocharbetsköpare går lill attack mot jobben. Vpk:s krav 1976 om vetorätt för fackenvisar sig vara rikligt. Folkpartiregeringensförslag, som behandlas i detta betänkande och som gmndar sig på Rehnbergsutredning, slår fast de förelagsekonomiska utgångspunkterna.Folkpartiregeringens förslag ger ytteriigare en miljard alt struktureraefter företagsekonomiska principer. Och näringsutskotlet tillstyrker i stort. Därmedhar SSAB-ledningen fria händer. Och redan nu händer saker. verkställandedirektör säger: "För långsiktig lönsamhet är emellertid detta intetillräckligl - även andra ålgärder - framför allt en sänkt bemanning - måstetill." SSAB-ledningenklagar på att rationaliseringsarbelet går för långsamt. Verkställande direktören säger: "Enskilda chefer kan dock - pågrund av en naturlig och stark attityd mot förändringar -ha svårt att bedrivadelta ralionaliseringsarbele ulan extern hjälp. I förekommande fall kommerexterna konsulter all anlitas i det fortsatta rationaliseringsarbelet." Raffineradeomorganisationsplaner slipas av SSAB-ledningen för all öka lönsamheten ocheffektiviteten: skall styckas i dotterbolag. Kraven ökar på produktivitet och effektivitet. Dotterbolagmotverkar regionala motsättningar. Varje del i skall bära sina egnakostnader. - Allt detla enligt verkställande direktören. Auborgerliga krafter och partier företräder en sådan politik är inte särskiltförvånande. Jag skulle ändå vilja fråga utskoUels talesman: det verkligenvara meningen med omstruktureringen all ge ledningen så fria händer atl bedrivasin företagsekonomiska och lönsamma linje som del innebär om man styckar upp bolaget med riskall det kommer alt kraftigt minska antalet anställda? IngvarSvanberg har uttryckt en stark tro på all nu skall bli bra och talat om enoffensiv slålpoliiik. Jag skulle vilja fråga honom: Är del en offensivSlålpoliiik som kan bedriva på grundval av det förslag som föreligger och som socialdemokraterna inle har reserverat sig mol? Är del inte så altförelagsekonomisk lönsamhet går före samhällsekonomi, sysselsättning ochregional balans? Måste inte hela konsortieavialet upphävas? Jagskulle också vilja ställa den intressanta frågan: Om SAP skulle komma iregeringsställning efter valet , kommer ni då atl företa förändringar iSSAB:s slrukturplan så att samhällsekonomiska mönster träder fram? Näringsutskoltetsbelänkande nr 43 blir, om det antas, ell klartecken för Bergslagens avveckling.Det är beklagligt. Vpk har i motionerna 2288, 2289, 335, 657, 1004 och 1013föreslagit en alternativ samhällsekonomisk inriktning. Vpkföreslår att stål- och gruvindustrin skall nationaliseras för atl man skallkunna förverkliga en samhällsekonomisk politik. Utskottet avvisar vpk-förslageloch menar alt samhällsintresset kan tillgodoses ändå. Vilket samhällsintresse?Om samhällsintresset äralt understödja Wallenbergimpe-riel är det riktigt. Menom samhällsintresset är atl ge alla Jobb, företräda arbetarna, del storaflertalet, då kan samhällsintresset bara tillgodoses ulan kapitalägare ochderas värderingar. Socialdemokraternahar i sin motion och reservation krävt all staten skall vara majoritetsägare iSSAB. Men del blir bara en kvartsmesyr, när konsoriieavialetsföretagsekonomiska principer gäller. Frågan är vad man skall användamajoritetsförhållandet lill i det läget. Vpkkräver atl den malmbaserade metallurgin i Domnarvel skall vara kvar. Vi förordarintegrerade stålverk från metallurgi till färdig produkt. Industripolitiken ivårt land måste knyta ihop gruv-, stål- och verkstadsindustri med en gemensamplanering. Därför kan inle malmmetallurgin i Domnarvel offras på detföretagsekonomiska altaret. Del gäller all driva en stålproduktion med"egen utveckling" i såväl Domnarvel som och Oxelösund.Malmmelallurgin i Domnarvel måste, i stället för all avvecklas, tillförasinvesteringar; nya processer kan komma i fråga, t. ex. ELRED. Malmmetallurgini Domnarvel måste också ses i elt större sammanhang - för kvalitet,specialprodukter och snabba leveranser. Metallurgi i Domnarvel är enförutsättning för gruvors och kalkbruks forisatta existens. Utskottetsäger i sitt avslagsyrkande all facken står eniga bakom struktur-planen. Låtmig bara påpeka alt facket i Domnarvel vid det senaste årsmötet uttalade altmalmmelallurgin skall vara kvar i Domnarvel. Ireservationen 3 uttalar sig - hon är ensam på denreservationen - för att malmmelallurgin skall vara kvar i Domnarvel. 1978 stodhon inle fördel-då röstade hon emot del kravet i . Men då var hennespartikamrat också industriminister och den som lade framproposiiionen. Jag hoppas all den förändring som skett inle skall följa Vissainvesteringar inom , m. m. Vissainvesteringar inom , m. m. konjunkturerna för centerni regeringsställning så att nästa gång sviker. Mankan också reflektera över den intressanta situationen atl socialdemokratin iDalarna står för en malmmelallurgi, medan däremot partiet som helhet är emotdelta. Jag frågar mig vad del i längden får för konsekvenser, när man tvingaspå något sätt avstå från ett sådant rimligt krav i regionen, där man driver enopinion för detta rimliga krav. Vpkhar även föreslagit atl del i , som drabbas hårt av SSAB:sSlrukturplan, skall uppföras etl sinterverk. Utskottet skjuter denna fråga tillregeringen och en delegation som skall granska förslagen. Jag vill betrakta detsom en skenmanöver - det är lill intet förpliktande. Vpkhar vidare krävt alt ingen gruva skall få läggas ned. Atl lägga ned gruvor sominte är utbrutna är atl kasta bort en naturresurs som är samhällsekonomisktnyttig. Vpk har här samma uppfattning som Svenska gruvindustriarbetareförbundeti sitt program, atl naturtillgångarna, gruvverksamheten och vidareförädlingenav malmen behöver socialiseras för alt vi skall kunna föra en nationellmineralpoliiik grundad på samhälls- och lönlagarintresset. Och uppfattningen ärdensamma vad gäller atl brytningen i en gruva inle får upphöra förrän malmen ärutbruten och ersättningsjobb i god lid har anskaffats. Menmed den industripolitik som förs, med halvhjärtade satsningar påvidareförädling, är Ju flera gruvors existens i fara. En framtida högförädlingsgrad i varje produktionsled är en förutsättning för att man skallkunna förhindra gruvdöden. Vpkhar i sina krav att Blötbergels gmva och Håksbergs gruva skall drivas vidare,men detta har avstyrkts av utskottet. skall där gälla.Emellertid säger utskottet all gmvorna inte får vallenfyllas förrän den avregeringen tillkallade utredningen sagt sill. Här inställer sig en fråga:Kommer att tillåtas all plundra gruvan, all ta upp maskiner, kross, rälsm. m., dvs..alt helt utarma gmvan? I sådant fall ärju gruvan i praktiken helldöd. Jag skulle direkt vilja fråga utskottets talesman: Vad innebär dennaskrivning i betänkandel? Är del så att får göra vad man vill med gmvan?Nej, Jag anser alt det enda raka är alt tillgodose vänsterpartietkommunisternas krav och det förslag som har isill program, att inga gruvor får läggas ned förrän de är utbrutna. Denheta massmediafrågan i dagens debatt är ändå mediumverket i . Debatten ommediumverk i är i och för sig grotesk. 1 klartext är mediumverkel i Luleåelt försök lill kompensation för misslyckandet med 80.1 brist på annatfår nu mediumvalsverkel bli Luleås tröst. Men till bilden skall då fogas altmediumvalsverket kommer alt behöva mindre antal anställda än det finverk somskall läggas ner. Vpkyrkar i motionen 2289 yrkande 3 alt elt mediumvalsverk i uppförs ienlighet med de riktlinjer för en offensiv stålpolitik som anförs i motionen.Därtill bör läggas att huvudsyftet skall vara att erövra nya marknader, vilketmöjliggörs genom ett ökat samhällsbyggande och bostadsbyggande samt enexpansion av den svenska verkstadsindustrin, alt en samordning avstålproduktionen bör ske med inriktning på samhällsekonomiska värderingar,varvid importen av handelsstålprodukter bör begränsas, samt all med dennapolitik ingen motsättning skall uppstå mellan mediumverk i , ,, och . De borgeriiga är utifrån sinautgångspunkter konsekventa. De litar lill marknadskrafterna. De vill inle hanågot medium valsverk, för del finns ingen marknad enligt deras sätt atl se.SAP har med sitt förslag samma marknad att la hänsyn lill och föreslår ändå eltmediumvalsverk, utan att kombinera det med andra åtgärder - om en offensiv slålpoliiik, vad nu den innebär. Bådade här linjerna ser jag som felaktiga.