prot · G20976 · 1978-12-31 00:00:00 — Man skulle med andra ord inomsvenskt näringsliv ha haft en betydligt modernare och mer konkurrenskraftigproduktionsapparat än vad man i verkligheten har . Det kommer alt laåtskillig lid aU rätla lill dessa missförhållanden, men för all man verkligenskall kunna nå fram till resullal måste man först vara medveten om orsakernalill alt det har gåtl snett. Fördet andra har denna expansion av den offentliga seklorn medfört en höjning avdel totala skattetrycket. Skattebelastningen pä de enskilda medborgarna är så hög att den menligt påverkar arbetsviljan. Allt fler löntagare vill haförkortad arbetstid, eftersom den disponibla inkomsten genom skattesystemetseffekler inle blir nämnvärt reducerad genom en lägre arbetsinsats. Tar mansedan hänsyn till olika former av inkomslrelaierade bidrag, kan det i vissafall bli en ekonomisk vinst för den enskilde all göra en lägrearbelsinsats. Varoch en förslår atl delta egentligen är orimligl. En annan effekt avskattesystemet har blivit alt folk inle finner del lockande atl vidareutbildasig för befordran i arbetel därför all den ekonomiska vinsten blir såobetydlig. offentliga debatten talas myckel om skattefusk och en grå seklor. Del ärföreteelser i samhället som vi måste komma till rätla med. Men vi skall varamedvetna om att det är statsmakterna som har del yttersta ansvaret för dessamissförhållanden, eftersom vi fält etl skattetryck som mänga människoruppfattar som orättfärdigt. Numeralycks nästan alla politiker vara medvetna om att någol måsle göras. T. o. m.socialdemokraterna, som lidigare helt nonchalerat marginal-skalleproblemet,kräver nu marginalskaltesänkningar. Detla är i och för sig glädjande. Moderatasamlingspartiet påtalade, inte minst under det tidiga 1970-talel, kraftigare ännågol annal parti orimligheten med de höga marginalskatterna. Jag finner häringen anledning att upprepa de argument vi hade dä, eftersom vår dåtidagrunduppfatining numera delas av de andra partierna - vpk undantaget. Men närdel gäller viljan all gripa sig an problemet kan man verkligen registreranyanser. Vianser all del brådskar alt få ned skattebelastningen på inkomstökningar till enrimlig nivå. Som jag lidigare anförde lämnar skaltemoralen myckel övrigtatl önska. Jag skulle helt enkelt vilja beteckna den som något av ensamhällssjukdom. Sjukdomar måste bekämpas snabbi och så effektivt som möjligt.Därför menar vi all bör besluta atl på ca tre årbringa ner marginalskatterna till den nivån att inkomsttagare i normalainkomstlagen betalar högst hälften av inkomstökningen i direkt Ensådan skatteomläggning kostar myckel pengar. Men jag vill påpeka att den inlebehöver kompenseras krona för krona. Med etl rimligt skattetryck kommerarbetsinsatsen atl öka och frestelsen all undandra inkomster från beskattningkommer atl minska. Jag vill hävda alt en marginalskaliereform lill en betydandedel kommer au vara självfinansierande, sett från budgetsynpunkt. Socialdemokraternahar lill årets lagt fram ell skaltealternativ som gör anspråk på altvara något av elt nytänkande. För min del kan jag inte uppfatta densocialdemokratiska skattepolitiken som något annal än en fortsättning av denförödande politik socialdemokraterna drev under 1960-lalet och börian av1970-talet. På helårsbasis innebär det, vilkel anfördes i debatten , en ökning av skattetrycket med inemot . Merparten avdella är den s. k, produktionsfaklorsbeskatiningen. Den har fränsocialdemokratiskt håll presenterats som någol av ett Columbi ägg, som inteskulle belasta löntagarna på samma sätt som andra skattefor-mer. Produkiionsfaktorsbeskaliningenär ju ingen ny företeelse. Den har diskuterats och utretts tidigare. Därvid komman fram till au det var en klumpig metod. Resultatet blev i stället att vi säsmåningom fick mervärdeskatten, som egentligen inle är något annal än enallmän produktionsfak-lorsbeskatlning. Mervärdeskatten är som instrumentbetydligt smidigare eftersom den beskattar alla produktionsfaktorer lika och ietl sammanhang. Vad socialdemokraterna föreslår är alltså all vi ovanpå dennuvarande produktionsfaktorsbeskattningen/mervärdeskallen lägger ylleriigare enproduktionsfaktorsskalt på, som del antytts, 3 96. I praktiken innebär det häringenting annat än atl man med en taktisk manöver smyghöjer momsen, med 4-5 %.Verkningarna på kostnadssidan blir exakt desamma som en höjning avmervärdeskatten. Möjligl är att man fär en viss fördröjning i prisprocessen. Nej,socialdemokraternasskatleidéär inget nytänkande i egentlig mening. Del är en metod - jag upprepardet - alt smygvägen öka del skattetryck som redan är för högt. Jag vill för framhålla atl skallefrågan måste lösas underden kommande valperioden.Förutsättningarna föratt viskall komma lill rälla med problemen är följande. Den offentliga sektornsexpansion måsle begränsas. Den måste ju finansieras rned intäkter. Det har lettlill all skatteuttaget nu har en sådan höjd atl dep maximala gränsen har nätts.En fortsall kraftig expansion kommer att medföra sänkl levnadsstandard för deförvärvsarbetande grupperna i landet. I del fallet måste särskilduppmärksamhet ägnas åt den kommunala expansionen. De frivilligaöverenskommelser som i omgångar träffats mellan staten och kommunerna i syfteatt hålla tillbaka skatteökningarna har inte varit effektiva. Därför kap detbli nödvändigt au införa skatletak för den kommunala utdebiteringen. En planmässig sänkning avmarginalskatterna måste komma lill slånd. Denna sänkning bör givelvis ske isamråd rned löntagarorganisationerna, så inte åstadkommer oönskade fördelningspoliliska effekter. Etlmarginalskatletak bör införas. Enligt min mening bör detla tak ha nätt ner lill en skattesats pä 70 96, 4, En bättre samordning mellanskattesystemet och del sociala bidragssystemet måsle komma till stånd.Nuvarande regler för bostadsbidrag, exislensminimumregler och särskilda reglerför pensionärernas beskattning ger ju i mänga fall marginaleftekter pä 100 96 ivanliga inkomstlagen, Detla är helt orimligt och måste rättas till, 5, Vi måsle få etl skattesystemsom främjarett ökat hushållssparande. Det innebär regelbundna justeringar avförmögenhetsbeskattningen för all förhindra automatiska skaiteskärpningar,Akiievinslbeskatlningen bör förenklas. Man bör dessutom införa individuellbeskattning av kapitalinkomster. Skattesystemetbör också utnyttjas som elt industripoliliskt instrument. Det innebär atl skallepolitiska åtgärder bör vidtas för att främja utvecklings- och forskningsinsatser inom näringslivet. Kapitalbeskattningens inverkan pä familjeföretagen kan måhända behöva mildras yllerligare. I del långa perspektivet bör målsällningen vara all det kapital som arbetar i företagen inte blir föremål för förmögenhetsskatt. Medde åtgärder som jag här skisserat i största korthet blir del möjligt atl fördel försia åstadkomma etl fungerande skattesystem som människor uppfattar somrättfärdigt. För det andra kan skattesystemet bli en stimulans förarbetsinsatser och initiativ, som gör alt samhällsekonomin kan expandera på ellsunt sätt. Vi är i etl krisläge. Det är därför viktigt att åtgärdernapåbörias under delta . () kortgenmäle: Jag råkade komma in i kammaren dä fällde ett uttalandesom väckle mill intresse. sade all den offentliga sektornsutgifter måste betalas med inkomster. Men harju suttit i enregering som ser till alt en tredjedel av siatens utgifter för denoffentliga sektorn betalas med lån - med län i bankerna, med län i ,dvs. de finansieras via , med lån i utländska banker. Dekanoner anskaffade betalades lill en tredjedel med lån.Officerslönerna betalades lill en tredjedel med lån, bl. a. i utländska banker- del är lilet märkligt men så är det. Ändå- talade ju om skatter - höjde ni skatten mer ännågonsin lidigare veterligen: ni höjde momsen, ni höjde spritskatten, ni höjdetobaksskatten, ni höjde bensinskatten med litern och myckel annat. Trotsalll detta skapade ni en sådan skuldbörda all var tredje krona som staten gerul är lånad - del är en gigantisk skatteskuld på framliden. Del var vad nilyckades åstadkomma under hela tvä är vid regeringsmakten. Och ändå talar herrKrönmark om atl vi skall skära ned den offentliga sektorn, att vi skall skäraned bidragen. skall vi sänka skallen, säger herrKrönmark. Jag ser all nu kommer ilande lill Jaghar lidigare sagl att det har slösals med statens medel. Del mest upprörandeslöseriet har själv stått för. 450 miljoner lades nedpå etl flygplan som aldrig kommer atl flyga! När nu talar förlåga statsutgifter och minskade skatter - kan då inle rejält sägaifrån atl det är ell gigantiskt slöseri med stalspengar all lägga ut hundratalsmiljoner på flygplanet , som aldrig kommer all bli av. Det vore befriandealt det sades frän denna talarstol även av en moderat atl den miljardrullningsom della flygplansprojekt skulle innebära tänker vi absolut inle inlåta osspä. Del vore befriande om kunde säga del. () kortgenmäle: har någon egendomlig ekonomisk teori om atl en tredjedel avalla utgifter har finansierats genom lån, t. o. m. i utländska banker. Då villjag upplysa och kammaren om alt del i sä fall är ännu värre än herrPalme tror, för dä har en tredjedel av riksdagsarvode och entredjedel av staisrädspension under denna lid finansierats genomutländska län. Delhär är ett sätl all diskutera de här frågorna som inle är riktigt relevant. Omherr hade bekvämat sig att lyssna hade han upptäckl att vad jag talade ominle var all den offentliga sektorn skulle skäras ned ulan alt vi skulle draned expansionen av den offentliga seklorn. Den offentliga sektorn måslegivelvis finansieras genom intäkter - del är alldeles rikligt. Men när denborgerliga regeringen trädde lill berömda dukade bord var viinle i det läget alt den offentliga sektorn kunde finansieras med baraintäkter. De problem som dä fanns har diskuterats i dag.Därför måste man övergångsvis låna. Del är inle bara staten som gör det -delmåste även privata förelag och privatpersoner göra när man har varit vårdslösmed ekonomin. Och den vårdslösheten ansvarar och hans regering för. OlofPalme säger atl vi har finansierat kanoner, officerslöner och del ena med delandra. När han lalar om de 450 miljonerna för del flygplan som aldrig kommeralt flyga, så är även den siffran fel. Av skallemedel var del 310 milj. kr. somgick till della flygplan. Vidaresäger alt del skulle bli en miljardrullning. Vi skall inte föranågon försvarsdebati nu - det får vi tillfälle lill senare under arbetsåret.Men jag vill säga att även socialdemokraternas alternativ iflyginduslrikom-mittén innebär en miljard rullning. Del ärju inle fråga om altlägga ul etl antal miljarder på ell nyll allackflygssyslem och inle genomföraprojektet. Beloppen i de olika alternativen skiljer sig kanske med en miljardkronor från varandra. Men även del socialdemokratiska partiet, , äransvarigt för den kommande miljard rullningen på ell nytt allackflygssyslem.Eller kan vi möjligen under detla replikskifte få ell besked från det storasocialdemokratiska partiet all del har haft en helt annan inställning när delgäller det 7Riksdagens protokoll 1978/79:76-77 Del är i så fall högsl anmärkningsvärt. Jag iror faktiskt attsvenska folket efter engagerade anförande här har intresse av atlfå besked pä den punkten, OLOFPALME (s) kort genmäle: Jag lycker faktiskt det är otillfredsställande alt en del av mittriksdagsarvode belalas via sedeltryckeriet i och inle via ordenlligainkomster, om det nu var det som ville vela, 1sill försia anförande var väldigl djärv - här skulle minsannskatlerna sänkas och här skulle minsann de slalliga ulgifterna ner. 1 minreplik log jag upp det enda fögderi som verkligen varit ansvarigför, nämligen försvaret, och då blev det inte lika roligt längre. Dä blev intebesparingsnilet överväldigande. Jagskall gärna tillstå alt det är möjligt att det rena slöseriet på utvecklingsarbetetnär det gäller aliackflygplanet uppgår lill 310 milj. kr., pengarsom måsielas utav direkta skattemedel. De övriga kostnaderna skulle svara för. Minerfarenhet säger dock all även de kosinaderna förr eller senare fär belalas avskattemedel. Men 310 milj. kr. är också pengar, och de är enligl min meninghelt bortkastade. Beiräffandeden framtida försvarsutvecklingen och del framtida flygel vill jag säga all viliksom tidigare är beredda att ställa oss bakom ganska dryga kosinader. Men föratt hålla skatterna på rimlig nivå måsle enligt vår mening en härdåterhållsamhet med statsutgifterna även drabba försvarsområdet. Vi har klartsagl ifrån att kostnaderna för allackplanel B3LA, som varengagerad i under sina är som försvarsminister, icke kan rymmas inom ramen föri princip realt sett oförändrade försvarsutgifter. Det skulle få yiterslallvarliga konsekvenser för armén, och del kan vi inte gå med pä. Det äretlfullkomligt klart besked. utredningsarbete har de borgerliga partierna ännu icke lyckats masasig fram till ell slällningslagande i den frågan. Men,herr talman, mill syfte atl punktera läitfärdiga lal omlättheten att spara på statsutgifterna och sänka skatterna anser jag mig hanätt. () kortgenmäle: Fär jag då till punkleraren lämna beskedel all jag aldrig har krävtatl B3LA skall inrymmas inom nuvarande försvarsram. har jag lidigare hafltillfälle alt klart deklarera från denna talarstol. Del är alldeles riktigt alldet blir lilel dyrare , men pä sikl, under en15-årsperiod, blir delta elt billigare alternativ för de svenska skattebetalarna. Delvore intressant alt få ell besked om hur , som för nästa budgetärvill dra ned anslagel lill försvaret med ca 450 milj. kr., skall få in sittaltackflygplansalternativ inom den ramen utan atl del får menliga konsekvenserför armén. Jag är övertygad om atl inte kan ge någol Om hans allernaliv genomfördes - i detla fall ber jag all få instämma ivad slalsminislern lidigare sade - skulle del få renl förödandekonsekvenser för försvarels övriga delar. Miljardrullningar?Del är fråga om 310 milj. kr., som dessutom har givit samhällsekonomiskaeffekter därigenom att ell stort antal människor har fäll sin sysselsättningtryggad. Del innebären teknisk utveckling och innovation, som vi fårspin-olT-effekter och glädje av inom andra delar av näringslivel. Del är inleen sådan miljardrullning som exempelvis var ansvarig för genomStålverk 80, som inle gav några pluseffekler alls för samhällsekonomin.Tvärtom vållade della projekt samhället stora avvecklingskoslna-der, trots dåvarande regeringen redan den gång det begav sig och med den bild man dåhade av marknaden borde ha insett all del verkligen var en helt orimligmiljardrullning. Inomförsvaret sker ingen miljardrullning. Jag vill säga till ochkammarens ledamöter i övrigt all den samhällsekonomiska situationen skulle havarit helt annoriunda, om man inom andra sektorer av den statliga förvaltningenhade haft samma koslnadspress som inom försvaret. Försvaret har frånböoan av 1960-lalet fåll en minskad andel av de totala slalliga anslagen. Inomförsvarsseklorn har man fått friställa ungefär 3 000 människor.Jag har varken såsom försvarsminister eller nu efteråt hävdat altpengar i ökad ulsträckning skall satsas pä försvaret. Jag har tvingatsacceptera en bristsituation. Även i detta fall är som vanligt djuptosaklig. Vi fick en stegvis förbättring av den svenska ekonomin. Vitror nu att 1979 bör kunna bli etl bra år. Vi räknar med all få en högretillväxt och all den samlade produktionen av varor och Ijänsler bör öka med 4-596. Viräknar med en betydande uppgång av industriproduktionen avoavbruten nedgång. Vi tror pä en ökning av investeringarna - ocksåindustriinvesteringarna - av minskning. Vi räknar också med enhög export och att del bör vara möjligt alt vinna marknadsandelar. Denprivata konsumtionen bör kunna stiga med 2,5 ä 3 96. Vi räknar rned all få enganska lugn prisutveckling, kanske prisökningar om 5-6 96, alltså avsevärtlägre lal än . Även sysselsättningen bör blibättre, även om det kan dröja vi fär en högre aktivitet påvårarbetsmarknad. Men vi bör underärel kunna få 30 000 ä 50 000 nya jobb inomindusiri och offentlig sektor. Sålångl alltså en ljus bild av 1979. Del är en klar förbättring av vår konjunkturpå gäng. En rad olika intryck och dala ger besked om del. Men del betyder intealt vi håller pä att lösa alla problem i vår ekonomi. Den publiceradekonjunkiurbaromeiern visar bl. a. atl vi har en uppgång iindustrin men all vi ändå bara hunnit en liten bit på väg upp ur den djupavågdalen. Vi har fortfarande mängabesväriiga problem atl arbeta med, och vi försökerständigt atl teckna jusl denna nyanserade bild av den svenska ekonomin: dels ärdel en klar uppgång, dels finns del ändå många problem. Viär medvetna om de problem och risker som finns i ekonomin . Ett av deproblemen är hur vi skall finansiera och organisera en offentlig seklor som gerirygghel och välfård men som också ryms inom de ramar som vår samhällsekonomiger. Elt annal är hur vi skall omvandla och utveckla värt näringsliv så all vikan ge trygga jobb ät människorna och bevara och förbättra vårkonkurrenskraft. tredje är hur vi skall få en lugn pris- och löneutvecklingbåde och åren därefter. Jag vill framför alll sianna vid del försiaproblemområdet, alltså offentlig ekonomi, statsfinanser, budgetunderskott ochskatter. Delfinns tvä huvudlinjer i budgetförslaget. Den ena är atl få tillväxt och balansi ekonomin. Detla är grunden för trygghet och Ibrtsall reformarbete. Den andraär stramhet och fasthet, en stark åierhållsamhel med nya ulgifter. Vi har fållsäga nej till åtskilligt, också lill sädani som det i och för sig har funnitsgoda skäl all säga ja lill. En jämförelse av utvecklingen inom olika sektorervisar återhållsamheten. Denkommunala seklorn beräknas under årel öka med 3,5 96, den privata med 2,8 96och den slalliga bara med 1,0 96, Atl budgeten ändå omfattar så höga tal berorframförallt pä den starka automatiken i de offentliga utgifterna, främst desociala försäkringarna, och pä löne-, pris- och befolkningsutvecklingen. Mendet är en restriktiv prövning bakom siffrorna. Nya slörre reformer måste väntalills vi får bättre ulrymme för dem. Besparingar måste ske på flera områden -myndigheier har i flera fall inte fått kompensation för pris- ochlöneutvecklingen. Det finns också exempel pä omfördelningar av medel för atlgenom oförändrade resurser tillgodose de mest angelägna behoven. Delär min förhoppning all , då den nu går all behandlade många motionersom har krav pä högre anslag och olika andra förbättringar, gör det medyttersta restriklivilet, hur angelägna och välmotiverade olika förslag än kanvara. Vi måste spara och hushålla om vi skall få balans i samhällsekonomin. Vibör också länka pä au vi inle automatiskt får bättre statsfinanser och lägrebudgetunderskott genom atl höja skatlerna. Trotsden restriklivilet som har präglat budgetarbetet finns del elt betydandebudgetunderskott i den aktuella slalliga budgeten. Statsutgifterna beräknas blinärmare 172 miljarder, slatsinkomsterna närmare 127 miljarder. Det betyder, medsedvanlig kameral redovisning, ell underskoll på 45 miljarder. Vi kan få enbättre bild av lägel om vi ser pä hela den offentliga seklorn, alltså staten,socialförsäkringarna och kommunerna. Då får vi ell underskott på 19 miljarder -också del en hög siffra men ändå försvariig. Delfinns flera orsaker till all vi måsle arbeta med en budgel med så myckel slörreulgifter än inkomster. Vi har haft av svag aktivitet i vår ekonomi. Vihar hafl obalans, höga kostnader, stark inflation, besvärliga branschproblem.Det har varit ungefär oförändrade statsinkomster och starkt stigandestatsutgifter. Vi har måst göra betydande insalser för arbetsmarknads- ochnäringspolitik, satsningar som har betyll alt vi har kunnai mildra mänga problem och all vi nu är på väg allarbeta oss upp ur en djup svacka. Men del harockså belyllatl viharmäslla på ossstora kosinader, framför allt från statens sida, för au värna sysselsättningenoch tryggheten. Vi hade kunnai redovisa en budgel med etl lägreunderskott. Vi hade kunnat föreslå högre skaller, t. ex. högre arbetsgivaravgifter.Men del skulle ha gjorl del svårare för svenska förelag att konkurrera ochsälja sina varor, och därmed hade vi fått svära följder för ekonomi ochsyssel-sättning. Vi hade kunnai föreslå lägre statsutgifter, men det hadebetytt lägre ambitioner dä del gäller sysselsättning och social irygghel. Delhade betytt svära följder för välfärd och solidaritet i samhällel. 1 nuläget har vi större chans alt få balans i vårsamhällsekonomi med den budgel .som vi nu lägger fram. Men i takt med att vårekonomi kommer på fötter igen måsle vi arbeta oss fram lill en mera balanseradbudgel. Vi kan få en bättre balans i våra statsfinanser om vi får föra enekonomisk polilik som medför högre tillväxt och full sysselsättning, om vi färreformera våra skatter så alt de stimulerar tillväxt och utveckling, om vi fårföra en fast offentlig utgiftspolitik. Socialdemokraterna säger alt del stalsfinansiella läget,del betydande budgelunderskoltel, är elt resullal av borgerlig polilik. Hadesocialdemokraterna fåll bestämma, då skulle man inle ha någrabudgetunderskott, man skulle inte ens låta sådana uppkomma. Del irorjag inleelt ögonblick på. Jag tror inte att socialdemokraterna medvetet skulle väljaett alternativ som betyder väsentligt slörre otrygghet och arbetslöshet. Ochsocialdemokraterna har ju verkligen fått uppleva atldel inte är sä enkelt att arbeta fram en budgel som är väsentligt annoriunda änden som regeringen har lagt fram. Regeringens förslag har alll.så ett budgelsaido om 45miljarder. Socialdemokraterna säger au de har lagt fram etl allernaliv sominnebär etl saido som är 2,4 miljarder lägre. Del är bra, även om del inte ärimponerande och inle motiverar de mänga lal socialdemokraterna har ombudgetunderskottets fördärvlighei. Om del är ansvarslöst atl i en ekonomi somhar resurser om 400 miljarder redovisa en statsbudget med etl underskott om 45miljarder, då måste del rimligen vara nästan lika ansvarslöst med ellbudgetsaldo om 42,6 miljarder. Och ärdet så, som har visals i lidigare inlägg, attsiffran 2,4 miljarder inle är hållbar. Den stämmer inle. Man tillgodoräknar sigför höga belopp för t. ex. slopat inflalionsskydd av våra inkomstskatter. Manräknar med ohållbara inkomster, retroaktiva pengar som inle finns. Jag skullekunna halvera budgelsaldot om jag pä ett motsvarande sätt skulle föra inresultatet av socialdemokraiernas ekonomiska polilik . Del ärjude som i hög grad har förorsakat de många problem vi nu har arbetat med 1977och 1978. Kanske har del socialdemokratiska budgetförslaget ettbättre .saIdo pä 850 milj. kr. Men inle ens de besparingarna är i alla delarrealistiska, om vi skall följa gällande lagstiftning. Då har vi ändå inleheller räknal med en rad ännu Det är i och för sig bra med ell saldo .som är 850milj. Men uppriktigt sagt: Del är inte särskilt myckel i en budgelsom omfattar 172 miljarder. Dealternativ som har redovisats är i mänga fall sådana som medför framtidaproblem, som medför en allvariig framtida försvagning av våra statsfinanser.Man föreslär nämligen en läng rad av långsikliga bindningar på t. ex. social-och utbildningspolitikens områden, bindningar som medför ständigt stigandeutgiftsnivåer. Del är en lång rad i och för sig angelägna önskemål -de harvarit med i budgetarbetet allihop och har hängt med . Men just iden restriktiva behandling som vi hade, där vi ficksäga nej också till mångaangelägna ting, sä kunde de inte följa med till budgetarbetets slutmål. De ärjust illustrationen av ett stramt budgetarbete. 1 själva verket skulle en socialdemokratiskpolitik, om den hade genomförts så som den stegvis har redovisats här ikammaren, ha medfört ett slörre budgeiunder-skott. Vi hade då inle - i variefall inte i rätt tid - fått förändrade växelkurser. Vi hade inle kunnat sänkakostnaderna för all därmed kunna förbättra våra möjligheler alt sälja ochdärmed förbättra tryggheten på arbetsmarknaden. Sammanfattningsvis:Vi arbetar pä att sanera den svenska ekonomin. Värt mål äratt minskaunderskottet. Vi har varit ärliga nog alt säga all det kommer all la några årinnan vi får en rimligare balans i våra offentliga finanser.