prot · G20949 · 1978-12-31 00:00:00 — händer saker och ting somgör det möjligl för oss all få ett förverkligande av det beslut som riksdagenfattade så långt lillbaka som 1975. EINARLARSSON (c): Låt mig än en gång upprepa au ulskotlet i sin helhet anser att delta ären angelägen fråga och att man bör få i gång det arbele som på elt riktigt sätt har argumenterat för. Mensedan för elt hypotetiskt resonemang om vad som borde ha skettunder vissa förutsättningar. Jag anser för min del all jordbruksutskottetegentligen inte skall ge sig in i del granskningsarbetel - del får skötas avriksdagens konsiilutionsutskott. ANDERSDAHLGREN (c): I den socialdemokratiska reservalionen har man skjutit in sig påanslagsfrågan som den helt avgörande för om deklarationen rörande miljöfarligtavfall skulle ha kunnat avges 1979. är inte hela sanningen. Det ärrikligl alt rent lekniskl skulle ha kunnal göraundersökningen, men det är också sant att inställning helatiden varil den atl man behövde ha mer lid pä sig för atl ta fram underiag förett gott genomförande av deklarationen. Det bör erinras om att i den förstadeklarationsomgången ,som skedde underden tid då vardepartementschef skickade man ut frågeformulär till 76 000 företag. Del var en dålig undersökning som gav ett dåligt material.Arbetsgrupper har suttit och gjort utvärderingar från denna första misslyckadedeklarationsomgång. Jagvill också erinra om den undersökning som har skett och som har riklatstill kommuner och lill de industrier som man vet tidigare haft problem medkemiskt avfall. Denna undersökning bearbetas just , och enligt uppgift lyderallt pä att den varit mera lyckosam. Del finns anledning att ta vara påerfarenheterna från den, innan man genomför den stora deklarationsomgången. För min del finner jag del betydligt vikligare atldet blir en undersökning som ger ett bra resultat än alt undersökningen kommerett år lidigare och ger elt dåligt resultat. Man skall med andra ord inte göraundersökningen för dess egen skull utan för att nå det åsyftade målet. Jag sade redan i mitt inledningsanförande alt den förstaundersökningen, som gjordes 1976, inte var lyckad och atl den krävde enöverbearbetning för all man skulle kunna gå ut i en ny omgång. Men jag tyckerdel är orimligt att man skall behöva fördröja hela hanteringen på del sätt somskett. Vad som har inträffat framgår med önskvärd tydlighet avnaturvårdsverkets skrivelser. gjorde ju framställningar lillregeringen både och för alt fö det besked somverket var i behov av för atl kunna genomföra utredningar som skulle geunderlag för den här deklarationen. verkei atl det då iavvaktan på beslut hade gått så pass alt del inte längre fannsmöjlighel alt genomföra en meningsfull deklaration avseende 1979. Viär kritiska mot regeringens hantering av den här frågan, och det tycker vi atlvi har skäl alt vara, eftersom vi har både motionerat och interpellerat isaken. Med ell mera kraftfullt handlande från sida borde detefter ha varit möjligl att få ul de blanketter som behövs förfullgörandet av den här lypen av deklarationsplikt. ANDERSDAHLGREN (c): Del är riktigt all har gjort dessa framställningarlill regeringen. Framställningarna har gjoris enligt det uppdrag som regeringengav , nämligen atl redovisa förhållandena för all kunnagenomföra undersökningen 1979. Men vad inle talade om var altnaturvårdsverket ansåg alt verket behövde mera lid för alt fö utinformation, fö elt bra deklaralionsunderiag osv. Jag tyckeralt den reservationsomherr Lundkvisivarit med om att avge och även hans anförande präglas av all han helt enkeltifrågasätter vilja mer än regeringens vilja; hanifrågasätter helt enkelt vilja all genomföra en nydeklaraiionsomgång. Det tyckerjag är litet tråkigt, därför atl min erfarenhetav och dess chef är all de med de resurser som de harutomordentligt väl sköter sitt arbete. Del kan rimligen inte vara någonhemlighet för atl generaldirektör inle barasköter sitt jobb ulan också är lidelsefullt intresserad av del. Han ärpersonligen engagerad i den här frågan och menar alt man behöver ha lid på sigför atl fö fram en bältre deklarationsomgång än den man fick i brådskan 1976.Jag kan förslå atl i och för sig har ett behov av att ösa sittmissnöje över mig som f d. miljöminister och över den dåvarandetrepariiregeringen, men inlägget blir i slutet ett angrepp på myndigheten-ochdet tyckerjag är tråkigt. har haft mitt fullaförtroende att sköta det här på ett så bra sätt som möjligt. Del skulle se braul om ville säga detsamma. Sedan som miljöminister har uraktlåtit att svara på tvåbrev - ett och elt i sepiember - och därmed fött alt inovember tala om atl del inte längre var möjligt all göra den undersökning somman anser måsle föreligga för all man skall kunna införa en deklarationsplikt1979, försöker krypa bakom och genom mig läggaskulden på verkei! Ensak lärde jag mig som statsråd, nämligen all stå ansvarig för de handlingar somjag i sammanhanget hade ansvar för och inte försöka krypa bakom någramyndigheler. Jag kan utan vidare understryka att har miltfulla förtroende. Skall vi inte vara överens om en annan förklaring, somförefaller mig kunna hjälpa ur den här silualionen, nämligen andel var så myckel annat som trepariiregeringen Nr 49 hade alt syssla med dessa brev kom, del var så myckel den trätoroch väsen inom trepartiregeringen som skulle upp,ati sådana här 7december 1978 ärenden och många andra kom alt fö slå lillbaka. Jag vill säga lill , när han anför atl jag inie harsvarat på två brev från , alt bättre än atl skriva brev är altresonera med myndigheten och med de människor som handlägger ärendena. Del harvi gjort, och det kan fö verifierat. Delvar inle alls på grund av de påstådda trätorna som något brev inle gick lillnaturvårdsverket, utan det var på grund av de resonemang vi förde. När nuSvante säger alt också han ger sitt fulla förtroendeärjag tacksam för det. Jag konstaterar atl den här trätan för är en träta för dess egen skull och inte för sakens. SVANTELUNDKVIST (s); Jag föresläller mig alt inle utan anledning skulle haskrivit upprepade brev trots alt verkei hade pågående samtal med den dåvarandejordbruksminislern om de här frågorna. Jag föresläller mig all naturvärdsverketinle heller skulle åberopa en sådan skriftväxling om man hade funnii densituation som rådde under det atl samtalen pågick tillfredsställande med tankepå de möjligheter verkei måste ha att sköta sina arbetsuppgifter. Minainlägg är inte uttryck för någon lust från min sida alt hålla i gäng en trätautan för en önskan all vi så snart som möjligl skall fö lill slånd en av deviktigaste förutsättningarna för alt på rätt sätt kunna klara de här myckelallvarliga miljöfrågorna i samband med hanteringen av del miljöfarligaavfallet. Jag hoppas för min del atl den nya regeringen tar fatt i detta merresolut, så att vi för möjlighel att införa en deklaraiionsplikt. ANDERSDAHLGREN (c): Den omsorgen har vi alla. I sak finnsdel ingen skillnad mellan uiskottets betänkande och reservalionen. Skillnadenbestår i atl och övriga reservanter vill lekakonstilutionsulskoll, och sådant anser jag inle hör hemma i ett fackutskotlsbetänkande. Anser man att någon - i detla fall jag som f d. jordbruksminister -har gjort fel, då bör man ta upp del inför konstilulionsutskottet och inle ijordbruksutskottets belänkande. Med hänsyn lill miljöfrågorna anser vi oss inte ha råd atl vänta lillett dechargebetänkande med att ge tillfälle altunderstryka del angelägna i alt vi nu för fart pä den här verksamheien. Därförhar vi vall att föra det här resonemanget nu och föreslå den här motiveringen ianslutning till behandlingen av del ärende som föreligger. Ulskottsmajoritelen och reservanterna har samma yrkande, nämligen attdeklaraiionsomgången skall äga rum 1980. Överläggningenvar härmed slulad. Propositionergavs på bifall lill dels uiskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskoltels hemställan med godkännande av den i reservalionenav Svanie Lundkvisi m. fl. anförda motiveringen, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 12 mom. 1 med godkännande av utskottets motivering röstar den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med godkännande av den i reservationen avSvanie m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då SvanieLundkvist begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resullat; Ja- 153 Nej - 137 Kammarenbiföll vad utskoitei i dessa momeni hemställt. Vissa vatten- och avloppsfrågor m. m. § 20 Vissa vatten- och avloppsfrågor m. m. betänkande 1978/79:13 med anledning av molioner om vissavatten- och avloppsfrågor m. m. (vpk): I vår motion 785 har vi tagit upp problem som sammanhänger medkvicksilverutsläpp i och luft och föreslagit åtgärder för atl förhindraoch begränsa sädana utsläpp. Ettyrkande i motionen angående förbud mot kvicksilverhaltiga bekämpningsmedel ijordbruket har tidigare behandlats av . belänkande nr 13, som behandlas, las våra yrkanden uppom åtgärder vid tandvårdsmottagningarna för atl minska utsläppen avkvicksilver. Vidare behandlas vårt förslag om lag om obligalo- Vissavatten- och avloppsfrågor m. m. risk paniavgift på allabatterier som innehåller kvicksilver, bly eller kadmium. Slutligen harulskotlet behandlat motionsförslaget om skärpta krav på kvicksilveravskiljningvid luft- och vattenuisläpp från berörda indusirier. Vihar i vår molion pekat på hur allvarlig denna fråga är, och del understryksockså i utskoltsbetänkandet. Utskoitei redogör för del arbele som pågår och deåtgärder som vidlagits av produktkontrollnämnden och . Manpåpekar att ulan reglerande äigärder kommer problemen all öka och understrykerviklen av olika insaiser. Utskoiteianser de frågorsom tas upp i de aktuella motionerna vara föremål för särskilduppmärksamhet från de ansvariga miljöorganens sida och hänvisar även lillöverväganden inom miljöskyddsutredningen. Någon anledning för atl nuta något särskilt initiativ förefaller inle utskotlet motiverad, enliglbetänkandet. Nedfalloch utsläpp av tungmetaller utgör elt mycket allvariigl problem. Fömlom bly ärtroligen kvicksilver den tungmetall som innebär de största riskerna förframliden. Kvicksilver kan omvandlas lill giftigare former. Många sjöar måstesvartlistas på grund av för höga av kvicksilver i fisk. Kvicksilverpåverkar människans nervsystem, och riskerna för hjärnskador är speciellt slorahos och små barn. Enbetydande del av människans utsläpp i luft och vatten utgörs av fulll avsiktligaemissioner. Till dessa hör dem som vi lagit upp i vår molion. Vi är medvetna omatt de senare årens arbete och insaiser hargjort all ulsläppen av kvicksilvernågot har minskat. rör del sig ändå om stora mängder, som lillrelativi rimliga kosinader kan begränsas eller hell förbjudas. Fortfarandesläpper många indusirier ut föroreningar av olika slag för all spara kostnaderoch öka sin vinst. och produktkontrollnämndens verksamhethar som bekant varil föremål för ganska mycken krilik . En delgiftskandaler har förekommii och ställt de bedömningar som gjoris avproduklkonlrollnämnden i en något underiig dager. Jaghar inte för avsikt att vidga debatlen här men har velal fästauppmärksamheien på produktkontrollnämnden och dess verksamhet mol bakgrund avuiskottets skrivningar. Del gäller då särskilt värt yrkande om skärpta krav påkvicksilveravskiljning från luft- och vallenutsläpp inom berörda indusirier. Enliglmin uppfallning är del olyckligt att produklkonlrollnämnden ibland förser sinabeslut med hemligsiämpel och alt nämnden själv avgör vad som skall lämnas uttill offentligheten - vad som skall betecknas såsom allmänt intresse. Vivet all del finns lagar och bestämmelser som om de efterlevdes skulle minskabehovel av ytterligare förbud och åtgärder. Men vi vet också atl mångaindusirier och företag bryier mot dessa beslämmelser. Jag vill påstå atlnaturvårdsverket och produktkontrollnämnden inte är tillräckligt observantautan underiåter alt vidta eller föranstalta om ingripanden mol försumligaföretag. Detta gör atl del är med stor tveksamhet jag avslår från atl yrkabifall lill vår molion, trots den posiliva behandling som den har fått och denredovisning som sker belräffande olika åtgärder och pågående utredningsarbete.Vi förutsätter emellertid atl våra förslag också fortsättningsvis blir föremålför en posiliv behandling. Skulle så inle bli fallet, återkommer vi givetvis tilldessa frågor. EINARLARSSON (c); Jag tillåter mig hell kort utlrycka den förhoppningen all den oro somTore hyser inte skall vara befogad i framliden. Omsorgen om vår miljöomfattas lyckligtvis av hela landei och av alla partier. Detla är ett myckellämpligl lillfälle all utlrycka sin glädje över au sä är förhållandel. atlpå något sätt slå oss för vårt bröst vet vi alt vi vid en internationelljämförelse slår oss väldigt bra. Vår miljöpolitik har höjd, bredd och djup,vilket vi har anledning atl vara nöjda med. Vissthar vi alltjämt långt kvar lill atl silualionen över lag skulle kunna beskrivassåsom idealisk eller vara så bra atl inte en hel del yllerligare kunde göras.Vi är verkligen inte fullkomliga. Detfinns emellertid anledning att uttrycka sin tillfredsställelse över detförhållandet atl varken viljan eller ambitionen hindrar alt åtgärder vidtas.Del är knappasl heller ekonomiska resurser som fallas, ulan över lag är manvillig all offra medel. Del kan i många fall i slällel vara en fråga om allhitta rätt teknik och de rälta lösningarna. Enhel del av de här resultaten har uppnåtts lill följd av den miljöskyddslagstiftningsom vi har fått och som har antagils i mycket stor enighet av riksdag.Det aren lagstiftning som i långa stycken har karaktären av paraplylagstiftningoch därmed lägger över en stor del av ansvaret pä de verk som harkommenterat - naturiigtvis , miljö-konirollbyrån och de organsom man i övrigt kan engagera. Vihar fått en redogörelse ganska - den är också presenterad iMiljöaktuelll - för hur arbeiar och på alll sätt intensifierarsin kamp i de olika sammanhang som har nämnt och hur man nualllmer försöker driva sina skärpta krav. Vi har sagt oss inom utskottet att omnu inle har de fullmakter som fordras eller om lagstiftningenär så konstruerad atl den inte ger utrymme för den handlingsfrihet som viskulle önska, så bör det framgå vid den översyn som sker avmiljöskyddslagen. Omangelägenhelen av alt hitta vettiga lösningar råder del myckel stor enighet.Det är möjligt all man på vissa områden kunde vara ännu mer observant, men delär inte möjligt all ulan vidare slå fast i vilka detaljer det brister. Jag villsäga atl utskottet ställer stora förväntningar pä alt den översyn avmiljöskyddslagen som pågår skall kunna rälta till bristerna. Meddetta, herr talman, ber jag all få yrka bifall lill utskottets hemställan. Vissavatten- och avloppsfrågor m. m. Norrboliendelegaiionen,m. TORECLAESON (vpk): I likhet med utskottets ordförande hoppas jag givetvis att den översynbeträffande miljöskyddslagsliftningen som sker skall leda lill en skärpningpå ett område, nämligen vad gäller tillsynen av den miljöskydds-lagstiftningsom finns. Vi vet allesammans all del har brustit i del avseendel. I annat fallskulle vi inte ha haft de skandaler som inträffat under senare är. Vaddet framför allt handlar om är all tillsynsmyndigheterna måste se till altgällande bestämmelser tillämpas och atl de inle faller undan förbolagsinlressen. Myndigheterna måste känna sitt ansvar för lagstiftningenstillämpning och vara beredda alt ingripa snabbt med alla de medel som står tillbuds. Detär mol denna bakgrund, som jag också nämnde något om i mitl första anförande,som vi har varit litet tveksamma om huruvida vi skulle låta oss nöja medutskottets besked i anslulning lill våra motionsyrkanden. Men ger mig inie anledning förmoda all vi skulle behöva känna någon slörreoro. Tvärtom vill jag gärna utläsa - och har tyckt mig kunna utläsa-av hansanförande all det kommer atl ske en skärpning pä det här områdei, som i sä fallär både nödvändig och alt hälsa med tillfredsställelse. Överläggningenvar härmed slulad. §21Föredrogs jordbruksutskoitets betänkande 1978/79:15 med anledning avpropositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I lill statsbudgetenför /79säviit avser verksamhetsområdejämte motion. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkten 4Norrbottendelegationen, m. m. (vpk); Sedan Norrboliendelegaiionen tillsattes har det i olika sammanhangbefunnits lämpligl och bekvämt att hänvisa lill den när krav på konkreiaåtgärder för ulveckling i aktualiserats. Vi har för vår del aldrigtilldelat delegaiionen rollen som den som alll skall bestyra och allt ordna.Men vi har utgått från den förutsättningen atl när nu delegaiionen är i funktionså skall den också ges de prakliska och finansiella möjligheier som ärmotiverade för att den skall kunna komma till något resultat. Närdä delegationen presenterar ett medelsbehov på 43,7 milj. kr. för au kunnaslutföra utvecklingsverksamhet bl. a. när del gäller iståndsällning av ,specialproduktion inom jordbruket, stöd lill kompletterande sysselsältning iglesbygder och intensifierad skogsvärd i Norrbotien, så måste man väl utgå ifrånatt den verkligen behöver dessa medel. De områden som den säger sig behövaresurser för att fortsätta arbelel på är otvivelaktigt viktiga och angelägna. Verksamheteninom Norrboliendelegaiionen skall utvärderas efter . Om ensådan utvärdering skall få någon betydelse för vad man från statsmakternas sidafortsättningsvis skall satsa på när del gäller de här delarna av Norrbottensutveckling, sä måste fömlsätiningarna för verksamheten säkras. Om inte, så harvi svårt alt se alt utvärderingen kan bli rättvisande. Detär med detta i bedömningen som vi yrkat all Norrboliendelegaiionen fördebegärda 43,7 miljonerna genom ell reservationsanslag på tilläggsbudget I. Medtanke på den i liden nära föreslående behandlingen av budgetproposilionen fömtsältervi all de medel som delegaiionen otvivelaktigt behöver finns med där. I annatfall återkommer vi med en motion med dessa yrkanden. Jag har därför, herrlalman, inget yrkande . SVANTELUNDKVIST (s): Jag har heller inget yrkande, men jag måste säga ell par ord om postenExtra utgifter på 1 milj. kr. som förekommer i tilläggsbudgeten. Dessapengar skall läcka kostnaderna för den gåva som ireparliregeringen överlämnadetill i samband med dess jubileum . Jag lyckersjälvfallet au del var riktigt och angelägel att idrotten fick dessa pengar,men jag kan inte underiåta alt säga atl jag tycker all del är underligt att depengar som ireparliregeringen ställde i utsikt som gåva till jubileet och somskulle fö utnyttjas från den - för det stod så i gåvobrevet -ställs till förfogande försl . Jagser väl delta som ell ytterligare bevis på den senfärdighet som fråntrepartiregeringens sida drabbade angelägna verksamhetsområdenoch som i det här fallet också drabbade idrottsrörelsen. Under detta anförande överlog iredje vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar Norrbottendelega-lionen, m. m. Egentligen skulle jag kunna nöja mig med att hänvisa lill den debattjag förde med Svanie i kammaren fören lilen stund sedan. liksom dågillar han åtgärden i sak men letar efter något som kan kritiseras och hittardå atl pengarna inte betalats ut . Svanie Lundkvisi talarom den inomireparliregeringen vanliga senfärdigheten. Känner då lill någonmetod när del gäller alt hos begära pengar före tilläggsbudgeten somi del här fallet när pengarna togs frän del extra Norrbottendelega-lionen, m. m. Jagvill säga all della för del inte bör betyda så mycketeftersom del i början av budgetåret inte fattades pengar, ulan bara i slutet avbudgelårel. kommer ju den miljon som naturligtvis helst skulle ha betalatsul , men eftersom del exlra anslaget bara är pä . sävärdena inte möjligt. Jag medger all det var olyckligt att det stod gåvobrevet. Men del viktiga är väl ändå gåvan som sådan. Jag har uppfattatdet så att vi alla är överens om atl del var rikligl all ge Riksidrotlsförbundetden här gåvan som ett bevis på den uppskattning som vi alla känner för detslora arbele som gör. Jag tycker därför all del är litelsynd all lar upp frågan på det sätt som han gör. Det kommerdärigenom trots alll litet smolk i glädjebägaren. Jag irodde som sagt atl vialla var överens i sakfrågan. Kanskehar för avsikt all anmäla även den här frågan lillkonstitutionsutskottet. Jag avslår i sä fall från vidare debatt. () kortgenmäle: Jag finner all vill skriva regler för hur vi skalldebattera de frågor som den lidigare regeringen haft ansvaret för. Jag är välmedvelen om - och del är också - atl frågan kunde ha hanteratspå ett hell annat sätt. Jag hade väntal mig all skulle kommaupp här och säga all del blev en galen handläggning. Detär ändå inte likgiltigt för idrottsrörelsen om man får en gåva av del här slagetett halvår lidigare eller ell halvår . Man hade ju planer som man önskatall man kunde förverkliga mol bakgrund av utfästelserna i gåvobrevet ombetalning . får ursäkta mig, men jag tycker detär anmärkningsvärt atl en regeringgörden typen av utfästelser och sedan inteinfriar dem. EINARLARSSON (c): För att inle del väsentliga i utskoltsbetänkandet skall komma iskymundan skall jag falla mig kort. Jag vill bara i likhel med understryka betydelsen av de insatser som görs av Norrboliendelegaiionen.Vi har av yttranden från de verk som här är aktuella fölt del intrycket atttillskottet med 15 miljoner skulle vara välkommet. Även om man kanske hadebehövt mera pengar, så anser vi all del ändå var en ganska kraftig satsning. Med detta vill jag yrkabifall lill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slulad. Utskottets hemställan bifölls. Social ministern erhöll ordet föratt besvara (j///)/7 (7/-i (m) anmälda fråga,1978/79:183, och anförde: i har frågal mig om jag har något besked atl lämnariksdagen om regeringens planer med anledning av vad gav regeringentill känna i befolkningsfrågan i anslulning lill socialutskottets belänkande1977/78:32 saml de sludier härom, som inletts av . Statistiskacentralbyrån har som ett led i förberedelserna för del inlernalionellabarnårel 1979 fött i uppdrag atl genom en särskild undersökning söka få framorsakerna lill fruklsamhelsnedgången under 1970-talel. Statistiskacentralbyrån genomförde en förstudie som behandlades avcentralbyråns projektgrupp för demografi, som är ett rådgivande organ tillcentralbyrån bestående av represenianter för berörda verksamhetsgrenar ochsamhällssektorer. Gruppen var enig om atl en undersökning av denna omfattningkräver en grundlig förplanering. Gruppen ullalade sig vidare för att projektetborde läggas upp som en studie i flera etapper. Eftersamråd med har därför beslutat atlundersökningen skall genomföras i tre steg enligt följande tidsplan. Förstastegel innebär en kunskapsöversikt som skall ge en bred faktabeskrivning avfruktsamhetsutvecklingen och redovisa teorier om orsakerna lillfödelsenedgängen. Denna översikt, som även bygger på utländska undersökningar,är i det närmaste färdig och kommer alt presenteras nästa är. Steg2 innebär bearbetningar av befintliga register som bl. a. skall ge svar påfrågor om eventuella förändringar i antal barn per kvinna. Vidare görsjämförelser av födelsetalen i olika sociala och ekonomiska grupper och olikaåldersgrupper. En studie av regionala skillnader i fruktsamheten har genomförtsoch kommeratt redovisas inom korl. Bearbetningarna fortsätter under näsla år. Isteg 3 som beräknas påbörjas i mitten av kommer ytterligare materialall samlas in genom frågor direkt lill allmänhelen. På detla sätt kan man fåinformaiion om bl. a. aiiiiyder till att skaffa barn, vilka faktorer sompåverkar barnantalet per familj samt kunskaper om metoder för familjeplaneringoch i vilken mån dessa används. Desjunkande födelsetalen kan vara ett tecken pä alt det svenskasamhället inte är så barnvänligt som det borde vara.