prot · G209141 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:141 § 1 Fyllnadsval tillutskott TALMANNEN: Socialdemokratiska riksdagsgruppen harsom suppleant i konstitutions- och utrikesutskotten under anmält hans ersättare . Talmannenförklarade därefter vald till suppleanti konslitulionsutskoilel () suppleanti ulrikesuiskollel () §2 Föredrogs och hänvisades 1978/79:197 lillutbildningsutskottet §3 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2677 lillJuslitieulskottet 1978/79:2678-2680 lillutrikesutskotlel 1978/79:2681 lillJordbruksuiskollel 1978/79:2682 lillnäringsutskotlel 1978/79:2683 lillJustitieutskottet §4 Föredrogs men bordlades äter Justitieulskotlets betänkande 1978/79:37Socialutskottets betänkande 1978/79:37 betänkande1978/79:25 Näringsulskollels betänkanden /79:41, 42 och 45Arbetsmarknadsutskottets betänkande 1978/79:33 Nr 141 § 5 Planering, planläggning och byggande (forts,) 9 mai 1979 Fortsattesöveriäggningen om civilutskottets belänkande 1978/79:30. Planeritig,plan- GNAR (): löppnine och bve- "talman! I reservationen 3 lill civilutskotiels belänkande nr 30 följer . Mallsson m. fi.upp yrkandena 1, 2 och 4 i molionen 2089. Det är intressanta och värdefullaspörsmål som reservanterna här berör, spörsmål som den enskilda människan mångagånger kommer i konlakl med och rätt ofta kommer i konfiikl med. Men lät migförsl slå fasl, för alt inle bli missförstådd, all vi mäsle ha regler som grundför en god och ordnad byggnation. De regler på delta område som vi har i vårbyggnadslagstiftning får enligl min mening inle ha en sådan styrande effekt,all byggnationen koncentreras bara till siörre orter. Vi har landsbygden och demindre orterna, som i vårl yimässigt slora land erbjuder utomordentligt godabyggnadsplatser. Dessulomhar vi numera elt ändrat synsätt hos många människor i vårt land. Man villbygga och bo på landsbygden i betydligt siörre utsträckning . Menmånga byggnadsnämnder och arkitekter försvårar della, trots all , somreservanierna mycket rikligl påpekar, beslutat om en liberalisering ibyggnadslagstiftningen. De lagändringar som här har beslutat har intenämnvärt slagit igenom. Här behövs både informalion och påtryckningar, vilketelt bifall till reservaiionen skulle innebära. Påtryckningarbör i första hand gälla kommunerna och deras byggnadsnämnder men bör ävenobserveras av länsstyrelserna. De handläggande myndighelerna mäsle lyda ochfölja de regler och lagar som riksdag och regering har beslutat Detla sker intetillfredsställande . Det finns kommuner som t. o. m. vill kringgå nämndalagändring pä så sätt, alt man betraktar hela kommunen som en tätort, trots altslora delar av kommunen är typisk glesbygd och har ett befolkningstal somunderstiger riksmedeltalet. Genom ett sådanl kringgående av de nya reglerna harman klart demonstrerat att man är emol en liberaliserad bebyggelse.Det bordevara pä sin plats att låta göra en utvärdering av hur kommunernarespekterat lagändringarna på detla område. Skrämselpropagandan med påståendetatt det skulle bli för dyrt med byggnation i glesbygden är som reservanternasäger inle bevisat. Jag har den uppfattningen att del både anläggningsmässigtoch driflsmässigt är dyrare alt bo i större orter än på landsbygden och imindre orter. Dessulom måste trivselfrågan och servicefrägor här vägas in ibedömningen och tillmätas stor betydelse, ja, för mänga så stor betydelse inle alltid kan skallas i pengar. Närutskottsmajoriteten säger, att det inte är lämpligt alt nu göruttalande i den riktning som reservanierna anger i sina yrkanden, sä harjagsvårt all förslå detla resonemang. När det är mängas mening. Ja, kanske enmajoritets, borde del väl vara etl ord på vägen lill bygglagutredningen idennas arbele, all det här nu föreligger etl ändrat synsätt, och detla bör varaetl observandum för utredningen. Ettytterligare ord pä vägen till bygglagutredningen bör vara vad som Nr 141anföres i moderalmotionen 2096 av Per m. fl., där man kräver vissa Qnsdaeen den ändringar i byggnadslagen sä all ylteriigare bostadshus påjordbruksfasiighe- q ,q-jq terna fär uppföras, vilketbör kunna underlätta bostadsfrågan vid genera- Därmed fär den äldre generationen bo kvar i sin pfanerinsnlan-hemmiljö. Till dessa tankegångar har utskottet varil positivt i sinskrivning läggning och bve-och förutsätter au kommande förslag lill ny plan-och byggnadslagstiftning ylleriigare kommer all belysa denna fråga. Reservaiionen 3 innehåller värdefulla synpunkier, som gmndas på suntförnuft och mängas mening, varförjag kommer alt rösta på den. ALFLÖVENBORG (apk): Det känns en smula märkligl att nu fortsätta en debatt som började försnart sedan. Jag kom att tänka på den gamla sjömansvisan Från Engelandlill , där del heter: För kors i jösse namn vad del går långsamt fram... Vi harju från kommunisterna i molionen 778konstaterat all eftersläpningen i daghemsbyggandel är myckel stor. Orsakernalill della är flera. Jag har nämnt all del i cilyområdena ofta är svårt att fätag på lämpliga tomter eller lokaler för barnstugeändamål. a. med att de privata fastighetsägarna i samband med sanering kan smitaifrån sitt ansvar för ulbyggnaden av barnomsorgen, vilket i sin tur beror påall samhället saknar nödvändiga styrmedel i det här avseendet liksom i sä mängaandra sammanhang. Vi har därför i vär motion sagt att del bör vara naturligtatt lokaler för barnslugeändamål alltid kommer alt bli föremål för prövning isamband med ny- eller ombyggnad. Vi har föreslagit alt hos regeringenhemställer om en sådan ändring i byggnads- resp. exproprialions-lagstiflningen,alt kommunernas möjligheter alt fä tillgäng till lämpliga lokaler förbarnslugeändamål väsentligt förbättras. Nuavstyrker civilutskottel motionen med förklaringen aU man lidigare harredovisat och behandlat aktuella frågor i ell annat betänkande och bl. a.hänvisat till planverkets råd och anvisningar i ämnet. Men var del inle iförsta hand råd och anvisningar som vi var ule efter i denna fråga. harlydligen heller inte haft stor verkan. Verkligheten lalar sill lydliga språk.Vi har i molionen nämnt alt exempelvis på lillkom bara ettdussintal daghemsplatser, i hela innerstaden i Siockholm endast 370 platser,trots att behovet för molionens inlämnande uppgick till ca 3000. Detär alltså en lagsliftning vi är ute efter. Del krävs sådana ändringar ibyggnadsstadgan att det klart framgår att det aren tvingande bestämmelse aU enstadsplan skall tillgodose krav pä en god social bostadsmiljö. Naturiigtvis ärbostadsmiljön inte god för barnfamiljer, dä förskolor, daghem och fritidshemsaknas. Vitycker f ö. att del finns inkonsekvenser i civilutskoltels resonemang. Delshänvisar man lill planverkets råd och anvisningar, dels pekar man på det Planering,planläggning och byggande arbele som pågår med en nybyggnadslagstiftning. Del senare är, enligl vår mening,etl indirekierkännandeav att del f n. inle fungerar bra. Därför borde det också ha varilnaturiigl att rycka ut Jusl den delen av arbetet med ny byggnadslag och ge enlagstiftning pä denna punkl förtut Del skulle ha varil helt logiskt, omstatsmakterna i övrigl menar allvar med försäkringarna om allbarnslugeutbyggnaden skall prioriteras, vilket ju har sagts i många sammanhang. Härhandlar del naturligtvis inte om någon priorilering sä länge som privatafastighetsägarintressen kan få hindra tillkomsten av nödvändiga barnslugotDessutom får man en litet oläck känsla av alt frågan bollas mellan olikadepartement med påföljd alt barnen och föräldrarna säus i kläm. Man borde kunnaupphöra med denna otillbörliga trafik. Därför yrkar jag bifall lill molionen1978/79:778. INGALANTZ (vpk): Del är väsentliga frågor som har aktualiserats i de tre vpk-molionersom behandlas i del här betänkandet, varför det känns viktigt alt få debatteradem. Del gavs ingel tillfälle och därför harjag begärt ordet. Viharen moiion om markreservation för ulbyggnaden av barnomsorgen. Syftet äralltså all man skall kunna garantera en utbyggnad. Vidare har vi en motion omen ökning av utrymmet, så all barnen skall kunna få leka och idrolta på detsätt som är nödvändigi, och vi har ocksä en motion om boendedemokraii ochboinfiytande. Jagskulle vilja fräga hur man i utskottet resonerade när man avstyrkte de härviktiga motionskraven. Varför accepterar man inle en planmässig ulbyggnad avbarnomsorgen, bl. a. genom att reservera mark för ulbyggnaden? Om man vill haen ulbyggnad av barnomsorgen måste man ju planera. Inom socialdepartementetfinns del ju en s. k. planeringsgrupp för barnomsorg, som har frågat kommunernavarför de inte bygger ul barnomsorgen på elt rikligl säll och i denulsiräckning som fömlsaltes i planen om de 100 000 nya daghemsplalserna pä femär. Planeringsgruppen har svaral alt det för del första fallas pengar - man harhell enkelt inle råd alt bygga bort daghemsbrislen - och för det andra fattasmark för daghemmen och fritidshemmen. Därför är det viktigt att man pä etttidigt siadium får mark för barnomsorgens utbyggnad. Vpkhar Jämfört vad bilen och barnen får i bostadsområden. Det har visal sig för alt fä en stadsplan godkänd måste reservera 30 m för bilens parkering,medan man när del gäller barnen inle behöver reservera någoniing alls, vilketvi alltså tycker är fel. Reserverade man 10 m per lägenhet, dvs. en tredjedelav vad bilen får i parkeringsutrymme, skulle man klara ulbyggnaden avbarnomsorgen renl yimässigt Jag skulle gärna vilja vela hur man resonerade iulskoltel när man avstyrkte del här vpk-kravel, som jag anser all del är helt nödvändigtall tillgodose, om man skall komma någonstans. Utbyggnaden av barnomsorgensaboteras pä mänga säll dels resursmässigi, därför att inte anslårpengar lill kommunerna, dels därför all man stoppar utbildningen avförskollärare, dels också på del här sätlel, dä man inte kan beslula sig föralt reservera mark.Del borde också vara en självklar räliighelet med en vältilltagen yla för lek och idrott De utrymmena har alltid varit små. Ocksäskolbarnens ytor för dessa ändamål är små, men vi menar att förskolebarnenborde få åtminstone den yla som skolbarnen har alt leka och idroltapä. Om barnen inte får leka och idrolta på elt rikligt sätt kommer vi - med delkroppsfienlliga samhälle och det barnfientliga samhälle vi har - att fä ensjukvårdskris om 50-60 är, som förmodligen är ulan motsvarighet i vär historia.Det är alltså en billig investering för vår framlid alt ge utrymme för den härverksamhelen. Jag skulle ocksä vilja vela hur utskottet har resonerat när manavslyrki detla krav. Varför tillstyrker man inle tillgodoseendet av de härviktiga kraven? Närdel gäller boendedemokraii, som vi ocksä väckt en moiion om som behandlas i delhär betänkandet, säger utskottet i avslagsyrkandel att det är olämpligt attriksdagen tarställning i den här frågan. Varför är det det? Vi vet all deborgerliga har ell sätt all möla kraven på ökal infiytande pä boendedemokraii,nämligen att de säger all en förutsäitning för demokrati och infiytande är all- man lycks mena det i alla fall - föra över bosläder till mer privat ägande.Man öppnar vägen lill ytteriigare spekulalion när man exempelvis vill överförahyresrätt till bostadsrätt. Jag vill ocksä ha mer argument för varför manavstyrkt den här vpk-motionen. Planering,planläggning och byggande Del är klart attdel, som säger, blir en ganska rumphuggen deball när vi bryter dåhalva talarlistan är genomgängen i ell ärende. Men Jag skall ändå kortfatiatbesvara de frågor som och nu har ställt lill utskottetmed anledning av de molioner som behandlas i belänkandet. Jagskall börja med frågan om hur kommunerna skall fä mark för barnslugebyggande.Del är hell uppenbart aU kommunerna, när del gäller nybyggnadsomräden, har allamöjligheler att reservera mark när stadsplanerna läggs fram. De går ul påremiss lill de olika kommunala organen, exempelvis till de socialacentralnämnderna, där de förtroendevalda har att bevaka jusl den biten avplanförslagen. Det görs också runt om i varje kommun. Jag lycker att del är altmisstänkliggöra våra kommunalmän, när AlfLövenborg och Inga Lanlz hävdar atthär skall skrivas cenirala direkliv lill kommunerna, att vi skall skrivakommunerna exakt på näsan hur mänga kvadratmeter de skall avsälla förbarnslugebyggande i varje område. Delär ingen tvekan om all intresset för att lillgodose barnslugebyggandet är likautpräglat ute bland kommunalmän som det är hos Inga Lanlz och anser att del inle finns några problem i delta sammanhang när del gällernybyggnadsområden. Men när del gäller de gamla sladsområdena finns detnaturligtvis praktiska problem att få mark för barnstugor. sägeralt privata fastighetsägare undandrar sig ansvarel för barnomsorgen. Men det ärju just kommunerna som har ansvarel för barnomsorgen, . Del är desom mäsle lösa problemen i de Planering,planläggning och byggande gamla bostadsområdena, ochdel kan de göra på olika sätt. Man kan, om man har tur, finna saneringstomterdär nya barnstugor kan byggas. En annan möjlighet är all bygga om lägenheiertill lägenhelsdaghem. Imoiionerna begärs vidare all bygglagen skall ändras. Utskottet har dock pekalpä att bosladsministern har meddelat att bygglagsarbelet är så långtframskridet, att man räknar med alt förslaget kommer att framläggas kanske inomen månad. I etl sådanl skede är det helt omöjligt att påverka arbetet, eftersomdet är i sak färdigt Inga Lanlz och måste då ge sig till tålstill dess att bosladsministern har lagl fram sin proposilion i ärendei.Därefter har man tillfälle att framföra synpunkter, om del visar sig attlagförslaget har brister i det ena eller det andra avseendei. Närdel sedan gäller den andra fräga som Inga Lanlz tar upp, boendeintressenasinflytande pä etl bostadsområde, förhäller det sig pä precis samma sätt. Vihänvisar lill aU dess behandling nu är sä långt framskriden all vi inle nu kanpåverka den. Men det är lämpligt att väcker en motion för denhändelse all bostadsministerns proposition inte kommer alt motsvara de krav somInga Lantz ställer i della avseende. Jagvill slutligen, herr talman, kommentera Inga Lanlz inlägg torsdagen den 3 maj.Vi hade i del sammanhanget uttalat att planverket i råd och anvisningar hargivit kommunerna normer för hur dessa frågor skall lösas. framhöllemellertid alt dessa råd och anvisningar inte är tvingande och att kommunernaofta inte anser sig ha råd all följa dem. Mendå är del ju där som skon klämmer - kommunerna har inte råd att agera. Och defär Ju inte mera pengar, om vi skriver tvingande regler, . Manmåste ändå se till ekonomiska realiteter, och jag tror att den ordning som nugäller är tillfredsställande. Kommunerna bygger ut barnomsorgen i den takt somär planerad och som de ekonomiska möjligheterna medger dem att förverkliga detav fastställda programmet ALFLÖVENBORG (apk): säger att kommunerna har alla möjligheter alt agera idetta sammanhang. För den som vet hur det fungerar framstår den slutsatsen somtvivelaktig. Dessutom står det också klart att alla möjligheter inte beaklas. Jagskildrade i mitt anförande en del av verkligheten i . hardel på bara tillkommit ell dussintal daghemsplalser och i helainnerstaden endast 370, trots att del i daghemskön när vår moiion skrevs fannsca 3 000 sökande. Självfalletkan privata fastighetsägare bromsa på olika sätt, och del är ocksä del somsker. Vi har mot den bakgrunden ansett alt det behövs centrala direktiv. RolfDahlberg säger att man måste ge sig lill tåls i detla avseende. Ja, man måste ifrågan om utbyggnaden av daghemmen och den kommunala barntillsynen i slortfråga sig hur länge man skall ge sig till tåls innan någonting verkligen görs. kommervidare in på den vikliga frågan om finansieringen. vem som skall belalautbyggnaden och vilka resurser kommunerna har för denna. Där kommer man in påell annat angelägel krav som har ställts i skilda sammanhang, nämligen attslalen måste ta över hela kostnaden förden kommunala barntillsynen, om dennaskall kunna realiseras i enlighel med behov och önskemål. INGALANTZ (vpk): säger all man har alla möjligheler i kommunerna attklara en garanterad ulbyggnad av barnomsorgen. Men verkligheten ser heltannoriunda ul. Den visar all man inte ens klarar den här fuuiga femärsplanen påde 100 000 daghemsplalserna. Orsakerna härtill är klart belagda, och del velman inom . Del är en resursfråga. Det är fråga om pengar,men det är också fråga om tillgång på yta och tillgång på mark. Närman nu vel detta, borde det vara självklart all man fattar beslut om all förall en stadsplan skall bli godkänd skall vid planeringen mark reserveras förulbyggnad av barnomsorgen, så alt inle kommunerna står där ulan mark. Del ärinle att misstänkliggöra några kommunalmän, som sade. Jagpoängterar också all han sade "kommunalmän". Del finns ju ocksåkvinnor inom den kommunala verksamheten, men inle ens det garanterar en utbyggdbarnomsorg, som det ser ul . Jaghar väckt en moiion i min kommun med samma motivering som den vi diskuterar häri dag, nämligen markreservation för barnomsorg, och fåll den avslagen. Frånplaneringskonloret i min kommun har man sagt sä här: "Planeringskonloreiifrågasätter lämpligheten av all införa planeringsnorm för barnomsorgen." Detskulle alltså krångla till det att ha en planeringsnorm. Del är tydligen sammaidé som utskottet har följt. Jag kan inte för mitt liv begripa all en planeringsnormskulle krångla till del. En sådan norm skulle Ju garantera en utbyggnad. Denberäkning för ett område som låg lill gmnd för min moiion i kommunen visar skulle få dubbelt så många platser om man hade en planeringsnorm på 10 mper lägenhet och alt alla barn upp t, o, m, skulle fl plats. Jaglycker att man måste ta i beaktande att bara i slår 16000 barn i kö. För all de skall ha en chans alt fl plats inom barnomsorgenmåste man vidta konkreta ålgärder. Vidaresägs det all det är för sent att skriva in det som vi har krävt när del gällerboinflytande. Man mäsle ge sig fill tåls, sade . Del går inlelängre all hälla på och ge sig lill tåls medan tiden rinner i väg och de härproblemen blir allt akutare. Del behövs klara regler och klara lagar för alltrygga utbyggnaden av barnomsorgen och för att klara kvalitativa krav när delgäller barnomsorgen, speciellt del som vi har framfört - lek- ochidrottsulrymmen för förskolebarn. Del behövs också klara regler och lagar närdet gäller boendedemokraiin, om man vill ha en sådan. Planering,planläggning och byggande Överiäggningenvar härmed slulad. Planering,planläggning och byggande M o m . Proposiiionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan med godkännande av ulskolletsmotivering, dels utskottets hemställan med godkännande av den i reservationennr 1 av Per m. fl. anförda motiveringen, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan Per begärtvotering upplästes och godkändes följande voieringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskoltels hemslällan i belänkandet nr 30mom. 1 med godkännande av utskottets motivering rösiar ja, den del ej villrösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemslällan med godkännande av den i reservaiionen nr 1 avPer m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Då Per Bergmanbegärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 152 Nej - 141 Proposilionergavspä bifall lill dels ulskollets hemslällan,dels reservationen nr 2 av KjellMattsson m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voieringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller civilutskottets hemslällan i beiänkandei nr 30 mom. 2 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparatDenna omröstning gav följande resultat: Proposiiionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avKjell m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 30 mom. 3 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 3 av Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Planering,planläggning och byggande Proposiiionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 4 avPer-Erik Nisser m. fl., och förklarades den förta propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller civilutskottets hemställan i beiänkandei nr 30 mom. 4 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä RolfDahlberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 214 Nej - 79 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 5 av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan Per begärt voiering upplästes och godkändes följandevoieringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 30 mom. 8 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 5 av Per Nr 141 Vid omröstning genom uppresning förklarades flerlalel av kammarens Onsriaepn den ledamöierha röstat förja-propositionen. Då Per begärde rösträk- 9 mai 1979 "'"verkställdes voiering med omröstningsapparat. Planering, planläggning och byggande Ja- 152 Nej - 141 TALMANNEN:Propositioner ställs särskill i fråga om vart och etl av de motionsyrkanden sombehandlas i della momenl. Motionen nr 778 av och ivad den avsåg byggnadslagstiftningen Proposilionergavspå bifall lill dels ulskollets hemslällan,dels motionen i motsvarande del, ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. SedanAlf Lövenborg begärt voiering upplästes och godkändes följandevoteringsproposiiion: Densom vill all kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 30 mom. 9 såvitt avsermotionen nr 778 av RolfHagel och AlfLövenborg i vad den avser byggnadslagstiftningenröstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen i moisvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Då AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparatDenna omröslning gav följande resultat: Ja- 279 Nej - 12 Motionennr 799 av m. fl. Proposilionergavspå bifall lill dels ulskollets hemslällan,dels molionen, och förklarades denförra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr30 mom. 9 såviit avser molionen nr 799 av m. fl. den del ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit motionen. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvoiering med omrösiningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall lill dels ulskollets hemslällan, dels motionen nr 2130 av . fl., och förklarades den förta proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Inga Lanlz begärt voiering upplästes och godkändes följandevoieringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller civilutskottets hemslällan i beiänkandei nr 30 mom. 10 rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen nr 2130 av m. fl.