prot · G20928 · 1978-12-31 00:00:00 — Omvi är överens om vad sade om de huvudsakliga rikllinjerna i slutetav sill anförande, låt oss då i stället gemensamt arbeta för att pä olika sättinom de ramarna tillföra denna angelägna verksamhet ökade resurser. Jag troralt vi därigenom bäst gagnar verksamheien. Med detta vill jag yrkabifall lill ulskollels hemställan. Invandraresoch andra minoritetsgruppers kulturella verksamhel (vpk): Läl mig börja där slulade och säga all del justhandlarom att de ramar som finns och de riktlinjer som ar uppdragna har geiierfarenheler i den prakliska verksamheien som säger både oss ochinvandrarorganisaiionerna att de insaiser som har gjoris och som görs f n, inleär lillräckliga. Delär mol den bakgrunden som vi har ställt förslaget om kompletterande riktlinjerför det fortsatta arbetet när det gäller invandrarna och kulluren, sammanhanget måsle man, , självfallet också peka på deotillräckliga anslagen som ulgör en broms då det gäller atl tillräckligt snabbtkomma framåt och fö någoi så när jämsiälldhei mellan invandrare och svenskföddamedborgare. Så länge som anslagen är så olillräckliga som vi från vpk menar atlde är kommer invandrarna inte att uppnå den jämställdhet som alla pratar om mensom man lydligen inte är beredd alt salsa på i praktisk handling. Det är delsom det hela handlar om. Deförslag lill kompletterande riktlinjer som vi nu ställer i det här sammanhangetkan myckel väl utläsas av motionen eller av betänkandet, de finns ju på förstasidan i belänkandel. Jag skall inle la upp lid med all räkna upp dem. Jag villbara säga all del i och för sig inle är nya förslag som vi siäller från vårtpartis sida. Belräffandedel tillfälle som tydligen refererar till, då man tidigare pä1970-talet skulle ha diskuierai dessa frågor här i och fattal vissabeslut, villjag bara erinra om atl vpk också vid del tillfället ställde andraförslag. De fanns bl. a. i form av reservationer, som t. ex. log upp frågan ominvandrarnas ställning och hur man skulle tillförsäkra dem bättre möjligheterall nå den jämställdhet som vi lydligen är överens om måste komma till stånd såsnart som möjligl. GEORGANDERSSON (s); säger atl del inie är lillräckligi med gjorda insatser-ochdel hål ler jag med om. Vi är inle färdiga närdet gäller insatserna för atllillgodose invandrarnas berättigade krav, ulan vi för gå vidare steg för steg.Det bekräftade jag i milt anförande. Men då säger all det ärnödvändigt med kompletterande riktlinjer och blandar ihop riktlinjeroch anslagsfrågor. Han motiverar sedan all han här inle behöver räkna upp vilkarikllinjerna är men alt de finns i motionen och i betänkandet. Det var bra atlTore inte tog upp lid med att läsa upp de kraven, för de är gamla ochredan tillgodosedda, vilkei vi redovisar i betänkandet. Menvi måste gå vidare och vidga ramarna för resurser så an de på ett bällre sättkan svara mol invandrarnas berättigade krav. Det gör vi pä olika sätt, ToreClaeson hänvisade lill tidigare reservationer. Jag kan hänvisa till ellalldeles färskt invandra rpolitiskt handlingsprogram -jusl /lo/rc/Zr/igsprogram-från den socialdemokraliska partikongressen. Det gäller nu alt genom praktiskhandling ta itu med de här frågorna för att föra arbetet vidare. Jagsaknar fortfarande ett svar frän pä frågan vilka de nya riktlinjerär som vpk här pläderar för. (vpk): Huruvida riktlinjerna är nya eller inte kan naturligtvis diskuteras.Del mesta av det som vi lar upp och diskuierar i den här kammaren ärförmodligen inle hell nyll, Avgörandeäratl de riktlinjer som vi vill all manskall kompletlera de lidigare med är av den karaktären att de inle ärtillgodosedda. Vi skulle naturligtvis inle väcka förslag angående riktlinjer omde redan lill fullo hade blivit tillgodosedda. På det sättet arbetar varkenvårt eller parti. Jagvet atl den socialdemokratiska partikongressen har tagit ett program och fattatett beslut i dessa frågor. Det gäller förslag som i milt tycke är bra. Vi haremellertid ännu inte sett hur det kommer all gå med de förslagen. Jag hoppasalt de kommeratt bli genomförda, kan lita på att vi frånvänsterpartiet kommunisterna kommeratt siödja alla förslag som bidrar till atlskynda pä den ulveckling i syfte alt nä jämställdhet mellan invandrare ochsvenskfödda medborgare som vi båda tydligen eftersträvar, Alla sådana förslagkommer vi att siödja, liksom vi försöki ail iniliera förslag som skulle fösådan verkan. Invandrares och andra minoritetsgruppers kulturellaverksamhet säger atl del kan diskuteras om riktlinjerna är nya. Dethar nu bevisat alt han kan diskulera. Men del är inte någonsärskill meningsfull diskussion, därför att så snart han skall konkretiserasig handlar det om anslagsfrågor, och de frågorna skall vi ta upp när vibehandlar en ny budgetproposition. Utskottethar på punkt efter punkt redovisat läget närdet gäller de konkreta krav somvpk-motionen tar upp, har inle på någon av de punkterna kunnalpåvisa att vi har gjort några fel när vi har beskrivit verkligheten. Jaghävdar alt de riktlinjer som föreslås i vpk-motionen är tillgodosedda, Ärdetnågot nytt som ni harall anföra vore del väl bra alt fö det redovisat här ikammaren, TORECLAESON (vpk); Jag skall bara tillägga en sak: Om läser protokolletoch ser efter vad jag har sagt kommer han att finna-det framgår också klart ochtydligt av motionen - att det handlar om förslag som, om de realiseras, skulleskynda på den här utvecklingen. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 877 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 8 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr 877 av LarsWerner m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 271 Nej - 10 §4 Minnesmärke över Ådalenhändelserna Föredrogs kulturutskollets betänkande 1978/79:9 medanledning av motion om en minnesmärke över Ådalenhändelserna. 1 della betänkande behandlades motionen 1977/78:732av (apk) och (apk), vari yrkats atl riksdagenbeslulade alt låta skapa ell monument över offren för Ådalenhändelserna alt uppföraspå därför lämplig plats till . Utskottet hemställdeatl skulle avslå motionen 1977/78:732. (apk): I sitt belänkande har kultumtskoilet yrkat avslag på vår motion om ettminnesmärke över Ådalenhändelserna med en kryptisk, för all intesäga krystad,motivering. Utskoitei anser alt inte "bör falla beslut somrubbar den rådande ansvarsfördelningen i fråga om den offentliga konsten",och om denna för vi vela: alt"ansvaret för den offentliga konsten delas mellan framför alll slalen,landstingskommunerna och kommunerna", att"staten och landstingskommunerna inskränker sina förvärv till all gällaarbeten som placeras inom eller i omedelbar anslutning lill de byggnader ochlokaler de förvaltar eller utnyttjar", och "kommunernasinköp omfattar dessulom konstverk, som ges en hell frislående placering igaturummet, i parker och på andra öppna platser". Kan man länka sig enprydligare formalistisk motivering? Delfinns inget närmare belägg för lillämpningen av denna regel. Den kan möjligenkomma i fråga, då del gäller att förvärva en tavla eller ell konstverk vilketsom helst atl sälta upp som prydnad. Men den måsle anses fullständigt ohållbardå det gäller elt specielll monumentalverk av den karaklär som föreslås imotionen. Skulle den s. k. ansvarsfördelningen i fråga om den offentligakonsten gälla under alla förhållanden skulle vi hamna i den orimligasilualionen alt staten vore förhindrad atl ta konstnärliga initiativ. somsträcker sig längre än lill den eventuella prydnadsulsmyckningen utanför ellerinnanför den egna husknuien. Förall emellertid inte verka hell ointresserat har utskottet också anfört någrauppgifter om kommunala planer på, som det heter, "ett monument överhändelser i arbetarrörelses historia". Olika händelser såsomSandöupploppet 1907, hungerdemonslrationerna 1917 och Sandöbrorasel 1939 skulledärvid uppmärksammas tillsammans med vad som kallas Lundehändelserna 1931, dåfem människor i en fredlig arbetardemonstration föll offer för svensk militärskulor, en händelse ulan motstycke i vårt lands historia. Utskottetupplyser vidare, alt kommunstyrelsens arbetsutskoit i nu hemställt omförslag till kommunfullmäktige om ett sådanl monument. Förslagel gmndas påsynpunkter redovisade 1973 av en kommitté tillsatt 1969. Utskottets uppgifterkan kompletteras med upplysningen, atl det i själva verket tillsattes enkommitté i delta syfte redan någon månad efter del att skotten fallit i ,men att del hela rann ul i sanden, atl frågan på nytt aktualiserades på1950-talet genom kommunisliska fullmäktigeledamöters initiativ, men atl detinte heller den gången blev någon lösning. Närkommunstyrelsens arbelsutskoii i i är gjorde denhemställan somjag förut nämnde kan det väl förmodas ha skett under intryck avden motion om elt riksdagsinitialiv som vi i kommunisternaväckte . Jag skulle möjligen ha kunnat nöja mig med atl inkasseradelta som en framgång, men med den karaklär man avser atl ge ett eventuelltminnesmärke kan jag naturligtvis inte göra del, eftersom jag anser atl del ärorikligt. Omdet också skulle bli ell resultat efter den kompletterande detaljutredning somföruiskickals, får förslagel i vår molion inte avfärdas med kulluruiskotletsformalistiska motivering, "ansvarsfördelningen i fråga om den offentligakonsten". Gentemot utskottets argumentation kan med rälta anföras, alt Ådalenhändelserna1931 inte var och heller inle är enbart en angelägenhet. Skotten iÅdalen gav genljud i hela vårt land och långt utanför dess gränser.Proteslmanifestalioner i form av strejker, möten och demonstrationer ägde rum ihela landet. Begravningen av offren följdes med solidarilelsakiioner som måstemätas med riksmåitstock. I motionen understryker vi atl i huvudstaden alla hjuli fabrikerna stannade och all trafik stod stilla förbegravningen. I detta sammanhang bör också erinras om atl en av de fem inle varådaling - sjömannen - och att hans begravningståg följdes genomhela landet lill hemstaden . Ålal och domar för föredrag,iryckfrihetsätal och domar mol lidningsansva-riga, t. o, m, mol en som kortefteråt blev statsråd, hörde till bilden. Skotten i ekade också högtinom kammarväggar. En särskild tillsattes. Delyttersta ansvaret lades - och inte utan fog - på "den frisinnade ochkristliga regeringen ", för att nu citera ett auktoritativtsocialdemokratiskt omdöme. Allt delta är vittnesbörd om Ådalenhändelsernasslora rikspoliiiska betydelse. Därmed vill jag ha sagt delta. Det som skedde i är alltsåinle bara "en händelse i arbetarrörelses historia", för altta ett uttryck ur kulturutskottets betänkande, en händelse bland flera andra.Del är en alldeles särskild händelse i hela arbetarrörelsens, ja, varför intehela folkels historia, Ellmonument över dessa Ådalenhändelser är alltså -jag upprepar - inte enbart enkommunal ulan i högsia grad en rikspolitisk angelägenhet. Detta motiverar vårtförslag att skall la initiativet til! ett minnesmärke, färdigt , Kanske kan del också för den nya, om ocksåtillfälliga, folkpartiregering vi nu har betraktas som ett inle oävet tillfällealt gälda något av den skuld i denna fråga som vidlådde dess föregångare av1931? Somfrågan utvecklats bör självfallet samråd ske med de kommunala myndigheterna iKramfors och övriga , Jag är emellertid övertygad om att de inte kan hanågot atl invända mol ell riksdagsinitialiv på det sätt som vi har föreslagit ivår motion. Jagvill sluta med atl föreslå atl med anledning av motionen 1977/78:732beslutar alt hos regeringen anhålla om förslag till om atl skapa ettmonument över offren för Ådalenhändelserna att uppföras på därför lämplig platslill . Självfallet bör idet skede som detta ärende befinner sig inteta initiativ till någonting som kommunen redan arbetar med. Vi säger ocksåifrån alt vi inte har funnit skäl all vidta åtgärder som sirider mol rådandeförhållanden i fråga om ansvarsfördelningen när del gäller offenlig konst. Jagtycker alt bör respektera de argumenten. Jag yrkarbifall till kulturutskottets hemställan, ALFLÖVENBORG (apk): Med formalistiska argument kan man naturiigtvis tillbakavisa delmesta. Jag finner alt inte har lagil minsta hänsyn lill minargumentation. Vadjag vänder mig mot är alt utskottet vill göra det oerhörda som skedde i Ådalen1931 till en händelse bland många andra. Alt de borgeriiga har inlresse av allgöra Ädalenhändelserna 1931 till något som kan döljas bland andra händelser ärförklarligt. Men jag förstår inte de socialdemokrater som går på det, Atluppföra elt minnesmonument över en rad händelser, däribland Sandöbrorasel, ärall urvattna begreppen och betydelsen av denna klasslrid, som för evigt skallpåminna oss om hur grymt och blodigt kapitalel i verkligheten är, även iSverige, när dess iniressen holas. Därför tror jag att jag med rälta kan sägaatl uppförandet av ell monument över offren för Ådalenhändelserna inte bara ären angelägenhet ulan också en riksangelägenhet. Det är konstigt all kalla det för formalism om man låter kommunen ilugn och ro arbeta med en sak som den redan har hunnit långt med. Det vore altvisa bristande respekt för kommunen i fråga om lade sig i detarbetet, AlfLövenborg tror lydligen all kommunen inte alls bryr sig om dessa frågor, men delgör den, vilket också framgår av det arbete som pågår. Del här är alltså ingenfråga för , i varje fall inle i del skede frågan befinner sig fördagen. IVARHÖGSTRÖM (s): Utan atl blanda mig i den här debatten i övrigt vill jag lämna ensakupplysning till kammarens protokoll. AlfLövenborg säger all frågan har dragit ut på liden och all beslutet frånkommunen är föranlett av denna molion. En myckel vikiig del av går igenomdel aktuella området. Ombyggnaden av i del området har sedanblivit klar beträffande den nya sträckningen. Del har föranlett att man inleförrän nu har kunnal redovisa den här frågan lill fullmäktige, ALFLÖVENBORG (apk): fötlar fortfarande inle min argumentation, atl dellainle bara är en angelägenhet ulan en angelägenhet av riksintresse. Omriksdagen skulle ta ell beslut i enlighet med motionen, finns del med allsäkerhet möjligheter all komma överens om den fortsatta handläggningen. Ådalenhändelsernaberörde, som jag sade, inte enbart eller kommun. De utgjorde envändpunkt i svensk politik. Fem arbetare fick ge sina liv i en enaståendefredlig manifestation. De mördades, men kampen var inte resuliailös.Händelserna i blev en väckarklocka för de arbetande i . De offersom gavs bidrog lill atl slå lillbaka en allmän reaktionär offensiv. Denna densamfällda arbetarklassens massaklion har inte fått den plats den förtjänar isvensk historieskrivning. Värt förslag syftar lill att ge elt äreminne åt demsom föll för borgarklassens kulor och alt vittna om betydelsen av den masskampdelta utlöste i hela vårt land. Nihänvisar lill beslut som har fattats av kommunala myndigheler i . Jaglycker all del innebär en felaktig sammanblandning av flera olika saker. Jag ärövertygad om all skulle staten la ansvar för uppförandet av ett monument ienlighel med våra intentioner, så skulle man kunna komma överens med Kramforskommun och saken komma i ett annat läge. Överiäggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskoltels hemställan, dels del av underöverläggningen framställda yrkandel, och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill au kammarenbifaller kultumtskottets hemställan i betänkandet nr 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: 1978/79:1 med anledning av molioner om bättreskolmiljö för barn med allergiska besvär 1978/79:2 med anledning av molioner om läroplan förgrundskolan, m. m. 1978/79:3 med anledning av molion omföretagsinriklad forskning vid universitet och högskolor 1978/79:4 med anledning av motioner omfiskeriutbildning m, m, i gymnasieskolan 1978/79:5 med anledning av propositionen1977/78:182 såvitt den gäller viss tjänst som professor vid jämte motion 1978/79:6 med anledning av motion om utbildningenav arkitekter och byggnadstekniker Kammarenbiföll vad utskottet i dessa belänkanden hemställt. §6 Hemspråksundervisning m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1978/79:7 med anledning av motioner om hemspråksundervisning m. m. Idelta betänkande behandlades motionerna 1977/78:878av m.fl. (vpk) såvitt gällde yrkandel au i enlighel medvad som anförts i den lill kulturutskottet remitterade motionen 1977/78:877ullalade alt en utökning av antalet timmar för stödundervisningen tillinvandrarbarn borde ske (yrkandel 4), 1977/78:1145av (). 1977/78:1567av m.fl, (vpk), vari yrkats atl skulle 1, uttala alt invandrarbarnen sålångt möjligt borde fö gå i enspråkiga grupper i förskolan och upp igmndskolans mellanstadium, 2, uttala att hemspråksläraren iförskolan borde ingå i den ordinarie personalgruppen, och för att täcka behovetav hemspråkslärare i förskolan borde kommunerna bedriva iniernutbildning, förvilken statsbidrag borde utgå, 3, uttala att kommunerna bordebedriva iniernutbildning av svensk förskolepersonal, socialbyråpersonal ochandra tjänstemän som kom i kontakt med invandrare, för vilken statsbidrag ävenborde utgå, 4, hos regeringen hemställa omförslag till statsbidragsgivning enligt punkterna 2 och 3, 5, hos regeringen hemställa omförslag till ändrade bestämmelser för hemspråksträning ochhemspråksundervisning med syfte a, atlhemspråksundervisningen gjordes obligatorisk och gavs samma ställning som övriga obligatoriska ämnen inom , b, altde större invandrarspråken som t. ex, finska, danska, norska, grekiska och serbokroatiska gavs samma status som t, ex, tyska och franska på högstadium (dvs, B-språksstatus), c, altäven då hemspråksträningsgrupp eller hemspråksundervisnings- gmpp omfattande fyra elever ej kunde ordnas utan olägenhet för eleverna skulle statsbidrag ändå utgå som om gruppen bestod av fyra elever, d, attstatsbidrag skulle utgå för hemspråksträning för alla åldersgrupper inom förskolan, 6, hos regeringen hemställa omförslag i syfte att tillgodose behovel av hemspråksundervisning i särskolor ochspecialskolor, i enlighet med vad som anförts i motionen, 7, uttala atl begreppenhemspråksträning resp. hemspråksundervisning borde utbytas mot modersmålsträningoch modersmålsundervisning, varvid även innehållet i träningen resp,undervisningen skulle utvidgas lill att omfatta modersmålets kultur ochhistoria. 1, att beträffandebenämningen hemspråk m. m, skulle avslå motionen 1977/78:1567 yrkandet 7, 2, att beträffandeobligatorisk hemspråksundervisning skulle avslå motionen 1977/78:1567 yrkandel5 a, 3, au beträffandehemspråk som tillvalsämne på högstadium skulle avslå motionen1977/78:1567 yrkandet 5 b, 4, att beträffandehemspråksträningen i förskolan skulle avslå motionen 1977/78:1567 yrkandet 5d, 5, att beträffandereglerna för statsbidrag till hemspråksträning och hemspråksundervisning skulleavslå motionen 1977/78:1567 yrkandel 5 c, 10 protokoll 1978/79:27-28 6, att beträffandehemspråksundervisning m, m, i specialskolan och särskolan skulle avslå motionen1977/78:1567 yrkandet 6, 7, atl beträffandeenspråkiga gmpper skulle avslå motionen 1977/78:1567 yrkandel 1, 8, all belräffandeläromedel skulle avslå motionen 1977/ 78:1145, 9, alt beträffandestödundervisning i svenska skulle avslå motionen 1977/78:878 yrkandet 4, 10, atl belräffandehemspråksläraren i förskolan skulle avslå motionen 1977/78:1567 yrkandel 2 idenna del, 11, att beträffande vissintern utbildning skulle avslå motionen 1977/78:1567 yrkandet 2 idenna del och yrkandet 3 i denna del, 12, alt belräffandestatsbidrag till viss intern utbildning skulle avslå motionen1977/78:1567 yrkandet 2 i denna del, yrkandet 3 i denna del och yrkandet 4, (vpk): I det föreliggande utskoltsbetänkandet behandlas två vpk-motioner, nr1567 om förbättrad hemspråksundervisning för invandrarbarn och nr 878 omundervisning för invandrare. Jagskall inskränka mig till au hänvisa till de motiveringar som finns i motionernaför de yrkanden som vi har ställt och nöjer mig i övrigt med all yrka bifalltill molionerna 1567 och 878. TORSTENKARLSSON (s): Med anledning av atl vpk;s talesman endast har åberopat de motiveringarsom finns i molionerna kanjag begränsa mig till att hänvisa lillutbildningsutskottets yttrande på alla de punkter där molionerna berörs.Utskottet harju redovisai goda skäl för sitt avslagsyrkande. Jag yrkar alltså bifalllill utbildningsutskottets hemställan, Överiäggningenvar härmed slutad. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1567 av , fl,,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion; Densom vill aU kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandel nr 7 mom, 1-7och 10-12 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit motionen nr 1567 av m, fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KarlHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 265 Nej - 10 Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 878 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 7 mom. 9röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 878 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då KarlHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 267 Nej - 10 § 7Vårdyrkesutbildning m. m. Föredrogsuibildningsutskolleis betänkande 1978/79:8 med anledning av motioner omvårdyrkesutbildning m. m. KARINNORDLANDER (vpk): Jag måste säga alt jag är litet förvånad över den behandlingsordningsom väckta motioner kan drabbas av. Jag tvingas konstalera attulbildningsutskottet i sitt belänkande behandlat och besvarat en följdmolion omviss sjukvårdsutbildning, och detta innan huvudmolionen, som gäller enverksamhet - i del här fallet inrättandet av mottagningar förmammografi-undersökningar i alla län för tidig upptäckt av bröstcancer -behandlats av socialutskottet, dit den remitterats. Del kan inte vara en riktigbehandlingsordning. kan ju omöjligen bedöma ettutbildningsbehov om man inle vet vilken verksamhel som skall bedrivas. Utbildningsulskottelsyrkande om avslag på motionen tolkar jag i stället som ett positivt svar, dåman säger all man anser det självklart och mycket viktigt alt tillräckligpersonal utbildas om beslut om allmänna mammogra-fiundersökningar fattas.Utskottet fömtsälter atl berörda myndigheter i sådant fall lägger fram förslagom utbildning och anser inle aU behöver göra någon särskildhemställan till regeringen om att så skall ske. Iövrigt talar utskoitei om all , som haft motionen på remiss, bl.a. anser alt flera försök kopplade lill löpande utvärdering bör göras. Menförsök har pågått med mammografi bl. a. i , medresultat som visar all av de uppläckta cancerfallen var 85 96 tidiga fall - mot20 96 under 1960-lalel med andra undersökningsmetoder.