prot · G209166 · 1978-12-31 00:00:00 — Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen läggs fram förslag som berör läroplan, sambandetmellan grundskola och gymnasieskola och betygsättningen i grundskolan.Utgångspunkt för förslagen är (SÖ:s) i april 1978överlämnade Förslag till förändring av läroplan och 1973 årsbetygsutrednings betänkande (SOU 1977:9) Betygen i skolan. Gymnasieskolansspråkprogram och intagningsbestämmelser är så utformade att elevernas val igrundskolans årskurs 6 av alternativkurser i engelska och matematik och avtillvalsämnen i realiteten blir avgörande för deras senare möjligheter attvälja främst treåriga linjer i gymnasieskolan. I propositionen föreslås attsambandet mellan grundskola och gymnasieskola skall utformas så, att olika vali skall ge alla samma möjlighet att välja studievägar i fortsattutbildning. Därigenom upphör tillvalsämnen och alternativkurser att skikta elevernapå olika studievägar. Ipropositionen betonas att jämlikheten i skolan måste innebära en rätt till godakunskaper och färdigheter. Stor vikt läggs vid att varje skola söker ge allaelever goda färdigheter i att tala, läsa, skriva och räkna. Diagnostisktmaterial skall ställas till skolornas förfogande för att vara en hjälp vidfördelningen av insatser och stöd till olika elever. Ökade resurser för attmöjliggöra arbete i delad klass i basfärdighetsämnen föreslås tillföras skolan. Ökad mångsidighet i innehålloch arbetssätt ses som en tillgång för att få flerelever att uppleva skolan positivt och grundlägga intresse för fortsatt utbildning.Ett fritt studieval betonas. På alla stadier skall.eleverna ges tid förintressevalda fördjupningsstudier inom de obligatoriska ämnenas ram. Påhögstadiet föreslås dessa studier, som benämns temastudier, uppta som riktvärde. Påhögstadiet ingår dessutom ett tillvalsblock i det friastudievalet, 1 tillvalsblocket skall vid alla skolor erbjudas treåriga kurser ityska och franska (B-språk). Storvikt läggs också vid decentralisering. Skolstyrelsen föreslås därför få beslutaom vilka kurser som skall förekomma i tillvalsblocket utöver kurser i B-språk.Sådana kurser kan bl. a. vara kurser i hemspråk eller kurser som innehållermoment från mer än ett av de obligatoriska ämnena. SÖ föreslås få i uppdrag attsom service till skolorna utarbeta kursplaner för tillvalskurserna men ocksålänsskolnämnd, skolstyrelse och rektor kan utarbeta sådana kursplaner.Kursernas längd föreslås kunna variera från en termin till . Kurserna fårej utgöra parallellkurser eller överkurser till de obligatoriska ämnena. Enviss resursökning, relativt sett större vid små högstadieskolor, föreslås föratt fler elevintressen än nu skall kunna tillgodoses. Utövertemastudier och tillvalsämnen finns för icke timplanebundnaverksamheter, i propositionen benämnda fria aktiviteter. Tillsammans kommertemastudier, tillvalsämnen och fria aktiviteter att svara för avstudietiden på högstadiet. Friaaktiviteter föreslås också införas på mellanstadiet genom att dentimplanebundna tiden minskas . Dessutom föreslås atthemkunskapsmoment om minst en veckotimme införs på lågstadiet och att tekniskamoment skall ingå i orienteringsämnena också på låg- och mellanstadierna. Påhögstadiet föreslås teknik bli obligatoriskt för alla inomramen för orienteringsämnena. Tiden för dessa utökas. Barnkunskap föreslåsockså införas som särskilt ämne med utökad tid till en veckotimme.Musikundervisning föreslås ske i delad klass i ställetför som i helklass . Alternativkursernai matematik och engelska föreslås vara kvar. Genom försöksverksamhet skallfördelar och nackdelar med andra grupperingar utprövas, I B-språk föreslåsalternativkurserna avskaffas fr, o. m. 1985/86. Ändringar i läromedel ochbehovet av ett metodiskt utvecklingsarbete motiverar en femårig övergångstidfr. Ipropositionen konstateras en stor samstämmighet i remissmstansernas synpunkterpå arbetssätten i skolan. Så långt möjligt bör ett undersökande ochexperimentellt arbetssätt eftersträvas. Teori och praktik, förklaring ochtillämpning bör varvas. Sambandet mellan skola och arbetsliv bör successivtbyggas ut så att den nu påbörjade försöksverksamheten med praktiskarbetslivsorientering /83 omfattar alla kommuner.Ett ställningstagande beträffande arbetslivsorienteringens framtida omfattningbör göras . Skolans ansvar för ungdomar mellan 16 och 18år, den s. k. ungdomsgarantin, föreslås utökad. Betygsättning i inskränks enligtpropositionen till årskurserna 8 och 9, Betygen skall ges i en femgradig skala,där medelbetyget är tre. Övriga betyg skall ges med hänsyn till elevernasprestationer. Någon given proportion för de olika betygsgraderna skall intefinnas. Betyg som grund för urval till fortsatt utbildning skall kompletterasmed arbetslivserfarenhet, förutbildning, rangordning av val, upprepad ansökansamt könstillhörighet. Försöksverksamhet med betygsfri intagning tillgymnasieskolan skall inledas. Frågan om betyg i gymnasieskolan skall utredasav gymnasieutredningen (U 1976:10). Läroplanensutformning föreslås bli en annan än f. n. Till en kortfattad allmän del sominnehåller mål och riktlinjer, timplaner och kursplaner knyts ettkommentarmaterial som beskriver alternativa sätt att arbeta. Inom varjerektorsområde skall utformas en arbetsplan som blir ett uttryck för denenskilda skolans ambitioner. tillförs rektorsområdenaen särskild resurs för planering. Läroplanen föreslåsgenomföras /83." I detta sammanhang hadebehandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1978/väckta motionerna 1978/79:266av m. fl. (c), vari såvitt nu var i fråga yrkats attriksdagen skulle 1.besluta om en förändrad läroplan i enlighet med vad som anförts i motionen,innebärande bl. a. atttio veckors pryo infördes i i enlighet med vad, som anförts i motionen, b. attarbetsformerna i skolan fick en mera praktisk inriktning, exempelvis genom projektstudier, och att eleverna fick delta i det praktiska arbetet i skolan, c. atthemkunskap infördes från lågstadiet, teknik från mellanstadiet och maskinskrivning på högstadiet, d. att"vardagskunskap" infördes i enlighet med vad som anförts i motionen, e. att baskunskapernas ställningstärktes, fatt ämnena svenska och matematik fick behålla minst oförändrad lektionstid, g.att ett blockämne, "fritt skapande", infördes som omfattade denuvarande ämnena musik, teckning/bild och slöjd, h.att den naturvetenskapliga undervisningen gavs en mera praktisk och laborativinriktning och att ekologi togs upp i undervisningen, i.att den särskilda resurs som fanns inom ramen för alternativkurserna iengelska, matematik och B-språk behölls i enlighet med vad som anförts imotionen, k.att tillvalssystemet utformades i enlighet med vad som anförts i motionen. 1. att den timplanebundna undervisningstiden på lågstadietblev , på mellanstadiet och på högstadiet 66veckotimmar (60-minuterstimmar) (yrkandet 1), 2. besluta att som sin mening uttala attdetaljregleringen när det gällde inflytande för elever och personal skulleavskaffas (yrkandet 5), 1978/79:272 av m. fl. (vpk), variyrkats att uttalade att betygen borde avskaffas på alla nivåer iskolsystemet. 1978/79:370 av m, fl. (m, c, fp), variyrkats att hos regeringen begärde en läroplan för skolan i vilkenBibeln togs med som läromedel, 1978/79:522av () och (), 1978/79:524 av m. fl. (c), vari såvittnu var i fråga yrkats att beslutade att ge regeringen till känna vadsom anförts i motionen om inriktningen av ämnet gymnastik och idrott i skolan(yrkandet 2), 1978/79:567av m. fl. (m) såvitt nu var i fråga (yrkandet 1978/79:632 av m. fl. (vpk), variyrkats att uttalade sig för en ny demokratisk inriktning avgrundskola och gymnasium i enlighet med det fempunktsprogram som anförts imotionen, 1978/79:736av m. fl. (s), 1978/79:794 av m, fl,(vpk), vari såvittnu vari fråga yrkats att hos regeringen hemställde om förslag sominnebar att arbetsmiljöutbildningen inom grund- och gymnasieskolorna minstfyllde läroplanens krav (yrkandet 1), 1978/79:924 av (vpk), vari yrkatsatt som sin mening gav regeringen till känna vad som i motionenanförts om ökad offentlighet av skolans undervisning, 1978/79:937 av MajBritt m. fl. (s). 1978/79:938av m. fl. (s), vari yrkats att skulle 1, somsin mening ge regeringen till känna sin syn på skolans kulturpo litiska ansvar för en utbildning för fred, fredshandlingar och konfliktlösning ar, 2. avregeringen begära åtgärder så att i läroplanen motionens krav om fredsfostran kunde bli tillgodosedda. 1978/79:939av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga yrkats Nr 166 att uttalade sig för Tisdaeen den 1. att skolansmålsättning vidgades så att all undervisning utgick från att -- g-jg eleverna skulle förberedasför rollen som löntagare och stimuleras till fackligt ochpolitiskt engagemang (yrkandet 1), Läroplan för 2. attskolan förändrades så att övning i medbestämmande i en demokra- srundskolan tiserad skola blev ett dagligt inslag i undervisningen, liksom kritiskt tänkande, och attproblemorienterad metodik användes i alla skolformer (yrkandet 2), 3. attden pågående reformeringen av och gymnasieskolan fick som mål att betygen avskaffades, då de varoförenliga med förnyel.sen av arbetslivet (yrkandet 4), 1978/79:1325av m. fl. (c), 1978/79:1337 av m. fl. (m), varisåvitt nu var i fråga yrkats att skulle 1. anhållaatt regeringen för framlade ett åtgärdsprogram för en kvalitativ upprustning i i enlighet med vad som anförts i motionen 1978/79:1108 (yrkandet 1), 2. uttalaatt åtgärder borde vidtas för att garantera elevernas skyldighet att närvara vid undervisningen (yrkandet 2), 1978/79:1339 av m. fl. (m), variyrkats att hos regeringen begärde förslag om förstärkt undervisning iskolan om datorer och datasystem, 1978/79:1359 av m. fl. (c), variyrkats aU hos regeringen begärde utredning om möjligheterna att, ienlighet med vad som anförts i motionen, ge eleverna i det allmännaskolväsendet tillgäng till andlig vård och vägledning inom skolans ram, 1978/79:1379av () och Hans Ny hage (m), 1978/79:1381 av CatarinaRönnung (s), 1978/79:1389 av (), 1978/79:1393 av LenaÖhrsvik m. fl. (s). 1978/79:1889 av LennartBladh m. fl. (s), 1978/79:1905 av m. fl. (c), variyrkats att hos regeringen skulle anhålla om åtgärder för att skolans läroplan och läromedel skulle innehålla synpunkter på ett normsystem enligt de riktlinjer som angivits i motionen, 25 delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1978/79:2535 av LennartBladh m. fl. (s), vari yrkats att hos regeringen begärde 2. att vidareutbildning av lärare i teknik i kombination med trä- ochmetallslöjd skulle anordnas, 3. att utbildningstiden i teknik skulle utgöra 40 poäng, 4. att utbildningen skulle leda till att nuvarande lärare i trä- ochmetallslöjd kunde erhålla tjänst som ämneslärare i kombinationen slöjd ochteknik, 1978/79:2596 av m. fl. (c), variyrkats att beslutade 1. att de naturvetenskapliga ämnenas ställning i stärktes, ienlighet med vad som anförts i motionen, 2. att de extra resurser som behövdes för att möjliggörahemkunskapsun-dervisning i mindre grupper tillfördes förstärkningsresursensundervisningsbundna del, i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att förslaget om specialdestinerade höjningar av basresursen ochförstärkningsresursen skulle avslås och höjningarna i stället ske medschablonbelopp, i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att förslaget om könstillhörighet som urvalskriterium skulle avslås, 5. att intagning till gymnasieskolan skulle ske på grundval avhöstterminsbetyget i årskurs nio, i enlighet med vad som anförts i motionen, 1978/79:2597av (), vari yrkats 2. att hos regeringen begärde att läroplanens avsnitt Hjälptill elever med svårigheter skulle utvecklas i enlighet med vad i motionenframhållits, 3. att hos regeringen begärde sådana åtgärderatt kommunernastimulerades att använda en större del av förstärkningsresursen till förmån förelever med svårigheter, 4. att huvudmomentens fördelning på stadier slopades. 1978/79:2598av (apk) och (apk), vari yrkats att uttaladesig för 2. attlokalbehovet i våra skolor i fortsättningen granskades av lärariag,speciallärare och rektor och att brister av nämnda slag rapporterades till såvälskolstyrelse som skolöverstyrelse, 3. attläromedlen - speciellt för elever med inlärningssvårigheter -bekostades avstaten, 4. attförstärkningsresursen graderades så att elever med stora inlärningssvårigheterlämnades förtur, 5. attelever med särskilda behov var i sin fulla rätt att bilda grupp men attsamarbetet med den vanliga klassen bibehölls, 6. attolikheter mellan elever i inlärningssituationen borde behandlas på ettnaturligt sätt och bidra till förståelsen mellan eleverna. 1978/79:2599 av ToreNilsson m. fl. (m), vari yrkats att vid Nr 166 behandlingav propositionen 1978/79:180 som sin mening gav regeringen till Tisdaeenden 1. att i skolans läroplan religionskunskap skulle vara självständigt "' Läroplan för 2. att ramtid, måloch huvudmoment för ämnet för skolans stadier skulle arundskolan 1978/79:2600 av Hans Nyhage m. fl. (m), vari yrkatsatt beslutade uttala att ämnet hemkunskap bordeinföras på mellanstadiet med en veckotimme, att den läroplansbundnaundervisningstiden därmed borde öka med en veckotimme, att tiden för fria aktivitetersamtidigt borde minskas med en veckotimme, 1978/79:2601 av Hans Nyhage m. fl. (m), vari yrkatsatt som sin mening gav regeringen till känna att för ämnet religionskunskap,liksom för övriga orienteringsämnen borde fastställas särskilda mål ochhuvudmoment utöver övergripande mål och huvudmoment för hela ämnesblocket, att frivillig undervisning ibibelkunskap borde erbjudas eleverna på samtliga stadier inom ramen för dentimplanebundna undervisningstiden i enlighet med vad som anförts i motionen, 1978/79:2602 av () och (), vari yrkats att skulle 1. beslutaatt även för de enskilda orienteringsämnena skulle, såsom i nu gällande läroplan, gälla särskilda mål och huvudmoment, 2. uttalaatt för religionskunskap borde i huvudsak gälla samma mål och huvudmoment som i den nu gällande läroplanen, 3. uttala att den gemensamma ramtid, som enligtpropositionen skulle gälla för orienteringsämnena tillsammans eller i sektorer per stadium, borde fördelas som rikttider på de enskilda ämnena på liknande sätt som i nu gällande läroplan med beaktande av vad som i propositionen anförts om de nytillkomna orienteringsämnena och om att religionskunskapen borde erhålla motsvarande utrymme som . 1978/79:2606 av . (s), vari yrkats att skulle besluta att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om tillkallande av endelegation för uppföljning av SIA-reformen, besluta att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om insatser för elever medsärskilda behov, besluta avvecklaalternativkurserna i enlighet med vad som anförts i motionen. 4. besluta att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om baskunskaper och basfärdigheter, besluta att som sin meninggeregeringen till känna vad som i motionen anförts om skolans arbetssätt, besluta att som sin meninggeregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande a. undervisningensinternationalisering, b. undervisning omhushållning med resurser, c. samhällsorienteringen, d. undervisningen inaturvetenskap och teknik, e. träning avvardagskunskaper, f kulturfrågornasanknytning till skolarbetet, g. samspelet skola-fritid, h. kontakterna hem-skolaoch hemuppgifter, beslutaattsom sin meninggeregeringen till känna vad som i motionen anförts om anpassad studiegång, besluta att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om fria studier, besluta godkänna att timplanenför fick den utformning som angivits i motionen, besluta att som sin meninggeregeringen till känna vad som i motionen anförts om arbetslivsorientering ochstudie- och yrkesorienteringen i skolan, besluta godkänna vad som imotionen anförts om att arbetet skulle inriktas på att avveckla betygen igrundskolan, besluta att betyg inte skulleges i de fria studierna, beslutaattsom sin meninggeregeringen till känna vad som i motionen anförts om asteriskbetyg och fri kvot, besluta att intagningsnämndenskulle ha den sammansättning som angivits i motionen, besluta att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om försöksverksamhet med färrebetygstillfällen i gymnasieskolan, beträffande musikundervisningenbesluta att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen, besluta godkänna de grunder förstatsbidrag till som angivits i motionen, besluta att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om skolstyrelsens ochskolledningens roll i förnyelsearbetet av skolan m. m., besluta att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om fortbildningsverksamheten, med ändring av sitt tidigarebeslut (UbU 1978/79:28, rskr 1978/79:246) för /80 besluta anvisaytteriigare . till Bidrag till driften av grundskolor m. m. (C 11.utbildningsdepartementet) att fördelas i enlighet med vad som anförts imotionen. 1978/79:2607 av (), vari yrkats attriksdagen beslutade att tiden för idrott på lågstadium skulle ökasmed och att tiden för orienteringsämnen skulle minskas medmotsvarande timantal, 1978/79:2631 av m. fl. (m), variyrkats att skulle 1. uttalaatt med basfärdigheter skulle avses förmåga att tala, läsa, skriva och räkna, uttala att skolans system medtillval och alternativkurser skulle ge eleverna rätt att fördjupa och breddasina kunskaper, besluta att grundskolansundervisning i naturvetenskapliga ämnen skulle inriktas på att ge grundläggandeinsikter i dessa ämnen, besluta avvisa regeringensförslag till ändrade tillträdeskrav till de tre-och fyraåriga linjerna igymnasieskolan, med avslag på regeringensförslag besluta bibehålla alternativkurserna i B-språk, uttala att skolan borde spelaen aktiv roll för att ge eleverna råd och vägledning vid tillval och val avkurser, besluta att hos regeringenbegära förslag till åtgärder i syfte att skapa möjligheter att samordna sådanamoment i undervisningen som berörde praktiska färdigheter nödvändiga ivardagslivet, t. ex. kunskaper om barn-, familje- och konsumentfrågor, ienlighet med vad som i motionen anförts, besluta att hos regeringenbegära att syftet med studie- och yrkesorientering (syo) och praktiskyrkesorientering (pryo) klarare definierades i enlighet med vad som i motionenanförts, besluta att som sin mening geregeringen till känna att läroplanen borde utformas så att syftet medskolarbetet i olika ämnen klargjordes för eleverna och att studiegången genomgrundskolan bildade en rationell och konsekvent helhet, besluta att i timplanen förhögstadiet samhällsorienterande ämnen skulle ges och tillval 10veckotimmar, besluta att läroplaner skullegranskas av innan de fastställdes, besluta att skolor successivtfick böna arbeta efter den nya läroplanen saml att denna skulle vara genomfördsenast efter beslut, uttala att betyg var nödvändigasom instrument för information, motivation och urval samt att de borde ges påalla stadier i skolan, uttala att den föreslagnaförändringen av nuvarande betygssystem borde ses som en övergång till ettsystem med kursrelaterade betyg, hos regeringen begära attkvartssamtalens syfte preciserades i enlighet med vad som i motionen anförts, uttala att elever borde ha rättatt genom kompletterande studier förbättra sina betyg. 17.besluta att avvisa förslaget om könstillhörighet som merit vid urval, 1978/79:2632 av (), vari yrkats attriksdagen hos regeringen begärde att läroplanen i vad avsåg ämnetreligionskunskap skulle utformas med mål och huvudmoment på likartat sätt som i1969 års läroplan för (Lgr 69), 1978/79:2633 av (), vari yrkatsatt beslutade som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om fortbildningsinsatser även i ämnet religionskunskap, 1978/79:2634 av m. fl. (c), variyrkats att skulle besluta utöka timantalet iämnet gymnastik och idrott i första hand för lågstadiet, i enlighet med vad somanförts i motionen, besluta som sin mening geregeringen till känna vad som anförts i motionen om inriktningen av ämnetgymnastik och idrott i skolan, 1978/79:2635 av ()och BertilZachrisson (s), vari yrkats att vid behandlingen av propositionen1978/79:180 hemställde att regeringen vidden vidare handläggningen av läroplanför m. m. beaktade följande punkter: att religionsämnet gavs enrättmätig del av den tilldelade tiden och ett innehåll som angetts i motionen, att betygen borde avskaffasäven i årskurserna 8 och 9 samt att diagnostiska prov för basfärdigheter isvenska och matematik borde utarbetas, att alternativkurser bordeavskaffas så fort som läromedlen hunnit bli anpassade, att distriktsnämnder bordeinföras inom skolstyrelserna för att nå ett större lokalt ansvar inom resp.område, att kontakten mellan skolan och hemmen byggdes utoch att skolan fick huvudansvaret för att kontakten upprätthölls, samt 1978/79:2636 av LarsWerner m. fl. (vpk), vari yrkats att skulle 1. uttala a. attundervisningstiden för varje ämne i läroplanen borde anges per årskurs, b. att timplanen bordeknytas till årskurser och ej till stadier, c. att den s. k.anpassade studiegången borde avskaffas, d. attgrundskolan borde helt sekulariseras och att därför ämnet religions kunskap borde avskaffas som särskilt ämne, e. attalternativkurser i matematik och språk på högstadium borde avskaffas. f. attde för alla gemensamma kurserna på högstadiet utbyggdes, g. attmomenten "skola-arbetsliv" infördes i kursplanen som huvudmo ment inom de olika ämnena på alla stadier, h.att undervisningen för invandrarbarn förändrades i enlighet med vad som anförtsi motionen, i.att överläggningar rörande läroplanen borde upptas med invandrarnasorganisationer, j. att hemuppgifter ejborde förekomma inom , 2. besluta uttala a. atthela frågan om kursplanerna borde göras till föremål för en direkt pariamentarisk beredning i enlighet med vad som anförts i motionen, b. att bordeta ställning till det slutliga läroplansförslaget, besluta uttala att betygen heltborde avskaffas inom , uttala sig för en ökning avlärartätheten inom samtliga ämnen samt att delningstalet borde fastställas till25 för samtliga stadier, hos regeringen begära förslagom lagstadgad skyldighet för företag och organisationer att ställapraktikplatser till förfogande, hos regeringen hemställa om atten särskild utredning tillsattes rörande centralt och lokalt ansvar förläroplansuppföljningen och utvärdering av skolans verksamhet, med instämmande i vad som iövrigt anförts i motionen uttala att denna borde ligga till grund för detfortsatta läroplansarbetet. Utskottet hemställdesåvitt avsåg resp. avsnitt övergripande synpunkter m. m. att beträffande ändrade riktlinjer förbehörighet till intagning på vissa linjer i gymnasieskolan skulle bifallapropositionen 1978/79:180 och avslå motionen 1978/79:2631, yrkandet 4, att skulle anta det inomutbildningsdepartementet upprättade förslaget till lag om ändring i skollagen(1962:319), att beträffande allmänt övergripandesynpunkter på läroplan med anledning av propositionen 1978:79:180samt motionerna 1978/79:266, yrkandet 1 h, 1978/79:938, 1978/79:1905,1978/79:2597, yrkandet 1, 1978/79:2606, yrkandet 2 och yrkandena 6 a b, f, goch h, sistnämnda yrkande i denna del, samt 1978/79:2635, yrkandet 5, som sinmening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, att beträffande gruppindelning m. m,skulle avslå motionen 1978/79:2598, yrkandena 4 och 5, att beträffande anvisningaromdispositionen av förstärkningsresursen skulle avslå motionen 1978/79:2597,yrkandet 2, att beträffande gradering avförstärkningsresursen skulle avslå motionen 1978/79:2598, yrkandet 3, att beträffande andlig vård ochvägledning skulle avslå motionen 1978/79:1359, att beträffande översyn av lagar och ndraregler som berörde skolans verksamhet skulle avslå motionen 1978/79:1379, 9. att beträffande beslutsfunktionerskulle avslå motionerna 1978/79:266, yrkandet 5, och 1978/79:2635, yrkandet 4, att beträffande ökad offentlighet iskolans undervisning skulle avslå motionen 1978/79:924, att beträffande ny demokratisk inriktningav skolan skulle avslå motionen 1978/79:632,