prot · G20926 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksförsäkringsverketföreslog att de justerade avgifterna skulle komma alt gälla fr. o. m. den 1januari 1979. Såviiijag förstår av svaret är ett beslut i föreårsskiftei av tidsskäl knappast möjligt. får så all säga falla besluti efterhand på grund av den borgerliga regeringens handlingsförlamning. Jag kanendast beklaga detta, och jag utgår från all socialministern är beredd att nureda upp saken så snabbt som möjligl. Har beslutat om eufinansieringssystem för en vikiig socialförsäkrings-reform, så får man också selill att det fullföljs. Betydelsen av delpensionsreformen framgår ju av allhittills över 40 000 personer erhållit delpension. Jagär införstådd, herr socialminister, med de svårigheter som kan möta då detgäller alt lösa delpensionsfrågan för egenföretagarna. Detta förhållande fåremellertid på inga villkor blockera den nu aktuella avgiftsfrågan. Gjordautfästelser lill de försäkrade måste kunna infrias. Herrialman!Jag noterar all egentligen inte hade någon kritik alt rikta molinnehållet i svaret. Jag vill ändå säga ett par ord. Lägelär inte fulll så bekymmersamt som man kunde tro efter att ha lyssnat till SvenAsplings inlägg. Jag vill understryka det som jag sade tidigare, nämligen atltryggheten för utbetalningen av delpensioner ärju garanterad genom delregeringsbeslut som fattades . Det finns alltså ingen som helstanledning att oroa sig för att pensionärerna inle skulle få sina pensioner i Sedanär det ju riktigt atl här blir ell lån från de allmänna skattemedlen, och jagunderstryker ordet lån. Del är alltså inle så alt vi betalar pensionen medallmänna skallemedel, ulan del här lånet skall ju betalas lillbaka i sinom lid. Medde här påpekandena trorjag i övrigt atl och jag är ganska överensi sakfrågan. SVENASPLING (s): Jag har noterat all ett löfte är givet alt en proposilion kommer underhösten. Tyvärr kommer den ju alldeles , och det är allvarligt ur mängasynpunkter. Ja,det vore orimligt om pensionärerna skulle få lida på grund av del som harinträffat. Men man skall ju komma ihåg all del är skattemedel som används här. Jagskulle vilja göra det tillägget också, herr lalman, att kommer juinte alt sakna arbetsuppgifter i forlsätlningen. Jag har ställt en fråga omjusteringen av avgifterna lill delpensionsförsäkringen. Jag skall inte nuavkräva några besked om när andra fördröjda ärenden kan väntasligga på bord. Låt mig endasl, närmast i rubriker, erinra om en delav dessa fördröjda frågor. Detgäller avgifterna till ATP och arbetsskadeförsäkringen - enfråga av utomordentlig betydelse för hela ATP-syslemeis framlida ulveckling.Det gäller frågan om reglerna för beräkning av socialförsäkrings-avgifter m. m.- med andra ord pensionskommitténs viktiga förslag. Tillde frågor där oenigheten inom den borgerliga trepartiregeringen öppetdemonstrerades hörde bl. a. den väntade nya sociallagsiiftningen. alt en proposilion i överensstämmelse medsocialutredningens förslag lill lag om socialtjänst ochsocialför-säkringslillägg ulan lidsutdräkt skulle föreläggas . Här harväl snart tågen gått, och jag skall i det här sammanhanget endast notera dennaangelägna reform på listan överärenden som blivit fördröjda på grund av denborgerliga regeringens splittring och oenighet. För dagen får del räcka. säkerligen arbetsro nu en lid för att söka klara upp alll delta. Jaghoppas atl hans insatser inte skall låta vänta på sig. Del får bli min hälsninglill den nye socialministern, när han nu börjat sill arbele i ett lidigaregammall fint reformdeparlemenl. Bevakningenav insaiser och åtgärder kommer inte all utebli från sida. Överläggningen var härmedslutad. § 16 Om vårdresurserna för omhändertagande av berusade personer Socialministern erhöll ordet föralt besvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:80, ochanförde; har fråga mig vilka åtgärder jag avser an vidta för atlpåskynda ulbyggnaden av vårdresurser för omhändertagande av berusade personer. Dennya lagen om omhändertagande av berusade personer m. m. (LOB) kom lill isamband med all fyllerisiraffel avskaffades . Det ansågs somett värde i sig att fyllerisiraffel upphörde. beslut kom såledeslill även om en mer genomgripande reform i fråga om vården av akut berusadeinte kunde förverkligas. Lagstiftningen innebär inte generellt altde berusade som las om hand av polisen skall föras över till sjukhusvärd ellermotsvarande. Enligl beslutet borde det emellertid pä sikl vara möjligt atlskapa förutsättningar för ell mera värdinrikiat omhändertagande. Målsättningenär alt omhändertagandet av berusade personer skall förbindas med akutvård ochatt vården skall ges inom socialvårdens eller sjukvärdens ram utanförpolisstationerna. Del är således en uppgift för kommuner och landsting. Ävenom den nya lagstiftningen alltså inle innebär atl polisen rutinmässigtkan föra omhändertagna lill sjukhus eller annan vård har man på flera ortergenom ökad samverkan mellan polisen och sjukvården och socialvården åstadkommiten mer vårdinriktad behandling av de omhändertagna. Flera landsiing ochkommuner planerar också en utbyggnad av vårdresurserna. Isyfte alt få underlag för en bedömning av hur vården av omhändertagna berusadepersoner bör organiseras haren försöksverksamhet med s. k.tillnykiringsenheter inletts. F, n, pågår denna verksamhet i ,och och påbörjas i . Ytterligareförsök beräknas börja i och i under våren 1979.Verksamheien i , , och får en visssjukhusanknyining. och får frislående tillnykiringsenhetermed begränsad läkarmedverkan. Utvärdering av försöksverksamheten har nyligenpåbörjats och skall ske fortlöpande i samråd med . Försökenberäknas pågå vid varje enhet. Detta innebär atl en slutligutvärdering kommeratt finnas . Erfarenheterna bör kunna utnyttjasför den fortsatta utbyggnaden av vården för de akut bemsade. Omvårdresurserna för omhändertagande av berusade personer (vpk); Alkoholvården i finns huvudsakligen endast på papper; ivackra riksdagsbeslut - ell exempel på del trodde jag tidigare varLOB-lagsiiftningen - i vackra förhandlingsprotokoll mellan statliga myndigheteroch landstingsförbund, och möjligen också i ansvariga landstings- ochkommunalpolitikers fantasterier och drömmar. Men del borde vara 6 protokoll 1978/79:25-26 ömvårdresurserna för omhändertagande av berusade personer Någon reellalkoholvård finns nämligen inle i praktiken. Eftersocialministerns svar nu får jag väl säga an jag irodde del var vackralagsiiftningsbeslut. Vad nämligen i klartext svarar är allLOB-lagsliftningen inte innebär all vårdbehövande behöver föras lill sjukhusutan atl de också fortsättningsvis kan föras lill polisceller. En totalhandlingsförlamning har utbrutit bland de ansvariga i detta fall. Omman t. ex. tittar på stalsbidragssyslemei finner man an dei är renasnårskogen, för alt inte säga träsket. Förhandlingarna om ell nyll system, somskulle innebära atl den vård de alkoholskadade enligl LOB-lagsliftningen harrätt atl kräva verkligen kunde ges, verkar ha brutit samman totalt. Denförsöksverksamhet som lar upp i sitt svar är en droppe i havetgentemot de resurser som krävs, och hillills har landels störstalandstingsområde helt förvägrats resurser lill en försöksverksamhet. 1979 skalltydligen en sådan komma, och det är på liden. Men det krävs också andra, mergenerella åtgärder. En sådan åtgärd är möjlighelerna lill specialistutbildningoch specialistkompetens inom alkoholområdet - en fråga som gång på gång harförhalats såväl av den socialdemokraliska regeringen som av den borgeriigatrepariiregeringen, vilket bl. a. har inneburit att svårigheterna atl rekryterapersonal växer dag för dag på nuvarande försöksorler och moilagningar. GabrielRomanus säger atl ansvaret för atl bygga ul dessa enheter faller i första handpä landstingen och kommunerna. Men jag kan inle komma ifrån attLOB-lagsliftningen är elt typexempel på hur fattar beslut utan atl gede resurser som krävs för atl man skall kunna följa upp besluten i praktiken.Ell annat exempel på det är barnomsorgen. Jagskulle avslutningsvis vilja slälla en följdfråga med anledning av GabrielRomanus svar. Han hänvisar lill denna försöksverksamhet som skall pågå , och då vill jag fråga: Innebär detta rent konkret att man från denfolkpartisliska regeringens sida inte tänker göra någonling åt delta träsk somstatsbidragssystemet utgör, inkl. sexdagarsregeln, all man inle tänker göranågonling ål frågan om specialistutbildningen och atl man över huvud lagetfortlöpande tänker åse hur vårdkrävande också i fortsättningen kommer allavvisas utan att de kan begära den vård de har räll att kräva? Jag redogjorde i mitt svar för del riksdagsbeslut som fattades och deregler som kom alt gälla i samband med all fyllerisiraffel avskaffades. Del ärsjälvfallel delta vi har att rätta oss efter. Somjagockså påpekade underslröks i riksdagsbeslutet au målsättningen var au kommafram till ett läge där den här vården ges i socialvårdens och sjukvårdens regi.Vid utskottets behandling av frågan ströks också under att landstingen intebehövde avvakta försöksverksamheten för alt falla beslut om all bygga ul vårdenav berusade personer. Del har inte heller alla landsting gjort. Jag har ingen möjlighelall här diskulera förhållandena inom läns landsting med EvaHjelmsiröm, ulan jag föreställer mig atl hon får framföra sina synpunkter i detavseendet i första hand till någon av sitt partis representanter i landstinget.Men jag vet alt man även inom landsiing arbetar efterriktlinjer som innebär all avgiftningsenheter skall skapas vid de slorasjukhusen, och jag hoppas naturligtvis att planer skall kunnaförverkligas. EvaHjelmsiröm nämnde atl man borde införa specialistutbildning och specialistkompetensi samband med alkoholvården. Elt sådant förslag har lagts fram för riksdagen.Det avvisades emellertid, och det får vi naturligtvis hålla oss lill t. v. Jagvet inte vilken ståndpunkt kommunisterna intog i den frågan, menjag har inget minne av att man drev någon avvikande linje. I vilket fall finnsdet ett riksdagsbeslut som innebär atl sagt nej till detta, och delfanns goda skäl för alt inta den ståndpunkten. 0/77vårdresurserna Jör omhändertagande av berusade personer EVAHJELMSTRÖM (vpk): sade att riksdagsbesluiel innebar målsält-ningen atlmissbrukare i en framlid skulle få möjlighet lill vård inom den allmänna sjukvärden.Jag skulle lill detta vilja redovisa vad klinikchefen pä Mariapolikliniken sadei en tidningsintervju , nämligen atl en patient med hjärtinfarkt inteavvisas på ett kroppssjukhus, men en alkohol-missbrukare avvisas i regelomedelbart om han kommer lill sjukhusens akutmottagningar. Bara 5 96 avsamtliga omhändertagna berusade personer får den akula vård som de harrätt all kräva. Jagtycker alt smiter undan de frågor jag ställde. Frågan omstatsbidragen berörde han över huvud taget inle. Frågan om specialistkompetenstog han upp genom atl hänvisa till ett riksdagsbeslut. Ja, visst, frågan harbehandlats av , och vpk röstade då för alt man skulle införa enspecialistkompetens. Det finns ju möjligheter att ompröva frågan, eftersom delkrävs generella åtgärder inom delta område. I svaret jag fått ingår yllerligare en sak som jagblir oroad över. Det är frågan om socialvården och sjukvården. Vi vet att det är så att det inte bara är . som träter, utan också landslingen och kommunerna trätersinsemellan. Inom anser man t. ex. atl socialvårdenskall la sitt ansvar på del här området med den påföljd atl ingenting händervare sig på det ena eller på del andra hållet. Del är ett gammalt känt faktumatt det i sådana här fall krävs åtgärder i form av statsbidrag för alt delskall ske någonling. Vad som saknas är hell enkelt ett samlat grepp på de härfrågorna, ett gemensamt aktionsprogram, där samtliga berörda instanser ärinkopplade och där man också lar hänsyn till de ekonomiska resurser som krävs. Jag vill understryka alt lika litel som del får förekomma all någon personmed hjärtinfarkt avvisas vid en akutmottagning, lika litet får del förekommaatt en alkoholmissbrukare som är i akut behov av sjukvård 0/77vårdresurserna för omhändertagande av berusade personer Del måste vara ensjälvklar utgångspunkt. Närdet gäller de konkreia frågor som ställde svarade jag på fråganom specialistkompetens atl jag delar den uppfallning som fiera gångerhar gett uttryck för, nämligen att del inle är lämpligl att införaalkoholistvård som en särskild specialitet. Jag hänvisar lill demotiveringar riksdagsmajorileten vid det tillfället framförde. Eftersom jagbara har till milt förfogande, harjag inte tid att gä in på densaken . VadbeirälTar statsbidrag lämnas det sådana till försöksverksamheten, och del ärockså i enlighel med beslut. Sedanvill jag understryka atl landsting och kommuner har ansvar för sjukvård ochsocialvård. Statsbidragen i övrigt kommer naturligtvis in i samband med deöveriäggningar som med jämna mellanrum sker mellan kommuner och landsting å enasidan och slalen å andra sidan om ersättning till olika former av vård. Detfinns ingen anledning att nu göra några särskilda uttalanden i denna fråga. EVAHJELMSTRÖM (vpk); Del är inle rätt all avvisa enalkoholskadad person som förs lill akutmottagningen på ett sjukhus, sägerGabriel . Men detta ärju vad som sker dagligdags i Slockholm. T. o. m.rikspolischefen beklagade vid en konferens del fakium att närpoliserna kommer med berusade personer avvisas dessa. I del här områdeihänvisas möjligen lill , och alla vet ju vilka resurser Mariapol har närdel gäller an la in alkoholskadade personer. Därärju situationen kaotisk, bl.a. på grund av den sexdagarsregel som jag lidigare hänvisai lill och deltaträsk lill statsbidragssystem som existerar. Här går del inle an sägaatl man inle har rätt atl avvisa personer, när man samiidigi är medveten om alldel är vad som sker och när man, som jag påpekal lidigare, åiminsione bordevara medveten om all polisen ser som sin enda möjlighel all laalkoholmissbrukarna till fyllericellerna. Vad får de, , förmedicinsk vård i polisens fyllericeller? och jag är säkert överens om den målsättning somriksdagen har antagit, nämligen all vård av akut berusade skallbedrivas utanför polisstationerna på del sätt som jag här har nämnt. Jagtror också all vi måsle konstatera alt det inle finns resurser, och då ärdel självfallel viktigast atl de omhändertagna som behöver kroppsvård för kommalill sjukhusens akutmottagningar. Finns del underlag för en särskildakutmottagning för berusade, trorjag det skulle vara en stor fördel, eftersomvi vet alt del är störande för andra patienter och för personalen om berusadelas in på den allmänna akutmottagningen. Naturligtvis är del också i enlighetmed riksdagsbeslutet atl en omhändertagen berusad som inle behöver akulkroppssjukvård t. v. för föras lill polisslalionen. Jag tycker inle all dellaär något lyckligt sakernaslillstånd, men del är det beslut fattade vid det tillfället. harvi en försöksverksamhet som skall ge oss ytteriigare ledning när del gällerorganiserandet av den här vården i framliden. Jag kan bara säga au jag hoppasatt målen kan uppnås snart. EVAHJELMSTRÖM (vpk): hänvisar ideligen till framtiden, och del gör mig, motbakgrund av del svar som jag fick, än mer oroad. Först skall dennaförsöksverksamhet pågå , och sedan skall den utvärderas innannågonling annat kan väntas ske. Men situationen är faktiskt akut för många avdessa människor. Jag vill verkligen rekommendera att uppsökaakutmottagningen vid ett sjukhus, där situationen för de anställda många gångerär helt olidlig. Delär inte på något sätt så alt man inte vill ta emot dessa människor, utan det ärhell enkelt ett faktum atl sjukhusen inte har resurserna för delta. Detgäller inte bara i Slockholm utan i hela landet. Jag skulle f ö. också viljarekommendera elt besök på Mariapolikliniken. Jagvill vidare återkomma till frågan om ansvarsfördelningen mellan socialvårdenoch landslingen, som jag fortfarande tycker är diffus. Jag fick ingetklargörande besked huruvida det är socialvården eller landslingen som skallgenomföra denna utbyggnad. Det vore bra att få veta vilken ansvarsfördelningsom gäller i della avseende. Omvårdresurserna Jör omhändertagande av berusade personer Jag vill än en gång påminna om det som jag inledningsvis sade, nämligenall utvärderingen av försöksverksamheten sker fortlöpande. Del finns ingenanledning för något landsiing att avvakta några resultat härav. Del ärangelägel atl dessa vårdresurser byggs ui,och man har också på åtskilliga hålli landet börjat med detta arbete. Såvitt del är mig bekant har även Stockholmsläns landstings hälso- och sjukvårdsnämnd antagit riktlinjer för en sådanutbyggnad. I vilken takt den utbyggnaden kan ske i olika landsting är beroendeav beslut i dessa landsting, och jag kan upprepa milt råd till försöka se lill att hennes representanter tar upp detta i länslandsiing. Det är inte något som kan avgöras här i . När det gäller de ekonomiska förhållandena mellanstaten och landstingen vill jag framhålla all dessa behandlas idiskussioner mellan dessa parter. Del torde inte finnas anledning alt just nugöra något särskill uttalande i den frågan. (vpk); kanjag konstatera att jag inle fält något besked i fråganom ansvarsfördelningen mellan kommun och landsiing. Vad sedan gälleruppmaningen till vpk att la upp frågan i vill jagsäga, atl vi gjort della vid ett antal tillfällen, vilket ocksåkan informera sig om. ömvårdresurserna för omhändertagande av berusade personer GabrielRomanus vidhåller alt det gäller en fråga som inle kan avgöras i . Menär det inle snett alt genomför en lagstiftning, som innebär att manbor se till - om också inte generellt - atl berusade personer skall få den vårdde behöver, men all detta beslut på intet sätt följs upp? Del är ju ell fakiumatt så inte sker. Även om man t. ex. i har fattatbeslut om alt inrätta tillnykiringsenheter vid en del av de större sjukhusen,kommer denna vård inte att vara utbyggd förrän långt in på1980-talet. Är del särskilt tillfredsställande? Sädana här huvudmannaskapsfrågor hör ju lill de besväriiga spörsmålen ipolitiken. Jag kan för dagen bara säga au det är angeläget, all landsiing ochkommun samarbetar, och vidare hänvisa lill atl det pågår en försöksverksamhetmed olika lösningar. Jagvill framhålla atl det när fattade sitt beslut på denna punktuttalades alt della fick bedömas i samband med all man tar ställning lillsocialutredningens arbele, och jag hoppas att del inte skall dröja alltförlänge innan får tillfälle atl göra det. Delär alllid svårl när flera huvudmän skall samarbeta, men del förhållandel inte haren krislallklaransvarsfördelning fär inte varaen ursäkt för allingenting görs. Del går inte alt göra någon sådan kristallklar gränsdragningmellan olika former av omhändertagande av akul berusade, och därför är del viktigtatt man bygger ut denna värd ulan att avvakta några definitiva lösningar. Slutligenkan jag instämma i konstaterande alt det naturligtvis hadevarit bällre, om man redan i samband med att lagen om omhändertagande avberusade antogs och fyllerisiraffel avskaffades hade lyckats få fram en färdigorganisation för vård utanför polisstationerna av de akul berusade. En sådanorganisation hade man inte fått fram, men jag tycker ändå att fattadeell riktigt beslut när den bestämde sig för all inle behålla fyllerisiraffel.Jag antar att också instämmer i del. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Det sista ärjag hell överens med om. Vadbeträffar huvudmannaskapsfrågan beklagar , om jag fattade honomrätt, att det onekligen på många håll är så att man använder oklarheter i frågaom huvudmannaskap till all smita undan sitt ansvar från endera socialvärdenseller sjukvårdens sida. Poängenmed del jag sade inledningsvis är alt i sådana fall där det är oklaragränsdragningar måsle man, tills dessa oklarheter utretts, se lill att det blirordentliga statsbidrag. I det ekonomiska krisläge som såväl landsiing somkommuner befinner sig i är del enda sätiei alt verkligen fä en rejälutbyggnad till slånd. Del gäller en rad vårdområden. Överiäggningen var härmedslutad. § 17 Föredrogs ochhänvisades Nr 26 Proposilioneroch skrivelse t-, , , 1isdagen den /79:19 och 24 lill irafikuiskouel - ,., ,mo/-7ni, M u , j , 1978/79:31 Ullarbeismarknadsulskotiel 1978/79:34,45 och 47 lill finansuiskoitel §18 Föredrogs och hänvisades 1978/79:5 lillkonstilutionsulskottel §19 Föredrogs och hänvisades 1978/79:29-31 lilllagutskottet §20 Föredrogs men bordlades äter betänkande 1978/79:4Socialförsäkringsulskolteis betänkanden /79:4 och 5 Socialutskottetsbetänkanden /79:11-13 §21 Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningar 1978/79:62-65 §22 Talmannen meddelade all pä föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle civilutskotiets betänkande nr I, näringsutskottels betänkande nr 2,civilutskoneis betänkande nr 2 och arbelsmarknadsutskotlets betänkanden nr 5-7i nu angiven ordning uppföras främst bland tvä gånger bordlagda ärenden samtfinansutskottets betänkande nr 4 sältas närmast efter finansulskolietsbetänkande nr 3, §23 -Anmäldes och bordlades Proposilion 1978/79:28 med förslag lill lag ombetalningssäkring för skaller, tullar och avgifter, m. m. §24 Anmäldes och bordlades 1978/79:6 förvallningsslyrelses förslagom anslag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 såvittavser allmänt kyrkomöte §25 Anmäldes och bordlades 1978/79:32 av KerstinAndersson i Kumla m.fl. \/79:33 av AnitaGradin 1978/79:34 av OlleGöransson och i Kumla 1978/79:35 av IngerLindquist och 67 1978/79:36av Manin m.fl. 1978/79:37 av 1978/79:38 av med anledning av proposilionen 1978/79:12 omunderhåll till barn och frånskilda, m. m. 1978/79:39av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:26 om ettsärskilt statsbidrag lill kommuner och landstingskommuner § 26 Anmälan avinterpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivils lill kammarkansliet 1978/79:66av () till justitieministern om behandlingen inom kriminalvårdenav personer som dömts för grova narkoiikabroli: Samhället har pä olika säll slarki understrukitvikten av en skärpl attityd mol den grova narkoiikabroiislighelen. Del råder enlämligen bred enighet såväl bland allmänheten som mellan de poliliska partiernai denna fråga. Avoch lill uppmärksammas emellertid an personer som begått grova narkotikabrottåtnjuter friheter och möjligheter som inle står i överensstämmelse med allmänrättsuppfattning. Del kan t. ex. gälla möjligheter alt fortsätta den brottsligaverksamheien från kriminalvårdsanstallen eller det kan gälla möjligheten attavvika i samband med permissioner. Undersommaren inlräffade ånyo elt fall som upprört många människor. En person dömdför grov narkotikabrotlslighet gavs enligt tidningsuppgifter möjlighet att utanbevakning ensam åka mellan tvä kriminalvårdsanstaller. Personen i fråga avvekunder denna s. k. iransportpermission. Förden breda allmänhelen framstår händelser som denna såsom myckel märkliga. Mångalappar förtroendet för rättssystemets förmåga alt skydda och värna den enskildamänniskan. Del är därför nödvändigl an ha sådana regler inom kriminalvården attallmänhetens förtroende för rältssamhällel bibehålles. I särskill storutsträckning gäller della samhällets attityd lill den grovanarkotikabrottsligheten. Medstöd av del anförda anhåller jag om kammarens lillstånd atl tilljustitieministern ställa följande fråga; Anserjuslilieminislern all del finns motiv att vidtaga några äigärder inomkriminalvården beträffande personer dömda för grova narkotikabrott, bl. a. isyfte atl stärka allmänhetens förtroende för rättssamhället? 1978/79:67av {vpk) lill induslriminislern om åtgärder för all säkrasysselsättningen vid i ; Algotskoncernen var länge ell av de ledande svenskalexiilföreiagen. Men dess rykte bland de arbetande var inle alllid goll.Förelagsledningen följde en hård aniifacklig linje. Företaget kom också underen period att stå som en symbol för industriutnyttning lill andra länder. Dellai syfte all berika sig på de arbelandes usla löneläge och avsaknad avrättigheter. etableringar i under fascistliden och företagetsagerande där sedan fascismen störtats visar koncernledningens inställning.