prot · G209153 · 1978-12-31 00:00:00 — Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä OskarLindkvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 160 Nej - 150 §9 Föredrogs Trafikutskoltets betänkande 1978/79:21 med anledning av proposiiionen1978/79:100 såvitt avser anslaget lill Transportstöd för Norriand m. m. § 10 Föredrogstrafikutskotlets belänkande 1978/79:23 med anledning av proposiiionen1978/79:125 med förslag om tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetåret1978/79 såvitt avser verksamhetsområde jämtemotioner. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. NILSHJORTH (s): Trots atl utskottet är enigt känner jag ändå ett behov av att vidbehandlingen av den här frågan för regeringen understryka vikten av fortsattmedelstilldelning föratt stimulera charterresandet från . Införandet avcharterskatten som sådan var olyckligt, men det beslutet har jag redan tidigarekritiserat. Defarhågor som Jag och flera andra uttalade när beslutet omcharlerskatlen fattades har emellertid besannats. Såväl trafikutskotlet somskatteutskottet framhöll då vikten av atl utvecklingen följdes med uppmärksamhetoch atl, om så erfordrades, extra åtgärder vidtogs för att eliminerakonkurrenssnedvridningen till nackdel på grund av införandet avcharterskatten. begärde hos regeringen extramedel för stimulansåtgärder beträffande charlertrafiken, och del är i och försig glädjande atl regeringen nu lillmölesgålt denna begäran. Medelsanvisningenavser dock endast . Nusäger statsrådet i propositionen atl frågan om bidrag till charlertrafikenunder nästa budgetår får prövas senare med beaktande av utvecklingen. Ja, detär inte långt fram lill nästa budgetår, och någon likformig nordisklagstiftning lär nog inte komma i brådrasket. Därför anserjag att regeringenganska snart måste ge till känna sin beredvillighet att även fortsättningsvisge ersättning för stimulansåtgärder till förmän för . Researrangörernahåller för resten på atl planera inför nästa års säsong, varför det inte ärtillräckligt att nästa gång bara ge medel för verksamheten , augusti ochseptember, om nu regeringen avser alt göra delta. Del är inte bra attersättningsbeskeden ges i efterhand, de borde komma i så god tid attcharterbolagen, researrangörerna och luftfartsmyndigheterna vid förhandlingarnavet vilka fömlsättningar som gäller. Statsrådet säger i tilläggs-propositionenatt det under innevarande vintersäsong inte inträffat någon nedgång ichartertrafiken på . var väl inte de verkliga förhållandena kända närproposiiionen skrevs, då verkligheten talar elt annat språk. var antalet avresande resenärer i utrikes chartertrafik frånSturup 11 701 mot 11 179 . Del betyder en nedgång med drygt 1 96.I februari i år var man nere i 10 733 mot 12 621 , en minskning med15 %. Marssiffrorna ulvisar en reducering från 16 407 lill 12 535,alltså intemindreän minus 22 96. Även aprilsiffrorna harnu kommit, och de pekar på ennedgång från 17 940 till 16 113 eller minus 10,2 96. Motsvarande siffror förKastrup är 49 911 för mot 48 576 , en uppgång med2,7 96. var antalet 50 338 mot 46 946 , en ökning med7,2 96. Marsresullatei visar däremot en minskning på 5,8 96 från 58 188 i mars1978 till 54 800 . Deredovisade siffrorna visar inle en hell entydig bild för att man kategorisktskall kunna påslå att nedgången på uteslutande beror på en överströmningtill . Fakta talar ändå för atl det är absolut nödvändigt att sälla inextra stimulansåtgärder och att del är nödvändigt för framlidauiveckling på charierirafikens område atl fortsätta med denna stimulans sålänge någon konkurrensuijämning med inte sker. Detta har klart utsagtsi trafikulskotlets belänkande, och Jag ville med detta lilla anförande baraframhålla vikten därav. Överiäggningenvar härmed slutad. Punkterna 5 och 6 Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. 1978/79:24 med anledning av propositionen1978/79:166 om godkännande av om upprättande av eninternationell organisation för marilima telekommunikationer via satellit() med därtill anslutande driftöverenskommelse, m. m. §12 Föredrogs arbelsmarknadsulskottels betänkande 1978/79:37 med anledning avproposiiionen 1978/79:125 med förslagom tilläggsbudget III till statsbudgetenför /79 Jämte motioner. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Iproposiiionen 1978/79:125 bil. 9 () begärdes (s.392) att skulle godkänna vad som förordats i fråga omförsöksverksamhet med flyttningsbidrag i form av sökanderesa för personer iFinland som sökte arbete i . Ipropositionen hade föreslagits alt arbetssökande i som vände sig lillarbetsförmedlingen i hemlandet och där erbjöds ell arbete i skullekunna beviljas ersättning för sökanderesa i form av resekostnadsersättning ochtraktamente för fram- och återresan från hemorten till den ort i därarbete kunde erbjudas. Ersättning skulle kunna utgå även för medföljande makeeller motsvarande men ej för medföljande barn eller föräldrar. vilket var möjligt enligtvanliga regler. 1 övrigt skulle i gällande regler tillämpas. Om vederbörandeantog erbjudet arbete skulle ytterligare flytiningsbidrag inte utgå. Ansökanom ersättning hade föreslagits bli prövad av den svenska arbetsförmedling medvilken den finska arbetsförmedlingen förutsattes ha haft kontakt. Beslut omflytiningsbidrag skulle meddelas före resan. Iproposiiionen förutsattes atl de finska myndigheterna tillämpade motsvarandebestämmelser för person som vistades i och sökte arbete i . Idetta sammanhang hade behandlats den med anledning av proposiiionen väcktamotionen 1978/79:2614 av (), vari yrkats atl riksdagenbeslutade avslå proposiiionen 1978/79:125 i den del som avsåg försöksverksamhetmed flytiningsbidrag i form av sökanderesor för personer i som söktearbete i . allriksdagen med avslag på motionen 1978/79:2614 godkände vad i proposiiionenförordats i fråga om försöksverksamhet med flytiningsbidrag i form avsökanderesa för personer i som sökte arbete i . Reservation hade avgivits av , och (samtliga c) som ansett atl utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:2614 skulle avslå propositionensförslag i fråga om försöksverksamhet med flyUningsbidrag i form av sökanderesaför personer i som sökte arbete i . ARNEFRANSSON (c): I arbetsmarknadsutskottets betänkande 1978/79:37 behandlas bl. a.regeringens förslag om införande av fiyttningsbidrag i form av sökanderesor förpersoner i som söker arbete i . ledamöter i utskottethar följt upp motion nr 2614 av som yrkar avslag på förslaget ifråga. Vår uppfattning äralt man, med tanke på den gemensamma nordiskaarbetsmarknaden, inte bör träffa någon separat överenskommelse mellan Sverigeoch av del slag som förslaget innebär. Motivet för förslaget är enligtproposiiionen alt man på elt bättre sätt än vad fallet nu är vill kunnakanalisera de arbetssökande genom arbetsförmedlingarna för att på det sättetsöka motverka spontana resor av arbetssökande lill . Utskottsmajoritetenär något försiktigare i sin bedömning och uttalar att förslaget inte skalltillmätas en alltför slor betydelse när det gäller alt fö ett bättre grepp omarbelskraftssirömmarna mellan och . Frånvårt håll är vi av den uppfattningen all etl sådant här förslag på intet sättkommeratt leda lill det resultat som regeringen tror. Vi tror i stället atl detkommeratt leda lill en ökad utvandring från lill på grund avalt det ger möjlighet all erhålla gratis resa lill den ort i där arbetehar Det kommerockså att leda till elt ökat intresse från svenska arbetsgivare att i ökadutsträckning anställa flnsk arbetskraft i de mest produktiva åldrarna framfört. Därmed kan möjligheterna atl beredaarbetshandikappade förvärvsarbete försvåras, och del kan leda till elt ickeönskvärt resultat. Allas rätt till arbete betonas starkt i olika sammanhang ochgäller självklart även de arbetshandikappade. Meddel anförda, herr lalman, för jag yrka bifall till den reservation som harfogats lill utskottets belänkande. Utskottsledamöterna är i sak överens. Vi är eniga så till vida att vianser det angeläget alt inte stimulera spontana resor lill från Finlandoch den flnländska arbetsmarknaden. Det föreliggande förslaget innebär alt delskulle bli möjligt för arbetssökande att få reseersättning. Avsikten härmed äratt förhindra de spontana resor som i så hög grad förekommer och som såofta leder till fortsall arbetslöshet och besvikelse. Vi är alltså inle oenseom alt försöka hindra detta. Detförslag som regeringen har lagt och som vunnit utskottsmajoritetens gehörsyftir till alt begränsa de alltför många spontana resor av arbetssökande somnu förekommer. Utskoltsmajoriteten har liksom inte tillmättförslaget så stor genomslagskraft alt det skulle kunna lösa alla problem, menvi tror atl det förbättrar situationen. Därför har vi varit beredda alttillstyrka propositionens förslag och yrka avslag på motionen 2614. Jag yrkarbifall till ulskollets hemställan. Överiäggningenvar härmed sluiad. Propositionergavs på bifall till dels utskottetshemställan,dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande Ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 37 punkten3 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallil reservationen av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då ArneFransson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Föredrogs finansutskottets belänkande 1978/79:36med anledning av proposiiionen 1978/79:173 om fortsaU valutareglering jämtemotioner. I propositionen 1978/79:173 hade regeringen(ekonomidepariementet)-efter föredragning av budget- och ekonomiministernIngemar Mundebo - delsföreslagit att anta vid propositionen fogat förslag lill lag omtillämpning av valuialagen (1939:350), delslämnat tillfälle all ylira sig över ell vid propositionen fogatförslag till förordning om fortsatt giltighet av valulaförordningen (1959:264). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "1 propositionenföreslås all valularegleringen förlängs atl gälla ytterligare etl år, dvs. förliden 30 juni 1980. För yttrande läggs samtidigtfram förslag lill bestämmelser om fortsatt giltighet av valulaförordningenundersamma tid." Idetta sammanhang hade behandlats de under allmänna motionstiden vid 1978/79 årsriksmöte väckta motionerna 1978/79:576 av m. fl. (vpk), varihemställts 1. attriksdagen uttalade sig för skärpt restriktiviiet mot kapitalexport och stopp för industriutflytlning, 2. all uttalade sig förde i motionen angivna principerna för utlandsinvesteringar, 3. att hos regeringenskulle anhålla atl denna i tilläggsdirektiv till utredningen omvaluialagstiflning och utredningen om de internationella investeringarnasnäringspolitiska betydelse gav dessa principer som riktlinje för utredningarnasfortsatta arbete, och 1978/79:1119 av m. fl. (s), vari hemställtsalt hos regeringen begärde utredning om en förstärkt valutakontroll,vilken flck pröva förslag om atl valutabrott skulle underordnas allmänt åtal,att en valuiainspekterande myndighet skulle inrättas och au valutakontrollenskulle förstärkas i de övriga avseenden som exemplifierats i motionen. 1. alt skulle anta detvid propositionen 1978/79:173 fogade förslaget till lag om tillämpning avvaluialagen (1939:350), 2. att lämnade utanerinran det vid propositionen 1978/79:173 fogade förslaget till förordning omfortsatt giltighet av valutaförordningen (1959:264), 3. att begärde atlregeringen överlämnade motionen 1978/ 79:1119 lill kommittén för översyn avvalutaregleringen, 4. alt skulle avslåmotionen 1978/79:576. JÖRNSVENSSON (vpk): Del här ärendet har en mycket allvariig bakgrund. Del speglar ett avden nationella ekonomins mest aktuella och påtagliga problem. Detär därför ytterst otillfredsställande atl kring detta problem nu produceratsett betänkande som saknar varje analys, varje sakresonemang, varje meningsfullformulering när del gäller problemet. Jag har läst många betänkanden under minlid i , dock inget som utgör elt så massivt monument överutskotlsledamöters lankelältja som Just detta. Vivet att kapitalexporten och kapitalflykten ur landet är elt ytterst brännandeoch svårt problem. Vi vet att det ingår i en kedja av strukturella förändringari svensk ekonomi, vilka håller på att få myckel allvarliga effekter. Del finnsetl samband mellan kapitalflykten och de bristande framstegen inom landels.teknologi. Det finns ett samband mellan kapitalfiykten och den sneda struktureni landets industri,som vållarallvariig arbetslöshet och utslagning. Det finnsetl samband mellan kapitalulflödet och bristen på långsiktig förnyelse avindustrin i landet. Det finns slutligen ell samband mellan kapitalflykten ochdet ensidiga beroende som styr själva inriktningen av den teknologiskaprocessen och som gör alt landels situation präglas av politiskosjälvsländighet på del området. Densom har ansvar inför landets industriella och teknologiska framlid, och den somtar det svåra arbetslöshets- och utslagningsproblemei på allvar, får hellenkelt inte se så nonchalant på denna fråga som utskottet här har gjort. Detkan hävdas att den allmänna utvecklingen i industriländerna leder till all alltstörre mängder kapital strömmar mellan olika länder. Del är riktigt i elt visstavseende. Att det ekonomiska utbytet mellan nationer gör alt strömmarna avkapital och krediter sväller är inte alls onaturligt och behöver i sig självtinte vara något problem för etl land som . Men lägel för liknarinte lägel för de kapitalistiska industriländerna i allmänhet och i genomsnill.I den svenska utvecklingen finns en rad allvariigt oroande drag. Det bordeutskottet ha beaktat. De dragen är nämligen väl kända och utförligt redovisadei offentligt material, bl. a. i en ytterst färsk och aktuell utredning, som delborde ha varit utskoitsledamöternas sak all bevaka och läsa. Vilka är då, herr lalman,dessa allvarliga och problematiska drag? Fördel första: Utflödet av kapital från är förhållandevis stort, sett irelation lill landets befolkning. Om vi bortser från sådana internationellabankirländer som och , där det råder speciella förhållanden, såär den svenska kapitalulförseln vida större relativt sett än för ,, eller . Den är t. o. m. större än . Sverigeär då en liten, öppen ekonomi, där delta medför mycket betydande effekter iform av en försvagning av viktiga element i ekonomisk struktur ochutvecklingsförutsätiningar. Fördelandra: Kapitalexporten från de avancerade industriländerna i den kapitalistiskadelen av väriden har allmänt sett starkt ökat. Över huvud taget harkapitalrörelser från och till dessa länder starkt ökat. Men mönstret avförändringar ser myckel olika ut från land till land. Förhela OECD-området undergick utflödet av investeringar och fram lill1970-taleis mitt en stegring med ungefär sex och en halv gång. Men ocksåinflödet av investeringar ökade med nära nog samma proportion. Och vad betyderdet? Det betyder alt gapet mellan in- och utflöde inle genomgick någonomvälvande förändring. ISverige däremot kan vi se en hell annan utveckling. Här börjar kapitalulflödetkraftigi öka av den socialdemokratiskaregeringsperioden, för atl efter 1975 undergå en dramatisk stegring. När deborgerliga är vid regeringen öppnas med andra ord slussarna i en förbluffandegrad. Denavgörande skillnaden i förhållande till andra industriländer är emellertid förSveriges del atl inflödet inte alls ökar utan stannar på samma låga nivå.Följden av delta är ell våldsamt gap mellan ul- och inflöde av investeringar. IOECD-länderna totalt är gapet mellan in- och utflöde av investeringar ca 35 96,räknat på summan av utflödande kapital. Men i är det . ISverige ärdet alltså inte fråga om ell allmänt ökat flöde i båda riktningarna -så som man i och för sig hade kunnat vänta vid ökad handel och vid sådanaekonomiska maktslrävanden från kapitalistiska ekonomier där privatkapitaletalltmer integreras och koncentreras. I är det i stället fråga om enjättelik dränering av landets resurser. Det är en flykt av kapital - någonannan beteckning är knappast rättvisande. Del är ell i hög grad ensidigt flödeav investeringar och därmed också av teknik och förnyelsepotenlial. Vilkaär dä de sannolika verkningarna av en sådan process en smula ? Främstblir del naturligtvis en minskning av sysselsättningen i vitala delar avindustrin och en allmänt väsentligt sämre utveckling av antalet arbeten somstår lill buds för människor. Mendräneringen har kanske framför allt kvalitativa effekter. Utrymmet förindustriell förnyelse reduceras. Kvardröjandet i en relativt tung ochråvarukrävande industristruktur blir mer markerat. Utflyttningen av sådanaelement av industrin som skulle ha behövts hemma - verkstads- och sammansältningsindustri- är starkt framträdande. Heladen industriella förnyelseprocessen bromsas därmed upp-därför att i de länderlill vilka kapitalet flyttar blir inte effekterna i form av förnyelsens gradoch kvalitet vad de kunde ha blivit om de fått verka i den nationella ramen,där del råder andra förhållanden och andra stimulanser. Kapitalflyktenförhindrar därmed industriella framsteg, försvårar ny och alternativ teknik ochkonserverar en alltmer ålderdomlig och belastande industristruktur i iförhållande till utvecklingens krav. Dessautomordentligt mångfasetierade och allvariiga problem bildar utan överdriftsagt något av en nationell ödesfråga. Om dessa problem har 9 protokoll 1978/79:153 Nr 153 finansutskottet inte ett enda ord alt säga. På de faltiga rader manägnar saken OnsriaBpn den lyckasman endast få fram den lika ytliga som enfaldiga reflexionen all vpk:s 23 mai 1979 motioni ärendet skulle ha till syfte atl omöjliggöra alla utlandsinvesteringar - var man nuhar fått detla ifrån. Får jag fråga: Förstår inle finansutskottet vad Fortsattmlutn ' handlar om? Ser ni inle detla problemsdimensioner och innebörd? Särskilt förvånad blir jagöver utskottets socialdemokrater. Inte nog med atl ni över huvud inte vill taupp problemet lill behandling-ni skriver sedan ihop er med de borgeriiga. Ochså skickar ni fram en moderat alt föra er talan. Vi protesterar mot ett sådantbeteende. För arbetarrörelsen, för folket och för nationen handlar detta om ettstort och allvariigt problem. Situationen kan inte bara få utveckla sig som dennu gör ulan alt någon tar ansvar. Nationens resurser är inte de privatafinansgruppernas ensak. Hela frågan om kapitalexport och utlandsinvesteringar,om industriutnytlning och ekonomisk utveckling i hemlandet måste penetreras.Med detta, herr talman, yrkar Jag bifall till vpk-motionen 576. Jag vet intevilka vanor man har inom vpk -om man "skickar fram" atlförsvara en motion. I finansutskottel har vi inte den terminologin. Vi delarupp ärendena, och jag är ingalunda "framskickad" som moderat, somJörn tror. Man kan inte påstå all vpk-motionen 576 om skärpta krav motkapitalexport och industriutnytlning innehåller några större nyheter. Liknandekrav väcktes under de två senaste riksmötena. Vid båda dessa tillfällen avslogsmotionerna, och ingenting har framkommit som ger finansutskottet anledning atti år ha en annan uppfattning. Delta kan knappast kallas för lankelältja, somJörn nu beskyller oss för, och talet om politisk osjälvständighetskorrar litet falskt i munnen på en vpk-are. Del finns enligt minmening flera goda skäl för ell avslag: Vårtvälstånd är i mycket hög grad beroende av hur vi lyckas med exporten. För att vidmakthålla och öka denna i en utomordentligt hård konkurrens kan vi inle sitta här hemma i och tro atl orderna automatiskt strömmar in. Vi måste skaffa oss stödjepunkter utomlands i form av försäljningsbolag, delaljisikedjor samt också tillverkande företag, som kommer särskilt väl till pass, då exportorder till svenska företag ofta är förknippade med villkoret atl viss tillverkning föriäggs till det importerande landet. Enligimin uppfattning är direktinvesieringar utomlands till övervägande fördel försvensk ekonomi, eftersom de är ägnade att stärka det svenska näringslivet i deninternationella konkurrensen. Alt har en motsatt uppfattning ärinte ägnat all förvåna. Företl litet land som är det ett absolut villkor alt vi även fortsättningsvis har en fri väridshandel. Vi får inte begränsa nödvändiga kapitalrörelser och hindra för handeln nödvändiga investeringar. 130 alltför hög grad isolera oss kommer säkerligen vår vilja atl medverkatill en friare internationellhandel att ifrågasättas. Kravet i motionen om möjlighetatt ständigt och totalt förbjuda investeringar i vissa länder hör förvisso intehemma i en proposilion om fortsatt valutareglering som det här är fråga om,något som alltså är ett ytterligare skäl att avslå motionen. Det kan vidare tilläggas attmotionärernas krav på skärpta regler för kapitalexport strider mot våraåtaganden enligt kapiialliberalise-ringssladga. Med del sagda, herrtalman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. (vpk): säger all inget nytt har framkommit sedan vi senastbehandlade dessa frågor. Det är ett mycket märkligt påstående. Finansutskottethar alltså en talesman som heter . Sedan vi senast behandladedessa frågor har det kommit ett mycket omfattande material på över 600 sidorfrån en utredning som tillsattes 1973 av den socialdemokratiska regeringen ochsom avlämnade sill belänkande /. Del innehåller enbekräftelse på de problem, den struktur på kapitalrörelserna, de farhågorsomjag här har påtalat som ett stort, långsiktigt nationellt problem. Får Jagfråga: Är del inte något nytt när ett sådant material kommer fram som visar påde problem som jag här har påtalat? Är det nog för finansutskottet all säga atthär har ingenting nytt framkommit? Har denna publikation fullständigt undgåtter? Det är i så fall en sensationell ouppmärksamhet som utskottet har gjort sigskyldigt till. Sedanvill Jag be aU inte bara uttrycka sig i allmänt avfärdandeordalag. Vi förslår också atl med den typ av hushållning som råder i den härdelen av världen blir kapitalrörelser in i och ut ur olika länder en naturiigkonsekvens - del är precis vad man kan vänta sig, och det påtalade Jag också imitl inledningsanförande. Men vad jag skulle vilja att finansutskottet ochKnut uppmärksammade är de speciella särdrag som den svenskasituationen uppvisar med denna kolossala dränering, denna väldiga ensidighetoch denna väldiga omfattning av kapitalflykten. Sedanvill Jag ställa ett par frågor till , och de gäller faktiskthela finansutskottet. Vihar föreslagit i vpk-motionen alt när det gäller beslut om kapitalutflöde skallde fackliga organisationerna konsulteras. Av vilken anledning avstyrker ni delförslaget? Tycker ni all del inle angår de fackliga organisationerna om storamängder kapital flyttas ut? Vihar också föreslagit att man skall begränsa kapitalexporten så atl man inleunderstöder ekonomier och regimer i koloniala och fascistiska länder. Tyckerherr alt det är fullständigt likgiltigt ifall man handlar medChile eller ej, ifall man investerar i eller ej? Betyder det ingentingför honom vad det chilenska folket och den chilenska befrielserörelsen tycker?Var snäll och svara mig på det! Svaret på den sista frågan gav Jag faktiskt i milt inledningsanförande,när jag sade atl hithörande frågor inte skall diskuteras i samband medvalutaregleringen - det är en fråga för andra utskott att ta upp. Belräffandekravet alt man skall höra fackliga representanter kan jag meddela Svenssonall har valutaslyrelsen möjlighet att beakta även industri- ochsysselsältningspolitiska strävanden vid sidan av penning-och valulapoliliskamotiv. Valutaslyrelsen utökas i sådana fall med fyra ledamöter-det vet säkertJörn - en frän vardera ,industridepartementet, LO och TCO. Sedansade all jag hade påstått atl inget nytt hade framkommit. Jag kanfaktiskt erkänna att det är något nytt som har framkommit, men det gynnar inteJörn motion.