prot · G209148 · 1978-12-31 00:00:00 — Detla utesluter naturligtvis inte att del går att rikta invändningarmot låneinriktningen i IDB, mol länderfördelning eller projekt-val liksom atlvi kan ha invändningar på sådana punkter när det gäller andra organisationersom vi är med i, t. ex. . Men låt oss därför göra som utskottetvill, nämligen gå igenom våra relationer till IDB och tillse att denutredningen verkligen är fömtsättningslös - dess utgångspunkt skall ju vara atten saklig översyn skall göras-och att vi därefter tar ställning. I väntan på ensådan översyn skall vi självfallet inte företa oss något som binder våra händerpå så sätt att det skulle uppfattas som ett steg mot utträde. Jag yrkarbifall till utskottets förslag. OSWALDSÖDERQVIST (vpk) kort genmäle: Jag tror knappt mina öron när jag hör i stå häroch säga att det inte finns några folkliga krav från befolkningen iLatinamerika alt man skall genomföra sanktioner eller ingripa mot regimernadär. Har aldrig hört talas om den chilenskafackföreningsorganisationen upprop och krav på västeuropeiska och andrafackföreningsrörelser att ingripa? Har aldrig hört talas om oppositioneni och dess krav på att det skall vidtas åtgärder? Har aldrig OlleWästberg varit i kontakt med här hemma i , somenständigt nu har begärt av svenskarna och av den svenskaregeringen alt man skall ingripa mot förtrycket i ? Är inte detta folkliga krav? Lyssnar inte på svensk radio och television? i (fp) kort genmäle: Ja, men snälla , det finns mängder med krav - ochberättigade krav - på alt , , svenska organisationerskall ingripa mot förtryck i , skall protestera, skall görapunktaklioner av olika slag. Naturligtvis finns det också organisationer somkräver ett utträde ur IDB. Men det jag sade varandet inte finns folkliga kravpå att vi generellt skall minska eller skära av handeln med -detta av del berättigade skälet atl med handel följer i och för sig en rad positivafaktorer, positiva också för den som vill främja friheten. Några krav på avbmtenhandel finns alltså inte. Min slutsats är all eftersom medlemskap i är enförutsäUning för handel, eller i varie fall fören expanderande handel, medLatinamerika skall vi också - som vi fördömer de enskilda stater iLatinamerika där friheten undertrycks-vara beredda att fortsätta handla påsamma sätt som vi gör med en rad andra diktaturstater. är undantagetnär det gäller den strategin. OSWALDSÖDERQVIST (vpk) kort genmäle: Jo, del har visst ställts krav från olika sydamerikanska nationer attvi skall avbryta handel. Det var ett av de allra största kraven från Just Chile- en bojkott av regeringen i på alla plan: handelspolitiskt, ekonomiskt,kulturellt osv. Det framfördes enständigt vid den stora konferensen i ihöstas. Dethar också framförts liknande krav från t. ex. här i ,att vi skall avbryta handeln med dessa länder. Motdenna bakgrund måste jag förslå saken så, atl i Stockholmantingen inte följer med vad som sägs eller också inte lyssnar på dessa krav. OLLEWÄSTBERG i (fp) kort genmäle: Ja, vad som t. ex. krävdes från var en bojkott . Vi skulle försöka stoppa exempelvis koppariasterna. Och del kan varaett rimligt krav atl man väcker opinion genom kortvarig bojkott. Meni övrigt har vi ju i - och det gäller även den helt övervägande delenav olika fackliga och andra folkligt förankrade organisationer i -varit angelägna om att handeln skall fortsätta. Vi anser alt handeln i sig harett värde och atl handeln inle behöver och inle får vara ett hinder förfördömanden av förlryckarregimer. Förstevice talmannen anmälde att anhållit all till protokollet fåantecknat all han inte ägde rätt lill ytteriigare replik. Den debatt som förts om IDB på borgeriigt håll , bådei propositionerna och i utskottens majoritetsbetänkanden, har ofta gått ul påungefär den riktlinje som sedan också återfinns i den centermotion som äraktuell : man har kritiserat IDB, Centermotionen framför en mycket hårdkritik av IDB:s inriktning, syftena med verksamheten, hur de tillämpas, osv.Men så säger man också alt det finns planer på en revidering och att det iframliden kommer alt bli bättre. Man omprövar alltså sitt Ställningstagande ochförväntar sig en drägligare fördelning av lånen och en annan inriktning avpolitiken. Dettahar vi nu hört alltsedan inträdet i IDB och fram till de betänkanden som vibehandlar , men verkligheten har under hela varit den motsatta.Sedan gick in i IDB harju militärdiktaturernas andel av lånen ökat,särskilt de värsta och grymmaste militärdiktaturernas, har växt fram som den heltdominerande låntagaren; det har varit en mycket medveten uppslöltning avVidelajunlans politik genom IDB:s prioritering av , lånet lill Chilehar under del tredubblats, i har Somozaregimen lyftsfram som en viktig mottagare, och man kan vidare nämna och fleraländer som exempel, - Delta är den politiska inriktningen på länder. Sedanfinns det då en annan fråga, som har diskuterats mycket, inte minst avceniermotionärerna men också av den borgerliga utskottsmajorileten, och det ärfrågan: Vem når IDB ut lill med sin långivning? Är det de fattigaste människornasom nås av lDB:slån? Om detta kan vi läsa i de dokument som har varittillgängliga vid utskottsbehandlingen. IDB bedömer själv i sina egna dokumentatt de lån som gynnar låginkomsttagarna på landsbygden - med deras egnadefinitioner - har minskat från . Nusäger utrikesulskottets majoritet i sin skrivning att del är ostridigt atl IDBhar orienterat sig mot de fattigaste samhällsskikten. Ja, men det är i vartfall inte mer ostridigt än vad som står i en rapport som har sammanställts påbegäran av ett utskott i , i representanthuset. Den är utarbetadav Foreign Affaires and National Defence Division Congressional ResearchService, som har gjort en ganska ordentlig genomgång av IDB:s utveckling. Denrapporten gör bedömningen atl om vi bara ser på den lilla del av IDB:s lån somklassas som lån till sociala ändamål - det ärju den lilla delen av lånen - ochgranskar innehållet i de, som man säger, socialt motiverade lånen, finner manatt inle heller de lånen når ut lill de fattigaste, som utrikesulskotiesmajoritet talar om - vilket sedan refereras av näringsutskotieis majoritet.Den typen av lån når ut lill mellangrupper - jordägare och andra-som IDBbedömer som ekonomiskt bärkraftiga, men lånen når alltså inte ut lill defattigaste människorna. Det som utrikesulskottets majoritet bedömer somostridigt bestrids sålunda i varje fall av rapporter i . Dethar påvisats med kalla fakta och kalla siffror, såväl nu av reservanterna somunder de då vi har diskuterat den här frågan, att i IDB:sutveckling ur de synpunkter som utskottsmajoritelen har bedömt som vikliga harlåneinriktningen gått till det sämre. Ändå avlägsnar sig de som dåpå den borgerliga sidan - mest från - driver den här frågan alltlängre från den ställning de tog på sin stämma 1976, där man sade nej lillsvenskt medlemskap i . Finns det någon centerpartist kvar som slår fast vidden ståndpunkt som man angav på sin stämma 1976? Eller är del så alt heltoch hållet, samtliga ledamöter- vi harju haft olika bud här i kammaren underolika år- trots försämringen av IDB:s utveckling ställer upp på en politik sominnebär att man går ifrån sina tidigare beslut? Denutveckling vi har haft i tyder väl på det. har ju avhoppenkommit i allt raskare takt från . Vi fick en motion där mankrävde en utvärdering av IDB:s verksamhet och sade nej-vilket då ärhelt logiskt - till den femte kapitalpåfyllnaden. Det var Ju så alt regeringennär gick in i I DB hävdade alt det var en billig inträdesbiljett förökad export. har det dock visat sig atl man redan efter ett fåtal år måste inemot fördubbla densvenska kapitalinsatsen, så särskilt billigt var det Ju inte. Men del är heltkonsekvent att-som centerpartisterna gjorde i januarisäga atl skall manutvärdera frågan om vi skall vara kvar i IDB eller inte, så skall vinaturligtvis inte fördjupa våra relationer med IDB, ulan då skall man säga nejtill den femte kapitalpåfyllnaden. SomIngvar berörde i sitt anförande har vi sett i utskotten hur en efteren av centerpartisterna har hoppat av från sina krav. Vad slutresultatet blirfår vi väl se vid voteringen . Men det är intressant att se på vilket sättde har hoppat av. Uppenbariigenhar de andra borgeriiga partierna försökt göra sådana skrivningar att detskulle underlätta för centerpartisterna atl hoppa av från sina motioner. Denborgerliga majoritetens skrivningar innebär atl skulle fatta beslutsom är helt ohållbara internationellt sett. majoritet skriveratl bör kunna delta i den femte kapitalpåfyllnaden "varvid är altmärka atl någon konlantinbetalning i detla sammanhang inle torde behöva komma ifråga förrän efter /81. Om översynen skulle leda till ettutträde ur banken bleve således konlantinbetalning inte aktuell". Denskrivningen har utskottet gjort för atl ge centerpartisterna en möjlighet attrösta med den borgeriiga majoriteten. Jagvill fråga handelsministern: Hur ser på den här skrivningen? gå till IDB med beskedet att vi godkänner den femtekapitalpåfyllnaden, men huruvida det blir några pengar vet vi inte? Vem kanlita på en sådan riksdagsmajoritet? Detta är inle bara hållningslösl, del ärdessutom bluff Om åtar sig att betala ut ett antal tillIDB, måste självfallet slå för åtagandet även om pengarna inte belastarårets budget. Det är en anmärkningsvärd och principlös hållning som man gerullryck för i belänkandet. Det vore olyckligt om den svenska regeringentvingades hänvisa till den när man går till internationella organ för attförhandla. att utrikesutskottets skrivning ger honom ensakligt korrekt grund att förhandla från när han skall träffa IDB fördiskussioner? Försökenatt kamma in så slor majoritet som möjligt för ett beslut att stanna kvar i IDBhar hela liden lett till en motsägelsefull argumentation från majoritetenssida. Man diskuterar från två olika positioner. Å ena sidan hävdas i en raddokument att vårt inträde i IDB är nödvändigt från exportsynpunkt - del är eninträdesbiljett men inget mera. Å andra sidan hävdar utrikesutskotletsmajoritet med instämmande från näringsutskotlet att medlemskap i iLatinamerika ses som en välkommen intressemarkering. Det ärelt fantastisktutrikespolitiskt uttalande. Det skulle alltså vara en välkommenintressemarkering att vi använder svenska skattemedel för att betala ut pengartill regeringar där prioriteringen är sådan alt det i dominerande grad är devärsta militäriuntorna som får de svenska skattemedlen. Både i och iden kampanj som har förts utanför talar man med dubbel tunga. Och mangör det för all möjliggöra en reträtt för . har gåttut i en kampanj som vi har kunnat läsa om i Industriförbundethävdar alt medlemskap i behövs föratt klara sysselsättningen i . Detär krokodiltårar som fäller-i andra sammanhang är det inte såvanligt att hävdar den svenska sysselsättningen. Man brukarutan större samvetskval acceptera export av svenska arbetsplatser till andraländer. Men just i delta sammanhang har plötsligt sysselsättningen i Sverigeblivit väldigt angelägen för . Menman har inte mycket konkret att komma med. I själva verket har de uttalanden omde stora exportorder som inträdet skulle leda till och den stora betydelse detskulle få för svensk sysselsättning som trepartiregeringen gjorde när vi gickin IDB inle alls visat sig motsvaras av en verklighet. Del sades då att viskulle få exportorder på 500 milj. kr., men vi har inte alls kommit upp i detalen. Redan vid inträdet påpekades det av kritikerna att vi inte skulle göradel, och kan vi läsa det i utskottsbetänkandel. Detär t. o. m. på del sättet att man uppenbariigen har så dåligt på fötterna atlman i denna kampanj, som drivs av med medverkan av en delpolitiker, måste ta till projekt som inte alls har med IDB att göra för attöver huvud taget kunna kamma hem någon poäng. harenligt tidningsreferat varit och talat i -Irorjag det var. Enligt tidningsreferatet sade han då att ASEA fick sin ordertill Itaipuprojektel i tack vare medlemskap i . MenItaipuprojektel -ett stort kraftverksbygge i - finansieras inte allsav IDB. Itaipu är om något ett exempel på motsatsen, nämligen alt det iLatinamerika finns mycket stora investeringsprojekt som inte alls har med IDBatt göra. finns uppsatt senare på talariistan, och hanhar då möjlighet att dementera, om har refererat honom fel när detstår att han har sagt att ASEA fick Itaipuordern tack vare medlemskapi IDB. Det är andra tidningar som har refererat delta uttalande, och de harhela tiden tolkat det så, att projektet skulle vara IDB-finansierat. Delär utmärkt atl Itaipu har kommit upp i debatten. Del illustrerar det faktum -vilket borde vara känt för majoriteten - att de investeringar i Latinamerikasom finansieras av IDB svarar för ungefär 2 ä av samladebmltoinvesteringar. Den stora delen av investeringarna har alltså ingentingmed IDB att göra. Än mindre relevans har det naturligtvis att - vilket gjordestidigare i debatten - i detta sammanhang blanda in handeln med . Enhandelsbojkott mot har man Ju uppfattat som konsekvensen av ettutträde ur IDB. IDB svarar alltså för 2 å av samladebruttoinvesteringar. Det har ingenting atl göra med möjligheter atlfortsätta att exportera till , och det har sanneriigen ingentingatt göra med vår handel med . Centerparlisternahar i sin motion sagt alt man har haft ett alltför bräckligt beslutsunderiagför atl nu gå ur IDB. Enligt centerpartisterna skall vi vänta och se,utvärdera. Vi socialdemokrater menar att den borgeriiga trepartiregeringen gavriksdagen utomordentligt bräckligt beslutsunderlag när inträdde i IDB. Vi bordealdrig ha inträtt. Medlemskap i en internationell organisation måste bygga päen grundläggande vilja att stödja organisationens verksamhet. Den debatt somunder dessa år har förts har visat att en sådan vilja saknas - också hos storagrupper på den borgeriiga sidan. Handlandetfrån majoriteten i utskottet måste uppfattas så, alt man lägger fram en radargument som är motstridiga men som skall ge en reträttmöjlighet.Behovet av att till varje pris hålla samman en borgerlig front tycks varaviktigare än den utrikespolitiska sakfrågan. Medverkani en internationell organisation måste bygga på en verklig vilja alt stödjaorganisationens syften och uppgifter. IDB skapades i syfte alt motverka enradikalisering av . Det syftet är i praktiken mer uttalatnu än det var vid bankens tillkomst. Det visar del ökade stödet till de värstaoch hårdaste militärjuntorna. bör lämna IDB! Jag yrkar bifall till desocialdemokratiska reservationerna. har haft anledning att yttra sigom IDB lill näringsulskottet. Det har alltså förekommit flera yttranden, men dehar inte skilt sig så myckel åt. Jag skall inle försöka recensera innehållet idem - det behövs egentligen inte - utan bara konstatera att utrikesutskotletsmajoritet har varit helt på det klara med alt påståenden om alt ett medlemskapi banken skulle strida mot de värderingar som varit vägledande för vårbistånds- och utrikespolitik är ogrundade, även om de nu återigen framfördes avherr . Utrikesutskotletsmajoritet konstaterar atl dess förut gjorda principiella bedömningar ifrågan alltjämt är giltiga, att medlemskapet sålunda inte är stridande motsvensk utrikespolitik, att det inte utgör någon integrerad del av vårbiståndspolitik men att del ingår som ett led i vår handelspolitik. Fördelförsta bör man än en gång erinra om att vårt medlemskap i banken icke ärbetingat av bislåndspolitiska skäl ulan av exportskäl. Fördet andra bör man konstatera att medlemskapet innebär en inträdesbiljett till25 latinamerikanska stater, i och för sig ganska olika. Där finns bjässar somBrasilien och , oljemagnater som , små länder som Dominikanskarepubliken och diktaturer som och . Men där finns ocksådemokratier som och . - -ja! Del varinte länge sedan vi här i kammaren behandlade en motion om särskilt stöd åtDominikanska republiken från svensk sida. Det kan Ju då vara av intresse atterinra om alt det just nu tydligen pågår förhandlingar mellan IDB ochDominikanska republiken om vissa intressanta projekt i republiken i fråga. Fördel tredje kan det inte gärna vara någon fara för vår neutralitet att vara medi banken. Det framstår klart om vi ser på vilka de övriga medlemsstaterna är,nämligen bl. a. , , , , , , , , , , ,, och . Kan sällskap med och Jugoslavienvara komprometterande? Eller är det sällskap med och som ärdet?Schweiz ärju så till den grad noga med sin neutralitet, atl det ännu inle gåttmed i . Kan inle den argumenteringen, om risker för vårneutralitet genom medlemskapet, avskrivas en gång för alla? Skall den behövaupprepas varje gång vi debatterar frågan trots ostridiga fakta om vilka övrigaländer som är medlemmar? Fördelfjärde bör vi kanske också fundera över det faktum alt någragånger i denna kammare har framförts påståendet alt åtminstone ett utrikesutskotti en annan nordisk stat vid förfrågan på hög nivå i svenska kanslihuset föreregeringen tillträde, alltså under regeringen tid, fick denuppfattningen atl var berett atl gå in i Interamerikanskautvecklingsbanken. Detta påstående, framfört i , har icke någonsinbemötts. Det lycks vila på verklighelsunderiag. Sedanblev Jag minst sagt något förvånad, när jag hörde Mals göra sinautläggningar. Han talade om diktaturstater som får bidrag av svenskaskattemedel. Låt oss konstatera att del finns fler banker änInteramerikanska . Det finns Afrikanska , ivilken inte är ledamot. Det finns Afrikanska utvecklingsfonden.Asiatiska och Asiatiska utvecklingsfonden. Till dessainstitutioner bidrar med icke obetydliga belopp, år ut och år in. Dessamedel går lill olika stater- ibland demokratier, mestadels diktaturer. Ett endaexempel: Landet beskylls f n. för att bedriva en ganska omfattandeutrotningspolitik mot vissa befolkningsgrupper i dess södra del. Tcad fårmycket pengar från Afrikanska och Afrikanskautvecklingsfonden. Jag har inte hört någon säga ett ord om del i . Jag har inte hört någon resa frågan, om vi skall vara med i dessafonder med anledning av att pengarna går lill diktaturstater. Det lycks som omintresset för sådana verksamheter skulle koncentrera sig på Just IDB. Sverigegerett omfattande multilateralt bistånd, närmast genom UNDP. Vi har förbunditoss att ge 960 milj. kr. till den organisationen. Därifrånströmmar pengar ul till diktaturstater, både i öst och i tredje världen, ochtill demokratier. Jag har inte hört någon opponera mot det i denna kammare. Dediktaturstaterna kommer alltså inle upp lill allmän diskussion. Sedanhar vi vårt direkta bilaterala bistånd. Förnågra veckor sedan beslöt vi ienighet och utan något motyrkande atl vi skulle bevilja 70 milj. kr. tillAngola, 30 milj. kr. till , 55 milj. kr. till , 45 milj. kr.lill och 140 milj. kr. Därom beslutade kammaren ienighet. Jag hörde inte några invändningar om att det här är fråga omdiktaturstater eller enpartistaler. Däremot förelåg invändningar från någotparti gentemot vårt bidrag till , 400 miljoner, som villesänka till 200 miljoner. Men fick på den punkten inte något stöd -icke av dem som opponerar mot stöd åt diktaturstater, icke av dem som iandra sammanhang gjort del. Vi var ensamma om det. Vihade också en reservation mot 70 miljoner till , en militärdiktatur avganska grovt slag som därtill för ögonblicket är krigförande. Vi beviljadeockså, utan meningskiljakligheler i kammaren, 345 miljoner till , som onekligen ären enparlistal med viss färsk erfarenhet av krigföring. Det var ingenopposition mot del. Varför dömer man så olika? Vilkenmarknad är det då det är fråga om när det gäller ? Ja, denLatinamerikanska marknaden rör 320 miljoner människor. Befolkningsökningenväntas bli sådan atl det i slutet av århundradet gäller 600 miljoner människor. Den väntas vara fyrdubblad . Det är en av de mest dynamiska regionerna i världen. Nusäger alt del inle är fråga om handel med . SåvittJag förstår är medlemskapet i banken till just för alt befordra vår handel medLatinamerika: Medlemskap är ett villkor för atl få delta i offentligaupphandlingar. Om inte vill delta i offentliga upphandlingar är vårautsikter atl delta i övrigt handelsutbyte naturligtvis reducerade. Hurman kan påstå att denna fråga icke har med handel att göra är mig en gåta. Detär i själva verket handeln och sysselsättningen i den gäller-både iLudvika och på andra platser. Detär sant att anläggning inle finansieras av banken. Men tror någonatl det kunde undgå att väcka uppmärksamhet om efter att en gång havarit medlem skulle dra sig ur denna bank därför att regimerna inte passar oss,därför det råder förtryck i vissa delar av regionen, därför att banken lånar ulpengar även lill diktaturstater i detta område? Del är naturiigtvis ett heltvettlöst påstående - förlåt uttrycket! Isjälva verket har denna kontinent en enorm potential, i fråga om energi,jordbruk och industri. Jag tror inte att vi i har råd att rynka pånäsan ål en sådan exportmarknad, anse oss vara för fina all vara med ikonkurrensen där. Av omsorg om vår egen sysselsättning borde vi vara bereddaatt i stället söka främja vår handel och vår export dit - för all därmed hållafler svenska armar i arbete och bidra till vår betalningsbalans. Utrikesutskottethar också biträtt yrkandet om en granskning av bankens verksamhet med hänsyntill att diskussionen om banken har pågått så länge alt det verkligen kan varaskäl alt samla material på bordet för att få en grundlig genomlysning avfrågan. Att märka är emellertid att utrikesutskottet i det sammanhanget ocksåanser att en sådan översyn skall innebära en Jämförelse med andrautvecklingsbanker och en bedömning av de följder som ett eventuellt svensktutträde eller icke deltagande i framlida kapi-lalpåfyllnader skulle få frånhandels-och utrikespolitisk synpunkt liksom för den svenska sysselsättningen.En sådan granskning har utrikesutskottets majoritet anslutit sig till. Jag yrkarbifall till näringsutskottets hemställan. () kortgenmäle: Några saker i det senaste anförandet bör rimligen inle stå oemotsagda iprotokollet. Del har upprepade gånger - det kan inle vara obekant för AllanHernelius - mycket klart dementerats av företrädare för den tidigaresocialdemokratiska regeringen atl det skulle ha funnits någrabeslutförbereddaom inträde i IDB. Det är helt fel attpåstå alt detta inle är dementerat. Det har dementerats i fleragånger samt även utanför . Del visar bara hur svag den borgerligamajoritetens argumentering är, när man måste krypa bakom någonting.Man vill inte stå upp och utveckla skälen - Ja, möjligen . Man talargärna om socialdemokratiska regeringar, om andra länder samt om ochAsien. Man vill uppenbarligen mycket litet diskutera just . Närdet gäller har socialdemokraterna - till skillnad från vad AllanHernelius gav sken av - motsatt sig att skall stödja Asiatiskautvecklingsfonden. Vi menar att dess projekt går i fel riktning och inte gerstöd lill de fattigaste människorna. På sådana grunder skall vi genom enprövning bank för bank eller fond för fond ta ställning lill vad medskattepengar skall stödja. Moderaternasuppfattning ärju känd. Det intressanta är att drar inVietnam, och andra länder, beträffande vilka det råder slor enigheti om alt de arbetar för att de fattigaste folkgrupperna skall få enförbättring. Man frågar sig också hur kan stå försammautskottsbetänkande som . I debatten tidigare om biståndsfrågorskilde ut sig. Det vore nu intressant att få veta om ochfolkpartiet har samma bedömning som i denna fråga. Jagtog upp handelsbojkolten därför att den hade nämnts i debatten. Denargumentering som förs är vansinnig. IDB står för av totalabruttoinvesteringar, alltså en mycket liten andel av bruttoinvesteringarna ochav möjligheterna alt handla med . AllanHernelius sade att vår ståndpunkt är vettlös. Man kan inte gå ur banken, om manen gång har gått in iden. Ungefär så uttryckte han sig. Men något avvettlöshelen måste då falla på honom själv. Han har Ju faktiskt skrivit underett utskottsbetänkande, vari han förutsätter att en utredning skall undersökahumvida man skall utträda. Skrivningarna i dessa två betänkanden är inte allsså neutrala, utan visar det sig att IDB har en så svag karaktär såsomorganisation som kritikerna menar, skall man utträda.