prot · G20927 · 1978-12-31 00:00:00 — Men han har ändå fel pä avgörande punkier, och hansresonemang är i viss mån ett sätt all blanda bort korten, all flytta bortdiskussionen från här och , från och , och det är elttydligt tecken på alt han känner sin position vara svag. Principernaför det ekonomiska systemet, m. m. Visstförekommer del slöseri och miljöförstöring också under socialistiska system,men de är dock inte lika omfattande. Man kan se på de ländernasförsörjningsbalanser t. ex. att de i viktiga hänseenden inie alls grundar sigpå samma beroende och utplundring av den iredje världen som del kapitalistiskasysiemei i väst. Det är den avgörande skillnaden. Det finns också andra när delgäller graden av avancemang i den ekologiska diskussionen. Jagskall vara den förste att erkänna att de socialistiska länderna ingalunda haruppnått något mönsieriillstånd. Men del är inie det det handlarom i förstahand, utan det är just om huruvida och är beredda attinföra nödvändiga styrmekanismer, beredda att förändra äganderättssystemet,beredda att göra någonting annat till ekonomisk styrfaktor än profilen. PärGranstedi lär ändå inle kunna förneka all exempelvis kalhuggningen ochrovdriften i den svenska skogen är ett resultat av elt kortsiktigt profillänkande.Om vill vara med och skapa ett samhälle där profiten, vinsten, deprivata förelagens rovdrift lill följd av kortsiktig vinslslrävan, inte är detvägledande, såsom det är i det kapitalistiska av , om han villförändra detta kapitalistiska till ett annat , sä välkommen -menjag undrar vad partistyrelse säger. PÄRGRANSTEDT (c) kort genmäle: menar an det viktiga i det här sammanhanget är attförändra äganderätten. Del är därför det är relevant när jag säger att i desystem där man har tagit bort äganderätten slösar man lika friskt efter måttetav sin ekonomiska förmåga. I ett fattigare samhälle slösar man naturligtvismindre, och därför slösar man mindre i de flesta socialistiska länder; de ärjugenomgående fattigare än och andra industriländer med marknadsekonomi.Det är alltså där skillnaden ligger och inte i det ekonomiska systemet. Detär inte heller så enkelt alt man genom atl ta bort vinsten som drivkraft löserde här problemen. Även här kan vi se au det inte finns någon markerad skillnadmellan länder där man har accepterat vinsten som drivkraft och länder där mandöljer vinsten i olika typer av planresonemang. I grund och botten är del ialla fall lönsamhelskraven som dominerar även i de socialistiska systemen. Vad det däremot handlar om är atl samhället medolika metoder kan göra del lönsamt att hushålla, lönsamt atl bevara miljön, menolönsamt att slösa. Det är en ganska effektiv väg att gå fram, och där har, somjag sade lidigare, samhällel redan en lång rad instrument till sitt förfogande.Är vi bara beredda att ta till dem, så kan vi också få effekt. Som framgått av inläggen i detta ärende är det räll disparatatankegångar som tas upp i delta betänkande från finansutskottei. Yrkandena hardel gemensamt atl de går ut på ändringar - av delvis drastisk natur - i detekonomiska system vihar. Det är frågeställningar som lidigare helleller delvis har behandlat. Jag vill också understryka att det är elt enigt TillPär Granstedi vill jag säga atl betänkandet självfallet inte innebär någotställningslagande till en ny ekonomisk världsordning. Den frågan har tagits uppi annat sammanhang och kräver en betydligt utförligare behandling. Om man villta fasta på exempelvis förslaget om all införa en internationell råvarufond förall eliminera nackdelarna av fluktuationer i råvarupriserna för vissa u-ländersexportvaror, så innebär del au eu anial åtgärder av strukturell natur måstevidlas. Men det är alltså inle del som behandlas i belänkandet och inte hellerdet som diskuteras i centermotionen. Jaghar svårt att förstå hur ett decentraliserat system med spritt beslutsfattandeskulle underiätta en sådan här strukturförändring. Enligt min mening är dettvärtom, och det är naturligtvis elt dilemma i vår lid. Vill man fö till ståndstrukturförändringar som gör atl man kan styra och påverka världshandeln så attden i större utsträckning inriktar sig på behov, så krävs ettganska starkt centraliserat beslutsfattande. Det är inte förenligt med meralångtgående decentralisering. Del har utskottet velal påpeka med anledning avceniermoiionen, och i del påpekandet instämmer också flertalet avcenterpartiets ledamöier i finansutskottei, kommunistiska motionen namnges ett stort antal branscher i näringslivet somman vill förstatliga, sade att del var vissa branscher, mensåvitt jag förslår gäller motionen praktiskt taget alla branscher. Jag kan haförbisett någon bit av näringslivet som inte är inkluderat i detta yrkande omförstatligande, men jag tycker atl man rimligtvis kan tolka yrkandet i motionen651 så atl motionärerna vill atl nu skall uttala sig för entotalsocialisering. För atl uttrycka sig försiktigt kan man väl säga atl detinte finns underlag för elt sådant yrkande. Vi får konstatera atl motionärernapläderar för elt ekonomiskt syslem som en övervägande del av svenska folkel ochden svenska har avvisat. Motionärernasäger all man först skall förstatliga de företag och branscher som går bra.Motiveringen är att del i dessa företag förekommer en monopolislisk utsugning.Därefter skall man också förstatliga de företag och branscher som går dåligt.Del motiverar man med att de anställda skall garanteras sysselsällning, Eltenigt utskott konstaterar alt det i ett blandekonomiski system förvisso kanerfordras alt staten tar på sig ägaransvar i vissa lägen. Det har 1970-taletburit vittnesbörd om. Men sådana åtgärder skall grundas på en bedömning om detär en bra lösning eller inle. De skall inte grundas pä dogmen all verksamhel ärbra bara därför alt den är statlig. Jag ber altfö yrka bifall till ulskollels hemställan. Principernaför det ekonomiska systemet, m. m. (apk): Jag började nästan tro att ulskotlet ansåg sitt slällningslagande omöjligtatl försvara. Del var inle riktigt så, men gränsen är fakiiski hårfin - del kanjag säga även efter anförande. Jagfinner i del här sammanhanget ingen större anledning alt polemisera mot JörnSvensson, Jag utgår ifrån alt del på vissa primära punkier bör finnas Principernaför det ekonomiska systemet, m. m. Stegmot förstatligande är inle socialism men kan under vissa förutsättningar varatill nytta för arbetarklassen. Jag vill försäkra att jag inte hyser någraillusioner om kapitalismen. Förslag om förstatligande av företag och branscherhar som bekant ställls lidigare i när man funnit det motiverat, ochnu är det i högsia grad motiverat. Det talas ingenslans i motionen om någonljuv harmoni mellan staten och de arbetande, och med samma resonemang som JörnSvensson nu för skulle man kunna förkasta en lång rad av deförstailigandemoiioner som behandlats i . Närdelgäller ärdet klart: Vi har hell olika synsätt, och då kan vi inteheller komma pä lalefoi. Utskottets talesman tror självfallet på delkapilalistiska systemet och vill slå vakt om del. Jag är odogmalisk nog attinse atl detta system,som en gång var progressivt och nödvändigt, nu är inne isin slutfas och måste avlösas av planhushållning och socialism. Det blir ettsenare steg, KarlMarx, den store vetenskapsmannen pä samhällssociologins område, har förklaratden historiska samhällsutvecklingen, men jag förslår att det inle är denlitteratur som läst. Vad vi nu upplever i den kapilalistiska världenär en bekräftelse av rikligheten i marxismens teori om kapitalismen. Helaskeendet i det här landei visar också au vi måste komma fram till betydandeingrepp, att ett sammanbrott är på väg. Ett system som inte på minimall sällkan garantera sysselsällning åt människorna skriver sin egenbankruttförklaring. Och t. o. m. kapitalismens egna profeter börjar inse altsystemet håller på att braka ihop. Man kunde lyssna på den s. k. förelagsdoktornUlf i ett radioprogram för ungefär ell halvår sedan, där han taladeom förslalligandefrågor men i det sammanhanget också sade alt vårvälfärdspolitik är slut och all det krävs en radikal förändring av detekonomiska systemet. Vårmotion har inie föreslagit socialismens införande men däremoi vikliga sleg föratt bekämpa monopolens maktställning. Vårt parti verkar ju för enantimonopolislisk front, och del sker i medvetande om att en bred folkmajoritethar iniressen som radikalt skiljer sig från de kapilalägandes. Vår molion larinte alls upp några nya, originella krav utan del är förstatligandefrågor somhela tiden cirkulerar inom den politiska arbetarrörelsen, inom fackföreningsrörelsenoch bland folk i gemen, och där finns ingen plats för några illusioner om denborgeriiga slalen. Del kanske var ett lag sedan läste de här molionerna. Därföreslåsju inie beslut om spelreglerna för väridshandeln på ett decentraliseratsätt. Det är givet att när det gäller all dra upp de allmänna rikllinjerna förvärldshandeln - tullöverenskommelser, överenskommelser om gemensamma fonder,finansieringsfrågor och allt vad del nu kan vara-så måsle de besluten fallas påglobal nivå. Sä sker , och så måste också ske i framliden. Och det framgårfulll klart och tydligt av molionerna all delta också är vår uppfattning. Vadvi talar om i motionerna är vikten av alt skapa möjligheter för en merdecentraliserad produktionsstruktur både nationellt och internationelll, föralt i slörre utsträckning kunna klara lokala behov genom lokal produktion. Detär något helt annat. Och det är självklart atl i den decentraliseradeproduktionsstrukturen finns det också mycket slorl utrymme för decentraliseratbeslutsfattande i de frågor som gäller den lokala produktionen. Efteratl ha klarat ut detta missförstånd kanske vi kan vara mer eniga . Principernaför det ekonomiska systemet, m. m. Både och försöker föra debatten pä detplanet alt jag inte riktigt har läst del de talar om. Jagvill säga till alt jag har läst marxism en hel del, och jag harlyssnat ganska mycket pä kommunistiska talare. En sak återkommer i nästan allateoretiska kommunistiska förkunnelser, och det är alt vi slår inför enomedelbar kris, alt vi nu upplever del kapitalistiska systemets sönderfall.Detta har kommunistiska talare sagt i börian pä del här århundradet medformuleringar som ligger väldigt nära dem som använde . Ettannat inslag i marxistisk teori har varil all molsäliningarna mellan - för attanvända en litet modernare terminologi - arbetsgivare och löntagare skulletendera alt öka och alt det som man kallar för medelklassen skulle försvinna.Om det är väl alt säga all det som prognos för samhällsutvecklingen inte varsärskill lyckat. , läst motionerna. Jag har också haft anledning att studeraFörenta nationernas deklarationer om en ny ekonomisk världsordning rätt ingående,även om det var . Men jag tror ändå atl det är ganskaobestridligt atl om man skall kunna genomföra de tankegångar som finns ideklarationen om en ny ekonomisk väridsordning så kräver del i första hand enökad överstatlighet. Det kräver alt en del av de nationella beslutanderättersom vi nu har överiämnas lill inlernalionella organ. Och -det är poängen - detkräver i sin tur sannolikt ell mera centraliserat beslutsfattande på detnationella planet. Detvar alltså pä den punkten som jag tror att centermotionärernas tankegång inlegår rikligt ihop. ALFLÖVENBORG (apk): säger alt han har läst marxism, och det är möjligt. Men dåhar han inte förstått den eller velal förstå den, för om han hade gjort delförde man inle det resonemang som man gör vare sig i utskottets betänkandeeller i inlägg här. Det finns ju t. o. m. objektiva borgerligaekonomer som börjar tala om ändringar i del ekonomiska systemet, även om deinte vågar länka tanken ul och säga atl det behövs planhushållning. Säger mandet, dä är man också inne pä att del behövs 5 protokoll 1978/79:27-28 Principernaför det ekonomiska systemet, m. m. Planhushållningutan socialism är nämligen omöjlig atl genomföra. BjörnMolin säger atl marxismens resonemang alllid har visat sig vara fel, men jagtycker i stället atl om man ser på ulvecklingen med öppna ögon sä visar alliingatl marxismens resonemang är riktigt. Del börjar fier och fier människor ocksåatt se. Del är kapitalismens skara av anhängare i den här väriden som harkrympt, del är inte socialismens, och jag vill påstå alt också i värt eget landväxer nu insikten om atl någonling nyll måsie komma. Alll fler människor böriarifrågasätta det nuvarande systemet. Närdel gäller makten och ägandet haren diskussion trängt sig pä som man inlekommer ifrån. Arbetarklassen i det här landet har bevittnat hur miljard eftermiljard har slussats in lill privatkapitalet för atl hälla företag underarmarna. Fler och fler börjar också säga; Men är det då inle lika bra attsamhället lar över viktiga industribranscher? Det är den diskussionen som vihar knutit an lill genom vår molion. PÄRGRANSTEDT (c): Jag för det intrycket av vad säger alt han tror attväridshandeln regleras genom ett decentraliserat beslutsfattande. Låt migsäga att jag delar inte den uppfattningen. Tvärtom dras spelreglerna även i dagupp genom ett i högsta grad centraliserat beslutsfattande. En ny ekonomisk världsordning kräver inle ell meracentraliserat beslutsfallande än lidigare. Den kräver möjligen all beslutenfallas i litet andra fora än som hillills har gällt, kanske genominternationella samarbeisorgan mera än i de mullinationella företagensstyrelserum. Det innebär inte en ökad centralisering. Det innebär kanske enmaktförskjutning, och den borde vi nog alla välkomna. (vpk); Eu parkommentarer lill anförande. Delgäller inle bara au läsa, ulan det gäller ju också atl läsa rätt. Vad harsagt är all den lilltagande kapitalkoncentrationen gör atl skikten avsmåföretagare slås ut och försvinner i alll högre grad - de s. k. småborgerligaskikten. De ersätts av alt fler och fler - en alltmer överväldigande majoritetav människorna - blir lönarbetare, icke ägare av kapital. Kapitalisterna blirförre och färre och slörre och slörre. Och så är del ju också. Det är flerahundratusen småföretagare som har stampats ul av monopolförelagen, här iSverige inte minst, underde . aren konsekvens avkapitalismen-det har uppskattat alldeles riktigt. Hanhar också sagt alt de arbetslösas och utslagnas antal blir större och störreför varje lågkonjunktur under det kapiialisliska systemet. Och det ärju ocksåkorrekt;aldrig någonsin har antalet arbeislösa och utslagna varit sä slorl inomden kapitalistiska världen som det är . Sedanvilljag ställa en fråga till . Han ser ingen kris i samhället. Detär en stor del av ungdomsgenerationen som på grund av de ekonomiskaförhållandena här i landet kommer att stämplas för alllid, fö sin framtid påverkad negativt föralltid. Vi har en utslagning som trotsar all beskrivning och som är långtstörre än utslagningen under 1950-och 1960-lalen. Vi haren kortsiktighet och enrovdrift i ekonomin, och vi barett tilltagande tvivel på all denna lyp avekonomi kan lösa den problemalik som finns. Vi har också tvivel på dessmoraliska hall, dess grad av hederlighet och rätlinjighet. Det finns en mängdproblem isamhällelsom påolika plan visarall här är del fråga om en sortsförtroendekris inför ett helt systems sätt all fungera. Hurstor skall rovdriften bli, hur många ungdomar skall bli arbetslösa, hur mångaskall de utslagna bli och hur bittra skall deras öden bli innan lill och åtminstone i begränsad mån kan tvivla på alt del här systemetär så perfekt som han lycks anse? Ändradebeskattningsregler vid avyttring av skog i samband med fastighetsreglering Överiäggningen var härmedslutad. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 651 av och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 4mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 651 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §13 Ändrade beskattningsregler vid avyttring av skog i samband medfastighetsreglering Föredrogs skatteutskottets betänkande 1978/79:10med anledning av proposilionen 1977/78:188 om ändrade beskattningsregler vidavyttring av skog i samband med fastighetsreglering jämte motion. Regeringen (budgetdepartemeniet) hade ipropositionen 1977/78:188 föreslagit all skulle anta vidpropositionen fogade förslag lill 1. lag om ändring ikommunalskaltelagen (1928:370), 2. lag om ändring iskogskonlolagen (1954:142), 3. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623). Ändradebeskattningsregler vid avyttring av skog i samband med fastighetsreglering Belräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "F. n. gäller särskildaskatteregler för den som har förvärvat skogbärande mark i samband medfastighetsreglering och som gör skogsultag för atl få medel till betalning avtillskottsskogen. Reglerna innebär i princip all del erforderliga skogsutlagetinte föranleder beskattning. I propositionen föreslås vissa ändringar i dessaregler, närmast i syfte att anpassa dem till de beslämmelser omfastighetsbildning som trädde i kraft . Förslaget avses ihuvudsak bli tillämpligt redan fr. o. m. I detta sammanhang hade behandlats motionen1978/79:4 av m. fl. (s), vari hemställts alt besluladeavslå 1. den föreslagna lagen om ändringi kommunalskaltelagen (1928:370), 2. den föreslagna lagen om ändringi skogskonlolagen (1954:142), 3. den föreslagna lagen om ändringi taxeringslagen (1956:623). atlriksdagen med avslag på motionen 1978/79:4 skulle bifalla propositionen 1977/78:188och anta de vid proposilionen fogade förslagen lill 1. lag om ändring ikommunalskaltelagen (1928:370), 2. lag om ändring iskogskontolagen (1954:142), 3. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623). Reservation hade avgivits av , , , , , och (samtliga s) som ansett atl utskottet bort hemställa atlriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:4 skulle avslå propositionen1977/78:188. I skatteulskollets belänkande nr 10 behandlas regeringens proposition1977/78:188 om vissa ändringar av de beskattningsregler som gäller vidavyttring av skog i samband med fastighetsreglering. Desärskilda skatteregler som f n. gäller innebär i princip atl erforderligaskogsultag som görs för au fö medel lill beialning av tillskousskog somförvärvats i samband med fastighetsreglering inle föranleder beskatining. Enförutsättning för all fö utnyttja den särskilda avdragsrälten är-förulom allfasiigheisägaren blivit ålagd atl belala skogslikvid -au skogsutlaget gjonsinom en treårsperiod från det atl lagakraftägande beslut om fastsiällelse avförrättning föreligger. Genom lagändring 1965 bestämdes att avdragsrältenskulle gälla redan från tillträdet av de nya ägolotierna. Dessaskatteregler tillkom 1959 i syfte atl underiätta jordbrukets och skogsbruketsyttre rationalisering. Vissa ändringar genomfördes som nämnts 1965, och dekompleilerades då samiidigi med en särskild räll lill uppskov enliglskogskoniobesiämmelserna. De ändringar avskaltereglerna som föreslås bygger i slorl på en framsiällan avLanlbrukarnas skalledelegalion, som hävdar alt del efter tillkomsten avfasiigheisbildningslagen 1972, som ersatte den tidigare gällandejorddelningslagen, har visat sig svårt all bl, a, tolka uttrycket"lilliräde av mark" vid lillämpningen av avdragsreglerna vidbeskattning. Förslageni propositionen innebären bifall till skalledelegationens begäran om vissaändringar av skallebestämmelserna, och som fömlsälining för avdrag enligtspecialregeln skall enligt proposilionen nu gälla all skogsut-lagen gjorisefter del atl den skallskyldige sökl fastighetsbildning. Uttagsom ger rätt lill avdrag behöver således inle ske först efter dentillirädesiidpunki som fastighelsbildningsmyndigheten besläml, ulan del ärlillräckligi all den skallskyldige ingåli skriftligt avtal, Avdragsrälten förutsätterinte heller atl fastighelsbildningsmyndigheten meddelat beslut iersättningsfrågan. Vidareföreslås i propositionen en jämkning av sluttidpunkten för de förmänsbehandladeskogsullagen och en anpassning av skogskonlolagen lill den nu föreslagnaspecialregeln. Vihar i motionen 1978/79:4 yrkat avslag pä propositionen. I motionen har vi bl.a. påpekat att Lanlbrukarnas skaliedelegations förslag vid remissbehandlingenhar föll ett mycket blandai mottagande. anser exempelvis i motsatslill skaltedelegationen att del nuvarande rättsläget är helt klart. kan avdragsregeln endasl tillämpas om dels tillträde har skett enliglfastighetsbildningslagen, dels ett betalningsåläggande föreligger frånfastighetsbildningsmyndigheten. Denu föreslagna reglerna medför att man ökar avståndet mellan de civilräilsligaoch skatlerältsliga reglerna, vilket måsle anses högst otillfredsställande försåväl de skattskyldiga som berörda myndigheter. Vår strävan borde ju rimligenvara den motsatta, nämligen all uppnå en så nära överensstämmelse som möjligtmellan dessa rättsregler. Någraremissinstanser har påpekal atl fastighetsregleringen har kommit alt utnyttjasav rena skalleskäl. Eftersom avdragsmöjligheterna är förmånligare när en fastighetsägareförvärvar tillskousskog genom fastighetsreglering än när förvärvet sker genomvanligt köp, har risker för missbruk av fasiigheis-regleringsinslrumenieiuppstått, påstår vissa remissinstanser. I sina remissvar har länsstyrelserna iÖrebro och lämnat exempel på fall där förvärv och byten avskogsmark, och dä ofta mellan närstående, har genomförts i form av en ellerflera fastighetsregleringar i syfte all uppnå bästa möjliga skatteeffekl. Avpropositionen framgår alt även flera av de skogsvårdsstyrelser som har hörts iärendet anserall de nuvarande reglerna har gett upphov till diskutablatransaktioner. Detförslag vi nu har alt la ställning till ger fastighetsregleringsalternativetyueriigare en favör jämfört med alternativet atl utöka skogsinnehav genomdirekt köp. Såväl lantbruksslyrelsen som domänverket har bl, a. framfört denuppfattningen atl fömtsätiningarna för avdrag bör vara desamma vid alla förvärvav skogsmark mol vederlag. Del bör också noteras som generöst i överkant altden särskilda avdragsregeln som här föreslås skall kunna tillämpas retroaktivtfr. o. m, taxering. Ändrade beskattningsregler vid avyttring av skog isamband med fastighetsreglering Ändradebeskattningsregler vid avyttring av skog i samband med fastighetsreglering Såväldepartementschefen som utskottets majoritet har påpekal att förslagel inle kanbetraktas som en definitiv lösning av ifrågavarande beskattningsregler, ocheftersom regeringen f n, prövar en redan remissbe-handlad promemoria sombehandlar skogsbeskallningens framlida utformning ter del sig enligl vårmening rimligl all frågan om skogsvärdesminsk-ningsavdrag vidfaslighelsreglering kan anslå i avvaklan på det slutliga ställningstagandetlill den framlida skogsbeskallningen, ell ställningstagande som såvitt jagförslär ligger nära i liden. Med della ber jag att fö yrka bifall lill den vid betänkandet fogadereservalionen av m. fl. har redovisat innehållet i propositionen, han har ocksåredovisat en hel del av underiaget, och han har redovisat en delremissyttranden, Hell naturiigt redovisade han därvid den del avremissyU-randenasom talade för reservalionen till betänkandet, medan deremissyttranden som är i majoriiei och som tillstyrker förslagel inte åberopades.Jag vill bara konstatera att del föreligger en rad remissyttranden, där delpläderas för bifall lill det föreliggande förslagel. SomCurt avslutningsvis var inne på ligger det naturiigtvis nära till handsatl säga - det ärju del som egentligen är reservationens tema - alt vi snartbör fö ett förslag på bord om nya regler för skogsbeskallningen. Nuhar man ju under minst fyra regeringars lid talat om alt vi skulle fö ett nyttförslag om skogsbeskatlning.