prot · G20925 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:25 Förhandlingarna leddes avförste vice lalmannen. § 1 Upplästes följandetill kammaren inkomna skrivelse: Härmedavsäger sig undertecknad uppdraget som suppleant i konstilutionsutskotlet. Dennaavsägelse godkändes av kammaren, § 2 Fyllnadsval till utskott FÖRSTE VICE TALMANNEN: partigrupp harsom suppleant i efter anmält GunnarRichardson, Vidarehar partigrupp som suppleant i utrikesutskottet under DanielTarschys ledighet anmält hans ersättare och som suppleant ikulturutskottet under ledighet anmäll hans ersättare . Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i socialförsäkrings- och kulturutskottenunder ledighet anmält hennes ersättare . Centerpartietspartigrupp har som suppleant i trafikutskottet under Per Sljernströms ledighetanmält hans ersättare . Moderatasamlingspartiets partigrupp har som suppleant i trafikulskoitel under Cari-WilhelmLothigius ledighet anmält hans ersättare . Förstevice talmannen förklarade därefter valda lill suppleanti konstilutionsulskottel () suppleanti uirikesuiskoiiei () suppleanti socialjörsäkringsutskottet () Omdomarna mol vissa fackföreningsledare i suppleanter ikulturutskottet () (fp) suppleanteri irafikulskoltel () () §3 Justerades protokollen för den 20, 23, 24, 25, 26 och . §4 Om domarna mot vissa fackföreningsledare i Utrikesministern erhöll ordet för allbesvara () den 26 oklober anmälda fråga, 1978/79:78, ochanförde: har frågat mig vad den avser allgöra för all stödja kraven på att domarna mot de tunisiska fackföreningsledarnaupphävs och atl de fackliga rätiigheterna respekteras i . Regeringenhar med stor oro lagil del av uppgifterna om de härda frihetsstraffen, somnyligen utmätts av en säkerheisdomstol i mot ett flertal fackligaledare efter en summarisk räiiegång. De anklagas för medverkan i oroligheier,som utbröt efter en generalstrejk i landei i början av detta år. Dedömda fackföreningsledarna har överklagat utslagen, men detta överklagandeavvisades sä sent som . Möjligheten au nåd ges återstår dock. Viföljer uppmärksamt den fortsälla utvecklingen, och regeringen framför sinoro till den tunisiska regeringen. Del är givetvis vår starka förhoppning altde fängslade skall försällas på fri fot. Tunisienhar med rätta beundrats för sin starka och välutveckladefackföreningsrörelse och för sina framgångsrika uivecklingsan-strängningar. Delär en särskild anledning lill att vi nu känner stor oro. Regeringenanser det viktigt all denna fråga behandlas iden inlernalionellaarbelsorganisaiionen, . Delta ärså myckel mera naluriigl som är ettav de länder som har ratificerat om de fackligarättigheterna. Regeringen avser självfallel att siödja kravet på atl fråganskall tas upp inom ;s styrelse. GERTRUDSIGURDSEN (s): Jag tackarulrikesminislern för svaret på min fråga. Deninternationella fackföreningsrörelsen har blivit upprörd över det som har hänti när det gäller den fackliga rörelsen och fängslandet av de fackligaledarna. Del är rikligt som ulrikesminislern säger; vi har haft långvarigaförbindelser med på såväl regeringsplanei och partiplanet somfackföreningsplanet. Den tunisiska fackföreningsrörelsen aren av de föfackföreningsrörelser i iredje väriden som har den här fria ställningen. har också vid ettlillfälle haft sin kongress i . Den här upprördheten har tagit sig uttrycki all medlemsorganisationerna inom FFI i ett 30-lal länder har agerat genomuppvaktningar och på andra sätt. En 24-limmarsslrejk har också genomförts isamband med färjeförbindelserna mellan och och mellan Palermooch . Del är alltså med fog man känner oro inför denna ulveckling. Defängslade hade vidare lovals alt räliegångsförhandlingarna skulle hållas vid enreguljär domstol, men de har i stället ägl rum vid en säkerheisdomstol. Jagnoterar med tillfredsställelse alt också den ser pä deltamed stor oro och alt utrikesministern karakteriserar del som en summariskrättegång. Det tolkar jag som ett konstaterande all de fängslade inle har föllen rättvis behandling. Jagnoterar också med lillfredssiällelse all regeringen framför sin oro infördenna frågas ulveckling lill den lunisiska regeringen, eftersom del ärnödvändigl all de demokratiska siaierna reagerar när händelser av detta slagäger rum. Vidarenoterar jag all regeringen anserall del är vikligt all frågan behandlas i deninlernalionella arbelsorganisaiionen , och della så myckel mer som Tunisienhar raiificerai konventionerna om de fackliga rättigheterna. Ulrikesminislernslutar med all säga alt regeringen självfallel avser atl stödja kravei pä allfrågan skall las upp inom siyrelse. är enligl min mening inlelillräckligi, ulan jag skulle vilja slälla följande fråga lillulrikesminislern: Innebär den positiva synen pä de frågor som här har aktualiseratsoch uttalandet all man skall stödja kravet pä alt frågan las upp i slyrelsenockså all den kommeraii verka inom föreu fördömande avdel som skett i ? ömdomarna mot vissa fackföreningsledare i Frågan har i själva verket initierats i i det särskilda utskott förfrågor om fackföreningsfrihel som finns under slyrelsen. Den väntas komma upp iILO;s styrelse , dä också ;s generaldirektör kommer allrapportera om ett besök som han förelagii i . sitter inle med idetta ulskoll, och vi har bara suppleanlplais i siyrelse, men vikommersjälvfallei alt pröva vad viskall framföra i slyrelsen i ljuset av derapporter som framläggs. F. n. har vi begränsat oss lill all siödja kravet altärendet kommer upp till behandling i . Delär egentligen ganska lillfredssiällande all del på della område finns eninlernationelll organ som kan behandla frågor av della slag-pä många andraområden som rör frågor om de mänskliga räiligheterna finns ingen sådanintemaiionell effekiiv organisation. Jag vill framhålla all vi kommer allutnyttja de möjligheter vi har alt agera ulan all nu föruiskicka exakt vad vikommer atl säga. Lälmig tillägga all vi också på andra områden lar initiativ för alt främjafackföreningsfriheien. Förra årel lade vi i Förenia nalionerna fram förslag omen resolulion om skydd för poliliska föngar. Förslaget godtogs, och har viföljt uppdelia med förslagomen resolulion som handlarom skydd i samband Omextra livsmedelsbistånd till och med facklig verksamhet. Vihoppas att vi också i är skall vara framgångsrika. Jagvill också nämna atl vi på biståndsområdet gör en hel del för alt främjafackföreningsrörelser. Vi anser liksom gjorde när hon varminister alt del är väsentligt alt fackföreningsrörelser etableras och vidareutvecklasi utvecklingsländerna, där de har en vital uppgift när del gäller all engageraoch medvelandegöra slora grupper av människor och främja en demokratiskulveckling. Vi ställer ganska slora medel lill förfogande för della. Underinnevarande år rör det sig om så pass myckel som 7 milj. kr. Vår syn pä vad somnu sker i ingår alltså i ett slörre mönster. GERTRUDSIGURDSEN (s); Utrikesministern säger atl när frågan kommer upp i skall regeringenpröva vad som skall framföras mol bakgrund av de rapporter som då kommer altlämnas. Enligl vad som är känt bl, a, genom de observatörer somdeltagit i rättegången lyder alll på atl del här rör sig om en rent politiskrättegång, eftersom del inle föreligger något brott. Om del också vid denfortsatta handläggningen inom visar sig alt de hiuills ingångna rapporternastår sig, tolkar jag utrikesministerns svar så, atl man inom kommer atlfördöma det här handlandet, Belräffandeden fackliga biståndsverksamheten vill jag verkligen instämma i alt det ärmycket viktigt alt länder med en stark fackföreningsrörelse på LO:s och TCO:ssätt kan bidra till facklig utbildningsverksamhet. Hjälpen till dennaverksamhet började ju under den socialdemokratiska regeringens lid.Förhoppningen är alt denna hjälp skall kunna fullföljas, ty del är, somutrikesministern sade, myckel viktigt att man i utvecklingsländerna kan byggaupp en stark fackföreningsrörelse. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om extra livsmedelsbistånd till och Utrikesministern erhöll ordet för altbesvara (vpk) den 18 oklober anmälda interpellation, 1978/79:35,och anförde; har frågat mig om den har för avsiktalt slälla extra bisiånd till förfogande för Vielnam och lill livsmedeloch andra förnödenheter. SåvälVietnam som har drabbats av skördeskador. Förraåret gick belydande delar av skörden förlorade till följd av ovanligt torr ochkall väderlek. har de båda länderna på nytt råkat ul för naturkatastrofer.Mekongfloden har svämmat över och ställt stora arealer i och södra vatten. Andra floder har förorsakat översvämningar i norra och mellerstaVielnam. Delta land har dessutom drabbats av insektsangrepp över storaodlingsarealer. I räknar man med än halva årsskörden förstörts i vissa I beräknaselt produktionsbortfall på över 2,5 miljoner lon spannmål, Produklionen läckerdärmed endast två tredjedelar av livsmedelsbehovet. Såväl som Vielnam harbegärt livsmedel och andra förnöden-heier uiifrån för all bistå de människorsom drabbats av katastrofen. Skördeborifallet kräver också livsmedelsimport pälängre sikt för au man skall kunna klara folkförsörjningen. Regeringenbeslöt mot denna bakgrund den 5 oklober att frän kataslrofanslagel anslå15 miljoner svenska kronor lill och 5 milj. kr. lill för friupphandling av förnödenheter för all lindra katastrofsituationen. Underår 1977 ställdes sammanlagt 20 milj. kr. lill och 10 milj. kr, lillLaos förfogande från kaiastrofanslagen för inköp av livsmedel. Motbakgrund av vad som redan gjoris bedömer jag del för dagen inle aktuellt mednågon ytterligare insats, men vi forlsäiler givetvis atl följa ulvecklingen avkataslrofsitualionen i de två länderna. ömextra livsmedelsbistånd till Vielnam och TOMMYFRANZÉN (vpk): Jag villböria med alt lacka utrikesministern för svaret. Detegentliga svaret kom redan dagen efter det all jag hade ställtinlerpellationen, eftersom det var dä den förra regeringen beslutade om extrabisiånd till och . Jagkan intyga att vietnamesernas tacksamhet över beslutet om de 15 miljonerna ikaiastroföistånd är stor. harjag haft förmånen atlgöra en rundresa i och besåg då bl, a, en del av de översvämmadeområdena. Del var ingen vacker syn. Husen stod delvis under vatten, risfältenöveröstes med och människorna som försökte ta sig från den farbara vägenul lill sina hus fick ofta vada i vatten upp lill midjan, I flera fall gickvaltnel t. o. m, högre. Husen hade försetts med ell provisoriskt golv en bilupp, vilket ovanför vattnet fungerade som en plattform där människorna kundesova. De redan innan översvämningen skadade husen förstörs givetvis ännu mer avvattnet genom röta i väggar och fuktighet i övrigt, Pämånga av de översvämmade risfällen använde man roddbåt för alt kunna förflyttasig frän husen lill andra platser. Man fiskade med nät som förfiyttades genomall en person gick och drog i var ände i nätet. Djupet på vattnet var ungefären meter. Också flera städer har översvämmats. Maskinerför jordbruksarbete stod på sina håll ohjälpligt fast ute i vattnet.Lagerbyggnader med redan malt vete hade översvämmats, så alt detta gått lillspillo. Detsamma gällde också säckar med konstgödsel. Broarhade sköljts bort eller var överösta med vatten. Vägar var i hög gradoframkomliga, och vi var tvungna all la siora omvägar för atl över huvud tagelkomma fram. Sådanler sig silualionen för en stor del av befolkningen i både och Vielnam -och delta är endast vad som är direkt synbart vid elt hastigt besök. Det behövsslora hjälpinsatser uiifrån för all människor inle skall behöva svälla ihjäl. Omextra livsmedelsbistånd till och Tilldessa stora problem för människorna i Vielnam måste nu läggas även deuppoffringar som krävs för atl de skall kunna slå vakt om sitt land och sinsjälvständighet inför hoten från och , Förtvä och en halv månad sedan - närmare besläml - kom följanderapport från Vielnam: "kommer sommarskörden all bli en fullsländigframgång både ifråga om odlad areal och avkasining, om vi kan ulrolagräshopporna," Så oplimisliska var tongångarna . Det dröjdeinte långt tid därefter förrän läget hell hade förändrats. Då kom de våldsammaskyfallen och tyfonerna och dränkte förhoppningarna. Del var så myckel bittraresom hade satsat oerhört på att kompensera förlusterna under lorkåren1976 och 1977. Gräshopporhade jagals av både vuxna och barn. Bevattningsanläggningar hade i norr byggtsut lill 1 miljon hektar . 221 anläggningar hade påbörjats ochtotalt var 615 under byggnad. hade 4 miljoner kubikmeterjord schaktats och använts till förstärkningar av skyddsvallarna. Avde 1 med åkerjord som förödde under kriget hade drygttredjedelen åtemppodlais. hade nyodlats,och den totala odladearealen var slörre än någonsin lidigare i landels historia. har slora delarav della arbele hell fördärvals. Manställer sig frågan varför katastrofen blivit sä hård . De tropiskamonsunregnen kom i är en månad tidigare än vanligt. Skördearbetet hade juslpåbörjats. När vattnet steg i floderna svepte en rad tyfoner in över landei,mötte flodernas högvatten och blockerade därigenom avrinningen. Floderna vände,hell enkelt. Dessutomdrabbades alla risdislrikt . Risdislriklen utgörs av Röda flodensdella i norr, av della i söder och av kuslsläiierna i cenlralaVielnam. Regnmängdernahar varil onormala. Pä sina häll har del kommii lika myckel regn på ett dygnsom del normalt kommer under eu hell år. Regnmängder på mellan 300 och 600 mmhar varil allmänna i kusl- och dellalandskapen. Det har t. o. m. lokall mänsupp regnmängder . Vattenståndet i en rad floder har stigit lill delhögsta . Vatlnet steg också snabbi, i exempelvis med 20-25mm . Iminen av oklober, dä jag visiades i Mekongdellal, hade vallenmassorna inte väntut igen utan fortsatte i stället all stiga. Del beräknades alt valienslåndelskulle kunna stiga ytterligare . Därför höll man för fullt pä med altytterligare förstärka och öka skyddsvallarna. Man byggde dessutom utmedde slora huvudvägarna där valtnel kunde tänkas svämma över, för all därigenommildra verkningarna så myckel som möjligl på andra sidan av vägen. Del var enarbele som gjordes av elever i skolor, frän kooperaiiv osv. Var och en hade sinbil att la hand om. Vietnamesernaberäknade all vallnel skulle vända i början eller millen av november. Därför ärde siffror som hillills redovisals över skadade eller helt förlorade skördarinte definitiva. De kan komma all överskridas. Den totala siffran kommertroligen att hamna pä närmare en tredjedel av den beräknade risskörden i föriorat ris.Till della kommer skador pä spannmål, hus och andra förnödenheter. Dessutomfallas del härigenom en mängd ulsäde lill näsia skörd. Dehillills kända siffrorna kanske finns skäl all redovisa: 3 miljoner hekiarrisfäll är översvämmade, ris har gått förlorat, 10-20 96 avhusdjuren har förlorats, 4,1 miljoner människor är drabbade, varav 2,7 miljonerbehöver omedelbar katastrofhjälp och 3 miljoner behöver livsmedelshjälp iungefär . PartiorganetNhan skrev som jag kom lill , den 9 oklober; "Vi haraldrig förlorat en så stor skörd." Tilldel slora skördeborifallet kommer skadorna på bevattningsanläggningarna, påvägar,järnvägar,broar,jordbruksmaskineroch -byggnader, magasin med ulsäde,olja, konstgödsel och färdiga varor av olika slag. Brislenpå ulsäde förvärras dessulom av den akula matbristen. Vidare är det brist pämediciner och vacciner mol olika epidemier m. m., på filtar, material lill takoch väggar och andra direkta livsförnödenheter. Silualioneni är ungefär densamma. Dessa länder-Vielnam och - har nog med problemi sitt återuppbyggnadsarbete efter de amerikanska bombningarna ochgiftbesprutningarna ulan översvämningar. Någrasiffror för kanske det också är skäl atl redovisa. Ca 80 000 hekiarrisfäll har översvämmats i främst fyra provinser. 120 450 lon ris har gäll tillspillo. 85 000 människor har blivit hemlösa. 1,2 miljoner människor hardrabbats av översvämningarna i de fyra provinserna, vilket utgör ungefär 75 %av deras befolkning eller en tredjedel av hela landels befolkning. En halvmiljon människor är omedelbarl hotade av sväll, däribland är 83 000 mödrar och250 000 barn. Behovetav livsmedelshjälp för är akut och måsle fortsätta fram till näsla skörd inovember 1979. Räknal i ris behövs drygt 120 000 lon, vilket motsvarar en hjälpinsatsav . Detta inbegriper dä inle behovet av medicin,byggnadsvaror och andra förnödenheter. Situationeni skiljer sig troligen inte heller i någon större grad från den iVielnam och . Skillnaden är bara den all den kambodjanska regeringen interedovisar och inte heller begär hjälp utifrån. Somframgår av dessa redogörelser är behovet av hjälp till dessa länder stort.Tyvärr har de gjorda hjälpinsatserna frän omvärlden motsvarat endastnågra procent av det akula behovet. Vadden beslulade den 5 oklober ligger skyhögt över den hjälpsom andra västländer siälll till förfogande. Här fordras del betydande ochsnabba insatser, Ulrikesminislernhar i sill svar gjort den bedömningen all del för dagen inle är aktuellt mednågon yllerligare insats. Tilldella skulle jag vilja säga all del är del i allra högsia grad. Vi har i dennadel av världen ell sådanl läge att yllerligare belydande insatser borde vara ensjälvklarhet. Ulrikesminislernsäger slutligen i svaret all regeringen fortsätter all följa ulvecklingen avkatastrofsituationen i de båda länderna. ömextra livsmedelsbistånd till och ömextra livsmedelsbistånd till och Jagvill därför slälla frågan, om regeringen är beredd all aktivt påverka andraregeringar och internationella organ för att fö fram hjälp till de tvåländerna. Jagvill också fråga, om regeringen har för avsikt atl slälla ytterligarekatastrofhjälp lill förfogande om del visar sig nödvändigt. ANITAGRADIN (s): Eftersom även jag gjort en studieresa lill Vielnam vill jag latillfället i akt att informera utrikesministern och kammaren om silualionen iVielnam och det behov av hjälp och bisiånd som också har tagits upp här. Delär inget tvivel om all åter drabbats synnerligen hårt. De värstaöversvämningarna har dragit fram över landet från Röda floden i norrtill Mekongdellal i söder. En femtedel av risskörden har spolats bort. 3miljoner människor behöver omedelbar hjälp med livsmedel för alt kunna hållahungern borta. Bristen på mat innebär slora avbräck i återuppbyggnadsarbetet,där alla krafter egentligen skulle behövas förödande krig. Iaugusti kunde man läsa mycket optimistiska rapporter från Vielnam om denkommande risskörden. Äntligen skulle del bli ett bra är med ökade risransonerlill folk, som under både 1976 och 1977 föll leva på små risransoner på grundav missväxt. Torkan förstörde dä mycket av skörden, såg alll så myckelbältre ut. Den uppodlade arealen var nu större . Man hade bl, a,lyckats rensa en tredjedel av de som förstört. Helasommaren hade både vuxna och barn engagerat sig i ett fantastiskt arbele medatl jaga gräshoppor och andra skadeinsekter. Menvi vet vad som hände. De tropiska monsunregnen kom ungefär en månad lidigare änvanligt, Pä vissa platser kom lika mycket regn som del normallfaller under ell hell år. Av de som odlats med risöversvämmades . Massor av boskap försvann och 4 miljonermänniskor är direkt drabbade av översvämningarna. De har endera måst evakueraseller blivit hemlösa. Men indirekt påverkas naturiigtvis hela Vietnamsbefolkning på 50 miljoner, eftersom de alla holas av brist på mal - riset ärjubasen i födan. a. södra , där nio provinser är myckel hårt drabbade. Vidett besök i Long An-provinsen flck vi färdas i en flatbottnad landsligningsbål,som militären ställt till värt förfogande, eftersom del inle gick alt ta sigfram med bil. Runt om i provinsen säg vi många tillfälliga bostäder längs de fötorra fläckar som fanns. Man hade där inrett sina bosläder under elt skynkeöver några pinnar. Del var fantastiskt atl se alt elt samhälle kunde fungeratrots alt del bara i den provinsen hade spolais bort 20 000 hus. Sjukhus ochskolor hade också drabbats hårt, men där höll man på atl fö verksamheten attbörja fungera igen. Efterden definitiva befrielsen av södern och återföreningen av harsjälvfallet en av de viktigaste uppgifterna i återuppbyggnaden varil all fö ellfungerande jordbruk, Alla har med förväntan sett fram mol och jobbat exlra hårt för au fåtillräckliga matransoner, I femårsplanen har man i Vietnamockså satt som mål all göra landei självförsörjande av livsmedel. Detta lär nuinle gå atl genomföra, ulan Vielnam kommer ännu alt räknas lill de25 fattigaste länderna i världen. Landet har en bmltonalionalprodukt som gervarje invånare . Detföreligger alltså ett mycket slorl behov av kalastrofhjälp. Enbart behovelavris för alt överleva kan i uppskattas till och iLaos till 200 milj. kr. Det är tacknämligt att ställt upp, förvietnameserna upplever all mänga länder som lidigare gav bistånd ochkatastrofhjälp inle gör det i samma utsträckning som . Del finns allisåanledning för oss au, som ulrikesminislern sade, nogsaml följa silualionen ochla de iniliaiiv som kan vara nödvändiga. Omextra livsmedelsbistånd lill Vielnam och har uiförligi beskrivit del slora behovet av hjälp, ochdel är också bakgrunden lill de bidrag som vi har givit till Vielnam och miljoner lill Vielnam och 5 miljoner lill . Kanske värdet av särskiltvärde atl denna hjälp kom så snart som . Den är inte hellerbegränsad till uppköp i , ulan resurserna kan användas på det mesteffektiva sällel för upphandling av livsmedel i regionen, vilkei gårfortasi,och för användning lill uppköp av ulsäde, verktyg och annai som kanbehövas. Vi haralllsä utformat vår hjälp på ell sådanl säll atl den skall kunnakomma lill effektivast möjliga användning. Naturiigtviskan vi inle föreställa oss all della svenska bistånd skall räcka till motbakgrund av de svåra katastrofer som har drabbat Vielnam och . Den tyngstabördan i alla sådana här situaiioner vilar givelvis på länderna själva - del ärde som drabbas och de som drar det tyngsta lasset. Men vad vi kan göra uiifrån- framför allt för atl hjälpa lill med sådanl som de drabbade länderna har onlom, l. ex. ulländsk valuta, är ingalunda betydelselöst. Delar inle heller såall är del enda land som bislär de drabbade länderna. Äveninlernationella organisationer ger bistånd, och hjälp kommer från olikaFN-organ, FN;s samordnare för kaiastroföistånd, och Världslivsmedelsprogrammet,för inköp av mediciner och livsmedel. Också till utgår bidrag via olikaFN-organ såsom Flyktingkommissarien, , och FN;suivecklingsprogram. Även Inlernalionella röda korset och Världskyrkorädet gerbistånd för inköp av ulsäde, insekts-bekämpningsmedel, medicin, filtar,reservdelar och maskiner. Del måsle lill en verkligl inlernaiionellsolidaritelsaktion när länder drabbas av kalastrofer av den här omfattningen.Vi har från svensk sida bemödat oss om atl slälla elt ganska slorl bistånd lillländernas förfogande. karakteriserade vår hjälp till ochLaos som skyhögt större än del andra bisiånd som har kommii. Del har utlovatshjälp frän västländerna , , och . Vårförhoppning är naturligtvis att del verkligen skall bli fråga om betydandebelopp. Vi saknar f. n. detaljerade uppgifter om hur myckel som kan ha lämnatsav de socialistiska länderna. Omextra livsmedelsbistånd till och Jaghar också i mitt svar till sagt att vi är beredda atl följaulvecklingen framöver. Värt beslut fattades sä pass som ,och jag sade därför atl del f n. inleärakluelll med någon yllerligare insals.Men givelvis följer vi ulvecklingen framöver. Jag kanske också skall nämna alldel inte bara är det bistånd om 20 milj. kr. som jag nu nämnt som har gått tillVietnam, ulan det har också via SIDA avsatts ell anslag pä 2 miljoner gällandesärskill födoämnen. Del är proleinberikad s. k. SEF-föda som har sänls ul. Del äralltså yllerligare någoi ulöver del som jag nämnde i mitl forsla inlägg. Men,som sagi, vi forlsäiler naiuriigivis all nära följa utvecklingen, och om såskulle föranledas och del finns möjligheter därtill är det länkbart atl vikommer atl vidta yllerligare äigärder. (vpk): Vad jag kan förslå är de siffror som regeringen har redovisat påberäknade förluster lill följd av översvämningarna överkörda. I utrikesministernssvar beräknas produktionsborifallel lill 2,5 miljoner lon spannmål.