prot · G20928 · 1978-12-31 00:00:00 — 2. att beträffandeöversyn av arbetarskyddsfondens verksamhet skulle avslå motionen 1977/78:728,yrkandel 1, 3. atl beträffandearbetstagarrepresenlationen i arbetarskydds-styrelsen m. m, skulle avslåmotionen 1977/78:870, yrkandel I, 4. att riksdagenbeträffandeanvisningarom hygieniska gränsvärden skulle avslå motionen1977/78:870, yrkandel 2, 5. aU belräffandetystnadsplikt enligl arbelsmiljölagen skulle avslå motionen 1977/78:896, TOMMYFRANZÉN (vpk): Trots den sena timmen finner jag att del är ovanligt mycket folk ikammaren. Det är naturiigtvis trevligt alt tala när sä många är närvarande istället för - vad som är normall - inför tomma bänkar. Därför skulle man kansketa chansen att verkligen ingående tala om hur vi ser på arbetsmiljöfrågorna, Bällrearbetsmiljö är en angelägenhet för arbetarna men inte för arbelsköparna. Dåligarbetsmiljö är någonting som arbetarna utsätts för, och därför är det ocksånaturligt att det är de arbetande som skall bestämma - genom sinaorganisationer och skyddsombud - hur arbetsmiljön skall vara beskaffad. Arbetsmiljölagensäger i sin inledning att arbetsmiljön skall anpassas efter människan. ärdet dock på det viset att ett sådant genomförande av lagen är en illusion sålänge som de arbetande inte är suveräna alt helt själva bestämma vad som skallgöras och när och hur det skall göras. Denideologi som svävar över utskottet och majoritet är att arbetsmiljönskall kunna göras bra genom ett nära samarbeie mellan dem som drabbas och demsom har intresse av att arbetsmiljön kostar så litet som möjligl. Resultatetav denna samarbetsideologi har inte skapat bra arbetsplatser ur miljösynpunkt.Arbetsmiljön har inte blivit bättre ulan i stället hela liden försämrats.Förändringar har skett i strukturen, och hotar större faror än någonsin tidigare.Nya gifter, fariiga ämnen och ohälsosamma arbetsmiljöer har tilltagit . Dettalalar klart för alt frågan om en bra och acceptabel arbeismiljö är en maktfrågaoch inte en samarbetsfråga. Makten ligger inte hos dem som drabbas utan hos demsom ijänar på de drabbade, hos dem som har intresse av att kostnaderna blir sålåga som möjligt. Delär utifrån denna grundsyn som kommunisterna också föreslårförändringar som innebär all maklen skall förskjutas över till de arbetande. motioner som behandlas i detta betänkande kommer del till uttryck genom altvi föreslår en annan sammansättning av arbelarskyddsslyrelsen ochyrkesinspektionsnämnderna. Vi anserall arbetstagarorganisationerna - defackliga representanterna - skall vara överrepresenterade. Dehittillsvarande erfarenheterna av arbetarskyddsstyrelsens arbete väckerfarhågor . Jag kan erinra om den skandalösa långsamhel somanvisningsarbetet kringasbeslfrågorna bedrivits med. Vi kan nu läsa omhur allt fler människor drabbas av asbestos eller cancer framkallad avasbestexponering. Detta kommer vi att fö erfara framåt. Delär framför allt från fackliga undersökningar som dessa skrämmande resultat harframkommit, och vi tror alt en avsevärt siarkare representation för de fackligaorganisationerna i arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionsnämnderna kommeratt leda lill avsevärda förbäuringar. Närdetgällergränsvärdeslislan är långsamhelen också påfallande. Arbetsmiljölagen ären ramlag - och delta förhållande kritiserade vi redan när lagen låg påpropositionssladiel. För alt en ramlag skall fö någon verkan måste den försesmed en mängd anvisningar, Elt framtagande av anvisningar måste därför ske snabbt och imycket högre grad än vad som gäller f n. Utskottetsäger i betänkandet atl vår molion har tillgodoseiis i och med altgränsvärdeslislan har reviderats. Del är lydligen så alt del - om man skallbedöma vad utskottet säger-skulle vara tillräckligt med den långsamma takt somrevideringarna bedrivs med. ärdet inie på del viset, i vart fall inte frånvår synpunkt. Vi hävdar fortfarande att gränsvärdeslistan tar upp alldeles förfö ämnen. av miljöprogram anlogs vid Världsmiljödagen den 5 juni1977, och tillåt mig citera en del av del programmet. "Ca10 000 nya ämnen produceras i kvantiteter som överstiger . del av dessa kan eventuellt påverka den mänskliga miljön. Många är ulantvivel cancerframkallande, men den cancer som de ger upphov lill kan ta mångaår innan den manifesterar sig som sjukdom hos människan. Del är därförväsentligt atl sådana kemikalier för genomgå laboratoriekoniroll i fråga omcancerframkallande effekter innan de kommer till bred spridning ochanvändning." Genomgår alla de tusentals förmodligen cancerframkallandeämnen som ärligen framställs någon laboratoriekoniroll? Tar den nyagränsvärdeslistan upp alla dessa nya och gamla ämnen som finns och som användsi vår arbetsmiljö? Svaretär naturiigtvis nej. Om utskottet kunde säga att i och med den senastegränsvärderevideringen är alla faror eliminerade, eller alt åtminstone hälfteneller en tredjedel är under kontroll, skulle jag kunna hålla med om allmotionen kanske till en del var tillgodosedd. Men är del inte pä del sättet,och därför är vi inte heller nöjda ulan återkommer ständigt lill dessa frågor. Tystnadspliktensupphävande skulle kunna skada skyddsarbetet, säger utskottet. Skulle det skadaskyddsarbetet att ett skyddsombud lill sina arbetskamrater kunde tala om att pågrund av en viss process - som av konkurrensskäl måste hållas hemlig - så ärderas arbete hälsovådligt, och atl han kunde ingående förklara varför? Jag kaninte förstå atl ett upphävande av tystnadsplikten skulle skada skyddsarbetet,det skulle ju tvärtom gagna detsamma. En sådan ålgärd skulle framför alll ocksåkunna skapa en slörre kunskap hos de flesta om vilka faror som lurar. Men detär della som skall förhindras. ToreClaeson har behandlat invandrarnas problem vad gäller förkovranpå grund av språkbarriärer. Även inom arbetsmiljöfrågorna finns dessa hinderför invandrarna. Det är inte på det sättet att det finns någon litteratur omarbelsmiljöfrågorna i någon större utsträckning ens på de vanligasteinvandrarspråken. Samma är förhållandel när det gäller anvisningar tillarbelsmiljölagen. Atl som utskottet gör hänvisa lill att medel för utbildningav 1 800 arbelsplatstolkar är budgeterade har inle ett dugg atl göra med värtkrav att arbetarskyddsbeslämmelser och förteckningar över skadliga ämnen skallges ut på invandrarspråken. En liknande molion avslogs av för ett ärsedan med motiveringen all kraven skulle ha tillgodoseiis genom uttalanden iden då aktuella proposilionen. verkligheten den attendast ett 25-tal anvisningar har översatts från svenska, och då endast tillengelska och tyska. En del andra populäruiformade skrifter har ocksåframställts. Arbetsmiljöfärornaär inte på något sätt mindre för invandrarna än för de svenska arbetarna -tvärtom, och det är vi hell överens om. De arbeten som invandrarna har ärsådana som har större problem med dåliga arbetsmiljöer än genomsnittet. Skallvi då acceptera att invandrarna inte kan ta del av anvisningar och andra bestämmelserpå arbetsmiljöområdet, hur dåliga dessa anvisningar och besiämmelserän är? Tilldel säger vi nej, men utskottet säger ja. Jag yrkar bifall lill motionerna 726, 728 och 870 samt till det yrkandemed anledning av motion 896 som delats ut och som har följande lydelse: "attriksdagen med anledning av motionen 1977/78:896 beslutar hos regeringen anhållaom förslag till ändring i arbetsmiljölagen av innebörd alt däri föreskrivenlystnadsplikt avskaffas." KJELLNILSSON (s): Med anledning av atl dessa frågor behandlats fiera gånger lidigare häri kammaren och alt vi har elt helt enigt utskott bakom betänkandet kan jagfatta mig korl och därigenom medverka till en bättre arbeismiljö för deanslällda inom som kan fö sluta litet tidigare. Detenda nya som tillkommit i sammanhanget är gränsvärdeslislan. Sedan motionen omgränsvärdeslistan skrevs har arbetarskyddsstyrelsen givit ut en ny sådan. Dennanya lista är redan föremål för revidering, och ytterligare ett antal ämnenkommer att omfattas av listan. Jagber atl med della, herr talman, fö yrka bifall till utskottets hemställan isocialutskottets betänkande nr 11. (vpk): Det är beklagligt att man för höra atl dessa frågor har behandlatsredan tidigare och atl man därför inle skall kunna beakta dem. Bara för attfrågorna har behandlats harju inte arbetsmiljön blivit bättre,eftersom har avslagit de förslag som framförts. Utskottet sägeringenting emol mitt påstående att arbetsmiljön blivit sämre, och man har ingetannat förslag alt komma med när del gäller hur man skall kunna förbättraarbetsmiljön för de arbetande, I stället säger nu att gränsvärdeslislanhar reviderats och all den är pä väg alt revideras på nytt. Jag har också sagtalt den är reviderad, men den lar ju inte upp de tiotusentals ämnen som finns ivår arbetsmiljö. Den upptar ett myckel begränsat antal ämnen. Framför alltunderkastar man inte de här ämnena de laboraioriekon-troller som man talade ompå . Dethär är allvarliga frågor som man inte för dribbla bort bara därför all timmenär litet sen eller därför atl utskottet inle vill ansluta sig lill envpk-motion. Vad det gäller är den framlida arbetsmiljön för dem som befinnersig i produktionen och . Jag tycker alt del finns skäl attutskottet försökerse litel seriöst på frågorna och inie skjuta dem ifrån sig med en så enkelargumentering, KJELLNILSSON (s): Ulskotlet ser seriöst på de här frågorna, och jag tror att TommyFranzén är ganska ensam om att hävda att den nya arbetsmiljölagen medverkartill atl vi för sämre arbetsmiljö på våra arbetsplatser. Det är inte riktigt.Vi har en gränsvärdeslista som naturligtvis inte är fullsländig, men jagifrågasätter om den någonsin kommer att bli det med ett så föränderiigtsamhälle och så föränderiiga arbetsplatser som vi har. I vårt land har vi emellertiden gränsvärdeslista som vi följer. Vi har besökt vissa andra länder och därstuderat arbelsmiljöfrågorna. Där har vi frän ansvarigt håll fölt direkt beskedom all visseriigen finns slränga gränsvärdeslisior, men de följs inte. Och dåär de till mycket liten nytta. TOMMYFRANZÉN (vpk): Jag sade i mitl första anförande, alt om man hade uppfyllt kraven igränsvärdeslislan när del gäller en iredjedel av de ämnen det är fråga om, hadevi varit mycket nöjda. Men inte ens så mycket tas upp. Omman sedan skall se på gränsvärdena i andra länder, kan vi välja exempelvis USA.Hur är den svenska gränsvärdeslislan jämförd med den amerikanska? Jo, denligger efter. Vad sedan har att säga om användningen förstå för hans räkning. Fortfarandeär det inte bara fråga om gränsvärdeslistan utan om grundsynen på hur manskall tackla arbeismiljöproblematiken. Det gällerom man skall hålla fast vidden här klassamarbetsideologin när det gäller all försöka skapa bättrearbetsmiljö -den som rått under hela den lid som arbetarskyddslagen funnits,även efter revideringen 1974. Manhar alltså inte skapat några bättre miljöer. Tvärtom har det blivit sämre ochsämre allteftersom samhället utvecklats och nya ämnen och gifter tillkommit.Det är det vi måste la itu med, men det gör man inte om man arbetar somutskoitei anser att man skall göra. I den nya arbelsmiljölagen talas det ibörjan i vackra ordalag om att arbetsmiljön skall anpassas efter människan, mendet ges inga som helst recept och inga medel för genomförandel. Kom igen närdel lagts fram klara bevis på att det här arbetet gett resultat. Då kan jagmöjligen vika mig - men inte . Jag har som skyddsombud ute på arbetsplatseralltför stor erfarenhet av praktiskt arbete för alt vika mig för en så härenkel argumentering. Överläggningen varhärmed slutad. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 726 av . fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifallersocialuiskotiels hemställan i betänkandet nr 11 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 726 av Lirs m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då TommyFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 264 Nej - 10 Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan,dels motionen nr 728 av . fl, i moisvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 11 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 728 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Dä TommyFranzén begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 264 Nej - 10 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 870 avLars-Ove m, fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 11 mom, 3 och 4 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 870 av Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. räkningverkställdes votering med omröslningsapparal. Denna omröslning Nr 28 gav följande resultat: Ja- 264 Nej - 10 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels det av underöveriäggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandet nr 11mom. 5 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överiäggningen framställda yrkandel. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då TommyFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 264 Nej - 10 1978/79:12 med anledningav motion om viss översyn av obduktionslagen 1978/79:13 med anledning avmotioner om styrelsen för vårdarljänst Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 21 Meddelande om fråga Meddelades att följande fråga framställts den 8november 1978/79:115 av RuneJohnsson i (c) lill kommunikationsministern om bemanningen av vissafyrplatser: I förslag till ny organisation för sjöfartsverketföreslås indragning av bemanningen vid . Delta är ett förslagsom djupl oroar alla inom Bohusläns kustområde. trafikeras som bekant av de i särklassstörsta fartygen i , och varje fartyg för miljöfariiga laster, såsomijockolja, bensin och fiyiande bly. Skulle en olycka inträffa med något avdessa fartyg, kan del fö oerhörda följder för befolkningen i generationerframåt. Del är alltså av allra största vikt atl bemanningen vid Lysekilslolsplats bibehålls, eftersom de utomordentligt vikliga funktioner dessapersoner fyller för sjösäkerheten vid in- och utpassering av fartyg medmiljöfarliga laster ej kan fjärrmanövreras från andra lotsplatser. finns två platser vars avbemanning inger stor oro, nämligenNidingens fyr och . Nidingen, äldsta fyr, harvarit bemannad , och man räknar med alt 600 fartyg strandat vidNidingen. är den lolsplats som ligger närmast norska gränsen och denursjöfarlssynpunkt synnerligen besvärande Kosterskärgär-den, Eu bevarande avpersonalen på dessa platser är ur säkerhetssynpunkt ytterst nödvändigl. Medåberopande av del här anförda vill jag fråga kommunikationsministern: Ämnarkommunikationsministern vidtaga åtgärder för atl bibehålla bemanningen påLysekils lolsplats, samt Nidingens fyr? § 22 Kammaren åtskildeskl, 22,32,