prot · G209137 · 1978-12-31 00:00:00 — 7. att riksdagen-med ändring av lidigare beslut (prop. 1978/79:100 bil.15, punklen B 2, AU 1978/79:21 mom. 38, rskr 1978/79:202)- med anledning avproposilionen 1978/79:135 saml med avslag på molionen 1978/79:2295, yrkandet 4b, till Bidrag till arbetsmarknadsutbildning för /80 anvisade eUanslag av 2 138 668 000 kt, 8. beträffande allmän arbetslöshetsförsäkring att motionerna 1978/79:671och 1978/79:1038 inle föranledde någon åtgärd, 9. beiräffande avstängning från arbelslöshelsersältning vid svårigheteratt ordna barntillsyn au motionen 1978/79:1539 inte föranledde någon riksdagensålgärd, 10.beiräffande skärpta tillämpningsföreskrifter för avstängning från kontant slödvid arbelslöshel alt motionen 1978/79:2340 inte föranledde någon riksdagensålgärd. 1. beträffandedagpenningen inom arbetslöshetsförsäkringen avBengl Fageriund, , i , IngridLudvigsson, och (samtliga s) som ansett aUutskottet under 1 bort hemställa allriksdagen med anledning av förslaget i proposilionen 1978/79:135 saml medbifall till motionerna 1978/79:2225, yrkandel 1,1978/79:2295, yrkandel l,och1978/79:2341, yrkandet 3, skulle anta förslaget till lag om ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring med den ändringen all 17 § lagen skulleerhålla av reservanierna föreslagen lydelse. 2. beiräffandehöjt stimulansbidrag inom arbetsmarknadsutbildningen av Bengl Fageriund, , i , , och (samtliga s) som ansett att utskollel under 4 borthemställa attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:2295, yrkandet 2, godkände den avreservanierna föreslagna höjningen av stimulansbidraget, 3. beiräffandefinansieringen av del kontanta stödet vid arbetslöshet avBengl Fageriund, , i , IngridLudvigsson, och (samtliga s) som -underförutsättning av bifall till reservaiionen nr I -ansett att utskottet under 5och 6 bort hemställa 5. beiräffande ändrad finansiering av grundbidragel lill arbetslöshetskassornaatt med bifall till motionen 1978/79:2295, yrkandet 3, som sin meninggav regeringen lill känna vad reservanierna anfört, 6. att med bifall till molionen 1978/79:2295, yrkandet 4 a,samt dels med anledning av propositionen 1978/79:100 bilaga 15, dels med avslagpä proposilionen 1978/79:135 i förevarande del, till Kontant slöd vidarbetslöshet för /80 anvisade ett förslagsanslag av 783 829 000kt, 4. beträffandeanslag lill Bidrag lill arbetsmarknadsutbildning avBengt Fageriund, , i , IngridLudvigsson, och (samtliga s) som -underförutsättning av bifall till reservalionerna nr 1 och 2 - ansett att utskottetunder 7 bort hemställa allriksdagen - med ändring av tidigare beslul - med bifall lill molionen1978/79:2295, yrkandel 4 b, samt med anledning av propositionen 1978/ 79:135fill Bidrag till arbetsmarknadsutbildning för /80 anvisade eUanslag av 2 208 668 000 kt, 5. beträffande avstängning frånarbetslöshetsersättning vid svårigheter att ordna barntillsyn av () somansett alt utskottet under 9 bort hemställa att med bifall lillmolionen 1978/79:1539 som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanten anfört. Arbetslöshetsförsäkringen,m. Tillåtmig redan inledningsvis konstatera att i den fråga som vi nu behandlar, somgäller ersättningen från erkända arbetslöshetskassor och de konsekvenser somdetla har även pä utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning och pä detkontanta arbetsmarknadsstödet till sådana arbetslösa som inte tillhör någonarbetslöshetskassa, är den borgerliga ulskoltsmajorilelens ochsocialdemokraternas inställning lill förbättringar av arbetslöshetsersättningendensamma som , då vi i senast behandladearbetslöshetsförsäkringen. 4Riksdagens protokoll 1978/79:137-138 Arbetslöshetsförsäkringen,m. Vi socialdemokrater vill anpassa ersättningen tillde ökade kostnader, .som vi alla på ell kännbart sätt upplever sedan vi fält enborgerlig styrelse i del här landet. Delta har inneburit alt de för livels nödtorft oumbäriiga tingen, exempelvis mat och bostad,har stigit i pris med . Denborgerliga utskottsmajoriteten har givetvis på uppdrag av regeringen gått emotvåra berättigade förslag. På sedvanligt sätt kommer väl den borgeriigariksdagsmajoriteten alt prakliskl genomföra vad som eljest brukarförnekas, nämligen att de sociala villkoren för de utsatta grupperna isamhället sleg för sleg försämras. Arbetslöshetsförsäkringen haren tradition i vårl land. Redan 1934beslöt på förslag av den dåvarande socialdemokratiska regeringen omstatligt slöd lill löntagarnas arbetslöshetskassor. Formerna för det ekonomiskaslödel vid arbetslöshet ändrades på ell genomgripande sätt.Ersättningsbeloppen höjdes väsentligt genom au nya dagpenningklasser infördes. Löneutvecklingenunder de därpå följande åren gjorde all de nya högsta ersättningarna för sioragrupper arbetslösa inte ens gav den kompensation för inkomstbortfall vidarbetslöshet som åsyftades när reform beslutades. dokumenterasklart av en jämförelse med utvecklingen av ersättningen inom sjukförsäkringenoch av basbeloppet. Därför genomförde den socialdemokraliska regeringen och dendåvarande en höjning av arbeislöshelsersäliningen genom inrällande avtre nya ersätiningsklasser per . Men därefter, herr lalman,fick borgeriig majoritet, och då var del ocksä slul på välviljan motde arbetslösa här i landei. Principenbeträffande den kompensationsnivå som fastställdes reformeliminerades, så att den ersäitning som borde ha varil200 kr. per dag vid högsta ersättning i stället blev endasl . Ensocialdemokratisk moiion om en högsta ersäitning pä . Denvid riksdagsbeslut antagna principen om följsamhet beträffandearbetslöshetsförsäkring, basbeloppets utveckling och sjuk-försäkringsersältninggäller inle längre - del visar den borgeriiga ulskolls-majorilelens förslag.Man föreslär en högsta ersättning från erkänd arbetslöshetskassa på 195 kt perdag, trots att den med hänsyn till basbeloppets ökning till 13 100 kt den 1januari 1979 borde ha varit 210 kt BeräkningarvisaraU basbeloppet ijuli 1979 kommeratt vara 13 800 kt,och dä borde den högstaarbetslöshetsersättningen uppgå lill . I realiteten betyder deUaingenling annal än alt de som samhället inte har kunnat erbjuda arbele fär del ännusämre och ännu svårare att klara sig ekonomiskt. Vikan inte acceptera delta och föreslår därför, liksom arbetslöshetskassornassamorganisation, alt tre nya dagpenningklasser inrättas fr. o. m. den 1 Juli1979, nämligen , . Utskoltsmajorilelenframhåller alt dess förslag om ersätiningsklasser är baseral pålöneutvecklingen. stämmer emellerlid inle med vad som anförts avarbetslöshetskassornas samorganisation, som mycket riktigt säger altenligl LO-SAF-slalisliken limlönen för vuxna arbetare mellan andra kvartalet1973 och har ökal frän 17:29 lill 29:51, dvs. en ökning på70 %. Om dagpenningen skulle följa med löneutvecklingen borde den höjas lill220 kr. Dessulomkommer en ny lönerörelse alt påbörjas i hösl, vilket kan komma all innebära altkompensationsnivån sänks ylleriigare. Eftersom det råder följsamhel mellan bidraget till elever iarbetsmarknadsutbildningen och arbetslöshetsersättningens sloriek, skulle eubifall till vårt förslag även innebära en förbättring av utbildningsbidragetför den allt större grupp människor som inom arbetsmarknadsutbildningenförbereder sig för inträde på arbetsmarknaden. Men uiöver den förbättring somAMU-eleverna skulle fl genom vårl förslag vill vi öka stimulansbidraget frånnuvarande . per dag lill 15 kr.-eller till den nivå som del hade 1978 mensom sedan sänktes av den borgerliga riksdagsmajoritelen. Stimulansbidragetärju lill för all jusl slimulera arbetslösa all gä in i den arbetsmarknadsutbildningsom erbjuds, och ulgångspunklen är all del är bälire både för den arbetslöseoch samhället au han förkovrar sig för inträde i arbetslivet än all han gårarbetslös. Med beaktande av den slora osäkerhel som råder angåendearbetslöshetens framlida storlek och som i sig beror pä uppenbara risker iregeringens induslri- och näringspolitik, är del svårt att exakt beräknakosinaderna för våra förslag. Men med ell antagande av att den genomsnittligadagsersäiiningen kommerall ligga påca , kan merkostnaderna om mangenomför våra förslag beräknas lill ca 25 milj. kr. Vi beräknar altmerkostnaderna för värt förslag lill höjning av utbildningsbidraget skulleuppgå lill 220 milj. kr. - alltså en total merkostnad pä 245 milj. kt Men då ärall märka alt vi föreslär, här som på alla andra områden där vi redovisarförslag, full kostnadstäckning genom finansieringsformer som är realistiska. Idet här fallet föreslär vi att de merkostnader som våra förslag lillförbällringar innebär las ur den s. k. arbelslöshetsfonden, som enligtuppgifter från riksgäldskonlorel - slutredovisning av inbetaldaavgifter-redan i februari 1979 hade en behållning pä 1 000 milj. kr. Den hade frän1975 ökat med 400 milj. kr. Arbelslöshetsfondenfinansieras, som jag nämnl, genom en arbetsgivaravgift, som löntagarna, påsamma sätt som när det gäller övriga sociala avgifter, fält ta hänsyn lill vidsina avtalsförhandlingar. I sak har man alltså frän löntagarnas sida sparai endel av sin lön för alt försäkra sig mot arbetslöshet. Samtligafackliga organisationer har genom arbetslöshetskassornas samor-ganisation sagtatt de är beredda att ta av sina fondmedel för all förbällraarbetslöshetsersättningen. Men regeringen sitter pä kassakistan och har kanskeplaner på att använda dessa sparade pengar lill annan utlåning eller tillsubventioner lill kapitalägare pä det säll som har blivit alll vanligare i delsvenska samhället . Delta leder osökt in pä tankegängen att de fackliga Arbetslöshetsförsäkringen,m. Arbeislöshetsför-säkringen, m. m. organisationernai dagens kanske måste göra som de gjorde och 1930-ialelsFattigsverige - de får bygga upp egna underslöds-kassor som komplement lill delnjugga slöd som man flr vid arbetslöshet i del borgeriiga . Underföregående års riksdagsbehandling av frågan om arbetslöshetsförsäkringskyddade sig den borgerliga majorilelen med all vi skulle få ellförslag lill allmän arbetslöshetsförsäkring, som skulle lillgodose de behov avförbällringar som vi då föreslog. Idetutskottsbetänkande som vi behandlar anförs samma motivering, men skallen sådan proposilion komma , säger man. Den lilla regering som styr landei har givelvis svårigheter attutfärda några löften som den kan stå föt Om det framöver skall skapas enarbetslöshetsförsäkring i borgerlig lappning, får man kanske i folkpartietsvårt att freda sig för de mörkblå inslag i en sådan försäkring som aviserasredan i moderatmolioner, vilka behandlas i dagens betänkande, och som innebärsträngare regler och hårdare tag mot de arbetslösa. Del är tragiskt att behöva konstalera, alt tidigare vedertagnairygghetsprinciper skall raseras och svängremmen dras ål ännu härdare kring denslora massa av människor som i värt land inle har något annat attförsörja sig på än arbetslöshetsersättning. Trols alt de har sparade pengar ifondmedel, förnekas de sin räll lill ekonomisk trygghet vid arbelslöshel. Detkan inle vi socialdemokrater gå med pä, och därför, herr lalman, yrkar Jagbifall till reservationerna 1, 2, 3 och 4 vid det utskottsbetänkande som nubehandlas. Underdetta anförande överlog förste vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk): Delta är en stor dag för sysselsällningsutredningen, som ju i daglägger fram sitt belänkande. Uiredningen använder fortfarande parollen omarbete ål alla. konstaterar den att det finns möjligheler alt skapa250 000 nya jobb i den offentliga seklorn. Delta ärdock långt ifråntillräckligt. Vad gör dä utredningen i övrigt? Ja, den hänger sig ät någon formav åkallande av högre makter, i della fall marknadsekonomin, i hopp om all denskall ge de arbelslöshelsholade människorna här i landei mera jobb. Del ärunder de premisserna lätt att konstalera att arbetslösheten kommer all beslåockså i framliden. Ingensvensk regering har lagl fram någol förslag eller nägol program som innebärverkliga ålgärder mot arbetslöshelen. Tvärlom har den växande reservarmén ochuppdelningen av människorna i A-, B- och C-lag accepterats som ett ståendeinslag i värt samhälle. I borgeriig samhällsfilosofi har denna föreleelsekommil all betraktas som nödvändig och ganska normal, vilket fakliskl är en återgångtill en ideologisk nivå från liden . Fullsysselsättning kan inle garanteras under kapitalismen ulan kan endasl uppnås ien planerad socialistisk ekonomi. Men arbetslöshet och undersys- selsätiningkan givelvis reduceras, även om planekonomi inle råder. Men för en mer påtagligreducering krävs det förstås strukturella reformer, som griper in ikapitalismens produktions- och maktförhållanden. I annal fall hinner inleskapandet av nya jobb i fall utslagningsprocessen. 1vpk:s förstamajlåg i är - både i det störsla i landei, dvs. vpk:s låg iSiockholm, och i de övriga - skanderades parollen Ropen skälla - arbete åtalla! Vi kan konstalera att arbetslöshelen är ett gissel, som kommer alt beståsä länge vi har del nuvarande systemet kvar. Del gäller oavsett hur mycketliberaler och socialdemokrater än pratar om biandekonomi. Kvar står ändå faklumalt del är den kapitalistiska marknadsekonomin som framkallar arbetslöshelen. Mendebatten gäller inle hur vi skall skaffa Jobb ulan hur vi ekonomisklskall kunna ta hand om dem som offras. "Arbele och bröd" var ett avde första krav som stod inskrivna pä arbetarrörelsens fanor och slandar då deförsta demonstrationerna för människovärdet genomfördes i vårl land. Parallelltmed kravei på arbete stod frågan om uppehället under den pålvungnaarbetslösheten. Ja, del har varil en hård kamp som arbetarrörelsen i Sverigehar måst utkämpa för de här rätlvisekraven gentemot dem som ägerproduktionsmedlen och mot deras stödtrupper, de borgeriiga partierna. De äldrelönearbetarna känner mycket väl igen den här kampen. De yngre kan hämta vetskapi olika former av folklig litteratur. Desom drabbas värst är ungdomar, kvinnor, invandrare och s. k. arbetshandikappade.1 centmm för problemen med att del inte finns en allmän arbetslöshetsförsäkringstår AMU-eleverna, framför alll de unga AMU-eleverna, Redan1946, alltså , lade vårt parti fram en moiion i riksdagenom en allmän socialförsäkring, innehållande också ell delförslag om en allmänarbetslöshetsförsäkring. har vi återkommit med de kraven mångagånger. Motden här historiska bakgmnden kan del synas litet underiigi alt man 1974 väcktemolioner frän de borgeriiga partierna. Del gällde den gängen också en allmänoch obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. De borgerliga partierna försökte pänågot sätt göra gällande all de var för alt arbetarna, de från jobben utslagna,skulle få en arbetslöshetsförsäkring och all de borgeriiga skulle ställa uppför deras räkning. På någol vis försökte de borgeriiga t. o. m. göra gällandeatt den socialistiska majorilel, som fanns i , skulle hamotarbetat en sådan här lösning. Det är inle sä lilel hyckleri frånborgarpartierna. Nåväl,del kom en uiredning lill slånd. Men vad syftade den utredningen lill och vadkom den fram lill? Om man ulgår från de borgeriiga partierna och deras molioneroch vad de ville ha, så var en arbetslöshetsförsäkring O.K., men det var vi somjobbade som själva lill fullo skulle belala den. Man ville också koppla bortarbetslöshetsförsäkringen från A-kassorna, frän fackföreningen. Lönlagarna,som inle på någol vis är ansvariga för arbetslösheten, skulle själva få betalaarbetslöshetsförsäkringen. Man ville också ta ifrån dem deras räll att bestämmaöver sin egen A-kassa. Arbetslöshetsförsäkringen,m. Arbetslöshetsförsäkringen,m. Behovet av en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring är mer än känt. De arbetslösa och de som vägras arbele,de som inle är ansvariga för arbetslösheten, skall givelvis inle själva svaraför finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen. Den uppgiften åligger helt demakter i landei som äger produktionsmedlen: de har alt genomarbetsgivaravgifter svara för finansieringen av en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring. Vihar kommunisterna lagt fram elt förslag om alt regeringenskyndsamt skall återkomma med förslag till arbetslöshetsförsäkring. Det fårinte vara pä del viset att man pä gmnd av alt "vi har så dålig ekonomi idel här landet" bara skjuter de här frågorna på framliden. Del fär intevara pä det viset alt man säger alt vi inte har råd alt la hand om dem som intehar jobb. Hurdel nuvarande sysiemel slår kan lämpligen belysas med etl exempel, och det ärell exempel ur alla de många brev och telefonsamtal som vi har fåll till vårlparti om de här frågorna. Det exempel som jag tänker ta upp är en inbjudan somgick ul lill visslidsanställda hos Billeruds i Gruvön eller Kyrkebyn. Där gickman nu ul och sade sä här: "Utbildningen,som är anpassad till yrken inom cellulosa- och pappersindustrin, anordnas avLänsarbetsnämnden i samråd med och GruvönsUtbildningssektion. Duinbjuds härmed att della i denna utbildning, och Du kommer då all åtnjutaföljande förmåner Utbildningsbidragunder studietiden motsvarande /dag. Bidragets storlek är bl. a.beroende av Din lön under lidigare anställning. hjälper Digatt räkna fram hur slort Ditt bidrag blir." Längrener räknar man upp flera sådana här "förmåner" eller vad vi skallkalla dem för. Etl par andra"förmåner" är följande: "RättSlora chanser att fä arbete på Gmvön som semestervikarie ." Det ärsannerligen ett myckel lovande löfte för framliden! Elt annat löfte är: "Vissamöjligheter till fortsall anställning på Gruvön efter semesterperiodensslut" Manmå säga att del inle är elt uppfyllande av de slora förhoppningarna som manerbjuder med en sådan här arbetsmarknadsutbildning! Menvad händer sedan i realiteten? Varför ringde den där människan till mig och logupp de här problemen? Han sade alt han hade blivit erbjuden . per dagmen att han när det kom till kritan fick ut bara . Jag frågadehur gammal han var, och han sade att han inte var fyllda . Han hade intejobbat fullt etl år och hade inle varil medlem i A-kassan i fullt elt år. Hanvar alltså inte kvalificerad för de pengar som man hade utlovat i det flottaerbjudandet. Del nämns i det papperet ingenling om undantagen och om att en delav dessa människor bara kan få . Dessutomvisade det sig alt ungefar 25 ?£ av denna utbildning sker på företaget, där de somulbildas redan har yrkesarbete - de har lidigare arbetat därmed samma Jobb - och all förelaget pä della säll får gratis arbetskraftFörelaget behöver alltså inte betala ul någon lön, som en del av dehär eleverna fär . och en del av dem fär . Säslår del syslem som vi har . Del är därför som vi i vänsterpartietkommunisterna också kräver att regeringen verkligen skyndsamt skall se till attkomma fram med elt förslag till en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Vihar konstaterat att del pä gmnd av utskottets fördröjning med behandlingen avmolionen inle är möjligl att behandla den förrän till höslen. Till dess finnsdel anledning att se lill att få de nuvarande bidragens sloriek och reglernaändrade. Regeringen föreslår att del kontanta arbetsmarknadsstödet skall höjasfrän 65 till 75 kt, medan kommunisterna sägeratt . måstevara elt minimum. Vi kan inle förstå hur regeringen-och ulskoltel, somaccepterar den här linjen - kan tro att människor kan leva på 65 eller 75 kr.per dag. Det finns faktiskt de som inle får mer, nämligen de som är under 20 åroch de som inle är försörjningspliktiga saml de som är utförsäkrade frånarbetslöshetskassan pä grund av alt de har varit arbetslösa för . Viär också kritiska mot regeringens förslag lill nya dagpenningklasser, intedärför all regeringen inle vill höja dem, utan därför att regeringen vill höjadem för lilel. Viär överens med arbetslöshetskassornas samorganisation om att del behövs nyaklasser ända . Man konstaterar alt av dearbelslöshelsförsäkrade är uppe i den nuvarande högsta klassen. Vi ansluter ossalltså till arbetslöshetskassornas samorganisations förslag. Isamband härmed och i konsekvens med en riktig princip blir också höjningen avutbildningsbidraget detsamma. Det är så alt säga en regel med enkonsekvensökning, som vi naluriiglvis då ansluter oss lill. När det gäller allaövriga i arbetsmarknadsutbildningen får man enligt vår mening inte särbehandladem som går i utbildning - på gmnd av all de är , är ickeförsörjningspliktiga, eller av någon annan anledning. Våra invandrare drabbas istor utsträckning. Vi menar att utbildningsbidraget bör utgå med . lillalla som deltar i arbetsmarknadsutbildning och som inte ärarbelslöshelsförsäkrade. Slutligen,herr talman, några ord beiräffande den reservation som harfogat lill belänkandet. Vi lycker från vpk:s sida att haralldeles rätt i sin reservation. Det kan inte vara rimligt all människor-ochfrämst kvinnor-blir avslängda frän arbetslöshetskassan pä gmnd av de inle kanslå lill arbetsmarknadens förfogande bara därför att samhället inte har selllill alt klara barnomsorgen. Den här regeringen harju inte klarat den, och deföregående regeringarna har inte klarat den. Del finns krav på en sådan åtgärdatt dessa människor i varje fall inte blir utlästa från arbetslöshetskassan,att bestämmelsen i delta avseende utmönstras ur den gällande lagstiftningen. Jag vill, herr talman,yrka bifall lill vpk-molionerna 671 och 2341. Arbetslöshetsför-säkringen, m. m. Arbetslöshetsförsäkringen,m. sistnämnda motionens förslag inryms också i den socialdemokraliska reservalion somSune yrkar bifall till. ELVERJONSSON (fp): I det här betänkandet, 1978/79:31 frän arbetsmarknadsutskottet,behandlas regeringens förslag lill ändringar dels i lagarna om arbetslöshetsförsäkringoch kontant arbetsmarknadsstöd, dels i fråga om anslagen i statsbudgeten lillkontant slöd vid arbelslöshel och bidrag lill arbetsmarknadsutbildning. Avde båda inledande talen här skulle man kunna tro all vi behandlar någontingmycket mer och mycket större. lalade om väldigl mycket, bl. a. omvem som hade det största försiamajlägel. kom in pä både ekonomioch näringspolitik och påstod alt det har blivit allt sämre. Jag skall inlekommentera de propagandistiska avsnitt som de båda föregående lalarna uppehöllsig vid. Inlressanl var ändå att konstatera all efteriystesnabbare regeringsförslag, som hans partikamrater klagar över au vijust nu har för mänga. Detförslag som vi nu skall diskulera bygger i viss ulsiräckning pä enframslällning från arbetslöshetskassornas samorganisalion och däröver inhämtadeyttranden från AMS och arbetsmarknadsparlerna. framhåller isitt förslag att det nuvarande högsta beloppet, , är en alltför dåligkompensation och att av de försäkrade beräknas vara berättigade till dennaersäuning, vilket beiyder alt ungefär två tredjedelar av de försäkrade har nättden högsta dagpenningklassen. Denfrivilliga arbetslöshetsförsäkringen reformerades på olika sätt av med verkan från . Reformen ledde lill en kraftighöjning av ersättningsbeloppen; bl. a. infördes nya dagpenningklasser på mellan40 och . höjdes intervallerna lill . per dag.De nuvarande dagpenningklasserna, . per dag, kom lill sä senl som den1 . Nuföreslår regeringen i propositionen 135 att två nya dagpenningklasser om 190och . skall inrättas redan fr. o. m. den i är-en anpassning lillden allmänna löneutvecklingen sedan förra justeringen. I samband därmedföreslås också att den nuvarande lägsta dagpenningklassen, , skallförsvinna. Samorganisationenå sin sida hade föreslagil en höjning med tre nya dagpenningklasser- 190, 200och . Men utskottet har anslutit sig till regeringens förslag dels medhänsyn lill -som jag sade-de löneökningar som skelt sedan den förrahöjningen, dels med hänsyn till uttalandel i propositionen, att del beräknas taen innan den allmänna arbetslöshetsförsäkring som är underförberedande i departementet kan träda i kraft. Därmed avstyrker utskottetocksä socialdemokraternas reservation nr 1 och motioner från apk och vpk somalla hade samma yrkande om högre dagpenningklasser. Vidreformeringen av arbetslöshetsstödet 1973 beslöts ocksä alt det s. k.arbetsmarknadsstödet för arbeistagare som inle är försäkrade eller som inle uppfyllervillkoren förarbeislöshelsersältningskullebesiämmas med hänsyn lill utgåendeersättningar från arbetslöshetskassorna.