prot · G209115 · 1978-12-31 00:00:00 — När det gäller förslagel attett nytt rekreationspolitiskt investeringsstöd skall inrättas -(lån och/ellerbidrag) uppgående lill 50 milj. kr. per år- var det 103 positiva svar och 2negativa. Stöd lill utvecklingsprogramför turism och rekreation för viktigare rekreationsområden: 51 positiva svaroch inget negativt. Särskilda insatser i femprimära rekreationsområden: 71 posiliva svar och 7 negativa. Fortsaltutredningsarbete: 69 positiva och 2 negativa svar. Del är som synes helt övervägande posiliva remissvar. 1övriga uttalanden som fogats lill vissa av remissvaren framhålls behovet av enbältre administrativ samordning av samhällets ålgärder inom rekreationssektornoch behovet av en bedömning av denna sektor i samhällsekonomiskt ochnäringspolitiskt hänseende. a. för dessa sakers skull lägga de viktigarekreaiionspoliliska frågorna mer eller mindre ål sidan och avvakta ytteriigareär av utredande -det vore atl misstolka rekreaiionspoliliska beslut,och det vore ytterst beklagligt för hela rekreationsseklorn. Underallmänna motionstiden togs rekrealionsfrågorna upp i olika motioner. I tvämotioner från socialdemokraterna och , nr 1311 och 2123, yrkadesatt hos regeringen skall begära att förslag om åtgärder i linje medrekreationsberedningens förslag läggs fram för . Etl enigtutskott betonar i likhet med motionärerna behovet av ökade resurser pä områdeii fråga för att nå de rekreationspolitiska mål som det räll stor enighet om.Vidare anför ulskollel i anslutning lill tillkännagivandel om behovet av enkompletterande frilidspolilisk ulredning, att delta givetvis inte skall tolkas så altutredningsarbetet får förhindra varje ställningstagande till förslagen irekreationsberedrtingens rapport. Dertna bör läggcs till grund för beslut av statsmakterna-och vad utskottet med anledning av motionerna 1311 och 2123 anfört om denfortsalta behandlingen av rekreationsberedningens förslag bör somsin mening ge regeringen till känna. Närdet däremot gäller storleken pä anslaget för utarbetande av utvecklingsprogrami de primära rekreationsområdena, har del inte gäll alt få etl enigt utskott.Ulskottsmajoriteten - socialdemokraterna - vill för detta ändamål föreslå 5milj. Reservationen 3,bakom vilken centeriedamöierna slår, vill anvisa 3,5milj. Det ärsamma belopp som äskar för atl kunna genomföranämnda planeringsinsatser. Folkpartiels och ledamöter i utskottetvill i reservationen 2 inle anvisa några ytterligare medel uiöver vadbudgetpropositionen föreslår, 1,3 milj. kr. Det är elt belopp som är heltotillräckligt om man vill all rekreationsberedningen skall kunna genomföra bl.a. förväntade och nödvändiga plane-ringsinsatser. Jag vill yrka bifall lill reservationen 3 vid punkten 2, och i övrigivill jag yrka bifall lill utskottets hemställan. Om reservationen 3 faller ikontrapropositionsvoteringen, så kommer centeriedamöierna i huvudvoteringenatt avstå. Moderata samlingspartiet har i motionen 1108 i avsnittet Fritid ifrihet tagit upp också stödet till idrotten. Jag vill gäma citera någrameningar från denna motion: "Idrotts-och friluftsrörelsen är ovärderiig i vårt samhällsliv - inte minst ur socialsynvinkel. Fören stor del av befolkningen utgör idrotten den viktigastefritidssysselsättningen. Den har en allt större betydelse för medborgarnashälsa, och är elt viktigt led i den förebyggande hälsovården. Enligtvår mening är alla former av idrotlsutövning likvärdiga." Dettakanske lockar någon alt närmare studera det här myckel läsvärda avsnittet idenna synneriigen trevliga motion. Medanledning av detta avsnitt i parlimotionen finns också elt yrkande somkortfattat och kärnfullt lyder alt moderata samlingspartiet vill "atl delstatliga stödet till idrotten sammanförs till en huvudtitel". Detta har numajoriteten i kulturutskottet avvisat med en kort motivering: "Enliglregeringsformen fördelar regeringen ärenden mellan departementen. Det ankommeralltså på regeringen att ta ställning till hur arbetei inom regeringens kansliskall organiseras sä atl del bedrivs pä etl effektivt och ändamålsenligtsätt." Detkan också vi som är reservanter gå med på-detta ärju fullt klart, fullt rikligtoch oemotsägligt. Men del hindrar inte alt kan säga vad den tänker omhur arbetei skall förenklas eller effektiviseras. Det ärju inte sä alt vi gårin och begär att nu skall besluta alt regeringen skall göra så eller så, utan detta är en tankemed anledning av att det anslag som kommer idrotten lill del är uppsplittrat påflera huvudtitlar. Motdenna bakgrand har och jag till kulturutskottets belänkande nr 22fogat en reservation, nr 1, som följer upp klämmen i partimotionen, och jagvill här helt kort yrka bifall till den reservationen, som alltså återfinns itrycket. Utskottet har haft alt behandla flera moiioner med förslag omförstärkta statliga insatser för rekreation och turism. I tre av dessa moiionerföreslås ökad medelsanvisning lill planering inom de primära rekreationsområdena.1 budgetpropositionen har förordats att 1,3 milj. kr. ställs till förfogandeför ändamålet. Utskottsmajoriieten har slälll sig positiv till motionärernasönskemål om ökad medelsanvisning och föreslår alt för ändamålet beräknas 3,7milj. mer än vad som föreslagits i propositionen. Ibudgetpropositionen har emellertid regeringen anmält en komplelterartde ochkartläggande utredning pä del rekreaiionspoliliska området. Bakgrunden är delsriksdagens utlalande i kulturatskottels betänkande 1978/79:15 om behovet avvissa kompletterande utredningsinsatser på det rekreationspolitiska området,dels rekreationsberedningens rapport i departemenlsskrivelse frånjordbruksdepartementet 1978:2 och en omfattande remissbehandling av densamma. Utöverförslag lill slalliga insatser pä del rekreationspolitiska området krävderekreationsberedningen också att bl. a. samhällsekonomiska, näringspolitiskaoch socialrekreativa frågor samt transport/kommunikationsförhållanden m. m.borde utredas ytterligare. Delta yrkande gavs av remissinstanserna ett starktstöd. Remissinstanserna förordade också att den administrativa samordningen avrekreationsseklorn skulle ses över, en fråga som beredningen inte berört i sinrapport. En ytteriigare belysning krävs alltså för att möjliggöra en samladbedömning av de rekreaiionspoliliska insatserna. De1,3 milj. kr. som föreslås i budgetpropositionen är avsedda för all påbörja programarbeteti de primära rekreationsområdena efter förslag från rekreationsberedningen.Beredningen sammankopplade i sin rapport programarbetet med beslut om ettekonomiski ålgärdsprogram - vilket således kräver ytteriigare utredning. Iavsaknad av ett samlat ekonomiskt ålgärdsprogram och med hänsyn lill planerad,kompletterande ulredning kan programarbetet i etl kärvt ekonomiski läge - somvi nu befinner oss i -bedrivas i någol lugnare takt. Medelsanvisningen kan skeetappvis. Budgelproposilionens förslag om en 1,3 milj. kr. Jagvill också påminna om vad finansutskotlel framhöll i sitt av den 28februari i är godkända betänkande; "Även finansulskoltet vill starktunderstryka vikten av att samtliga utskott vid sin beredning av budgetens olikadelar intar en mycket restriktiv hållning. I de fall utskotten finner altslörre utgifter än regeringen föreslagit i något fall är angelägna bör förslagom utgiftsökningar sä långtmöjligt åtföljas av förslag till besparingar på andra Nr 115 P"""'-"" . Jag yrkarbifall till reservationen 2. LARS-OVEHAGBERG (vpk): töd till idrotten Idrotten är en mycket viktig del av den mänskliga kulluren. Idrotten ärockså ett uttryck för människans naturiiga behov av kroppslig aktivitet. Betraktatur del perspektivet lever vi i ett aktiviietsfienlligt samhälle. Idrottoch fysisk fostran är ingen naturlig del av värt arbetsliv och ingen naturiigdel av vår fritid pä grand av mänga sociala hinder. Del finns också mångaekonomiska hinder för idrottsutövandet. Settur delta perspektiv är det alltför mänga - och det blir alll fler - som hellrevill tillhöra "idrottens svans" än själva utföra idrott eller idkafysisk fostran. Akiiviieisfieniligheten ligger även i själva synen på idrotten,som har etl stort ansvar, och idrotten har dessutom många negativa moment. Tävlingsmomenlelär elt sådant. Intresset fokuseras dä kring den bäste, och den som hamnailängst bak eller som föriorat finner att det inle är meningsfulltatt vara med längre. Del handlarom penningjakten kring idroltstjärnorna, somsnedvrider allas syn pä idrottens roll, och de breda folklagren får felaktigaidolbilder. Massmedia kan inte göra elt idroUsreferal utan atl nämna hur mycketpengar en idrottsman har fält. Idrottenåterspeglar alltså samhällsförhållandena. När samhället är sågenomkommersialiseral att det gäller alt försöka slå mynt av allt, sätter deltasina spår även i idrotten. Vi får en helt igenom kommersialiserad elitidroU,vars utövare ofta får agera levande reklampelare, där betalning ofta fårersätta kamratskap. Lag måste vara lönsamma reklaminvesleringar, om de skall fä"sponsorer". Sljärn- och elilkull sätter sina spår i allt lidigareåldrar. Vi vet all utslagningen är hård. Och alla vilkas idrottande inle lederlill de mest publikknipande - och de högst reklam värda - toppreslalionerna fåridrolla pä sämre villkor. gällerdet övervägande flertalet kvinnligaidrottsutövare, det gäller män som kommit upp i åldrar där loppresullal intelängre kan näs, det gäller urtgdomar som inle bedöms som tillräckligtidrottsligt utvecklingsbara och det gäller handikappade. Därförär idrottens möjligheter och den människosyn som bör prägla den idrottsligaverksamheten i högsta grad politiska frågor. Avden anledningen blir också en anslutning till 1970-års idrollspolitiska beslut, som har allmänna och posiliva uttalanden till förmån för bredd- och motionsidroit, ganska meningslös, om inte de politiskt ansvariga driver igenom dessa målsättningar genom att ta elt direkl ansvar. föriitar vioss helt pä all idrottsrörelsen själv skall göra del och klara av dessamålsättningar, ålminslone om man får döma av svaren pä den motion av kommunisterna som behandlas i det här betänkandet. Där hänvisas ideligen till idrottsrörelsen. Men en idrottsrörelse som anpassar sig lill dagens förhällanden, som valt sina ledare därefter och verkar därefter, kan inle göra detta. Att radikalt bryta med dagens inriktning av idrotten till förmän för 199 bredd- och motionsidrotlenkan bara göras av de politiskt ansvariga. Etlav de beslut som politikerna kan fatta är att åtminstone bifallariksidrottsförbundeis begäran om alt i organisalionsstöd få drygt 6 milj. kr.mer än vad regeringen föreslär. Naturligtvis behövs mycket mer statliga pengari idrotten för alt minska behovet av "välvilja" frän näringslivel. Dekommersiella intressena inom idrotten finns främst pä elilnivä. Elitidrott ärinle alllid detsamma som de hårt kommersialiserade professionella shower sommassmedia sä hårt favoriserar. Elitidrott är en viktig del i idrotten, den ärframsprungen ur breddidrotlen och är dess logiska fortsättning. Elitidrott ärendasl berättigad om den fyller rollen atl stimulera till breddidrotl och tillmotionsulövning. Elitidrotten har i etl samhälle ingel egenvärde, den kan baraha sitt berättigande i samband med breddidrotl. Motsättningenmellan elit- och breddidrott är konstlad men har blivit en realitet genomkommersialismens inbrytning inom idrottsrörelsen. Självfallet måsle, som vipekar på i motionen 2129,en breddidrotl som fotboll utövas i form av matcher,och ett seriesystem är sedan bara en naturlig fortsättning. Men närdekommersiella intressena bryter in uppståten ny dimension. Dä kan nedflyltning ien serie bli ekonomisk katastrof för en klubb och då kommer spelarköpen, dåhotas lagandan, då spräcks småklubbars kamratgäng och de egnaavancemangsmöjligheterna av sloriagens värvare osv. rycks ofta denenskilde idrottsulövaren in i etl liv där han eller hon måste topprestera ochdär den sociala tryggheten minskar med "marknadsvärdet". Del finnssjälvfallet inget all invända mol alt någon byter klubb av sportsliga ellerandra skäl, men tendensen är tydlig -det är pengarna som styr och det är de somräknas. Skallidrotten kunna befrias från kommersialismens grepp krävs kraftigasamhällsinsatser. Det räckerdå inle bara med ökade anslag. Del aren omöjliguppgift för idrottsrörelsen all i värt genomkommersialiserade samhälle brytamed kommersialismen utan medvetna politiska åtgärder av staten och kommunerna.Vi har pekat pä några punkier i ett program för atl stärka en vettigelilidrotlsulövning; Ökat utrymme för idrott iskolorna så all all idrott för barn bedrivs inom skolorna, vilketgör all alltför tidig idrotlsspecialisering och ulslagning undviks. Alla tränare och personer medviktiga ledaruppdrag bör arvoderas på samma grunder som sludieledare inomstudieförbunden, och idrottsrörelsen bör jämställas med studieförbunden ibidragsavseende härvidlag. Subventionera idrotlsklubbarsidrolisresor på kollektiva färdmedel! En Ulredning bör tillsättas somöverväger slalliga stipendieformer och ålgärder för social trygghet ätidrottsutövare på elilnivä pä grunder som undviker skapandet av en"idrotlsadel". Gymnastik- och idrottshögskolanbör omfattas av samma ideologi som idrotten i övrigt och bör öppna portarna förduktiga idrottare, som är intresserade all bli tränare eller ledare även omderas teoretiska betyg är låga. GIH;s utbildning bör omformas sä all det blirmöjligt atl kombinera med kvalificerad elitidroltslräning. Lokalerna på GIH bör byggas ut för forskning,försöksverksamhet, träning osv. Idrott bör införas somämne vid våra universitet. Utskottetsvarar på vår motion 2129 om den kommersiella idrotten och ett åtgärdsprogramenligl yrkande 6 i moiionen all man inte vill göra någonting ulan hänvisar tillriksidroitsstyrelsens utredning som f n. remissbehandlas. Man skulle kunna troall utskottet inte har tagit del av rapporten och tror atl åtgärder kommer atlvidtas. 1 stället är del ju så alt rapporten inte för fram några förslag tillavgörande förändringar i idrottens förhällande till de kommersiella intressena.Avstyrkandet av motionen måsle därför ses som ett ställningstagande för atlnuvarande helt otillfredsställande ordning skall få råda även i fortsättningen. Närsamhället är inpyrt av öppet och dolt kvinnoförtryck återfinns detta också inomidrotten. Kvinnorna får sämre möjligheter att utöva sin idrott, sämremöjligheler atl träna och deras prestationer blir ofta förbigångna med tystnadeller förringade. En slockkonservativ idealbild av den passiva, svaga kvinnanavhäller många kvinnor frän alt utveckla sina idrottsanlag. Därför anser vi atlsärskilt stöd måste sällas in för kvinnoidrollen. Visseriigen finns delansatser till en förbättring, men kvinnodiskrimineringen är fortfarande mycketstark inom idrotten. Etl aktivitetsslöd, som klubbar skall kunna söka, förkvinnlig idrott bör vara avsett atl stimulera kvinnliga idrottsutövare oavsettålder. Utskottet avstyrker yrkandel och hänvisar till all det skulle vara eltavsteg från reglerna vad gäller aktiviielsslödet för ungdomsorganisationerna.Men inle är väl reglerna heliga? Om reglerna kan utnyttjas på ett sådani sättalt de ger goda möjligheter för den grupp i vårt samhälle som utgör dess halvabefolkning är väl det positivt. Ett andra skäl för atl avstyrka moiionsyrkandelär alt riksidroltsförbundet nu gör en målmedveten satsning på kvinnoidrollenoch all man själv skall komma med nya förslag och åtgärder. Det är till att taansvar, villjag säga. Nog måste väl politikerna också kunna ta ansvar för dennafråga. Den passiva attityd som här visas från utskotiets sida äranmärkningsvärd i förhällande lill de stolta deklarationer samma partier iutskottet brukar göra i kvinnofrågor. När del nu föreligger förslag, somsäkerligen skulle fä stor effekt, då sviker man. Attidrotten hör väl ihop med samhällsfunktionerna i övrigt visar de satsningar sommåste göras på idrottsanläggningar, vilka främst skulle gynna bredd-, kvinno-och handikappidrotten. I molionerna 2129 och 1640 krävs statligt stöd försådana anläggningar. 1 motionen 1640 hänvisas till en motion från vpk somkräver 100 000 nya jobb pä etl är. Där visar man på att satsningar påidrottsanläggningar skulle ge 1 000 arbetstillfällen. Utskottet avstyrker bådadessa motioner och hänvisar lill atl har antagit finansutskottetsbetänkande om den ekonomiska politiken och alt vpk-kravet om 100 000 nya jobbpå elt år därmed avslagits. Den andra vpk-motionen, 2129, åker då med i sammaandetag. Det är inle någon särskilt seriös behandling. Behovet av fler ochbättre idrottsanläggningar är stort. Flera befintliga anläggningar måste byggasom för atl kvinnor och handikappade skall kunna använda dem. Utskotietsnonchalans är beklaglig. Regeringens idroltspolitikär, som jag ser den, i ord en bekännelse till 14 protokoll 1978/79:114-115 bredd- ochmotionsidrotlen, men i handling etl stöd till den kommersiella elitidrottensvillkor. Utskottetföljer samma linje. När vpk föreslår elt särskilt departement för idrotts- ochkulturfrågor avstyrker man della blankt. Del är inle värt bord, tycks man mena.Inle med elt ord vill man stödja en mer samlad idrotts- och kulturpolitik idelta land. Därmed ställer man också hela bredd- och motionsidrotten påundanlag i de poliliska instanserna. Idrotten kan spela en myckel mer positiv roll i samhället, men då måstede kommersiella intressena rensas ut och idrotten faen ny och social roll. Ensådan idrottspolitik förordas i molionerna 2129 och 1640, vilka motioner jagyrkar bifall till. HANS (): I det föreliggande betänkandet angående stöd till idrotten är anslagetuppdelat i två huvuddelar, dels organisationsstöd, dels anläggningsslöd. Vadgäller organisalionsstödet tillstyrker ett enhälligt utskott regeringensförslag, och del innebären anslag till riksidroltsförbundet på 130 850 000 kr.Jag ser i detta regeringens förslag och utskotlels ställningstagande alt mantagit intryck av den kriiik som socialdemokraterna framförde vid behandlingenav idrottsanslagei . Vi gjorde då bestämda erinringar mot denrestriktiva behandling som enligt vår mening riksidrottsförbundeis äskande hadeutsatts för. Del aren generösare och mol idrotten rikligare behandling somförslagel har fält . Därför har vi från socialdemokratiskt håll kunnaiansluta oss till regeringens förslag. Det är, som sagt, ett enigt utskott somtillstyrker della förslag. Jag menar lill skillnad frän altriksdagen, om den följer det här förslaget, väl har klargjort sin medvetenhetom idrottsrörelsens starka sociala och kulturella roll i samhället. Manfullföljer verkligen del beslut som ställningstagande till Idrott ätalla innebar. De målsättningar som där skisserades är gradvis underförverkligande, även om vi självfallet i och annorstädes aldrig kankomma så långl alt vi helt kan tillgodose de oftast berättigade önskemål ochkrav som föreligger från den samlade idrottsrörelsen. Det ärju tyvärr enpolitikers uppgift att också kunna säga nej, när man känner all resurserna ärbegränsade. Och det är de faktiskt, som bekant. Jagfinner inle skäl lill atl närmare gå in pä de olika molionerna. Jag lycker alldel i ulskotlsbetänkandel har lämnats de motiv lill ulskoitets ställningslagandesom kan vara motiverade. Baranågra ord med anledning av vad sade i sill inlägg här. Hanlade tyngdpunkten på elt resonemang om de kommersiella inslagen inom svenskidrott. De har också getts stort utrymme i vpk-motionen. Jag vill gärna hållamed om att det finns oroande inslag i idrottsrörelsen , därkommersialismen spelar sin roll. Men jag tycker att del är viktigt alt konstateraatt idrottsrörelsen själv är djupt medveten om della förhällande och också hartagit itu med problemen. Del finns ju utredningar-det nämns iutskottsbetänkandet-som har observerat della. Deras betänkanden är ule på remiss och kommer allvidarebehandlas av den samlade idrottsrörelsen. Jag finner det inteprincipiellt viktigt och klokt om och politiker skulle ge sig in iidrottens egen behandlings- och beslutsprocess i dessa avseenden. Idrottsrörelsenär en fri och demokratisk folkrörelse, som i sin verksamhet -som jag ser det -väl har dokumenterat sin förmåga all också ta itu med och finna lösningar på deproblem som onekligen finns i dessa sammanhang. Jag yrkar alltså bifall lill utskotlels hemställan vad gällerorganisalionsstödet. De moiioner som föreligger och del resonemang som förs iutskottsbetänkandet kretsar ganska mycket kring frågorna om primärarekreationsområden. har också utvecklat synpunkier pä det ämnet.Jag vill bara peka på all i den socialdemokraliska motionen 2125 med SvanteLundkvist som första namn finns ett yrkande om ytteriigare 3,7 milj. kr. lilldet här anslaget. Delta skall ses i förhällande lill regeringens förslag om 1,3milj. Bakom det socialdemokraliska yrkandel ligger en bestämd önskan allverksamheien på det här områdei frän statsmaktens sida inle får slappna av ulanmed kraft måsle föras vidare. I moiionen 2125 förs fram en hel del synpunkter,som bygger under det här resonemanget. Jag skall be att få citera några raderur motionen; "Deprimära områdenas rekrealionsvärdeäridag utsatt för ett allvarligt hot genom ensnabbt expanderande fritidsbebyggelse. Utbyggnaden av enskild fritidsbebyggelsehar ökat väsentligt inom de mesl allrakliva områdena, dvs. de primärarekreationsområdena och de frän friluftslivels synpunkt riksintressantaområdena. Utvecklingen går alltså f n. stick i stäv mol den av riksdagenuttalade sociala målsättningen." Delsägs vidare i moiionen: "Många av de mesl värdefulla markområdena inom deprimära rekreationsområdena privatiseras snabbi genom initiativ fränprivata exploatörers sida när del gäller fritidsbebyggelse. En orsak lill deltaär all det ekonomiska läget i många kommuner är besvärligt och alt kommunernasmöjligheter atl själva göra erforderiiga markförvärv därför ärbegränsade." Dellaär alltså det bärande motivet för det anslagsäskande som föreligger i densocialdemokratiska moiionen. Ulskottsmajoriteten har också tillstyrkt delsocialdemokratiska förslagel. har stannat vid ett något lägre belopp,men jag förmodar att vi kan komma överens i ett riksdagsbeslut, där enmajoritet samlar sig kring det högre beloppet. Jag förväntar i varje fall del. Iövrigi anser jag också när det gäller del här avsnittet atl utskotlelsskrivningar med anledning av de föreliggande motionerna är sädana att manklarar ul vad som har legat bakom utskottets slällnirtgstaganden. Jag berdärför atl fä yrka bifall lill utskotlels hemställan också på den här punklen. (vpk)kort genmäle: är lydligen nöjd med alt riksidroltsförbundet får sexmiljoner och lycker atl allting är frid och fröjd med det. Det är ganskamärkligt all höra en socialdemokrat säga så om idrotten som har en så stor Jaglycker atl del skulle vara viktigt för arbetarrörelsen, som står väldigtnära folkrörelserna, alt visa på den väg som utvecklingen inom idrotten i daghäller pä atl la. Den innebär inle någon förbättring. Parollen idrott åt allahäller inle pä alt förverkligas - tvärtom. visar staplarna i diagrammetatl utvecklingen går ät motsatt håll. Samhälletskris försvårar idrotts- och motionsulövandet för mänga, vilket inle minst är ensocial och ekonomisk fråga. Det är därför lilet förvånande atlsocialdemokraterna sä starkt försvarar dagens idrott och lydligen är stoltaöver alt en politiker kan säga nej till mera medel lill idrotten. Idethär sammanhanget spelar pengarna en viss roll föratt man framförallt pä lägrenivå - men även pä högre nivå - skall slippa de kommersiella inslagen. Jag harpekat pä etl program föratt sanera elitidrotten och motverka uppkomsten av denidrotlsadel som håller pä alt uppstå. Det gäller framtor alll devärderingar som finns i elitidrotten och som drabbar ungdomen som växerupp . Här måsle del lill kraftlag. Annars kommer inle idrotten all speladen sociala roll som den skulle kunna göra. Idolbildernai dag är förskräckliga. Och efter den uppfostras dagens ungdom. De görs därmedtill egoister som alltid skall bli först; förlora kan man tydligen aldrig göra.Del är sådana idoler som finns . Sä fort de får en knäpp på näsan kan deinle idrolla här i landet,osv.