prot · G209122 · 1978-12-31 00:00:00 — Orättvisorna mellan olika boendeformerförvärras. Spekulationshandeln med fastigheter och lägenheter ökar. Den öppna bostadsbristen har kommit tillbaka. Att rätlen till en brabostad lill rimliga kostnader i verkligheten inte finns vet hundratusentalsbosiadssökande av egen erfarenhet. Över 40 000 ungdomar söker förgäves egenbostad. Diskrimineringen av ungdomar på bostadsmarknaden tar sig fiera uttryck.Både privata och allmännyttiga hyresvärdar ställer krav som för ungdomar ärmycket svåra att uppfylla, t. ex. au man skall ha en årsinkomst på minst 45 000kr. eller minst 6 månaders fast anställning. Många befinner sig i en ondcirkel. Då de söker arbete och inte har fasl bostad har de svårt att fäanställning. Har de inget fasl arbete får de ingen bostad. Mänga ungdomarprotesterar med all rätt genom att ockupera rivningshus och bostadsförmedlingaroch kräver att man skall ta itu med de verkliga bostadsijuvarna, hajarna ochspekulanterna. Deborgerliga partierna har gynnat den fria marknadens krafter och en ökadprivatisering av boendel, varvid ett utbyggt system med äganderätts- ochandelslägenheter samt en avrusining av de allmännyttiga bostadsföretagen ingårsom en del i bostadspolitiken. Spekulationen i bostäder tilltar för varje dagsom går. Undersökningar i har visat att lägenhetsförsäljningen avandels- och insalslägenheier ökar alll snabbare och att överlåielseprisernaunder 4-5 är har två- till tredubblats. Antalet "ägariagenheier" harökat mycket kraftigt, och byggmästare eller .byggföretag står bakom ungefärhälften av alla lägenhetsaffärer. Nackdelarnafrån kommunernas synpunkt med ägariagenheier är bl. a. all det försvårar genomförandetav de bostadspolitiska målen dä det gäller en allsidig hushällssammansältning.I de fiesta fall är del bara penningslarka hushåll som har möjlighet alt skaffainsalslägenhel. all även kooperativabostadsrätter får likartade bostadspolitiska effekter. Denna utveckling gårnaluriiglvis inte att stoppa genom åtgärder som skulle leda lill en ännusnabbare åtskillnad mellan fattiga och rika människor eller genom att sälja utde kommunala bostadsföretagens mesi altrakiiva lägenheter till dem som harpengar eller goda bankförbindelser. I stället skall privata hyreshus överförasi kommunernas ägo, en priskoniroll återinföras då del gäller bostadsrätter ochkraftlag tas mot all fastighets- och lägenheisspe-kuiaiion. Del ökadeboendeinflytande som alla säger sig eftersträva måste åstadkommas inom ramenför hyresrätten. 1civilutskoltels betänkande redovisas som regel vpk:s förslag mycketknapphändigt. I vanlig ordning hänvisas ofta till behandling av liknande kravvilka avstyrkts , och med hänvisning till della avstyrks de på nytt.Då jag kommenterar en mindre del av våra förslag avslår jag från de delar somKarin och senare kommer att ta upp, nämligen frågor ombostadsbidrag, boendemiljöfrågor och kollekliva boendeformer. Förslagenau all mark som behövs för samhällsbyggande och enskilt ägda hyreshus skallföras över i ägo är tidigare vpk-krav som återigen aktualiserats ochsom är synnerligen aktuella och motiverade-dock inte för utskottet, måstejag tyvärr konstatera. Detsammagäller förslagen om riksdagsuttalande om att mark bara skall fåupplåtas lill nyttjande med tomträtt och alt den statliga belåningen av flerbostadshusskall begränsas till allmännyttiga och rikskooperaliva företag. Den borgerligautskotismajoriteien har avstyrkt dessa förslag, i stort sett med hänvisningtill tidigare uttalanden. Utifrånsituationen för de allmännyttiga bostadsföretagen och deras högre kostnader förförvaltning har vi upprepat våra förslag om kompensalionslån för bl. a. desärskilda kostnader som dessa lar på sig för att uppfylla sitt bosiadssocialaansvar. Uiskoilel anser inte alt det finns anledning till ett sådant beslut,trots au del av de faktiska förhållandena borde stå klart hur orimligt del ärall hyresgästerna hos allmännyttiga företag ensidigt skall belastas medkostnader som samhället borde slå för. Inleheller vill utskottet biträda våra förslag om att räntesubventionerna skallupphöra vid kraftiga värdestegringar på småhus eller attköpeskilling-kontrollen vid överiåtelse och försäljning skall skärpas.Förslaget om priskoniroll vid överlåtelse av bostadsrätt avstyrks medhänvisning lill all man inle funnit anledning att frångå tidigare bedömningarMan måste verkligen fråga sig om del har lyckats undgå uiskoilel vad som skettoch sker i fråga om den ökade spekulationen och den våldsammaupptrissningen av priserna på insatslägenheter. Kan inte det ge anledningarlill all frångå lidigare bedömningar? Förslagenom ålgärder mot finansiering med strimlade lån avvisas i huvudsak med all delfrämst är en fråga som hör hemma pä skatteområdet. bör givelvis intehindra ett klart ställningstagande och en begäran om ålgärder för att förhindravälbärgade grupper, som kan beta/a höga kontantinsatser och utnyttjaränteavdrag, all fortsätta med denna orättvisa. Även förslag om prisstopp påbyggnadsmaterial och ålgärder i prispressande syfte Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. dådel gäller byggnadskoslnaderna avstyrks av utskottet med den närmast ofattbaramotiveringen att prisutvecklingen på della område i förening med gällandeprisövervakning inle kan anses motivera en sådan åtgärd. görs irots auman på annat håll i betänkandet kan utläsa vilka våldsamma prisstegringar somhar ägt rum. Utskottetsbetänkande har, fullt förståeligt mot bakgrunden av utskottets borgerligamajoritet, fått en klart borgeriig profil, även om det finns några mindreundanlag. Här finns en klar ovilja alt la några nya grepp eller all stödja.sädana förslag, som kan fä någon avgörande betydelse då del gäller au kommalill rätta med den nuvarande krissituationen och åstadkomma någon förbättringför hyresgästerna. Dådel gäller bostädernas finansiering, ägandet av marken och hyreshusen,byggnadsmaterial, byggande eller förvaltning liksom bostadsbyggandetsomfattning och inriktning menar utskottets majoritet, precis som den borgerligaregeringen, tydligen att allt är ganska bra och all allt skall beslå i stortsett som . En sådan politik står i skarp motsättning lillhyresgästernas, lill lönarbetarnas krav på en annan bostadspolitik. Denbostadspolitik som regeringen med stöd av övriga borgerliga partier och tillstora delar även av socialdemokraterna för är en utmaning mot hyresgäslerna. 1kampen för levnadsstandarden upptäcker nu allt flera att kampen mot pris- ochhyreshöjningar måste kombineras med lönekampen och all de är delar av sammaekonomiska kamp. Somett första steg i den kampen kräver vpk som bekant stopp for nyahyreshöjningar. Ett sådant hyressiopp kan realiseras genom ett riklat statligtstöd till de allmännyttiga bostadsföretagen genom avskrivning av underhållslånenoch bidrag lill sociala och allmänna merkostnader. Vpk har i motion nr 396visat hur man måste angripa problemen och vilka åtgärder som måste vidtas fören annan bostadspolitik. Våra förslag har med några undantag avvisats, men viär övertygade om all de kommer att genomföras i samma takt somrörelsen och opinionen för kraven kommer all öka i styrka och omfattning. Jagyrkar bifall lill vpk-molionerna 396,791,802,1065 och 1644 i de delar debehandlas i civilutskotiels betänkande nr 26. Icivilutskoltels betänkande nr 27, som är föremål för gemensam behandling medutskottets belänkande nr 26, har man av någon anledning fört ihop frågor somgäller två vitt skilda ting, dels frågor om tomträtt, dels frågor omboendeinflytande. I molionen nr 396 har vpk tagit upp frågan om olika brister itomlrätlsinslitulet, hinder och svårigheter för ell effekiivi utnyttjande somelt instrument för en social bostadspolitik. Vi menar all del behövsgynnsammare lånevillkor, mera pengar och en vidgad ändamälsbeslämning för altkommunerna skall kunna skaffa den mark som behövs för samhällsbyggandet ochupplåta den med tomträtt. Vi har därför föreslagit all skall geregeringen lill känna all anser all tomirättskommiitén skall läggafram sådana förslag som underlättar tomi-rältsinstilutel. Mänga av kommunernasproblem gällande låneunderiag, ränta och amorteringstid skulle kunnaundanröjas, om våra förslag följdes. vidhålleralt sådana tilläggsdirektiv till lomträltskommittén skall ges, och Jag yrkarbifall lill vpk-motionen i den delen. Förslagenom ändringar i bosladssaneringslagen som vidgar de boendes inflytande är ävende krav som vpk tidigare fört fram. När vi nu återkommit är det mot bakgrundenav de erfarenheter som har gjorts. Saneringen genomförs med utgångspunkt i enlagstiftning med bestämmelser som i alll väsentligt gäller förhållandet mellanfastighetsägaren och siaien/kommun-en. Hyresgäslerna behandlas i stort sett sommottagare av information. Återflyttningsrätten är svag och osäker.Besittningsskyddet bryts om en fastighetsägare tänker bygga om. Rätten lillersäiiningslägenhei är inte lagfäst utan bygger pä all det är brist på bostäderi området. Någon laglig rätt att della i samråd eller beslut som berör den egnabostadsmiljön har inte den enskilde hyresgästen. Inte heller har man rätt allöverklaga beslul i sak. Hundratals hyresgäster kan alltså hamna i densituationen att de i samband med en sanering eller en ombyggnad av denfaslighet där de bor inte betraktas som sakägare, trots all del gäller derasboende, medan fastighetsägare i kraft av sitt ägande har alla möjligheter altdriva igenom sin vilja. Vpk menar all hyresgäslerna måste fä exempelvis sammarättigheter som de som villaägare har all påverka planer, överklaga beslul osv. Jag yrkarbifall till vpk-molionen även i denna del. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Per , och har tillfört ärendetsynpunkter frän deras resp. synvinklar på bostadspolitiken. Jag skulle viljaförsöka ge en översiktlig karakteristik av ståndpunkter i utskottsbetänkandetoch inle ta upp alla de frågor som behandlals - inle ens allareservationspunkierna. Del undvek också Per att göra. Om vi f ö. logupp alll, skulle vi inle kunna leva upp lill kammarens anspråk pä au vi skallförsöka korta ned överläggningsiiderna här i kammaren. Jag skall i del härsammanhanget i stort sett också gå förbi frågorna om bostadsbidragen-talarlistan ger anvisning om au vi får en debatt i debatten i del ärendetefter bostadsminisierns inlägg. Voteringsmässigiär det fråga om ell myckel stort antal delförslag från regering och motionärer.Vi har försökl att få förslagen så sakligt överblickbara som möjligt genom allockså dela upp yrkanden. Men vi har samiidigl försökl all hålla ihop dessadelförslag och sälla in dem i eii mönster som avser alt spegla huvudfrågorna iriksdagens politiska bedömningar. Desom varil med några är i de bosiadpoliiiska debatterna vet all man startade medkravet pä flera bostäder och på all knappa resurser skulle fördelas på del enaeller det andra sättet. Tyngdpunkten sköts sedan alltmer över lill bristerna imiljön i stort - inkl. de sociala relationerna. Nedgången i produktionen under1970-talei har på nytt byggt upp krav på en ökad bostadsproduktion. Vi ser huren direkt bosiadsbrisi gör sig gällande i vissa orter. De preliminärastatistiska uppgifter som lämnats om igångsättning under de två förstamånaderna visar alt det på nytt är en viss svacka, som vi naluriiglvisförvarnar oss är tillfällig. Regeringen anser sig nu formule- Anslagtill bostadsbyggande, m. m. ringsmässigisell ha lösi del här problemei - den säger i proposilionen all resursernaräcker för all bygga mer. Del är bara all sätta i gång att bygga. Ramarna äringa ramar, säger regeringen, ulan även i fortsättningen bara en registreringav del byggande som kommunerna genom länsstyrelserna rekvirerar. Påden här punkten har utskottets alla ledamöter utom representantergäll samman om en gemensam skrivning. Vi anser att regeringens hållning visaren passiv inställning och alt regeringen nu lar alltför lätt på problemen. Detsaknas sådana konkreta förslag som man har rätt all vänia sig från regeringenssida i den silualion som vi nu har. kommer naluriiglvis bosladsminisiern allinvända all ell ultalande från civilutskoilei av den här typen inle ger någrahus. Del har hon i så fall rätt i -men den politiska realiieien är i alla fallall del här ställs ell krav på staten, företrädd av regeringen, all föreslåfaktiska åtgärder. Uttalandets värde för alt markera en önskad högreambitionsnivå är också obestritt - det gäller ju här inle att anta en lag elleratt anslå pengar. Det är ell riktmärke för hur i fortsättningenkommer all reagera även i mer konkrela siiuationer. Socialdemokraternasbidrag lill den här frågan är i allt väsentligt två förslag. Del ena är allinföra lilläggslån för , det andra alt man vill ha fram ett - somman kallar del - utvecklingsprogram för samhällsbyggandet. Närdel först gäller lilläggslånen är förslaget liksom tidigare är kopplat till attriksdagen beslutar om en diffus ylteriigare prisövervakning. Här pågår genompris- och kartellnämnden - helt enligl vad motionärerna också vill-undersökningar av enlreprenadpriserna. Del kan inle hjälpas all man får ellintryck av au inte ens motionärerna vill ha fram lilläggslånen - yrkandet äralltid upphängt på att någonting annat skall göras. Närdet sedan gäller utvecklingsprogrammet, som vi kanske skall återkomma tillsenare under debatten också, har det i den socialdemokratiska motionenpresenterats en sammanfallande syn på del framtida samhällsbyggandel.Bakgrunden är en essäliknande beskrivning av samhällsbyggandet i framliden-enbeskrivning som jag och många andra kan ansluta oss till i långa stycken.Självfallet måste vi ägna oss åt förnyelse av den befintliga bebyggelsen; dätänker jag på de sammantagna miljöfunktionerna. Del är väl också obestritt allen utgångspunkt skall vara det bostadssociala syftet, all energihushållningenskrav skall beaktas och alt man skall la hänsyn till alla de andra faktorer sommotionärerna räknar upp. Jag vänder mig alltså inte mot del budskapet somsådant, trots au del med sin utformning inte löser konflikter mellanmotstridiga intressen. Det är Ju i sak en beskrivning av intressen som skallbeaktas i den fysiska planeringen. Vi ser del som närmast självklart au någonsorts generalisering av dessa materiella planeringskrav kommer alt gå in i enreviderad bygglag. nu säger nej lill motionsyrkandei, innebär del att man inte harfunnit anledning att tillstyrka målformuleringar som inle löser konflikter ochall kalla dem för ell ulvecklingsprogram. Det innebär också all vi inletillstyrker del konkrela första steg som motionärerna anvisar: en samlad utredningsom skulle täcka det mesta av såväl planering enligl byggnadslagen sombostadsbyggnadsprogrammen. Det är den bristen på precision och konkretion sommåste överbryggas. Vi håller nu i utskottet på med behandling av konkrelamotionsförslag om genomförande av förnyelse, och vi noterar också attregeringen har på sitt bord en konkret fråga om hur förnyelsefrågorna skallutredas. Bakgrunden är ett förslag från cheferna för planverket ochbostadsslyrelsen. Jag får hoppas att socialdemokraterna i del sammanhanget kanbidra lill någonting konstruktivt och påtagligt; vi måste börja med analysernaoch inle med slutsatserna, vi måsie alliså finna lösningar för all genomföraålgärder. Det jag sade om två toppar av intresse förvolymfrågorna innebär inle att intresset för boendemiljöfrågorna minskal. Denhär gången skall vi inle tillåla att volymfrågorna tränger ul frågan om hur vivill bo - en fråga som inle endast berör lägenheter, utan som berör den totalamiljön. Betoningen av förnyelsefrågorna innebär inte heller all vi skall ägna nyproduklionenmindre uppmärksamhel. Jag vill också belöna all förnyelse inle bara är en frågaom stadsförnyelse - del är också en fråga oni förnyelse av alla typer avbostadsmiljöer. Förnyelsefrågorna i mindre orter och pä landsbygden fordrar enspeciell uppmärksamhet - där måste de ses i samband med krav på kompletteringaroch utbyggnader. Bostadspolitiken har alllid haft sina jämställdhetsfrågornär del gäller bostadens pris. Den debatten har i regel ägnatuppmärksamhel åt effekterna av skilda ägar- och upplåtelseformer. Det står välhelt klart att när vi talar om jämställdhet i den här meningen, sä är deleffekten av de bostadspolitiska mål och de krav på boendeinflytande som vi haren bred uppslutning kring. Del är därmed till en början klan att del inte finnsanledning att aktivt söka nya former för att se pä bostaden som ett allmäntförsäljnings- och krediiobjeki. Del är väl också en brett förankrad uppfattningatt vi måste fä de bostadspolitiska synpunkterna beaktade redan i skattelagstiftningen,så att vi slipper skapa elt komplicerat syslem med korrigerande beslul. En typ av bristande jämlikhet som inte beaktastillräckligt ärden ökande belastningen för dem som bor i glesbygdsområden ochinle kan ta till vara några prispressande samproduktioner. När utskottet nuriktar uppmärksamheten mot denna silualion är detta ell viktigt steg mot enutjämning. En annan viktig och ofta förbisedd faktor är alt kreditvillkoren ivissa områden ger högre årskostnader än i andra genom kortare amorteringstider.Enligl min mening är dessa och andra likartade frågor av myckel stor vikt, omman vill skapa faktiskt likartade boendeförulsäliningar. När man kommit in i ell syslem för bostadsfinansiering somväxt fram utifrån centralt formulerade principer ger systemet i sig vissastyreffekter. När del gäller ombyggnad kommer nybyggnadskraven lätt i konfliktmed de skilda tekniska förutsällningarna och kostnadsskillnader som dettamedför. Del är inle alllid självklart all växlande krav från de boendes sidakan beaklas. Här ivingas vi förr eller senare all prioritera normkraven. Del ären självklarhet alt staten måste häri hävda krav från vissa grupper- t. ex.äldre Anslag till bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. ochhandikappade - liksom säkerhelskrav. Men del borde bakom finnas ell störrespelrum när del gäller mer speciella och kostnadskrävande kvaliteter. Del härär ell generellt problem - del finns en given moisäiining mellannybyggnadsnormerna och viljan all uinyiija de befinlliga husen och miljöerna. Bosiadsbyggandeikopplas i stadig hanlering beslutmässigt ofta bon frånsamhällsplaneringsfrågorna i vidare bemärkelse. 1 praktiken blir jubostadsmiljöernas fysiska grunddrag bestämda då man formellt sett tillämparbyggnadslagstiftningen. Då denna planläggning och planering görs i kommunernapåverkas utfallet av regionalpoliiiska värderingar. Del betänkande som vi nubehandlar är, liksom tidigare betänkanden i samma ärende, avgränsat enligl degällande adminisiraiiva ramarna. Del kan frän horisoni ofta lyckasvara litet verklighetsfrämmande. Del beror självfallet på att vi har enbostadssektor som domineras av byggarna i skilda former- byggare som avsjälvklara orsaker sell del hela ur producenisynpunkl. Den härspeciella sektorsrollen blockerar många nödvändiga nya utgångspunkter förtänkandet i statliga organ och även här i . Men jag hoppas au vigemensamt skall börja se de här samhällsbyggnadsfrågorna mer samlat. DelJag nu sagt leder över lill de markfrågor som aktualiserats i betänkandet. Ensådan är ulskollets förslag mot -en moderat reservation -au öppna möjlighet förmer långfristiga markförvärvslån för turism och rekrealion och an begära enöversyn i övrigl. Del här tycker jag är ell positivt förslag, som det finnsanledning all poängtera även om del inle rör centrala bostadsfrågor itraditionell mening. Dennamoderaireservaiion utgår från den gamla ståndpunkten all vi skall sluta medmarkförvärvslångivningen helt och hållet. Jag hade i utskottet vissaförhoppningar om all skulle visa upp sin nya bostads- ochmarkpoliiiska profil litet mer helhjärtat. Men vi far väl vara tacksamma ändå.Moderaterna har faktiskt ställt sig bakom flera skrivningar av en typ som manlidigare skulle ha reagerat mot. I fråga om ägarkategorierna skriver man nuunder riktlinje, man armed på all bostadens pris- med beaktandeäven av lånevillkor och skatteregler - skall återspegla boendevärdei, köpeskillingskonlrollaccepteras, m. m. All sedan den 95-procenliga lånegränsen, del individuellavalet av tomträtt och förordet för ägarlägenheierna kvarstår visar ju att manhåller stilen i vissa frågor. Om inställningen i övrigl nu också kommer allåterspegla sig i moderata program och moderat handlande har vi kanske fått enöppning som kan vara lill nytta för den framlida bosvadspoliviska debatten. Vpk:sförslag har inie i någon siörre ulsiräckning vunnil ulskolteis gillande -det ärett helt riktigt konstaterande som gjorde. Jag vill betona att enläsning av motiven visar alt det inte överallt är oöverstigliga klyftor mellanvpk och ulskotlel. Men vpk gör alllid så-och del är kanske a vsikiligi-ait manlägger fram förslag av en sådan typ all utgången på förhand är given, även omdet finns överensstämmelser i ulgångspunkierna. Man har en programmatisköverbyggnad som gör au förslagen inie kan vinna gehör hos de övriga partierna.Den programmaliska överbyggnaden skall vi väl inie la upp en diskussion om här.Tore konslaierade själv i sill inlägg här alt vpk:s förslag förutsätterett socialistiskt samhälle - endast i elt sådant samhälle skulle förslagenkunna genomföras. socialisiiskl samhälle skall vi ju inte ha, och därförblir en diskussion om vpk:s förslag mer hypotetisk. Avslutningsvisskall jag korifaiiai beröra några av de socialdemokratiska reservalionerna. Ispekulaiionsavsniltei har socialdemokraierna fem reservalioner. Jag har iniefallal dei så all reservalionerna innebär all del föreligger några slorasakliga molsätiningar mellan socialdemokraierna och de andra partierna. Del ärväl närmasi så alt man har velat visa upp någon form av politisk aktivitet iden här delen, även om del i praktiken inte får någon effekt. För att undvikaalla missförstånd vill jag notera all jag är lika angelägen som Per omall bosladsminisiern i de här avsnitten snari redovisar sina s. k. fördjupadeöverväganden med anledning av del malerial som pä olika säli har tagils fram. Jag skall inte gå vidare och i detalj ta upp varje reservation. Jagyrkar bifall till vad utskottet hemställt i betänkandet nr 26 i de delar tillvilka det inte fogats reservationer från utskottets cenierpariisiiskaledamöter. I de fall sådana föreligger yrkar jag bifall lill dessareservationer, som närmare kommer all redovisas av yrkar jag bifall till ulskoiieis hemställan i betänkandet nr 27. Anslagtill bostadsbyggande, m. in. PERBERGMAN (s) kort genmäle: Jag ber utskottets ordförande om ursäkt för all jag begär replik. Vihade kommit överens om alt inte göra det. Jag skall emellertid göra miltgenmäle så litet polemiskt som möjligt. Jagmåste notera alt del tydligen uppkommit något beklagligt missförstånd, ellerockså är det taktiska skäl som ligger bakom del som sade om vårmotion angående ett ulvecklingsprogram. Denna motion har inget direkt sambandmed frågan om ett ökat bostadsbyggande. Alll hör visserligen samman här i livet,men i del här fallet är väl avsiåndel siort! Delär inle fråga om elt försök all ena moisiridiga mälsäliningar ulan om allförsöka samverka för all kunna genomföra våra mål, alt samverka för att lösafinansieringsfrågorna osv. Vad delta har au göra med en kommande behandling iuiskoilel av en annan motion förstår jag inle. Omutskoitsordföranden vill läsa den promemoria som generaldirekiören har sänilill deparlemeniei, och om han också vill läsa vår moiion för ett är sedan ochvår moiion kommer han all finna sambandet. TORECLAESON (vpk) kort genmäle: Jag vill påtvå punkter bemöta vad sade. Imotsats lill , som Jag uppfattade honom, anser jag att det finnsmolsätiningar i fråga om de mål som har ställts upp för sanering och ombyggnadoch kraven på inflytande frän de boende. Det är vikiigi all Anslagtill bostadsbyggande, in. saneringeni förslå hand ses som en social fråga. Del handlar om förändringar i en beboddmiljö. Vidare måsie saneringen, torbällringarna, gälla hela siadsmiljön, inlebara enskilda hus och lägenheier. Barn och gamla skall kunna använda dennamiljö ulan all riskera liv och hälsa.