prot · G20993 · 1978-12-31 00:00:00 — FrökenBergström uppehöll sig främst vid vår reservation 1, där vi framhåller delorimliga i att man slopar undanlagsregeln förde svenskar som flyttar utomlands.Vi tycker inte att delta är konsekvent med hänsyn lill del nuvarande systemet.Däremoi har vi i reservationen 3 framhållit atl man hell bör ta bortundanlagsinstitutet såsom pensionskommittén föreslagil. Dä blir del lika ochrättvist för alla. BRITTABERGSTRÖM (fp) kort genmäle: Jag vill bara göra etl par korta kommentarer Socialdemokraterna sägeraU det är orimligt att de som har elt undantagande skall kunna fä del av de nyaförmånerna. Pä precis samma sätt kan jag fortsätta att hävda all det är ännumer orimligl alt någon skall bli lidande i fråga om en förmän som inte harnågot samband med ATP-systemel eller undantagandet frän detta. Närdet gäller avskaffandet av undantagandel har jag som medlem avpensionskommittén, och det vet , ocksä varit med om att läggafram förslaget, sä även jag är angelägen om alt det kommer aU genomföras. HELGEKARLSSON (s) kort genmäle: Fröken säger all hon är medlem av pensionskommittén, och detvet vi. harju ocksä enhälligt lagt fram etl förslagbeträffande undantagandet. Jag tycker, fröken , atl del är orimligtall hålla fast vid det förslag som departementschefen har lågt fram och somutskottsmajoriteten har slälll sig bakom. Man bör slopa den här delen och inteinföra en speciell förmän för de människor som flyttar utomlands när de nättpensionsåldern. BRITTABERGSTRÖM (fp) kort genmäle: Jag föreställer mig att man, när manslopat undantagandet, ändå mäste införa vissa särregler när det gäller dem somtidigare har haft undantagande. Jag tror inle alt det här på något sätt börbetraktas som någonting sä speciellt som vill göra det till. Jag har begärl ordet eftersom det utöver propositionen om vissa pensionsfrågor i dettabetänkande behandlas även några frislående motioner, bland dem motionerna 704 och 710, där jag i båda fallen ärmedmolionär. I de motionerna framhåller vi vikten av atl ersättningen för äldreskadefall räknas upp med hänsyn lill pris- och löneutvecklingen. Imotionen 710 av och mig tar vi upp ersättningar som reglerasenligt mililärersätiningslagen, och i molionen 704 av m.fl. gäller det övriga äldre skadefall. Del är ingen ivekan om att trots vissauppräkningar avsevärda eftersläpningar drabbat dem som har rätt till livräntori de fall som vi tagit upp. Iföreliggande belänkande framhåller socialförsäkringsulskotlet alt departementschefenuttalat alt han ämnar återkomma i vår med en proposition. De frågor som vibehandlar har förberetts av pensionskommittén, och del har även de frågorsom vi tagit upp i motionerna. Utskollet säger alt det enligl utskottets meningär angelägel alt de i motionerna aktualiserade frågorna så snart som möjligltas upp till behandling i sä att de får en slutgiltiglösning. För oss motionärer är detviktigaste atl frågorna löses på elt tillfredsslällandesätt Och med hänsyn till dels det arbele som pågår inom regeringen, delsutskottets tveklöst positiva uttalande ulgår vi motionärer ifrån alt dessafrågor inom en inte alltför avlägsen framtid löses utan något riksdagenssärskilda tillkännagivande. Ireservalionen 2 yrkar de socialdemokraliska ledamöterna i utskottet på enskrivning som i sak överensstämmer med ulskottsmajoriietens. Skillnaden ärendast atl reservalionen utmynnar i elt tillkännagivande lill regeringen. När elt utskott kunnai inhämta atl regeringen inom en ganska snarframtid kommer atl lägga fram förslag jusl i de frågor som tagils upp imolionerna brukar inle finna skäl alt avge någol särskilt tillkännagivande.Och jag finner atl detta också kan godtas i det här fallet. Därför ansluter jagmig till utskottets skrivning och hemslällan. Skulle regeringsförslagen intekomma all tillgodose de önskemål som vi motionärer framfört så får vi anledningalt äterkomma. GÖSTAANDERSSON (c): Jag kanske är något överraskad över atl inte riktigtvill erkänna atl det trygghetssystem som vi har byggt upp inte ger den rättvisasom det borde ge till de sämre ställda i vissa vikliga avseenden. Del är utantvekan så alt om man haft förmånen alt ha högre inkomster under den aktivaliden så ger del också utslag i del trygghetssystem som vi har. Jagvill gärna - efiersom log upp LO-yttrandet överpensionskommitténs betänkande - citera etl viktigt avsnitt av vad LO sade:"Inom LO:s medlemsgrupper kommer ofta den meningen lill uttryck atlpensionssystemet konserverar den orättvisa lönestrukturen på arbetsmarknaden.Med anledning härav har krävts en mera jämlik pensionering. Nämnda frågabehandlades vid 1976. Där fastslogs alt slrävandena efterjämlikhet i pensionssystemet först och främst är en lönepolitisk fråga. På sikthar också den solidariska lönepolitiken gett effekt även om myckel återslär.Att tillskapa ett pensionssystem som innebär ett accepterande av den nuvarandelönestrukturen vore enligl LO:s mening att resignera inför svårigheterna alt näframgång. Trots detla måste fördelningspoliliska målsättningar beaklas vidframtida förändringar i socialförsäkringssystemet. Delta bör i fråga omtilläggspensioneringen ta sig utlryck i justeringar i botlen för atl den vägenförstärka utjämningen." Jag vill gärna för min del understryka alt delligger väldigt myckel i del som LO säger i detta yttrande överpensionskommitténs belänkande. Jag har lätt alt instämma i delta synsätt är väl medvelen om att ATP-systemel är konstrueratpå så sätl alt basbeloppet i botten ulgör elt grundskydd. Sedan finns möjlighetatl fä ATP uppgående till 7,5 gånger basbeloppet. Menvi konstaterade alt detta inte är tillräckligt med hänsyn till atldel finns många pensionärer i detla land som antingen inte har någon ATPintjänad eller haren läg ATP. Därför konstruerade man systemet med pensionstillskott,som är 4 96 fram till 45 96 för dem som har liten intjänad ATP ellerinte har någon ATP alls och det dubbla beloppet för dem som på gmnd av sjukdomeller annoriedes inte kan intjäna någon ATP. Systemetmed pensionstillskott syftar till att åstadkornma en viss utjämning, mensystemet är inte färdigt på långa vägar. Det är mycket möjligt -vilket vi förta itu med framöver - att konstruera om det ytteriigare, så attlåginkomsttagarna tillförsäkras en bättre utdelning i fräga om pension än vadsystemet gör f n. Det kan ske via bl. a. pensionstillskotten, men inte på såsätt som och några andra motionärer har föreslagit,nämligen att den som ställer sig utanför ATP ändå skall ha nytta av depensionstillskott eller andra förstärkningar som kommer utan atteriägga någon avgift för dem. Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avSven Aspling m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propoditionen. Då HelgeKarisson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 152 Nej - 139 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avSven Aspling m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemslällan i betänkandet nr 15 mom. 7röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har, kamrharenbifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då HelgeKarisson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 153 Nej - 139 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avSven Aspling m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 8röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då HelgeKarlsson begärde röslräkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 153 Nej - 139 1978/79:14 med anledningav propositionen 1978/79:37 om godkännande av IMCO-konvenlion oitiskeppsmätning med därtill hörande internationella §16 Bidrag till skogsförbättringar, m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1978/79:17med anledning av propositionen 1978/79:101 med förslagom tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /79 såvitt avser jordbruksdepartementetsverksamhetsområdejämte molion. Ifräga om detta betänkande hålles gemensam överläggning för samlliga punktetUnder den gemensamma överiäggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i belänkandet. BidragtiU skogsförbättringar, m. m. Idet följande redovisas endast de punkter, vid vilka under överläggningenframställts särskilda yrkanden. Punkten3 (Bidrag till skogsförbättringar) Regeringenhade i propositionen 1978/79:101 bil. 8(jordbmksdepartemen-lel) under punkten D3 (s. 27-28) föreslagit att medge att under /79slatsbidrag beviljades med sammanlagt högst 29,5 milj. kr. till skogsodlingsålgärderpå nedlagd jordbruksmark och med anslagel i övrigl avsedda ändamål. attriksdagen medgav att under /79 statsbidrag beviljades medsammanlagt högst . till skogsodlingsålgärder på nedlagdjordbmksmark och med anslagel i övrigt avsedda ändamål. Reservation hade avgivits av (),(), (), (), (), ()och () som ansett attutskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanierna angiven lydelse. Punkten7 (Jordfonden) Regeringenhade under punkten IX:5 (s. 33-34) föreslagit all medge attlantbruksstyrelsen fick disponera en rörlig kredit pä 200 milj. kr. I detta sammanhang hade behandlats molionen1978/79:2141 av m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandel 3)hemställts att hos regeringen begärde att den skogsmark somlantbruksstyrelsen förvärvade, inom ramen för den röriiga kredit på 200 milj.kr., som styrelsen i propositionen föreslagits få disponera, i första handerbjöds lill domänverket BidragtiU skogs-förbättringar, m. m. Utskottet hemställde attriksdagen skulle 1. medge au lanibruksslyrelsen fick disponera enröriig kredit på . 2. avslå molionen 1978/79:2141, yrkandet 3. Reservation hade avgivits av , MajBritt , , , , (samtliga s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen skulle som sin mening ge regeringen till känna vad reservanternaanfört med anledning av molionen 1978/79:2141, yrkandet 3. Under punkien 3 i detta belänkande behandlas Bidrag tillskogsförbältringar. Här har regeringen föreslagit elt statsbidrag till skogsodlingsåtgärderpå nedlagd jordbruksmark på sammanlagt högsl 29,5 milj. kr. 5 milj. kt är avseU för omplantering efter snytbaggeskador m, m.Orsaken är atl det inte är tillätet att skyddsbehandla skogsplantormed DDT beroende på befarade giftverkningar, Omfatlande skador uppkom ocksådärigenom planteringar, och beslöt allslatsbidrag skulle utgå till omplantering av sådana skogskullurer som hadeskadats av snytbagge , Sedan har beslutat ge bidrag ävenför snytbaggeskador som inträflade 1976, Skogsstyrelsenhar föreslagit att bidrag skulle utgå även ärssnytbaggeskador. Detla måsle vara logiskt och riktigt med hänsyn till attriksdagens förbud mot DDT-användning fortfarande gäller. Enligt skogsstyrelsenåterstår alt hjälpplantera ca av de skogskulturer som harplanterats . Med hänsyn till skogens belydelse som framtidaråvarukälla är det en nödvändighet att äierväxten kommer i gäng snarastmöjligt. Desocialdemokraliska och folkpartistiska ledamöterna i jordbruksutskottet ärinte beredda alt gå med på alt bidrag skall utgå års skador.Jag finner detta inkonsekvent och anmärkningsvärt Center- ochmoderatledamöterna i utskottet finner del naturligt atl de skador som skeltunder 1977 och 1978 skall behandlas på samma sätt av som de skadorsom inträffat . Vi kan ej göra åtskillnad mellan skador sominträffat under olika år. Vi delar således uppfattning. Därförhar vi i reservationen I anförl: "Vad gäller den av skogsstyrelsenifrågasatta utvidgningen av bidragsmöjligheterna lill all omfötta planteringarsom utsatts för skador förutsätter utskottet att hithörandefrågor las upp i samband med det aviserade regeringsförslaget röranderiktlinjer för skogspolitiken, m. Vikan betrakta detla uttalande som en beställning. Vi förutsätter således i konsekvensensnamn all detla anslag finns med i den kommande skogspro- Bidrag till skogs-förbättringar, m. m. positionen, och jag yrkarbifall lill reservalionen 1 i jordbruksutskottels Nr 93 belänkande nr 17. Ulskollelhar i belänkandel under den punkt som rör jordfonden behandlat motionen 2141 avOlof m. fl. Där hemställs att hos regeringen begär atl denskogsmark som lanibruksslyrelsen förvärvar inom ramen för den rörliga kredit på200 milj, kr, som styrelsen i proposilionen föreslås få disponera i första handskall erbjudas till domänverket. Yrkandet i molionen har av desocialdemokratiska ledamöterna i utskottet följts upp i reservationen 2. Viövriga i utskollet finner förslagel vara en försämring i arbetet alt skapa merbärkraftiga enheter, varför vi har föreslagil alt avslå motionen. Vimenar atl den mark som av olika anledningar utbjuds till försäljning erbjudslill enskilda för att man därigenom skall förbättra ägostrukturen i skogsbruketoch förstärka kombinerade jord- och skogsbruksföretag med skogsmark. Våruppfattning ligger helt i linje med de av alla partier ullalademålsättningarna om rationellt jordbruk. Det är svårt att förståsocialdemokraternas inställning om en prioritering lill förmän för domänverket.Under den pågående försäljningen finns möjligheler även för domänverket altförbättra sina innehavs arrondering. Byten och resonemang i de här frågornaförutsätts ske och är också på gång. Menatt i fiörsta hand erbjuda mark till domänverket och ställa del i en speciellprioriteringsklass anser vi vara fel. Jag yrkar således bifall tillreservationen 1 angående bidrag till skogsförbältringar och till ulskolletshemslällan på övriga punkier. Faslighelsstrukluren inom den privaia skogsmarken - som utgör ca 50 96av hela skogsmarksarealen och värdemässigt med avseende påproduktionskapaciteten - präglas huvudsakligen av de många och små förelagen.De olika förelagen och brukningsomrädena är därför i belydande utsträckningmindre än vad som är lämpligt. Denhälft av svenska skogsarealen som är i prival ägo är fördelad på etl mycketstort antal ägare - ca 240 000. Ägandetav skog som nödvändigl försöriningsunderiag har kraftigt förändrats undersenaste årtiondena. Mänga kombinerade skogs- och jordbruksföretag har lagtsned. Pä etl slorl anlal gårdar med mindre andel jordbruksmark harjordbruksdriften lagts ner eller jordbruksmarken utarrenderats. Antaletbrukningsenheter med skog utan åker eller med åkern utarrenderad har sedanbönan av fördubblats. har medfört alt skogsgårdar var ungefär lika stort som antalet kombinerade förelag. Omde senaste årens utveckling fortsätter på samma sätt som , kommerandelen skogsgärdar 1985 au vara 70-75 96. Avdagens skogsgårdsägare bor bara omkring hälften på brukningsenhe-ten. Enhel rad aspekter kan läggas på denna utveckling. Den har bidragii lilllandsbygdens avfolkning. En slor del av skogsmarken ägs av personer som BidragtiU skogsförbättringar, m. m. inte är beroende av skogenför sin sysselsättning. Det harockså f n. lagil sig ullryck i en myckel lågavverkningsnivå - i försia hand bland skogsägare som inte är beroende av sinskogsfasiighet för sin försörining. Delta har i sin tur lett lill belydandesvårigheler all förse skogsindustrin med råvara. Deslutsatser man måste dra av denna oroande utveckling av ägostruk-turen och denegaliva effekter som följer därav är, att del måste vara en angelägensamhällsuppgift alt förbättra ägostrukluren och förhindra elt passivt ägande. Bl.a.den kris som skogsindustrin har befunnit sig i en längre lid har lett till atten del skogsbolag nu av finansiella skäl säljer ut betydande delar av sittskogsinnehav. Medanledning därav föreslär jordbruksminisiern under lilläggsbudgel II, atl lanibruksslyrelsen skall ges möjlighet alt förvärva denna mark föratt användas i strukturrationaliseringarna. För ändamålet bör 200 milj. kr.slällas lill styrelsens förfogande som en rörlig kredit i riksgäldskontorelutöver den rörliga kredit på 25 milj. kr. som f n. disponeras. Sålångl ställer vi socialdemokraler upp bakom regeringens förslag. Men såtillägger jordbruksministern atl den förvärvade marken i första hand börtillföras bestående lantbruk, eller användas för byte med andra skogsägare. Motbakgrund av vad jag tidigare redovisat om ägostrukluren och den olyckligautvecklingen mot elt alltmer ökat passivt ägande kan vi inte vara med på dennaformulering av uppdraget till lanibruksslyrelsen. Viär medvetna om atl av den mark som bjuds ut finns en del, som är väl lämpadatl tillföras beslående lantbruksföretag eller användas för byte med andraskogsägare. Men i utbudet förekommer också fastigheter med en sioriek som intelämpar sig för tillskottsmark till lantbruksföretag och som definitivt inte börsplittras sönder. Eftersomelt samarbete redan pågår mellan lanibruksslyrelsen och domänverket för attgenom markbylen och försäljningar förbäura ägostrukluren, föreslår vi atl dennu ledigblivna marken i första hand bör erbjudas domänverket Bakom vårt förslagligger följande motiv. Redanväl arronderade fastigheter måste förhindras bli uppsplittrade, och allamöjligheter atl förbättra faslighelsstrukluren måsle lillvaralas. Dessulom hardomänverket visat etl belydande ansvar för atl dels sysselsätta sinarbetskraft, dels genom en jämn avverkning lillföra skogsindusirin råvara. Denborgerliga majoriteten i jordbruksutskottet har inte ställt sig bakom vårtkrav. Vi har därför fått lov att reservera oss för vårt förslag. Del ärendastatl beklaga atl de borgerliga partierna mer ömmar för del enskilda ägandet änför atl tillse atl markens produktionsförrhåga tillvaratas på biisla säll genomatl man åstadkommer en rationell ägostruktur. Jagskulle vilja säga till alt i hans plädering ligger ingenmotsättning. Det finns fullt ulrymme - om man tar vår formulering av uppdragetlill lanibruksslyrelsen - för alt använda de fasligheter i det här utbudet somtill stor del är lämpade alt tillföras bestående lantbruksföretag. Men med den formuleringsom jordbruksminisiern har föreslagil blir uppdraget för lanibruksslyrelsenmera specialinriktat åt att så att säga enbart stärka de beståendelantbruksföretagen. Det är den formuleringen som vi finner mycket olycklig. Jag ber att få yrka bifall till reservationen 2 vid jordbruksutskottetsbetänkande nr 17. BERTILJONASSON (c) kort genmäle: har talat om verkningarna av utvecklingen. Men det ärändå så, , alt de människor som kan få en möjlighet tillmarkförstärkning och som för sin utkomst är beroende av den, kommer alt skötaden här skogen. De är beroende av inkomsten. De finns där på fastigheten, definns i glesbygden och de betalar sin skatt där. Demarker som man nu av erfarenhet vet blir utbjudna, exempelvis avBillerud-Uddeholm, kännerjag till: Jag har varit i skogen sedan barnsben, ochjag vet var de markerna ligger. De passar inte domänverket, de ligger spridda.De passar inte för domänverket helt enkelt på gmnd av sitt läge. NärSven säger att det skall bli mer sysselsättning o.d., drar hanfullständigt felaktiga slutsatser. Ni skildrar själva i motionen hur många detär som inte har fullt arbete på sin fastighet, varför de måste pendla ul ellerarbeta med någol annat. Vad är då, , mera naturiigt än atlförstärka dessa fastigheter i första hand och skapa möjligheler lill arbete ålmänniskorna i deras egen bygd, där de vill leva och bo, där de betalar skaltoch där de vill alt del skall vara liv? Jagmåsle säga att ni drar fullständigl felakliga slutsatser av era resonemang.Därför kan jag inte finna annal än att det är riktigt atl här i första handerbjuda de enskilda att fä köpa mark. Sedankan del, , vara alldeles klart alldomänverket kan byta bort enklaver och spridda skiften på vissa håll för att fåsina fastigheter atl bli mer sammanhängande, men delar hell i linje m.ed vadsom händer och sker, och del är hell rikligt all det sker. Mennog måsie väl ändå i det här fallet, när del för en gångs skull blir ellstarkare utbud, de små brukarna få en möjlighet. Del är väl sä man hjälperbygderna, människorna, kommunerna och samhällel. BidragtiU skogsförbättringar, m. m. () kortgenmäle: Herrtalman!.Det gäller ju bara atl dra de rikliga slutsatserna av värt förslag,,. Jagsade redan tidigare att vi är väl medvetna om alt del i de utbud som nuförekommer även flnns en hel del fastigheter som inte är lämpade för t. ex.domänverket utan som är mer lämpade för alt förbättra strukturrationaliseringen.Sådana bör naturiigtvis läggas lill beslående länt- och skogsbruksfö-, retag. Menvi fär inte se det här så ensidigt som man har gjorl i proposilionen, där manhell inriktat sig på atl använda markförvärven för att stärka lantbruksföretagen,efiersom det finns viktiga bitar som man definilivi inle bör splittra BidragtlU skogs-förbättringar, m. m. Omman till delta lägger den utveckling som har varit under senare är, finner manatt del är ännu mer bekymmersamt. säger att man skall stärkafastigheter och ge de människor som vill leva och bo i de här orternamöjligheter att komma över de arealer skogsmark som utbjuds. Men detbeklagliga, , ärju att allt del passiva ägandet har lett till attdet inte är människor som lever och bor i orterna som äger en stor del av densvenska privatägda skogsmarken , utan att den marken har blivit föremålför spekulation. Det finns många anledningar till att man behåller fastigheteroch att man vill förvärva sådana som ren kapitalplacering. Denna utveckling harlett till att sysselsättningen minskar, att vi har fått en eftersläpandeskogsvård osv. Det är många negaliva följder av den utvecklingen, och den måsteman därför se till atl förhindra. Det finns ingen anledning atl försökaöverföra mera mark till privat ägande , även om det ibland finns anledningatt strukturera om skogsmarken, så att man får bätire brukningsenheter. Omden utveckling vi har haft tidigare fortsätter - och allting talar för det, ominte samlar sig till atl fatta elt beslut som kan vända utvecklingeni annan riktning - kommer den största delen av den privatägdaskogsmarken att befinna sig i ett passivt ägande. Det finns ingen anledning attstärka en sådan utveckling. Dendag, , då vi har kunnat samla oss till ett beslut i somkan leda till alt vi premierar brukandet och inte ägandet, blir det mycketlättare att ställa upp på era krav i det här sammanhanget. Men vi villdefinitivt förhindra att man nu splittrar väl arronderade skogsfasligheter. () kortgenmäle: Det är väl alldeles klart, , att köp av de fastigheter somär lämpliga för domänverket-varvid verket kanske avstår från vissaövriga spridda fastigheter som det har - är elt system som pågår, och detförhindras icke av vare sig propositionen eller vårt uttalande. Mendå säger - och det tycker jag är märkligl - atl de människor sombor på annat håll är passiva ägare som bedriver passiv skötsel avfastigheterna. Ja, visst är det ofta så. Men det är väl inte deras innehav somskall förstärkas. Om något har deltagit i det system somlantbruksnämnderna f n. tillämpar, måste väl ändå veta attlanlbmksnämnderna inte går ut och erbjuder människor på andra orter, som intehar intresse av jord- och skogsbruk eller deras skötsel, atl köpa.