prot · G20954 · 1978-12-31 00:00:00 — Sammaproblem vidlåder f ö. också majoritetens förslag, som också är uttryckt ibasenheter. Det enda som skiljer är reservanternas fyra decimaler. Dennakomplikation - nämligen atl man inte direkl i lagstiftningens skattetabell kanavläsa skallen i kronor- är en av indexregleringens avigsidor. Denna väger dockganska läu och är av begränsad omfaUning jämfört med de materiella orättvisorsom ett indexsystem av skatterna enligt vårt sätt att se skapar, liksom debesväriigheler som uppstår vid tillämpningen av reglerna för den ekonomiskapolitiken. Reservanternagår , liksom socialdemokraterna alllid har gjort, mol att skatteskalornaskall vara indexreglerade och i huvudsak bundna till konsumentprisindex ochatl prisutvecklingen aulomaliskl skall ledatill ändrat skatteuttag. Vihar alltid varil medvelna om att skatteskalorna i en period med starkinfiationsutveckling behöver ses över så att progressionseffekten inteomöjliggör vettiga avtalsuppgörelser eller skapar orättvisor. Vi har givetvisvarit på det klara med att det behövs mycket stora lönepåslag för att delskompensera kosinadsstegringar i ell högre skalleprogressionsläge, dels ge någonreallöneökning. Deltaär också vad som har skett under 1970-taIet. Vi skall docksamtidigt ha klart för oss alt denna anpassning inte i alla inkomstlägen harformats efter någon indexutveckling, utan tvärtom har man använtändringar i skattesystemet för förändringar till de lägsta inkomsiia- Med andra ord har man använt ändringar i skatteskalorna för an driva enutjämningspolilk, och man har också på della sätt kunnat förhindra all enindexreglerings orättvisor fått slå igenom. Regeringensproposition nr 50 har visal atl indexreglerade skatteskalor inte fungerar. Ipropositionen föreslås nämligen atl skatteskalorna inom ett ganska brett fältändras ulöver indexregleringens jusieringar. har visserligen isin motion hävdat alt bara verkningarna av indexregleringen skulle få slåigenom, men för atl komma överens med sina lidigare mittenvänner så frånföllman sin ståndaktighet och gick halva vägen till mötes. Moderaternaföreslår ännu större förändringar av de indexframräknade skalorna, även om mansedan ställer sig såsom garant för den mindre långtgående förändring somfolkpartiet och har kommii överens om. Deförslag till förändringar av skatteskalorna som framlagts borde väl haöverbevisat de borgeriiga om atl en indexreglering åtminstone var onödig, om deinte vill instämma i milt längre gående påstående, nämligen att systemet ärdirekt skadligt. Påvilket sätt är då den s. k. infiationsskyddade skatteskalan olämplig ellerskadlig? Jag vill i några punkier bevisa alt den är olämplig eller direktskadlig. Skatteskalans index ger inkomsttagare med . i årsinkomst fem gånger så stor skattelättnadsom för en fulllidsarbetande person i en låglönebransch i kronor räknat. Dettatyckerjag är stötande från jämlikhetssynpunkt, och jag tror inte atl alla delarav de borgerliga partierna tycker alt detta resultat är särskill bra. Jag kanbara erinra om att man i alla de s. k. Hagauppgörelserna tog bort så slötandeeffekter, och t. o. m. den borgerliga Irepartiregeringen förhindrade de mestslötande effekterna genom alt höja slatsskalleuUaget med 1 längslupp på inkomslskatte-skalan. Jag vill säga lill altdel var trepartiregeringen som fastställde det högsta skatteuttaget på hösten1976. Men på grund av indexregleringens okränkbarhet anser man sig nu inlekunna göra något åt den femdubbla skattesänkningen längsl upp. Varie indexreglering varhelstden än tillämpas betyder atl kampen mot infiationen försvåras. Om man ändå ärskyddad mol inflationens verkningar - så resoneras det - gör del mindre atlinflationen finns. Enindexreglering av skatteskalorna är egentligen på det här sättet indirekt ettkraftigl angrepp på skattesystemet som sådant. Som jag ser saken, fungerarnämligen hela vårt skattesystem allt sämre just därföralt inflationenundermineral gmnderna. Kampen mot inflationen är därför kanske det viktigastejust nu även när del gäller skattesystemet. Skälet lill atl enindexreglering också är onödig och till atl höginkomstlagarna får extrafavörer är alt de som har stora inkomsier rent allmänt har störremotståndskraft och därför klarar inflationen bättre. Vad som gör indexregleringenmest orättvis är atl den ger höginkomsttagarna dubbel kompensation. Då sägermånga; Hur kan det vara möjligt? Jo, medan en låginkomsttagare som regel måstekonsumera hela sin inkomst på Den ekonomiska politiken m. m. livets nödtorft, kanhöginkomsltagaren använda en mycket stor del av sin inkomsl på annat sätt. Hankan använda den på ett sätt som redan är skyddat mot inflationens verkningar. mån pengarna sätts in på bank har man fr. o. m. nyåret inflationsskydd för4 . och en bra råge därulöver. Men det mesta av pengarna placeras ju påannat sätt, där värdeökningen är slörre än inflationen. Jag behöver bara nämnaalla slag av fast egendom, konst, anlikviieter osv. för att få täckning förpåståendet att en stor del av inkomsten för en höginkomsttagare redan ärvärdesäkrad. ger den indexreglerade skatteskalan kompensation en gång till. Anknytningenav konsumentprisindex till skatteskalan snedvrider också kompensationen. Prisutvecklingen kan vara olika under olika år, men 1977 och början av 1978 är slående exempel på hur en snedvridning kan äga rum. Dagligvarorna sleg under den tiden dubbelt så myckel i pris som en del andra varor, och matpriserna sleg mer än dubbelt så myckel. Den som inte har större inkomsl än att nästan hela går ål för dagligvaror får genom indexregleringen en för liten kompensation i jämförelse med den som har köpkraft också för annan konsumiion. Euannat år kan naturiigtvis del här jämna ut sig, men säkert ärdet inle. Det jaghar sagt visar också alt indexreglering inte blir det millimeterrällvisainstrument som man menat alt det skulle vara. Delfinns ytterligare ett gmndläggande fel med indexregleringen. Genom att den är uppbyggd på konsumentprisindex ger den kompensation även åt den som man lönepolitiskt inte velat ge kompensation, och ju högre inkomsten är desto bättre blir kompensationen. En höginkomsttagare, som av olika skäl fän mindre löneökning än andra inkomsttagare, alltså fåll en lönekompensation som inte motsvarar ökningen av konsumentprisindex, får ändå kompensation genom atl skatteprogressionen blir så mycket lägre. Del betyder att man sätter ur spel den lönepolitik som man vill föra, dvs. all lönepolitiken för höginkomsttagare har föriorat en stor del av sin betydelse. Därtill skall naturligtvis också läggas att det finns en eftersläpning i varie indexsyslem - del måste del finnas - som försvårar en effektiv finanspoli tik. Jag har använt till atl tekniskt granskaindexregleringen. En politisk granskning av den ger vid handen att de treborgeriiga partierna håller fast vid den snedvridning av bördornas fördelningsom också kommit fram lidigare. De har varil mycket litel intresserade av detnytänkande som kommit till uttryck i den socialdemokratiska motionen. Deborgeriiga har talat om sitt inlresse för den kommunala skatten och om hurolika den slår för olika medborgare, men de har inle velal vara med om denutjämning som del socialdemokraliska förslaget innebär. Somexempel kan nämnas alt en person med . i årsinkomst enligl delsocialdemokratiska förslagel skulle ha fått . lägre skall i denmest skattelyngda kommunen jämfört med en skattebetalare boende i den kommunsom har den lägsta utdebiteringen. Del är också, skulle jag vilja säga, en formav regionalpolitik. Det har alltså, som de socialdemokratiskareservanterna påpekat, varit möjligt atl konstruera ett skatteuttag för 1979som dels tagil en viss hänsyn till kommunalskatternas olikhet utan atl rubbakommunernas ekonomi, dels förändrat de statliga inkomstskatterna så att devanligaste inkomsttagarna fåll en något högre skattesänkning än vad regeringenföreslagit -och givetvis då också mycket bältre än vad resultatet blev av dens. k. borgerliga kompromissen, en kompromiss som åtminstone från moderaternassida lydligen inle var så allvariigl menad. skriver ju i sillsärskilda yttrande alt man för all rädda ett borgeriigt huvudförslag anslutitsig till och , men atl man i kammaren tänker yrka bifalllill ell hell annat förslag. Elt genomgående drag hos borgeriiga politikertycks vara att vara kluven. Det gäller tydligen inte bara liberalerna. Alltnogså har man inte från borgeriigt håll velal vara med om aU sänka skatterna lillden nivå som del stora oppositionspartiet föreslagit för de vanligastelöneinkomsterna. Skillnaden i dessa inkomstlägen, dvs. där de flesiaheltidsarbelande befinner sig, är . i en kommun medmedeluldebitering. Försl när inkomsterna kommit upp till 75 000-80 000 kr.tycker de borgerliga alt det kan vara dags att sätta in de större skattelättnaderna. Innanjag lämnar skatter skulle jag vilja slälla en fråga till majoritetenstalesmän. På s. 37 och 38 i utskoltsbetänkandet talar man om au åtgärder motdel kommunala skattetrycket skall prioriteras. Min fråga aromkommunalekonomiska utredningens förslag enligl majoriteten skall genomförasförst av alll, och om marginalskaltereformerna nu skall ske på den kommunalasidan. Säger det också? Ireservationen 6 föreslår vi att förmögenhetsskatten skall höjas med 30 %.Anledningen härtill är alt socialdemokraterna inom andra utskottskompe-len.sområden föreslår stimulansåtgärder för mindre köpstarka grupper. Dåvi inte vill försämra budgetsaldot, har vi vall all föreslå statliga inkomstförstärkningar.Enligt vår uppfattning har trepartiregeringens svångremspoliiik mest drabbat degrupper i samhället som haft de minsta resurserna, varför vi nu anser att ocksåförmögenhelerna bör vara med och bära en något större del av denstatsfinansiella bördan. Ireservationen 8 yrkar - underiigt nog - v? bifall till propositionen och avslagpå utskottsmajoriieiens initiativ atl ge bidrag med 4 96 till byggnadsinvesteringarsamt alt utöka kretsen av stödberältigade också lill uthyrningsföretag. Anledningentill atl vi inle velat vara med om utskotlsinitialiven är all vi redan tyckerau propositionens förslag är atl sträcka sig så långt som skinnfällen räcker.Att nu utöka åtgärderna också lill fastighetsinvesleringar för föriustförelag -för det är vad det gäller - genom att ge bidrag, måsle vara att gå lite förlångt. Meningen ärju aU påskynda induslrins investeringar. Ett bidrag till elli hast påkommet bygge kan knappasl ge samma verkan. Ifråga om uthyrningslokaler så har vi gått emot bidrag och avdrag för dessa. Skäletär alt det i första hand är industrins utveckling som skall gynnas. Del kommeratt uppslå ett stort byråkratiskt krångel för all avgöra vad elt Denekonomiska politiken m. m. Den ekonomiska politiken m. m. hyreshusskall användas lill, om det är uthyrt osv. Det ärju nämligen slora områden avnäringslivel som inte kan komma i fråga för det här stödet. Del kommer alt uppståmånga svåra gränsdragningsproblem. Vi hävdar atl utskotlsinitialivet kommer atlleda lill en underslödslagarmenlalitel som inte förbättrarindustriinvesteringarna på ett rationellt säll. Samlidigt blir systemetkrångligare. Slutligenhar socialdemokraterna också reserverat sig mot den stora generositet somproposilionen och ulskottsmajoritelen lagt när det gäller del s. k.Annell-avdraget. Vihar ingenting emol uppmjukningar i dubbelbeskattningsreglerna beträffandeutdelningar på nyemissioner, då vi är medvelna om atl förelagen måste skaffamera eget kapital för att klara de krav som ställs på dem och atl lånat kapitalär billigare f n. för förelagen än nya aktier, vilkas ägare kräver utdelning,något som normalt sker med beskatlade pengar. Vad vi vänder oss emol är atlpropositionen går vida längre med sina förslag än vad jag här preciserat. Manföreslår helt enkelt en ny resultatutjämningsmelod genom all tillåta avdrag förutdelningar med upp lill 10 96 under 20år. Visserligen får det aldrig dras avmer än , men det skapas alltså en ny möjlighet till resullalutjämning. Enliglvår uppfattning bör del s. k. Annell-avdraget inle få användas iresultalutjämnande syfte utan endast i en rak följd av år med en fastprocentsats för atl få den likformighet med ränteavdrag som det så ofta ärfråga om. Om man inle gör utdelningar, så bör heller inget avdragkomma i fråga, och finns del inget utrymme för avdrag på grund av klena vinsierhar man ju redan så många möjligheter lill resullalutjämning - inkl.förlustavdrag-all något behov knappasl föreligger av den stora valfrihet somföreslagits i proposilionen. Tilldetta skall läggas att företagsskatleberedningens förslag snart kommer alt bliföremål för prövning. 1 beredningens förslag finns många uppslaglill konsoliderings- och resultatutjämningsmetoder. Alt då bryla ulAnnell-lagen och göra om dess innebörd lycker vi är en direkt olämplig ålgärd. gick i sitt anförande in räu myckel på skatter,och jag kan inte underlåta atl säga några ord också lill honom. HerrBurenslam menade all del totala skattetrycket egentligen varointressant, om det låg på den kommunala sidan, för del var endast den statligasidan man hade komandot över. Del här lycker jag absolut är en felbedömning.Jag irodde nämligen i min enfald -och del harjag slöd för i vad jag läst undermånga, om moderata samlingspartiets och tidigare högerpartietsskattepolitik - att det var del totala skalletrycket man var intresserad av.Och kan säkert inte förneka atl det totala skattetrycketunder den borgerliga regeringens tid har ökal från någonling på avbruttonationalprodukten fram lill av bruttonationalprodukten år1978. Denna stora ökning har alltså skett under en lid då del parti som sade,atl det går all sänka skatten bara man vill, haft ekonomiministerposten iregeringen. säger alt man harju lättat påskattebördan - man har tagit bort produktionsfaklorsskalter i form avarbetsgivaravgifter, man har sänkt progressionen här och där, och man har sänktskatterna. Men har man då ökat de indirekta skatterna. Ochkommunalskatternas ökning kanske lill en del beror på atl staten har ålagtkommunerna vissa uppgifter som de måsle belala och därmed la ul skatt för. Detär alltså enligt mitt sätt att se det totala skatieirycket som är detintressanta,och det harökai väldigi myckel underden borgerliga regeringens tid.Således är del något av en bluff när här slår medett skattepoliliskt program där man säger all målsättningen är 50 96marginalskatt men därulöver ett sänkt totalt skattetryck. Man har ju inle lyckatssänka det tolala skattetrycket. Jagskulle vilja fråga vilka åtgärder det egentligen är som tillgripa för all komma ned lill ett skalletryck som ligger på den nivådär han kanske vill ha det i sina program men där han i verkligheten sprungitifrån det hela för länge sedan. Omman uppnår ett sänkt skattetryck när det gäller staten eller i varje fall enmåttlig höjning bara - för det är ju del som har skett - och samtidigtfinansierar detta med atl låna pengar i andra länder för löpande utgifter ellerlåna på annat sätt, så tyckerjag inte del är myckel att skryta med atl manlyckais hålla del statliga skattetrycket på en oförändrad nivå. Med del sagda ber jag atl få yrka bifall lill alla de reservationer påvilka vi socialdemokraler står, alltså reservationerna 2, 3, 4, 6, 8 och 9. Denekonomiska politiken m. m. () kort genmäle; I milt inlägg konstaterade jag atl under den lid som harhaft ekonomiministerposten har man på den statliga sidan vidtagit elt antalåtgärder för alt sänka olika skattesatser, och det var på det sättet. Dessutomsade jag alt man har höjt den indirekta skatten för alt täcka en del av deluckor som fanns efter en tidigare, misslyckad socialdemokratisk politik. a. bestått i alt betala ut stora summor pengar i induslribidrag avolika slag till företag som höll på all gå över styr på grund av alltför högakosinadsstegringar tidigare. Jagkonstaterade alt nettot av della var all det statliga skatteuttaget, som en delav nationalinkomsten, har minskal. Dessutom konstaterade jag atlkommunerna har höjt sina skattesatser, vilket är myckel beklagligl eftersom dellolala skatteuttaget har stigit till följd av detta. Det är dock så, som herrWärnberg vet,att en regering har icke möjligheter alt styra och ställa med vadkommunerna skall göra, eftersom kommunerna har egen skatle-rätt. Detlar i alla fall avsevärd tid innan man kan fö fram olika åtgärder för atl värjasig mol del synnerligen slora hol som de ständigt stigande kommunala utgifternaoch skatterna innebär. Jag ger nämligen rätt i att det, när manbedömer hur landels ekonomiska framtid kommer all bli, självfallel är deltotala skattelryckel som är del avgörande. Del skulle då vara ytterst oroandeom det totala skattetrycket fortsatte atl stiga. Denekonomiska poUtiken m. m. attherr inte begagnar en del av sitt inlägg här lill alt själv uttryckaen stor oro över hur den ekonomiska utvecklingen kommer all bli omskaltesalshöjningar fortsätter. Del kommer då att bli myckel sämre skatteunderlagoch myckel mindre möjligheter atl få in pengar lill de olika betydelsefullautgifter man har. Det är då -jag upprepar del jag har sagt - den storarisken kommer alt göra sig gällande för inle minst pensionärer, men även andra,som verkligen är beroende av alt del finns möjligheter att fullföljaåtagandena. Vimoderater kräver därför alt man tar ell samlat grepp på skattesidan -jag harredovisai hur det skall gå till - så att man även för ner del totalaskallelrycket, och däri inbegrips de kommunala skatterna, för atl fö en sådanekonomisk ulveckling i landei all man kan klara alla åtaganden. Det är kusligtom denna riksdagsmajoritel inte kommer för alt upptäcka de risker somfinns. () kortgenmäle; Man har inte sänkt några skatter, man har flyttat om dem. Del är delenda man har gjort under den borgerliga regeringens tid, förulom att man harhöjt dem. Det är väl ovedersägligt - det slår i varje fall så i regeringenspapper-alt vi har 53 96 av bruttonationalprodukten i totalt skattetryck,och vi hade när den socialdemokratiska regeringen avgick.Herr skyller alltid på atl det är följder av atl vi hade ensocialdemokralisk regering lidigare. Men måsle väl ändåhålla med mig om att , när socialdemokraterna hade ensiarkare ställning än , var det ett myckel stort sparande iden svenska ekonomin, medan man under den lid som satt iregeringen har haft ett väldigt förslösande av detta sparande. Staten haralltså ätit upp hela del sparande som man lidigare skaffade sig under den socialdemokraliskaregeringens tid. Alll detla sparande är inle bara den socialdemokraliskaregeringens förtjänst, men det är alltså vad som har skett under den tiden. Jaglycker alt del är bluff när talar om atl man, när densocialdemokraliska regeringen avgick, fick ta hand om någonling som var sådåligt. Men del kan del ju inte ha varit. föreslog alltidmyckel myckel större försämringar av statens inkomster än vadsocialdemokraterna gjorde, och han föreslog alltid större utgifter för statenän vad socialdemokraterna gjorde under de år vi hade jämviktsriksdagen. Denborgerliga regeringen har ju nu verkligen haft chansen atl sänka skattetrycket.Man hade chansen alt visa atl det går atl sänka skalterna, om bara viljanfinns. Man hade också möjligheten all visa del trolleritrick som man pratat såmyckel om, nämligen atl om skalterna sänks så kommer människorna att börjaarbeta så infernaliskt hårt alt vi kan sänka skatterna ännu mer bara av denanledningen. Under den lid som gått sedan varit med omalt sänka del direkta skattetrycket har bruttonationalprodukten sjunkit medåtskilliga procentenheter. Det betyder alt det här trolleritricket har verkat iprecis motsatt riklning. kommaifrån alt ni har haft chansen, men ni har inte kunnat ulnyltja den. Situationenär i stället alt vi har ett högre totalt skattetryck efter snart tre årsborgerligt regerande än vad vi hade under den socialdemokraliska regeringenslid. STAFFANBURENSTAM () kort genmäle: Samtliga bedömare som inte är partipolitiskt förblindade instämmer ivad som görs gällande, nämligen all del svenska ekonomiskpolitiska läget haravsevärt förbättrats genom de olika insatser som trepartiregeringen har gjort.Den lidigare regeringen har som sade haft chansen, och den harockså visal alt de insatser som giordes hade framgång. Hade man fört herrWärnbergs politik och låtit bli att devalvera, sänka löneskatter osv., då hadekonkurrenslägel gentemot utlandet varit 25 96 sämre. Kan sig vilket kaos som skulle ha rått här i i form avindustrikriser och annat, om man hade fört den typen av politik? Denborgerliga regeringen har som sagt lagit chansen och visal alt man kanåstadkomma något genom alt sänka olika statliga skatter. Men sådana här sakertar tid, del ger jag rätt i. Del går t. ex. inte att under enkort period svänga hela den kommunala skutan åt rätt håll. De kommunalaskattesatserna har därför fortsatt atl öka, och det är beklagligt. Egentligenär det tvivelaktigt om man kommer någonstans med den här typen av debatter. Denavgörande frågan jusl nu ärju inle om eller jag framstår somvinnare i det här lilla meningsutbytet. Del avgörande är om i tidskall komma lill insikt om atl det skulle innebära ell allvariigl hot motsvensk ekonomisk ulveckling och därmed också mot de prakliska förulsätlningarnaalt fullfölja alla de åtaganden som vi har gjort och som vi gärna villfullfölja, om man fortsatte den skaltepolilik som socialdemokraterna med sådanenergi satte i gång med och om man fortsatte den ekonomiska politik som blevresultatet av denna skattepolitik under början av 1970-talel. Trepariiregeringeninledde förbättringar av den tidigare politiken i vad jag i milt huvudanförandekallade etapp 1. Den slora frågan är om de förutsättningar som därigenom råderkommeratt tas till vara och om man kommeratt fortsätta atl försöka förbättradet svenska konkurrens- och kostnadsläget, så att vi för en rimlig ekonomiskulveckling i landet. Jag är inte alldeles övertygad om atl de beslut som skallfattas kommer att innebära elt sleg i denna riktning. Detär alltså della som är den avgörande frågan, och inle milt jonglerande med siffror hit och dil för atl visa hur del har varilunder . när jag lyssnar på debatter här i kammaren förjag intrycket att de som sist av alla här i landei kommer alt förståskattesystemets nedbrytande verkningar - och jag inkluderar härkommu-nalskatlesalserna - är en stor majoritet här i . Denekonomiska politiken m. m. . ERIKWÄRNBERG (s) kort genmäle: Jag håller med om en sak: Man kommer inlesärskilt långt med sifferexercis fram och lillbaka. Men man kommer inle hellernågonvari genom atl kasta ut påståenden om alt det hade varit på ett visstsäll, om socialdemokraterna hade suttit kvar i regeringsställning. Ochnaturligtvis kommer man ingenvart genom att angripa varandras förståndsgåvoroch resonera som om det bara vore och några till sombegriper skallesystemet. Med en sådan diskussion kommer man ingenvarl. Vadsom är väsentligt är atl lala om den faktiska ulvecklingen. Vi har elthistoriskt perspektiv på vad som har hänl. Under jämviktsriksdagens lidtvingade man fram en ekonomisk stimulans som var alldeles för stor. Det tycktejag då, och det tyckerjag fortfarande. Men det var inte socialdemokraterna somtvingade fram den ekonomiska stimulansen ulan andra partier. har man alltsåhaft på sig alt bestämma sig för vad som bör göras, men man haregentligen inle kommit någonvart, ulan del harblivit en ständig försämring.Talet om alt det går atl sänka skalterna bara viljan finns har man alltså inlekunnal leva upp till. Sedanvilljag för min del inle diskutera om devalveringen var nödvändig eller ej. Jaghar ingen som helst anledning att redogöra för milt ställningstagande iriksbanksfullmäktige och kommer alltså inte alt göra della. Utan risk för attbryta sekretessen vågar jag emellertid säga atl del var den borgerligalättsinnespolitiken i början av den borgerliga regeringstiden som gjordedevalveringen nödvändig. Man fortsatte med accelererad fart den lättsinnigapolitiken för att sedan dra ål svångremmen, så atl människorna höll på alt gåav på mitten. Del är ju den politiken som den borgerliga regeringen har förtoch som presenteras som någonting oerhört värdefullt.