prot · G209127 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag vill meddelta yrka bifall lill vpk-motionen 2268. Lätmig också lill sist foga en uppmaning lill kammarens socialdemokratiskaledamöier all överge den borgeriiga majoritetens sällskap. Om ni inle villrösta för våra förslag, sä kan ni ju överlåta lill de borgeriiga ensamma altavslå våra krav. (apk): Jag skall koncentrera mig på en sak i sammanhanget. Självfallet kommerjag all vid voieringen stödja del vpk-förslag som föreligger om ålgärder för ausnarast rusta upp södra omlopp, därför att del ligger i linje meddel förslag som vi lidigare ställt från vårl partidistrikt och som jag självhar pläderat för i kammaren för ungefär en månad sedan. Utskottetsäger all SJ kommer all lägga fram förslag senare men all del som närmast lordekomma all bli aktuellt är huvudsakligen norra och mellersta delar,"men även vissa åtgärder på dess södra omlopp beräknas kunnaifrågakomma", står del. Jaglycker inte all del där låter särskill betryggande. Det bekräftar närmasiUttalandena från SJ-håll om att satsningen kommeratt ske norrut. Det angerockså den framlida inriktningen, nämligen den all all malm i framliden skallsändas över , med alll vad del kommer all betyda för och inteminst för . Del gamla hotet mot malmhamnen i rycker närmare, och deanställdas Jobb kommer i farozonen. Deträcker inle med all södra del bibehålles i nuvarande skick, sell ieU längre perspekiiv, därför aU della stillastående i praktiken kommer attinnebära en långsam slrypning i stället för en snabb avlivning. Satsarmaninte pä det södra omloppet, så innebär del ell hot inle bara mot de anställdavid malmhamnen i ulan även mot anställda vid . Sjunkande kapacitetkommer med en oomkullrunkelig logik också att 7 protokoll 1978/79:127-129 En ensidig satsning norrut kommer också all innebära negativaåterverkningar för i och dess anställda. Vidarebordel nog betonas alt en upprustning av södra del är av elt vitaltintresse för Malmbergsgruvorna. Malmen från går som bekanthuvudsakligen lill i eller lill köpare i andra Östersjöländer.Blirdel ingen upprustning och kapacitetsökning på södra del, lordedel heller inle bli aktuellt med någon ny huvudnivå i . Där blir i säfall sysselsällningskonsekvenserna ytterst allvariiga. Manhar beräknat alt en upprustning av södra del kommer all kosta ca 1miljard kronor. Men upprustningen skulle göra det möjligl alt trafikera bananmed malmvagnar med 25 tons axellryck, och del skulle kunna innebära lägrefraktkostnader. Del skulle rädda malmhamnen i för framliden - nu ser jagden som allvarligt hotad - och göra den konkurrensduglig. Delskulle också betyda fördelar för järnhanteringen i och trygga jobb förgruvarbetarna i malmfälten. Och del kan naluriiglvis heller inle förnekas alten upprustning som omfattar också del södra omloppet skulle innebäraarbetsiillfållen för bygder som verkligen skriker efter jobb. Jag menar altdel ena goda förskjuter inle del andra. Jagär övertygad om au SJ och andra inflytelserika krafter har sin åsikt klar ochall den åsikten är att norra delen skall prioriteras och den södra skallstrypas ål. Mot den bakgrunden skulle del kännas mera betryggande om riksdagenuttalade sig för åtgärden alt upprusta södra del. Deformuleringar som finns i utskottsbetänkandet lyckerjag, liksom föregåendelalare, är föga betryggande. De stöder tankegångar men utgör ingen garanti. Vi är i denna kammare ganska vana vid au kommunistpartierna medvetetvill missförslå och misskreditera vad andra partier gör i kammaren. I denuppfattningen är socialdemokrater och borgerliga ense. Jagvill påstå au ni inle saisar mera på delta område än vad propositionen toresläroch utskollel också föreslagil. Ni skriver en moiion där ni vill preciserasatsningarna på vissa områden, och den molionen bygger sannerligen mindre påkunskap än på önsketänkande om de verkliga förhållandena. första delen sägs att ni skulle vilja ha åtgärder för all upprustamalmbanans södra omlopp. Det har vi i utskoUel också sagt. Men del måste i allrimlighels namn vara och SJ som tillsammans avgör var den satsningen bästbehövs. Vivet ju alla att huvuddelen av malmen går mot , men utskottet har klartuttalat all vi vill ha en konkurtensjämslälldhel mellan de båda hamnarna. E)elinnebär att vi önskar en ökad malmlransport emol om detla är möjligl. Motden bakgrunden skall också södra delen upprustas med hänsyn lill behovet. Vidarelalar ni om en utbyggnad av Järnvägslinjen , medförlängning lill finska Kolari. Det är ullryck för okunskap om situationen. För20 är sedan hade SJ en intern undersökning om denna handel för att se om denöver huvud tagel var möjlig och lönsam och om det fanns några förutsättningarall bygga den. Något praktiskt förslag kom aldrig pä SJ:s bord. Det visade sigredan vid den lilla undersökning som gjordes att här inle var någoniing altgöra. Härhar man 250 milj. kr. Vpk har inte föreslagil någon ändring av anslagel. Baraen utbyggnad av den banan kostar mer än 250 milj. kr. Tillsisl,närdet gäller inlandsfiygplatsen i , kan vi bara konkret säga,all del finns ell förslag framme enligl vilket i Norrbollens länoch de berörda parterna i området själva arbetar på förutsättningarna att byggaen flygplats i som första åtgärd för alt lösa deföreliggande problemen. Vi,, behandlar dessa motioner lika seriöst som andra molioner. Vi stårinte upp av högaktning när vi behandlar motionerna, men det gör vi inte med deandras motioner heller. Vi behandlar dem kort och sakligt, och utskottet ärkänt för korta och klara motiveringar till sina ställningstaganden. Jag yrkar bifall tilltrafikutskottets hemställan. (vpk): Jaghar i och för sig aldrig hyst några illusioner om att kunna bli överens medherr eller med om trafikpolitiken, varken den som rörNorrbotten eller den som rör landei i övrigl. Men Jag uttrycker ändå mintacksamhet över alt utskottels talesman besvarade kritiken mot ulskolletshantering av vår moiion. Jag har fält reda på alt utskottet lika kallsinnigtavstyrker alla förslag som gäller trafikpolitik, vare sig del är våra förslageller andras. Deargument som har anförts mot våra förslag är tunna och ganska undermåliga.Malmbanans södra omlopp behöver uppmstas - det borde utskollel kunna varaöverens med oss om. Om dessulom övriga delar nu skall upprustas,menar jag att det framstår som oförståeligt all inte samtidigl upprusta densödra delen - inle minst mot bakgrund av regeringens sä fä konkrela förslag ipropositionen. HerrLolhigius ifrågasatte om våra förslag inle är önsketänkande. Det är möjligt alldet är önsketänkande, men det är ett önsketänkande och tänkande som bygger påkonkrela krav från befolkningen i . Del finns en stark opinion för enny järnvägslinje mellan och Kaunisvaara. En sådan linje, i Kolarisammankopplad med den finska järnvägen, skulle utgöra en bra insats förNortbotten. är elt väl förankrat krav bland norrbottningarna. Menregeringen bryr sig Ju inle om andra konkrela förslag som föreligger, sä delförvånar mig inte att utskottet följer den linjen. Låtmig än en gång uppmana - i likhet med vad jag gjorde i milt förrainlägg - de socialdemokratiska ledamöterna all låta de borgeriiga representanternasjälva få avslå våra förslag. Jag har i och för sig ingen stor förhoppningom all så skall ske, särskill inle när jag tittar på Norrbottens-bänken och seralt de socialdemokraliska ledamöterna inle ens finns i kammaren när denna frågabehandlas. De sitter möjligen och filar på vackra tal inför första maj omNorrbollens framtid och utveckling. ALFLÖVENBORG (apk): beskyller andra för okunnighet. Jag skall i dellasammanhang inle göra delsamma - del finns ju också någonting som kallasdemagogi. Jaghar hämtat mina kunskaper och erfarenheter i detta ärende från dem somrimligtvis borde vara de mest sakkunniga, nämligen frän mina vänner lokförareoch andra Järnvägsmän. De betonar vikten av all vi rustar upp del södraomloppet. Om vi inle gör det, hamnar vi i en ohållbar silualion. HerrLolhigius säger all vi misstolkar avsikter med och åsikter om vad som står ibetänkandet. Del slår visserligen i beiänkandei alt utskottet för sin del villunderstryka viklen av all möjligheterna att låta arbetena omfatta idess helhet prövas. Jag skulle vilja få någol säkrare att stå på, och del trorjag också att norrbottningarna i gemen vill. Jag skulle, medan tid är, viljabinda upp både och SJ i denna fråga. Del finnsju erfarenheter av både SJ:soch LK AB:s självsväldiga agerande. De har inte alltid agerat medhelhetsbedömningarnas iniresse och länels bästa för ögonen utan har ageratefter helt andra och mera kortsynta bedömningar. Närriksdagen slutade efter förra årels vårsession var jag på en konferens medfiera olika fackföreningar i Malmfälten. De antog etl ullalande där alla enadesom viklen av all höja kapaciteten också på det södra omloppet. De sade att en utbyggnadav hamnkapaciteten i både och är ofrånkomlig. Jag haren bestämdkänsla av all man både från SJ:s häll myckel markerat redan harorienterat sig norrut - och del är inle bra. CARL-WILHELMLOTHIGIUS (m): Jag vill barakort säga alt vi i precis samma ulsiräckning som vpk och apk vill ökasysselsättningen i NorrboUen. Det är bara del alt vi i detla viktiga län villplacera arbetstillfällena på del område där de ger den bästa effekten. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall lill dels utskottetshemställan, dels utskottets hemslällan med den ändring däri som föranleddes avbifall till molionen nr 2268 av m. fi. i moisvarande del, ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan LarsWerner begärt votering up:pläsles och godkändes följande voleringsproposilion: Den som vill au kammarenbifaller trafikutskottets hemslällan i beiänkandei nr 16 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil ulskoiieis hemslällan med den ändring däri som föranleds av bifalllill molionen nr 2268 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesfierlalei av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 250 Nej - 13 §20 Föredrogs Trafikulskollels belänkande 1978/79:17 med anledning av proposilionen1978/79:149 om fiyglrafik på Jämte moiion Föredrogs trafikulskollels belänkande 1978/79:20 med anledning av propositionen1978/79:116 om vissa sjöfarisfrågor Jämle molioner. I proposilionen1978/79:116 hade regeringen () föreslagil riksdagendels att anta 1. inomkommunikalionsdepartemenlei upprättat förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1977:494) om tillstånd till överiåtelse av fartyg, 2. bemyndiga fullmäktige iriksgäldskonlorel att 30 juni 1980 iklädastaten kreditgarantier lill svenski rederiföretag till högsl del belopp som den1 slod kvar av del garantibelopp om , som beslöts avriksdagen med anledning av förslag i proposilionen 1976/77:146, 3. lill Bidrag lill vissa resor avsjöfolk - uiöver vad som hade föreslagils i proposilionen 1978/79:100 - förbudgelårel 1979/80 under själie huvudtiteln anvisa elt anslag av 18 000 000kr., 4. till Statens lånefond för denmindre skeppsfarten - med ändring av vad som hade föreslagils i propositionen1978/79:100 - för /80 under statens ullåningsfonder anvisa ellinvesteringsanslag av . Nr 127 Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: Torsdaeenden "' propositionen läggs fram vissa förslag, somdelvis grundas pä en av 19 anril 1979 sjöfartspoliliskauiredningen överiämnad promemoria. Våren1977 beslulade om etl särskill tidsbegränsat likviditels- Vissa siöfartsfråsor ''''" fla rederiföretag iform av statliga kreditgarantier pä 500 milj. kr., som kunde beviljas till den30 . beslutade om föriängning av detla slöd tillden . I förevarande proposilion föreslås all det belopp förslalliga kreditgarantier som är oförbrukal får användas ävenunder nästa budgetär på oförändrade villkor. Vidareföresläs all lånefonden för den mindre skeppsfarten får ell medelstillskollom15 milj. kr. Till bidrag lill sjöfolkets fria resor föresläs utgå 18 milj. kr.Lagen om tillstånd till överiåtelse av fartyg föresläs fortsätla att gälla lillutgången av . I proposilionen redovisasockså vissa synpunkter på den senaste tidens utveckling inom sjöfarten och detinternationella sjöfartspoliliska läget. sjöfartspoliliskl program aviseraslill :" Idetla sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1978/riksmöie väckta motionerna 1978/79:1423av m. fi. (s), vari hemställts all beslulade att hosregeringen begära förslag om den framtida bemanningen på isbrytare ochsjömäiningsfartyg, 1978/79:1949av m. fi, (vpk), vari såviu nu var i fråga (yrkandel 1)hemslällls aU uttalade aU isbrytar- och sjömäiningsfartyg bordeövergå lill alt bemannas med civil personal, delsde med anledning av proposilionen väckta motionerna, 1978/79:2284 av SvenMellqvisl m, fl, (s), vari hemslällls all beslutade 1, inrätta ell slrukturbolag försjöfartsnäringen med de uppgifter som angivits i molionen, 2, lill Teckning av aktier i etlslrukturbolag för sjöfartsnäringen () på tilläggsbudgetIII lill statsbudgeten för /79 anvisa etl invesleringsanslag av50 ,, 3, tillBidrag till elt slrukturbolag för sjöfartsnäringen (kommunikationsde partementet) pä tilläggsbudget III lill statsbudgeten för /79 anvisa elt reservationsanslag av ,, 4, bemyndigafullmäktige i riksgäldskonlorel all för sirukturbolageis räkning under liden 30 juni 1980 ikläda staten garantier lill svenska rederier lill elt sammanlagt belopp av ,, och 1978/79:2285 av m, fl, (vpk), variföreslagils att beslulade 1, att avslå regeringensförslag lill lag om fortsatt giltighet av lagen 102 (1977:494) om tillstånd lill överlåtelse av fartyg samt att hosregeringen hemställaom utarbetande av förslag till lag om förbud mot överlåtelse av fartyg slaler med s,k, bekvämlighelsflagg, 2, au avslå proposilionen1978/79:116 vad gäller krediigaraniier med kvarvarande belopp av lidigarebeslutade 500 milj, kr, lill skeppsfarten, 3, an likvidiielssiöd i form avkreditgarantier på 100 milj, kr, skulle utgå lill den mindre skeppsfarten underliden fram lill . 1. au med bifall lillproposilionen 1978/79:116 och med avslag på motionen 1978/79:2285, yrkandet 1,skulle anta inom upprättat förslag lill lag omfortsatt giltighet av lagen (1977:494) om tillstånd till överiåtelse av fartyg, 2. att med bifall lillproposilionen 1978/79:116 och med avslag på motionen 1978/79:2285, yrkandena 2och 3, bemyndigade fullmäktige i riksgäldskonlorel all under liden den 1 Juli1979-den 30 Juni 1980 ikläda staten kreditgarantier till svenskt rederiföretaglill högsl det belopp som stod kvar av del garantibelopp om , som beslöts av med anledning av förslag i propositionen1976/77:146, 3. an till Bidrag tillvissa resor av sjöfolk - utöver vad tidigare beviljat (prop.1978/79:100, /79:11, rskr 1978/79:247) - för /80 undersjätte huvudtiteln anvisade ett anslag av , 4. au till Statenslånefond för den mindre skeppsfarten - medändringavriksdagenslidigarebeslul(prop. 1978/79:100, /79:12,rskr1978/79:191) - för /80 under statens utlåningsfonder anvisadeeu invesleringsanslag av , 5. att skulle a. avslåmotionen 1978/79:1423 om den framlida bemanningen på isbrytare och sjömäiningsfartyg, b. avslåmolionen 1978/79:1949, yrkandel 1, om civil bemanning på isbrytar- och sjömäiningsfartyg, 6. att skulleavslå motionen 1978/79:2284. Följande två reservationer hade avgivits av SvenMellqvisl, , , , ,och i (samtliga s): 1. under avsnillet Bemanning av isbrytare ochsjömäiningsfartyg, vari reservanterna ansett all ulskoltel under 5 borthemställa allriksdagen med anledning av moiionerna 1978/79:1423 och 1978/ 79:1949, yrkandel1, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanierna anförl ombemanningen av isbrytare och sjömäiningsfartyg. 2. under avsnittet Förslagom inrättande av elt slrukturbolag, vari reservanterna all utskottetunder 6 bort hemställa att med bifåll lill molionen 1978/79:2284skulle a. beslula inrälla elt slrukturbolag för sjöfartsnäringen med deuppgifter som angivils i molionen, b. lillTeckning av aktier i etl slrukturbolag för sjöfartsnäringen () pä tilläggsbudget III lill statsbudgeten för /79 anvisa etl invesleringsanslag av , c. lillBidrag lill ell slrukturbolag för sjöfartsnäringen (kommunikalions departemenlei) på tilläggsbudget III lill statsbudgeten för budgelårel 1978/79 anvisa eu reservationsanslag av , d. bemyndigafullmäktige i att för sirukturbolageis räkning under liden den Ijuli 1979-den 30 juni 1980 ikläda staten garantier lill svenska rederier lill elt sammanlagt belopp av . Den svenskahandelsflottan har såväl lonnagemässigl som lill antalet fartyg kraftigtminskal under senare är. En utförsäljning har skett av siörre tankfartyg,bulkfartyg och även slyckegodsfarlyg av konventionellt slag. Hela rederier harupphört eller häller på all avvecklas. Ofta har försäljningarna skett lillmycket låga priser, långt under anskaffningsvärdena. Den alltför optimistiskabedömningen av behovet av fartyg och därav föranledda beställningar ochleveranser har gjorl all överskottet på tonnage blev ännu mer allvarligt ochkännbart när världshandeln inle flck den slarka utveckling som man spekulerati. Dåvarandekommunikationsministern tillsatte 1977 ens. k. sjöfarlspolilisk utredning, ochden skulle leda fram lill elt sjöfartspoliliskl program baserat pä ellklarläggande av näringens samhällsekonomiska betydelse saml framlida verksamhetoch konkurrensförmåga. Uiredningen skulle arbeta skyndsamt. Men ännu har detinle kommil någol från uiredningen som föranlett någol väsenlligt nyttregeringsförslag, varken från trepartiregeringen eller folkpartiregeringen. som varit kommunikationsminister industriministrar och sedermerakommunikationsminister har halva svenska handelsflottan försvunnit. Tusentalsoch äter tusentals sjömän har förioral sina jobb. Det gälleräven dem som varilanställda pä rederikonloren. Den som befarade del värsta efter regeringsskiftet1976 fick rätt. Den som hoppades pä tillväxt blev besviken. Vadsom föranleder en del av debatten här är en proposilion som i sig ärföranledd av ell temporärt lagförslag om överiåtelse av fartyg som äterföriängs saml etl förslag om överflyttande av icke utnyttjadekreditgarantier till nästa budgetår. Sjöfartspoliliskauiredningen har föreslagil elt tillfälligt driftbidrag till sjöfartsnäringen.Det skulle få myckel generell karaktärom det genomfördes. Del skulle ge slödkanske mest ål den del av näringen som minst behöver slödel och ge myckel lilelål den del av näringen som har bekymmer. Frånsocialdemokratiskt häll har vi kommit med konkreta förslag. Vi anser att det ärvikiigi med snara insatser frän samhällets sida för all förbällra förhållandenaför den svenska sjöfartsnäringen, för all förbättra dess konkurrensförmåga ochstimulera den svaga investeringsvilja som råder. Vianser det är självklart all ett bibehållande och utvecklande av enkonkurrenskraftig svensk sjöfartsnäring utgör elt väsentligt näringspolitisktintresse. Del finns slarka skäl för staten all la aktiva initiativ och stödjaen effektiv slruklurutveckling på rederiområdel. Sådana insalser anser vi börske inom ramen för en långsiktig och planmässig näringspolitik. Vianser mot denna bakgmnd att åtgärder måste vidtas redan nu i syfte att slå vaktom de svenska rederiernas utveckling. Dethar aviserats ett sjöfarlspoliliskt program lill hösten. Även om del skullekomma elt då kan della inle få verkningar förrän in på nyåret 1980.Vi tror att del är all dröja för . Samhällethar engagerat sig mycket starkt med stort risktagande i rederinäringen genomolika former av bidrag, län och kreditgarantier. Del finns därför all anledningatt frän samhällets sida ta aktiv del i den strukturomvandling avsjöfartsnäringen som pågår och som behöver ske. Etlså omfattande risktagande som del här är fråga om motiverar enligt vår meningalt högre grad av inflytande och kontroll från samhällets sida kommer lillstånd. Samhället har lämnal garantier och slöd i olika former lill svenskvarvsindustri. Vissa av dessa stödformer har direkt anknytning lillsjöfartsnäringen, och därför är del elt självklart krav alt sjöfarts- ochvarvspolitiken samordnas. Vi föreslär därför all det bildas ett slrukturbolagmed uppgift alt i samarbete med branschens parter, och med industripoliliskamotiv, försöka få fram konkrela sirukturplaner för näringen. Bolaget bör enliglvår åsikt få disponera 5 milj. kr. för sin förhandlingsverksamhei, vilketbelopp bör anvisas som bidrag över statsbudgeten. Vidarebör bolaget vid all garantigivning fä anlitas av riksgäldskonlorel ochfartygskredilnämnden. Här kan för beviljande av garantier ställas som villkoralt företagen deltar i strukturomvandling. Strukturbolagelskall dessulom ges möjlighet till egna kreditgarantier, och därför föreslår vialt ell belopp på 100 milj. kr. ställs lill bolagels förfogande. Del finnsockså inom rederinäringen ekonomiska svårigheter av kortsiktig natur, som kantvinga fram försäljningar som inle är motiverade. Vi vill försöka hindra sådanapanikförsäljningar och föreslår därför all bolaget som alternativ lill enförsäljning skall kunna ge finansiellt stöd. För det ändamålet vill vi tillförabolaget 25 milj. kr. Vianser att handläggningen av ärendena i bolaget bör bli sä snabb och smidig sommöjligt, dvs. Värt förslag är avsett all i avvaktan pämer långsiktiga förslag från den sjöfartspoliliska uiredningen, närde nukommer, möla de akuta behoven inom rederinäringen. Detta bör kunna ingå som enväsentlig del i den långsiktiga lösning som kommer alt grundas på utredningsförslaget. Med del sagda yrkar jag bifall lill reservationen 2, men innan jag gåröver lill reservationen 1, skulle jag vilja poänglera den vikt som vi frånsocialdemokratiskt håll fäster vid sjöfolkets sysselsättningsfrågor. Iutskottet har vi alla pä ett glädjande säll varil eniga om att de fartyg sombyggs vid Nr 127 statsägda varv med ett omfattande sialligl slöd och som l. v. skallbehållas i T fl n den varvensägo rimligen bör föra svensk fiagg. Del är lyvärr inle sä f n. Utskollel 10 r'l 1979 '" uppfattning som den sjöfartspoliliska uiredningen har redovi- sal,nämligen att kostnads- och konkurrensskäl inle skall få vara uislagsgi- Vissa siöfartsfråeor ' ' sammanhang, utan härbör de allmänna sjöfartspoliliska hänsynen vägas in. Idenna proposition har del också berörts en annan fråga om sjöfolk ochsysselsättning. Del gäller bemanningen av våra isbrytare och sjömäiningsfartyg.Isbrytningen sker för all tillförsäkra handelssjöfarienframkomsimöjligheier. Sjömälningen sker för att ge underlag för framställningenav lillföriitliga sjökort och därmed möjliggöra större sjösäkerhet. Dessa bådauppgifter är i huvudsak lill för att tjäna civila ändamål. är del endaland i världen där isbrytningen handhas av militär personal. I ochSovjetunionen har man civil personal, och i och är del inle hellermilitär personal. I har man i den ringa ulsiräckning del är aktuelltcivil personal. Beiräffande sjökarlsframsiällningen i kan nämnas attsjälva mätningen utförs av militär, men när del gäller kartläggning avlandområden går del bra med civil personal. Vi tycker att de som skölerkartläggningen av landområdena gör det bra, och därför skulle man också kunnaanvända civil personal i frägaom sjökorten. De värnpliktiga är inkallade förall få utbildning. De är inte utbildade för au tjänstgöra som billig arbetskraftpå isbrytare och sjömäiningsfartyg. Nuvarande system slår inle iöverensstämmelse med värnplikislagen. Det har påtalats av utredningar som hartittat närmare på de här frågorna. Denmilitära bemanningsformen - med dess ideliga skiftningar av personal och medmånga nybörjare - försämrar effektiviteten och fartygens utnylljande.Möjligheten all affärsmässigt utnyttja fartygen är också begränsad genom allbesättningarna är militära. Det skulle vara mer fördelaktigt om man även i delhänseendet var civil. Dåfrågar man sig: Varför har inle någon ändring skell tidigare? Varför har maninle ändrat bemanningsformen? Frågorna är berättigade. Del har varit brist påsjöfolk tidigare. Del har varil en av huvudanledningarna lill alt man avvaktatmed della. Den silualionen råder inle längre.