prot · G20937 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:37 §1 Jusierades protokollet för den 13 innevarande månad. §2 Meddelande om tids- och ärendeplaner för tiden fram till juluppehållet Tillkammarens ledamöter har utdelats preliminära tids- och ärendeplaner för lidenfram lill juluppehållet. Såsom tidigare meddelats blir del ofrånkomligtall fortsätta riksdagsarbetel i julveckan. Meddelandeom tids- och ärendeplaner för tiden fram till Juluppehållet ömutredningen angående ställföreträdare för dödsbo §3 Om utredningen angående ställföreträdare för dödsbo Justitieministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:112, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd all påskynda ulredningenom ställföreträdare för dödsbon i vissa fall. Frågan är föranledd av att detibland har visat sig svårt alt fö till stånd önskvärda skogsvårdsförrättningarnär dessa berör fastigheter som ägs av dödsbon. Problemet har aktualiserats bl.a. vid bekämpningen av insektsangrepp på skogarna i norra . Enligtvad jag har inhämtat beräknar utredningen, som började sitt arbete under våren1977, alt kunna lägga fram ett betänkande om ställföreträdare för dödsbonsenast . Jag anser mig ha anledning att räkna med atl ulredningenarbeiar sä snabbi som möjligt. Någon särskild ålgärd från min sida för attarbetet skall påskyndas behövs därför inle. GUNNAROLSSON (s): Först ett tack till justitieministern för svaret på denna fråga. Jagvill också tacka statsrådet för atl utredningen kom så snabbt - den tillsattesi . Motivet lill all jag nu ställde en fråga var all det idirekliven inle angavs någon tidsplan trots att begärde att fråganomgående skulle utredas. Fråganom ställföreträdare för dödsbo har jag alltsedan jag kom lill aktualiserat på grund av att jag i min tidigare yrkesverksamhetblev uppmärksam på det mycket besvärande strukturproblem som finns iskogsbruket till följd av ägosplittringen, som är elt påtagligt hinder för ettfullgott ekonomiski utnyttjande av våra skogstillgångar. De problem somsammanhänger med dödsbon utan ställföreträdare har nu angående ställföreträdare för dödsbo verkligen kommii iblickpunkten i och rned den katastrof som har drabbat delar av lillföljd av barkborreangreppen på granskog. När exempelvis skogsvårdsstyrelsenspersonal skall ha konlakl med mellan 4 000och 5 000 skogsägare iVärmland, föratt fö en samlad bild av den naturkatastrof som har drabbat länel,har man fött erfara hur praktiska problem lätt uppslår i de fall därfastigheterna ligger kvar i dödsbos ägo eller har skiftats mellan delägarna såalt dessa för en andel i fastigheten. Isamband med au jordbruksminister besökte den 7 novemberuttalade han alt slerbhusen borde avvecklas. Han ville med andra ord förkortalivslängden för dödsbona. Jag ställer gärna upp på den tanken, men i väntan påen så pass radikal förändring skulle skyldigheten för dödsbo att utseställföreträdare ändå vara ett steg på vägen mol en klar förbättring. Men deltabrådskar, och jag är därför glad alt statsrådet har konstaterat atl utredningenarbetar så snabbt som del över huvud laget är möjligl. Jagvill bara kort ställa en följdfråga, somjag än en gång lackar försvaret; När anser statsrådet alt det är möjligt atl presenlera en propositionbaserad pä vad ulredningen eventuellt kan komma fram till? Som berörde är del aktuellt att pröva frågan om atlavveckla dödsbons innehav av jordbruks- och skogsmark. har nyligenbegärt en utredning om delta. Att en sådan utredning skall komma lill stånd harockså förutsatts i lagrådsremissen angående ny jordförvärvslagsliftning. Vihäller jusl på med atl utarbeta direktiv för utredningen inomjustitiedepartementet. Vem som skall göra utredningen är inle besläml. Enmöjlighet är att lägga uppgiften på ulredningen om ställföreträdare fördödsbon, som då bör fö parlamentarisk sammansättning. Frågan om att förmådödsbon atl skifta eller sälja fastigheten har nämligen ett klart samband medslällförelrädarfrågan. Men även om utredningens uppdrag eventuellt utvidgas,kan den ändå komma alt lägga fram ett delbetänkande i fråga omställföreträdare. När denna kan resultera i en lagstiftning kanjag inte lämnanågot definitivt besked om, men jag förutsätter atl det kommer atl ske så fortsom möjligt. GUNNAROLSSON (s): Jag noterade atl justitieministern i direktiven till ulredningenpåtalade alt avsaknaden av mer generella regler om ställföreträdare för dödsbonkan ge upphov till faktiska problem, så på den punkten är vi lydligen heltense. Sedanvill jag säga att det sista som justitieministern sade var värdefullt,därföralt i ägs ungefär 13 96 av jord- och skogsföretagen av tre ellerflera delägare eller av dödsbon. Enligt lantbruksräkning innehadesungefär skogsmark av dödsbon, och sådana splittradeägandeförhållanden bidrar ju givelvis till atl försvära ett rationelltskogsbruk. Jag är glad ät altjustitieministern delar min uppfattning att man så snart som möjligl börförkorta livslängden för samtliga dödsbon. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om lokalisering av länsdomstolar Justitieministern erhöll ordet för alti ell sammanhang besvara dels () anmäldafråga, 1978/ 79:124, dels Lö/-s 5f/?ö7/5 (m) anmälda fråga,1978/79:149, och anförde: har frägal mig huruvida en framställning avlänsstyrelsen i län i fråga om förläggningen av den blivande länsrätteni länel kommer atl fö avgörande belydelse vid regeringens slutliga ställningstagandei frågan. har frågat mig om jag är beredd atl meddela alllänsrätten i län kommer att placeras i . Jag besvarar frågorna iell sammanhang. Genomförandefrågornamed anledning av principbeslutet vid förra om de blivandelänsrätterna bereds f n. inom regeringen. Jag avser atl la upp dettafrägekomplex i näsla års budgetproposition. Det är inte möjligt för mig all nulämna något besked om regeringens kommande ställningslagande i delfrågan omlänsrätternas lokalisering. 0/77lokalisering av länsdomstolar GÖSTAANDERSSON (c); Jag vill tacka försvaret på min fråga. Jag har med denna fråga velatgöra justitieministern uppmärksam på att kommun har en mycket lilen andelav den offenlliga sysselsätlningen. I är del endasl 7 96 av invånarna somharchanslill jobb inom den offentliga sekiorn. I kommun t. ex. arbetarinle mindre än 38 96 inom denna relativt irygga och säkra sektor avsysselsättningsområdet. Inom kommun, där de flesia har sin sysselsältninginom industrin, tvingas människorna alt ständigt leva med stor osäkerhet omframliden. Jagvill alltså fäsia juslilieminisierns uppmärksamhel pä atl fö kommuner i landeihar en så låg andel av sysselsätlningen inom det statliga området som juslNybro. Det är lätt alt inse atl denna ensidiga arbeismarknad leder lill problemför många människor. Det leder lill all människorna i har småvalmöjligheter på arbetsmarknaden. Vidåtskilliga tillfällen har riksdag och regering understrukit betydelsen av attarbetsmarknaden blir mera allsidig i de sämst ställda områdena i landei. Nugäller del för regeringen atl leva upp till den målsättning om bältre regionalbalans som fastlagt. Lokaliseringstillfällen av offentlig sysselsällningkommer inte alltför ofta, och del gäller sannerligen att la vara på detillfällen som ges. Jaghoppas slutligen au statsrådet erkänner att den extremt låga offentligasysselsättningen i är ell allvarligt problem och att det inte är 0/77lokalisering av länsdomstolar regeringens avsikt attensidigt koncentrera statliga jobb till en enda ort i länel. LARSSCHÖTT (m): Även jag ber alt till justitieministern fä framföra ell lack för svaretpä frågan. Somledamot av konstitulionsulskotlel har jag deltagit i behandlingen avpropositionen med förslag om fristående länsdomstolar, utbrutna frånlänsstyrelsen. Till grund för propositionen låg länsdomstolskommiiléns förslag,delbelänkandet Länsdomstolarna. Förslagetinnebar att de nuvarande länsrätterna, länsskatterätterna ochfasiighelslaxeringsrätterna skulle brytas ul från länsstyrelserna och läggassamman till nya frislående länsdomstolar, en i varje län. I utredningen sägsklart ul: "Utgångspunkten bör vara atl länsrätten skall ha kansli iresidensstaden." Ävenkommunminislern anger i proposilionen all ulgängspunkten bör vara alllänsrätten skall förläggas till residensstaden. framhåller han atldel ankommer pä regeringen alt besluta om förläggningsorlen.Konstilutionsulskottel anslöt sig till propositionens förslag. Med anledning avmotioner från tre län - dock ej län - förutsatte utskoitei atlregeringen vid sin prövning undersöker om regionalpoliliska ellersysselsäti-ningspoliiiska skäl i särskilda fall kan motivera all länsrättenförläggs lill annan ort än residensstaden. fattade sitt beslut den 17maj och biföll då förslag. 1 debatlen lilläl jag migunderslryka all det här inte annat än i undantagsfall kunde bli fråga om någonannan placering än i residensstaden. Jagvill fästa uppmärksamheten på atl sju reservanter i i länunderstrukit atl inrättandet av länsdomslol inte innebär atl någon nyverksamhet tillskapas. I slällel ärdet fråga om en utbrytning av funktionerfrån den nuvarande , vilket förutsätter atl en belydande del avpersonalen inom den nya länsdomslolen kommer frän . Jagvill också understryka atl kravet på rättssäkerhet inte för eftersättas. a. att säkerhet och snabbhet vid handläggningen måsle garanteras.Akterna i skaitemålen vandrar ett slorl antal gångermellan och länsdomstolen. Om denna förläggs annan ort än residensstaden, försvåras och fördyras arbetet avsevärt ochhandläggningen fördröjs. Ävenservicen för allmänheten skulle komma atl bli lidande på en utflyttning frånresidensstaden. Folk kommer ofta dil och vet inle riktigt var ärendet ligger,och då är det bra om länsdomstolen och skatteavdelningen är lokaliserade påsamma ort. För allmänheten är därför att föredra som kansliort. Äveni fråga om andra ärenden, t. ex. sådana som gäller körkort och sociala mål, ärdet av värde atl länsrätten och ligger på samma ort. Medtanke på sysselsättningen villjag erinra om atl har föriorat sinflygflottilj, varvid 450 statliga arbetstillfällen försvann. Överläggningen var härmed slutad. talar för att länsrättenföriäggs till . Jag vädjar lill juslilieminislern alt Nr 37 0/77åtgärder för att trygga de fria § 5 Om åtgärder för att trygga de fria teatergruppernas verk- teatergruppernas samhet verksamhet Utbildningsministern erhöll ordetför all besvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:94,och anförde: Herrialman!Jörn har frågat mig vilka åtgärder jag avser alt vidta för all iryggade fria gruppernas exislens och utvecklingsmöjligheter och om jag avser auomedelbarl medge ytterligare bidrag till . Anslagetlill fria teater-, dans- och musikgrupper uppgår under innevarande budgetärlill 10,4 milj. kr. är den myndighel som fördelar bidragen påde olika grupperna. För innevarande budgetär har fördelat 5 770 000kr. lill yrkesverksamma teatergrupper. Isin anslagsframställning för /80 har statens kulturrådprioriterat en ökning till de fria grupperna. Jag återkommer lill denna fråga iregeringens budgetförslag /80. När det gäller frågan om omedelbaraåtgärder för vill jag nämna att teatern kommer atl fö de . som man har begärt för alt fullfölja verksamheien . Fråganom ytterligare slöd lill andra fria grupper under innevarande budgetår bereds fn. JÖRNSVENSSON (vpk): Jag för tacka för svarei på min fråga. harju sin meraetablerade kultur med dess klassiska teman, dess givna publik, dessinstitutioner och erkännanden. har också en nydanande kultur, den somdjärvt går fram pä okänd mark och den som inle minst tar fram det glömda isamhällel, i hislorien och i människornas liv. De fria teatergrupperna hörlill denna nydanande kultur, och till stor del har det också ankommit på demall bära fram och gestalta de arbetande människornas glömda liv och historia. Skånskalealern är ovärderlig för denna strömning i kulturen. Den har gjortoförglömliga insaiser för att hålla rötterna till den skånska arbetarkulturenlevande. Jag vet inle om utbildningsministern haft tillfälle all se fränBorstahusen - om inte, har han gjort en föriusl. En aldrig så bristfällig scenoch en aldrig sä snorkig attityd frän de lokala kulluretablissemangen har inlekunnal hindra flskardollern och hennes medmänniskor all gripa åskådarenför bröstet och påminna om det förbisedda i den svenska folkkulturen. Skånska teatern harju haftslöd frän sin hemkommun i sin verksamhel, 11 Omöveiförande av fritids- och ungdomsledarulbildningen lill folkhögskolan men del är begripligl omdel av varvskrisen så hårt drabbade har begränsade resurser framöverall slälla lill förfogande. Slalen måsle här träda in i ökad utsträckning. Detär bra all slalsrådel nu har givit löfte om de , men jag villunderstryka - ulan alt jag känner något direkl behov av all gå in i polemik -atl della bara är en sorls frist under galgen. är del emellertid så atlvadsom skall hända ju i viss mån också avgörs avutfallet av del riksdagsval som dä skall ske, och del är kanske väl myckelbegärt alt pressa den sillande kulturministern pä vad som skall göras dä. Jo, jag har sett såväl från Borstahusen som någon annanföreställning som Skånska teatern har givit, och del var utmärktaföreställningar. Ansvaret för budgeten för kommerregeringen självfallel att ta när den lägger fram budgetpropositionen , men vad det här gäller är ell lilläggsbidrag för innevarande budgeiår.Som jag framhåller i miu svar finns också en framslällning från somgäller andra fria grupper, och den skall vi be alt fö återkomma lill i annatsammanhang lill . JÖRNSVENSSON (vpk): Efter delta vill jag bara be utbildningsministern atl beakta despeciella behov som har uppstått för genom de förhållanden sområder i kommun. Jag h(3ppas att den anda som har präglat avgörandetom de också skall vara gällande för . Överiäggningen var härmedslulad. §6 Om överförande av fritids- och ungdomsledarutbildningen till folkhögskolan Uibildningsminisiern erhöll ordetföralt besvara () anmälda fråga,1978/79:100, och anförde: har frågat mig när jag avser att lägga kompletterandeförslag i anslutning lill beslut (prop. 1977/78:100 bil. 12, UbU1977/78:15) om överförande av fritids- och ungdomsledarutbildningen lillfolkhögskolan fr. o. m. . Jagkommer inom korl all ge skolöversiyrelsen i uppdrag an la initiativ till deförberedande överläggningar som erfordras mellan berörda huvudmän. I övrigiavser jag all äierkomma lill frågan om statsbidrag och beslämmelser för denaktuella fritidsledarutbildningen i kommande budgetproposition. Först ber jag atl få tacka slalsrådel för svarei, även omdelta endasl innebär atl jag för vänta tills budgetpropositionen kommer för allfå det besked som jag och många med mig efterlyser. Jagtror att jag gör mig lill tolk för många av dem som ansvarar för frilids-ochungdomsledarutbildningarna när jag påstår all förulsätlningarna alt planera fördessa inle är särskill klara. Jag har dock förståelse för all regeringen kommeratl behandla problemet i budgetproposilionen, vilket är naturligt. Men etiriksdagsbeslut grundat på budgetproposilionen kommer ju inte förrän sent i vår. Hadedeldärförinte varit lika naturligt all man på elt lidigare stadium tagil kontakt mednuvarande och blivande huvudmän för utbildningarna och klargjort hurplaneringen bör inriktas - särskill som det finns två riksdagsbeslut, ett 1977och ett 1978? Del senare avviker från principbeslutet om högskolan från 1977.Som det nu är har man ute på fältet endasl de allmänna uttalandena från 1978all följa, och de ger lyvärr inte den grund för den praktiska uppföljningen somjag tror är nödvändig. Jagutgår ifrån au regeringen i sin uppföljning av beslut ocksåkommeratt göra det möjligl för rörelseägda folkhögskolorati anordna sådanautbildningar. Den förutsättningen tyckerjag inle lidigare har klargjorts. Delvore bra om statsrädel här kunde ange an så kommer alt bli föllei. Min avsikt med frågan var att försöka fö klarhet i vilkaförulsätlningarna är för överförandel av ungdoms- och frilidsledamlbild-ningenlill folkhögskolan. Tyvärr har svarei frän utbildningsministern inle givit migoch troligen inle heller kommunala och andra utbildningsanordnare ute i landeinågon ytterligare klarhet i frågan, vilket jag beklagar. Ioch för sig är det vällovligt all statsrådet tänker ge SÖ i uppdrag all lainitiativ lill de förberedande överläggningar som erfordras mellan berördahuvudmän, men jag lycker, som jag sade förut, att det är väl sent all komma meddet , när budgetarbetet i landsting och primärkommuner är i det närmasteavslutat. ömöverförande av fritids- och ungdomsledarutbildningen till folkhögskolan Denna fråga är nog mera komplicerad än man kan tro vid en första tittpä den. Det ärju inte bara två parter som är berörda, de har också myckel olikavillkor inom högskolesystemet och i folkhögskolan. Ioch för sig kunde man ha gett ett uppdrag ,men vi måsle veta vad vi vill från statens sida, innan de förhandlingarnainleds. De här förulsäliningarna skall vi försöka redovisa ibudgetpropositionen. MarianneStålberg frågade om också rörelseägda folkhögskolor skall kunna anordna sådanhär utbildning. Ja,självfallet. Vi harsåvilijag vet från regering och riksdagaldrig gjon någon skillnad mellan rörelseägda och landsiingsägda folkhögskolornär det gäller inriktning av verksamheien. Omåtgärderför att förbättra de studerandes ekonomiska situation Om inte regeringen vet tänker göra ide här frågorna, måste detvara väldigi svårl för landsiing och kommuner atl veta del, eftersom de nuhåller på med budgetarbetet. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om åtgärder för att förbättra: de studerandes ekonomiska situation Utbildningsministern erhöll ordetföratt besvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:119, ochanförde: Inga Lanlz har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för allförbättra de studerandes ekonomiska situation. Somjag anfört i tilläggsdirektiv lill studiestödsutredningen bör en förbättring avstödet lill 18-19-åringar i gymnasial utbildning kunna genomföras fr. o. /80. Frågan bereds f n. inom och jagavser atl föreslå regeringen att i särskild proposilion läggafram förslag lill om en reformering av stödet lill 18-19-åringar igymnasial utbildning. Jagär, i avvaktan på förslag från sludiestödsutredningen, nu inte beredd attföreslå några större förändringar av stöden lill studerande med studiehjälpeller studiemedel. Jag återkommer i övrigi till frågan om det siudiesocialastödet i kommande budgetproposition. INGALANTZ (vpk): Herrialman!Del här var ell mycket dåligt svar-men jag skall väl tacka för del i alla fall. Mångastuderande lever nu i en ohållbar ekonomisk situation, och än svårare kommer deatl fö del, om jag tolkar regeringens och svar rätt. Densociala snedrekryteringen kommer alt fö fortsätta med den här regeringens godaminne precis som med den förra regeringens och med den förrförra regeringensgoda minne. Ärdet inte alt regering och riksdag tar sitt ansvar för deutbildningsreformer som har beslutats när del gäller högskolan, när del gällervuxenuibildningen och när del gäller all annan undervisning och verkligenåstadkommer en utbildning som är lika för alla även i praktiken och inte bara iteorin? nya direkliven till studiesiödskommillén, vilka är djupl oroande och sommånga har reagerat mot, säger atl några höjningar inlekommer alt ske med tanke på det slatsfinansiella lägel. Regeringen är såledesberedd att fortsälla med au slå ul ungdomar som lillhör arbetarklassen - fördet är ju dem det är fråga om; del är de som slås ut av del nuvarande siudiesocialasystemet-och hindra dem frän alt della i den högre Närdel nuvarande sludiesiödssystemei infördes låg bidragsdelen pä 25 96 av stödet.Nu är den nere på 12 96. Och hur blir del med äklamakepröv-ningen,som man vittoch brett har lovat skall avskaffas? Den har dessutom-ifall jag inte missminnermig helt - både regering och riksdag fattat beslut om. Visseriigen har manförklarat all skälen för en avveckling kvarstår med oförminskad siyrka -jag hoppasall jag citerar riktigt här - men bara della fakium lar ju inte bort någonäklamakeprövning. Totalbeloppetinom studiemedlen har inte ens följt infiationen. Om regeringen voreintresserad av att, som del heter i tilläggsdirektiven, "bryla sambandetmellan valet av utbildning och elevernas sociala och ekonomiska bakgrund",skulle den i dessa tilläggsdirektiv ha krävt hell andra saker, bl. a. ett höjttotalbelopp och en höjd bidragsdel, så atl de studerande kom upp tillåtminstone den ursprungliga delen pä 25 96, saml elt höjiochälerbelalnings-friii barnlillägg. Dessutom borde regeringen självfallel infriasitt löfte om alt slopa äklamakeprövningen. Nuförväntas del all de studerande skall kunna klara sig på . per läsår -del är väl ungefär vad ijänar , om jag inte laralldeles fel. Sedan kanden som är studerande fö ut ytterligare . perbarn och år för barn , men del beloppei är ålerbeialningsplik-tigt. Detnuvarande siudieslödssystemet hindrar många från all över huvud tagel siudera.Vi vet genom otaliga ulredningar-och vi hade en deball om det i förra veckanockså - vilka del är som hindras från sludier; det är barn ur arbetarklassen.Mänga studerande tvingas atl exiraarbeia och för att föekonomin att gå ihop. För många studerande är silualionen helt ohållbar, vilketinle heller kan vara främmande för utbildningsministern. som man helaliden för en allt sämre levnadsstandard ställs det alll hårdare krav påsludieprestationer. Svaretsom jag har föll vittnar om alt ingen ljusning förde studerande ärall vänta närdel gäller den siudiesociala sidan. Omåtgärder för alt förbättra de studerandes ekonomiska situation Jag har inte myckel all invända mot Inga Lanlz önskelista. Problemet ärbara alt resurserna är begränsade. Därför har vi nu valt atl prioritera18-19-äringama i gymnasieskolan, eftersom vi tyckt atl den gruppen haft detallra svårast. Ocksåpå några andra punkter kan det bli justeringar i budgetproposilionen, men detär ingen mening med alt jag låtsas all viskall kunna genomföra saker som jagbedömer alt vi inte har resurser lill. Del är därför som svarei har fållden utformning som del har. Del är inget fel på önskelistan, men resursernaräcker inle till för all lillgodose hela listan. INGALANTZ (vpk); Ja, det handlar om resurser - del handlar nästan samtliga frågor om sombehandlas i den här kammaren. ömåtgärder för att förbättra de studerandes ekonomiska situation Jagär också trött på all alltid fö höraalt jag har rätt i vad jag säger-del kanvisserligen i och för sig vara roligt atl fö höra det, men jag vill i sä fallse ett resultat. Såsäger man atl man inte har råd atl bryla snedrekryteringen till utbildningen;della är ju vad de nya kommittédirektiven innebär. Men samlidigt talas vill ochbrett om all vi skall ha en utbildning som är lika för alla. Men regeringen harråd atl slösa hur som helst egentligen med gåvor, subvenlioneroch förmånligalån lill förelagen. Vet all spenderades pä det visetinle ? Ta litel av de pengarna och använd dem lillau förbättra det siudiesociala systemen, sä atl alla har möjlighet att siuderai praktiken och inle bara i teorin! Ikommittédirektiven sägs också att man inte skall behöva skuldsätta sig i någonnämnvärd omfattning för all skaffa sig en gymnasial utbildning. vet jag juinte vilka förbättringar som kommer för de studerande, men det vill tillkraftiga förbättringar om de skall kunna klara sig något så när. För någradagar sedan läste jag elt klipp som visar all en 18-19-åring har . per dagalt leva på om han eller hon har ftyltat hemifrån och vill studera pågymnasiet. Klippet refererade lill en flicka, , som hade försökibörja siudera. har bidraget, medregeringens proposition 1978/79:50, höjts lill . Men del är ynka litet.Hon hade fasta utgifter på . , och då hade man räknal ifrånkläder och nöjen. Hon var förstås tvungen att sluta skolan redan efter tvåveckor. Delbehövs äigärder för 18- och 19-äringarna precis lika väl som det behövsåtgärder för samtliga studerande som kommer från socio-ekonomiskl svaga gmpper.Man kan inte hälla fram en grupp och slå ut en annan. Det enda riktiga, och delvet mycket väl, är atl införa studielön generellt frän . Reform metodiken bygger på alt man för försöka bestämma sig för påvilka områden man skall la första och andra steget osv.