prot · G209168 · 1978-12-31 00:00:00 — Del är så man skallgöra: finansiera en hushållning och finansiera alternativen s- ntidigi som manlåter priset gå upp. Del har folkpartiregeringen undvikit atl göra. OLOFJOHANSSON (c) kort genmäle: Jag tänker inte ta upp tiden med att tala för de olika reservationersom kritiserade. Våra talesmän, , kommer senare i debatten att behandla dem. Detfinns en sak som jag tycker är anmärkningsvärd i lappning, ochdet är behandlingen av naturgasen. säger att naturgasen på grundav investeringskostnaderna måste vägas mot andra angelägna satsningar. Del ärju klart uttryckt. Det är fortsättningen pä kärnkraflsprogrammel som äralternativet. De tvä projekt som diskuteras -Västgas- och Sydgasprojeklen -skulle utbyggda dra en kostnad på ca tre och en halv miljard, alltså en halvkärnkraftreaktor. Del var alltså tydligen för dyrt. Men harfaktiskt varit med om all hålla Sydgasprojeklet vid liv, och jag hoppas hanmenar allvar med det. Sedantalade om alt man måsle ha en avgjort större försörjningstrygghetnär det gäller naturgasen än när del gäller den olja som den skall ersätta. Jaghåller med om det. Det är därför vi skall ha del nordiska samarbetet i botten.Men det utesluter nalurtigtvis inte leveranser från annat håil. Oljan lar viockså långt borlifrån. Folkpartiregeringen har diskuteratoljeleveranser både från den karibiska delen av världen och från , som inteligger nästgårds precis. Avtalenkan inte undertecknas i nuvarande form, säger vidare. Det ärfaktiskt så att utskottet varit enigt om atl rågasavtalel skall hållas öppet.Jag hoppas att slår kvar vid den uppfattningen. Detär i och för sig underligt att är så negativt tillVästgaspro-jektet, eftersom partikamraterna i och representanter förandra partier också - en majoritet i fullmäktige där såvitt jag vet - begär enutredning om naturgas för uppvärmning av , dvs. Vi fårväl möjlighet att i valrörelsen diskutera vad ni planerar där i stället. Jagantar atl det är kolet ni har i tankarna. Väljer ni inte naturgas är nitvingade all ta kolet, oavsett om man har löst miljöproblemen eller ej. Där harnöden sannolikt ingen lag. Sedantalar om kostnaderna för naturgas. Men alla importerade bränslen,, är föremål för prisfluktuationer som har utomordentligtsvårt all påverka. Vad sägs t. ex. om den 40-procenliga oljeprisslegringen? Delär väl i varje fall en bra tankeställare också i det här fallet. Det äringenting som säger alt prisstegringen på naturgas blir snabbare, snararetvärtom. Energipolitiken, in. () kortgenmäle: Först några ord lill . Det har återgelts itidningarna atl har beskyllt del s. k.kärnkraftselablisse-manget för att konspirera i syfte att uppnå enbristsituation på olja och därmed stärka sina positioner inför det kommandevalet och folkomröstningen. Om denna återgivning av yttrandepå är felaktig Energipolitiken, in. ellerriktig kanske hon kan tala om. Enligtvanligt språkbruk används ordet etablissemang för sammanslutning, föreningeller förbund. menar alltså atl de som inte delar hennesuppfattning i kärnkraftsfrägan går samman i någon typ av en brist i försörjningen av olja. Jag tycker del är ett fantastisktpåstående, vilket jag också gett uttryck för. Jag har sagt att visaren förvånansvärd pessimism när del gäller all tolka medmänniskorsgoda vilja. Införkammaren sade också att konsumenterna skulle lära sig altbetala det högre priset. Konsumenterna skulle inte få tillgodogöra sig den prissubveniionsom faktiskt har förekommit genom att regeringen har förhindrat höjningar avoljepriset. Är det påslåendet också felaktigt, ? Sånågra ord om naturgasen till . Jag vill än en gång upprepa -jagvet inte för vilken gång i ordningen -att kärnkraften inte går atl byta motnarurgasen. Jag har också sagt att det avtal som vi har beträffandeleverans av olja från Nordgasprojektei är ett ekonomiskt och säkerhetsmäs-sigtdåligt avtal och alt vi därför inte skall underteckna det i dess nuvarandeform. BIRGITTAHAMBRAEUS (c) kort genmäle: och jag menar tydligen olika saker med ordetetablissemang. Jag menar, som jag sade förut, de som har makten och inflytandeti samhället. De behöver inte vara sammanslutna i ett stort förbund. Därmed harjag besvarat den frågan. Som ni vet blir uttalanden alllid tillspetsatåtergivna i tidningar. På frågade jag om man håller på alt se lill attdet blir en oljekris för att därmed underlätta för kärnkraften. Jag ärglad över alt den här debatten har kommit till stånd. Om det blir en oljekris ihöst så vet vi atl ansvaret är regeringens, eftersom del finns olja att köpa. () kortgenmäle: lar upp en fråga som jag över huvud tagel inte harberört, nämligen om kärnkraften skall ersättas med naturgas. Naturgas är tillför atl ersätta olja, det trodde jag vi var överens om. Men från en del hålltalas det om alt kärnkraften skall ersätta oljan, så visst finns del ettindirekt samband. Jaghoppas atl , och jag kan vara överens om att i positivanda vara beredda att förhandla med danskarna. Det finns ett gemensamt intresseav att dimensionera del danska rörgasnätel så att det stämmer med den svenskaintroduktionen av naturgas. Det är väl alldeles klart. Anslutervi oss inte , går ju tåget. Danskarna har som bekant beslutat sig för altintroducera naturgas. Nalurtigtvis är del en fördel om vi kan få leveranserfrån , alltså Nordsjögas som via slussas in i . Därhar ell med gemensamt intresse. kommersäkert att visa sig vid de kommande förhandlingarna. Detgår inte aU smila ifrån detta. Del gäller konkreta och handfasta saker. Är manpassiv från svensk sida, är man egentligen motståndare till ell nordisktsamarbete, för då kommer det inte all hända någonting. Ettlitet råd avslutningsvis. Innan man enligt rekommendationer frånstatssekreteraren i köper naturgas från ochTobago, lyckerjag au man skulle undersöka möjligheterna på närmare håll, dvs.Ruhrgas och Nordsjögas via Emdenledningen. RUNEÅNGSTRÖM (fp) kort genmäle: Även jag har sagt aU naturgasen har påtagliga miljöfördelar och en rollatt spela i den svenska energiförsörjningen. Vi har dock inte nu ett skäligtavtal att underteckna. Vi måste jobba för atl få fram ett bättre avtal. 1 annatfall kan vi inte inom det närmaste tidsperspektivet genomföra dessa projekt. Jagvill även konstatera att de två projekt som föreligger varken när det gällerekonomin eller när det gäller försörjningstryggheten uppfyller de krav som manhar rätt att ställa på avtalet. Västgasär tänkt au drivas enbart med flytande naturgas. Den naturgasen kommer från destora oljeproducerande länderna. I detta fall är närmast aktuellt.Därigenom befinner vi oss i samma dilemma som när det gäller oljeimporten: vifår ett väldigt starkt beroende. Naturgasberoendet skiljer sig inte på någotsätt frän det oljeberoende som vi befinner oss i. Delkan vara intressant alt studera hur danskarna ser på samarbetet med Sverige.Jag har läst en artikel i , där man registrerar del nya svenskaintresset för dansk naturgas. Där sägs att det kan betyda alt man slipperbilligare undan i . Vimåsle vara vakna för all del här finns starka nationella intressen inte barafrån svensk sida ulan även från dansk och tysk sida. Det finns anledning altinte försvaga sina förhandlingspositioner. Förhandlingarna måste drivas medkraft och utan alltför starka bindningar i förväg. vice talmannen anmälde all att lill protokollet få antecknat atl han inte ägde rätt lillytlertigare replik. Energipolitiken, in. Det är nu ett halvt decennium sedan värtden upplevde en oljekrts medallvartiga effekter på värtdsekonomin och plågsamma följder för många enskildaländer. Ännu har vi inte kommit lill rätta med de problem som denna krisorsakade. Arbetslösheten är fortfarande alltför vanlig, och i många länder ökarfattigdom och svält. Nuutsätts den globala energiförsörjningen återigen för hårda påfrestningar. Delinternationella läget på oljeområdel ler sig ytterligt bekymmersamt. Underflera månader har en brist på råolja utlöst snabbt stigande priser på deninternationella oljemarknaden. Skillnaden mellan efterfrågan och utbud är- Energipolitiken,in. enligtberäkningar av bl. a. lEA - ca 2 miljoner fat per dag eller . Del hänger,som vi vet, samman framför allt med händelserna i . Underskottetär lika stort som nedgången i produktion, som uppskattas bli 3,5 miljonerfal per dag, jämfört med 5,5 miljoner fal före omvälvningen i landet. Det kanlyckas vara en liten brist, men den är tillräcklig för atl snabba prisökningarskall kunna utlösas. Bedömningenav den framlida tillgången på olja är osäker. Den politiska osäkerhet som f n.råder i och särskilt i innebär att vi inte kan bortse från riskenall ylteriigare produktionsminskningar eller t. o. m. tillfälligt stopp avoljeexporten kan inträffa. Härtillkommer den osäkerhet som råder beträffande framlida oljepolitik.Hittills har utövat ell stabiliserande inflytande påoljeprisulvecklingen genom att landei bedömts kunna öka sin oljeproduktion såmyckel atl eventuella produktionsbortfall i andra länder skulle kunnakompenseras. Denbedömningen förefaller nu ha ändrats, beroende såväl på tekniska faktorer sompå den inhemska regeringens inställning. Därmed synes den broms som tidigare iviss mån funnits på oljepriserna upphört alt fungera. Flera länder har redanfrångått OPEC-överenskommelserna. Det verkar nästan som en överenskommelse omatl frångå överenskommelsen. Lägelär ulan tvivel allvartigare än vid den förra oljekrisen . Enutveckling av världsekonomin liknande den som följde den förra krisen,karakteriserad av stagnerande produktion och ökande arbetslöshet, kan tyvärrinte uteslutas, något som vore utomordentligt tragiskt. Detta globala lägeförbättras inte av atl också upplever brist pä olja, beroende påborrningstekniska och andra problem. Dettaär det ena slaget mot värtdens energiförsörjning. Del andra är olyckan iHarrisburg i som inneburit all man på många häll ifrågasätter möjligheternaatl utnyttja kärnkraften för alt tillgodose en del av energibehovet. Händelseutvecklingeni följdes med spänt intresse inte bara i utan också i mångaandra länder. Senator sade att det säkert inte fanns enenda familj i som inte diskuterat olyckan i . Det kan kanskegälla också i . Denkatastrof som en total härdsmälta skulle ha inneburit inträffade lyckligtvisaldrig. Ändå är del en allmän bedömning bland såväl tekniker som politiker attHarrisburgolyckan kommer atl ha en avgörande betydelse för kärnkraftensframtid. Denskiljer sig på två väsentliga punkter från de olycksfall som tidigare inträffati kärnkraftverk. För det första därför alt ell haveri faktiskt inträffade, ävenom del var begränsat. Del förelåg risk för en mycket allvartig olycka, och denkan aldrig bagatelliseras eller diskuteras bort. Situationen har alltsåförändrats på ett väsentligt sätt. För det andra spreds uppgifter som tydde påatt de ansvariga teknikerna och myndighetsrepresentanterna inte hadesituationen under kontroll. De protokoll frän förhör som kommitfram är inte ägnade atl stilla oron. De är ägnade att väcka myckel stor Vadhände då egentligen i ? Det kommer atl dröja innan vi får fullklarhet. I arbetar nu en uppsjö av olika kommittéer och grupper. Förutompresident kommission har senaten och representanthuset tillsallkommittéer, och såväl kärnkraftsinspektionen som kraftföretagen har egnautredningar för att i detalj klariägga det tekniska förloppet och orsakernalill del. uppgifter har redan kommit fram som visar att den första bilden avolycksförloppet i flera avseenden kan ha varit felaktig. Imassmedias rapportering förmedlades intrycket att del allvarligaste skedetinträffade omkring efter del olyckan inleddes, dvs. på fredagen.Det var alltså som del hela började. I själva verkettycks risken fören katastrof ha varit störst i början, . Påfredagen syntes risken för härdsmälla i stort sett ha varit passerad. Viktigavärden på tryck och temperatur var då stabila. Massmediagav också stort utrymme åt den s. k. gasbubblan, som sades bestå av enblandning av vätgas och syrgas. Den bubblan sågs som ett allvartigt problemdels därför att den skulle kunna explodera vid en viss proportion mellanvätgas- och syrgashalterna, dels därför att den frilade en del av härden, somdå skulle kunna överhettas. Isjälva verket fanns del ingen syrgas i bubblan. Experterna är eniga om alt delinte fanns betingelser för att syrgas skulle kunna utvecklas. Anledningen tillalt denna felaktiga uppgift spreds tycks vara alt man från den amerikanskakärnkraflsinspektionen ställde fel fråga till forskare. Man frågade vad somskulle hända om det fanns syrgas, inte om syrgas skulle kunna bildas. Samtidigtfinns del emellertid uppgifter som lyder på all kylvatlnet befann sig i kokning, vilket kan ha lett till betydande skador pähärden som ännu inte är undersökta och klarlagda. Jagsäger inte detta för alt påstå att del går att dra några definitivaslutsatser. Jag har nämnt de här omständigheterna mest föratt visa hur bildenav en olycka kan skifta när säkrare informationer kommer fram. Det kommer atlta tid, , innan vi får någorlunda klarhet om olyckans förtopp och orsaker. Menredan med den kunskap som finns står det klart att det är otänkbart atl gävidare som om ingenting hade hänt. Det är bedömning som delas av flertaletkärnkraflsiekniker och politiker i väslvärtdens i-länder. IVästtyskland sade Helmul vid atomindustrins konferens i : Minregering lar mycket allvartigt på olyckan i . Händelserna där hargjort riskerna med kärnkraften levande och verkliga för miljoner människor. Defel och möjligen de otillräckliga konstruktioner som gjort denna olycka möjlighar stämt många av oss lill eftertanke, också den som är övertygad om atl viomöjligen kan avslå från kärnkraften under . IUSA har man t. v. stoppat licensieringen av nya reaktorer. Jag tror au en sådanuppgift borde stämma dem till litet begrundan som försöker tänka bortHarrisburgolyckan från del svenska skeendet. Energipolitiken,in. 7Riksdagens protokoll 1978/79:168-169 Nr 168 Vi socialdemokrater betraktar del som självklart all också vi iSverige den måsteta konsekvenserna av det som inträffat. Vi kan inte binda oss för långsiktigaställningstaganden i energipolitiken som innefattar kärnkraft. måsteinvänta materialet från . Vi måste skaffa oss tid för Energipolitiken, eftertankeoch begrundan. /f] ifj En sådan linje innebär inte alls någon helomvändning i energifrågan.Delar i själva verket en direktföljd av det beslut om energipolitiken som vi tog 1975. Del finns anledning atlpåminna om huvudpunkterna i det beslutet. Denförsta punkten var en kraftig satsning på energihushållning. Ambitionen alleffektivisera energianvändningen och spara energi var internationellt settmycket hög. Betydande resurser avsattes för lån och bidrag tillenergihushållande åtgärder inom bebyggelse och industri. Slora resurseravsattes också lill forskning av nya energikällor. Denandra huvudpunkten var en aktiv oljepolitik. Den innebar atl vi på längre siktskulle minska vårt slora beroende av importerad olja somförsörjningen måsle tryggas under den närmaste liden. Den tredje gällde entryggad kraftförsörjning. Ett ökat behov av elektrisk kraft kunde förutses framtill 1985. För att täcka detta skulle en viss utbyggnad av vattenkraft ochmottryckskraft ske och dessutom en begränsad utbyggnad av kärnkraften med ettpar aggregat utöver de elva som tidigare beslutat om. Samtidigtbetonades starkt all del inte var fråga om att definitivt binda sig för en storoch långsiktig utbyggnad av kärnkraften. Så här slår det i propositionen, ochdet vill jag läsa in till protokollet: "Det finns emellertid skäl sommanar till försiktighet och som talar mot att man nu binder sig för ettomfattande och långsiktigt ulbyggnadsprogram för kärnkraften. Hit hör de risker som är förbundna medkärnkraftreaktorernas säkerhet och omhändertagande av utbränt bränsle. Mycketgrundliga undersökningar har gjorts, både utomlands och i , avkärnreaklorernas säkerhetsproblem. De pekar på alt riskerna för reaktorhaveriermed konsekvenser för omgivningen är mycket små och att, även om ett sådanthaveri skulle inträffa, sannolikheten för större skador på människor och djurutanför reaktorn är liten. Även om detta är den forhärskande åsikten blandexperterna, finns dock även sädana som ställer sig tveksamma härtill.Erfarenheterna från kärnkraftslationer i drift är relativt begränsade.De framlagda beräkningarna är trots allt kalkyler, vilkas tillförtitlighet kanbehöva prövas mot bakgrund av erfarenheter av praktisk drift. framtill 1970-talets utgång kommer antalet driftår från reaktorer runt om i väridenatl mångdubblas. Därmed framkommer viktiga erfarenheter för kontroll avkalkylerna. Ytterligareett starkt skäl för att inte nu binda sig för en omfattande utbyggnad avkärnkraft är den tveksamhet som människor känner inför ett sådant steg. Den harkommit till uttryck både i den studie- och rådslags-verksamhet jag hartalat om och i den allmänna debatten i massmedia. Ännu för många år sedandominerade en övervägande positiv inställninglill kärnkraftens användning för fredliga ändamål. Den intensiva debatten omkärnkraftens risker och säkerhetsproblem har ändrat detta förhållande. Enkritisk inställning till kärnkraften kommer till uttryck alltifrån dem somhelt tar avstånd från användandet av kärnkraft till dem som redovisar eninställning präglad av tveksamhet och osäkerhet. Den första kraftigamotreaktionen mot den tidigare optimismen synes emellertid allt eftersom mansatt sig in i problemen ha ersatts av en nyanserad inställning, där dock tveksamhetenoch försiktigheten alltjämt finns med som ett genomgående drag. Motden bakgrunden är det rimligt alt intar en avvaktande hållning och fören försiktigare politik när det gäller den fortsatta utbyggnaden av kärnkraftän vad som f n. gäller flertalet andra länder. Vi bör undvika långsiktigabindningar och sträva efter en reell handlingsfrihet så att vi, allteftersomvåra kunskaper blir större och säkrare, fortfarande har altemativahandlingslinjer all välja mellan för atl säkerställa vår energiförsörjning. Energipolitiken, in. Detfinns ingen med teknikens hjälp framställd energiform som är helt riskfri ellersom inte har nackdelar av olika slag. Det gäller såväl fossila bränslen somvattenkraft och kärnkraft. Utsikterna att komma till rätta med de risker som ärförbundna med kärnkraften kan betecknas som relativt goda. Skulle det kommafram nya informationer som visar atl dessa slutsatser är oriktiga måste visjälvfallet vara beredda atl ompröva vårt ställningstagande." Liknandeutfästelser gavs under valrörelsen . I en artikel i iseptember 1976 skrev jag: "Skulle det visa sig - mot vad delöverväldigande flertalet av forskare och tekniker nu anser-atl kärnkraften ärfarlig, då stoppar vi nalurtigtvis denna energikälla. Del kommer attkrävas stora uppoffringar av oss alla, men det är självklart att vi måste tadem i sådant fall." Detta sade vi då. Såinträffade olyckan i . Den skapade en ny situation. Den gjorde detnödvändigt atl infria de utfästelser som gjorts om en förnyad prövning av vårinställning till kärnkraften som energikälla. Dennaprövning måste innebära en noggrann undersökning av vad som hände och orsakernatill olyckan. Man måste gå igenom de förändrtngar i säkerhetsåtgärder som kanbli följden av undersökningen. Men del är inte nog. Del väsentliga är attavgöra om olyckan i förändrar den totala riskbedömningen i så höggrad att vi på ett avgörande sätt måste förändra vår inställning tillkärnkraften som energikälla. Intill dess att denna prövning genomförts måstevår inställning till kärnkraften hällas öppen. Jag tog det här långa citatetfrån energipropositionen 1975 för atl visa atl med de utfästelser som därgjorts det inte fanns någon möjlighet, enligt min bedömning, för del parti somjag tillhör, att fortsätta som om ingenting har hänt. Den förnyade prövning somvi hade ulloval måsle ske. Enkonsekvens härav är att besluten om den långsiktiga energipolitiken måsleskjutas upp. Den amerikanska utredningen kan föreligga först . Detsammagäller våra egna utredningar. Det innebär att vår bedömning inte Energipolitiken, in. kangöras före valet . Undersådana förhållanden blir en folkomröstning en logisk konsekvens för attmedborgarna skall kunna beredas lillfälle atl direkt påverka energipolitiken. Delhar fällts mänga hårda ord i en del tidningar och av en del politiker om dennahandlingslinje, som först aktualiserades av socialdemokraterna. Det är såmycket mera märkligt som de politiska partierna i sak är i stort sett överensom handlingslinjen. Jag skall inte närmare spekulera över vad denna motsättningmellan härda ord och instämmande i sak kan bero på. Huvudskälet kanske heltenkelt är en insikt om att människorna har stor förståelse för densocialdemokratiska linjen. Det är nog väldigt många som inser och instämmer iall vi behöver lid för eftertanke och begrundan införa del svåra beslut sommåste fallas. Delfinns en del som tror alt del i verkligheten mest är fråga om ett formelltuppskov, alt man efter del all man genomfört dessa undersökningar kan fortsättaungefär som förut. Jag vill med kraft avvisa en sådan synpunkt. Den förnyadeprövning vi skall genomföra måsle präglas av det djupaste allvar. Harrisburgkommer atl förbli en vatiendelare - del är jag övertygad om. Den förstauppståndelsen har lagt sig. Men de uppgifter om skeendet som därefterframkommit har egentligen inte varit ägnade atl på ett avgörande sätt stillaoron. Visar det sig atl denna energikälla är farlig för människors liv, dåmåste vi avstå från den. En sådan handlingslinje kommer i så fall att innebäramyckel slora uppoffringar för samhället och för de enskilda människorna. Detfinns ingen sagans goda fe som med sill trollspö kan lösa våra energipolitiskabekymmer. Det finns inga enkla lösningar pä svåra problem. Det finns bara svåralösningar. Deluppskov som vi beslutar om kommer att innebära såväl ökade kostnader förersättningskraft som fördyrade anläggningskostnader. har redanmer utförligt berört agerande i delta sammanhang. Låt migendast få uttrycka förvåning över förslag atl merkostnaderna fördet av orsakade uppskovet borde betalas av mig personligen. Manfrågar sig då vem anser skall betala de mycket stora kostnader somblev följden av den borgerliga regeringens handlingsförlamning i energifrågan.Och den orsakades som bekant inte av någon inträffad händelse av typ Harrisburgulan av en oförmåga atl samla sig till beslut och av oenighet. ju själv för inte länge sedan alt laddningstill-slånd borde ha givits förreaktorerna i Forsmark och sommar, och han ansåg allsäkerhetsproblemen till 99 96 var lösta. Men ändå medverkade han till ettkostsamt uppskov, med borrhål och tidsutdräki och sådant. Vem skulle i så fallbetala kostnaderna för det? Allvartigareändå: Om och hans parti har en annan uppfattning i sak änriksdagsmajoritelen framför de den inte här i kammaren. Anser altladdningstillstånd borde ges till och , sä skall hansäga det. Annars faller ju hela hans kosinadsreso-nemang. Annars är han heltmed om au la dessa kostnader som ell uppskov betyder.Men man kan inte bedriva en lålsaslek och säga: Jag är emot det här, men jagröstar helt för det. Sällanhar en ståndpunkt angripits med så hårda ord, lill vilka man helt ansluter sig,som när del gäller del presterat . Jagvill klart säga ifrån att jag anser inte alt ett sådant här laddningstillslåndbör ges. Det är därför vi stöder rådrumslagen. Efter skulle detuppfattas som en oerhörd utmaning, för atl inte säga kränkning, av alla demänniskor som av övertygelse känner oro inför kärnkraften. Del skulle för långlid framåt förgifta samhällsdebatten i vårt land. Och får vi ta kostnaderna. Lålmig i detta sammanhang också uttrycka någon förvåning över klagan, senast i en intervju i en ,överalt vi socialdemokrater inte skulle ha samråli med i sambandmed beslutet . Del är helt enkelt inte ett korrekt påstående. Detlåg till så alt sedan vi diskuterat frågan i vårt verkställande utskott beslötvi att ta kontakt med innan debatten logs upp i den socialdemokratiskapartistyrelsen och i den socialdemokratiska riksdagsgruppen. Vi betraktade detsom en hederssak alt ta den kontakten.