prot · G209122 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi tyckte inte alt vi hadeanledning att i det här sammanhanget ta upp den frågeställningen, men vi har,kan Jag väl säga, inte ändrat uppfattning. (vpk): Jag lycker all del är en dålig behandlingsordning i bostadsfrågan närman bryter ul frågan om bosladsbidragen men inte ger de ledamöter som äranmälda på del avsnittet möjlighet att tala jusl i den debatten. Enbostad med godtagbar social standard till rimlig kostnad borde tillhöra demänskliga rättigheterna. Men i det kapitalistiska samhället utnyttjasmänniskors behov av bostad på samma sätt som vid försäljning av en vara. Prisetpå bostaden bestäms av profitintresset, och delta har lett till att hyrorna harstigit betydligt snabbare än den allmänna kostnadsutvecklingen. Hyranhar blivit en alll tyngre del av hushållens oundgängliga utgiftspost.Genomsnitlligl utgör hyreskostnaden av den totala privata konsumtionen.Privatiseringen i boendet, där ägandet privilegieras och ger ekonomiskafördelar, skapar en ojämlik bostadskostnad. Ilikhet med övriga utgifter för nödvändighetsvaror drabbar de höjda hyrorna hårdastdem med låga inkomsler. För att undanröja skillnader i bostadsstandard somberor på olikheter i betalningsförmåga krävs en i grunden förändradbostadspolitik. har redan påtalat brisierna i bostadspolitiken ochredogjort för vpk:s förslag som, om det genomfördes, skulle innebära enradikalt förändrad bostadspolitik med en social inriktning. Milt inläggbegränsas därför till vpk-motionen om bostadsbidragen. Jagtror inte som alt det är de skattemässiga marginaleffekternasom är det slora problemet när det gäller användandet av bostadsbidragen föratt utjämna boendekostnaderna. Inte heller vpk anser att bostadsbidrag i olikaformer ger en tillfredsställande utjämning eller löser problemen medboendekostnaden för alla hushåll. Men mot bakgrunden av den alltjämt rådandetrångboddheten, den stora andelen omoderna och dåliga bostäder och den ökandebostadsbristen så är bostadsbidragen ett sätt att förbättra bostadsstandardenför ekonomiskt svaga grupper. En presenterad undersökning visar att deäldre bor allra sämst, många helt utan moderna bekvämligheter. Medden rådande hyresutvecklingen förstärks hyresbidragens betydelse, och alll flerhushåll blir beroende av bidrag rör alt klara sina stigande hyreskostnader. Iavvaktan på en annan, socialt inriktad bostadspolitik tvingas man användabostadsbidrag för att reglera en del av orättvisorna i boendel. Vpk-molionenkräver därför främst förbällringar i beräkningsgrunderna för utbetalande avbostadsstödet. Vpkföreslår alt bostadsstödet lill hushållen i sin helhet bekostas av staten. Somframgår av civilutskottets betänkande utgör statliga medel denövervägande delen av bostadsstödet mellan vissa hyresgränser. Det är vidare enonödig byråkratisk administration med delat ansvar, och vpk vill dessulomminska kommunernas utgifter av principiella skäl. kvarstårorättvisor för pensionärer, beroende på kommunernas olika generositet när delgäller utfyllnad av pensionärernas bostadskosinader. Avsamma skäl är det motiverat att den nedre hyresgränsen på . behålls,detta med hänsyn till alt av våra ca 1 324 000 pensionärer bor i Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. s.k. vanliga lägenheier och alt en stor del av dessa fortfarande bor i hellomoderna och relativt billiga lägenheter. De negativa konsekvenser som enhöjning av den nedre hyresgränsen får har vi erfarenhet av sedan föregående år.Ytterligare många kommer alt mista sitt bosiadsbidrag och andra får ett sänktbidrag genom det föreliggande förslaget om höjning av nedre gräns.Att det sedan är hushåll med relativt låga hyror och ofta små inkomster somdrabbas förbättrar inte deras bostadssituation. Denövre hyresgränsen måste också med hänsyn lill inflationens verkningar på hyranhöjas utöver det föreliggande förslaget. Här följer vpk bosiadsslyrelsens förslagatt gränserna skall höjas för varje barn i familjen, eftersom del påverkarulrymmessiandarden som i sin lur påverkar hyreskostnaden. Del skiljer inle såmyckel i pengar mellan regeringens förslagoch de förslag som finns i motioner.Men vi vet att för enskilda hushåll med begränsade inkomsler betyder varjeutgiftsökning även en utgiftsminskning inom hushällsbudgeten, som då oftastdrabbar matkoniol som är en rörlig utgiftspost. Vimenar all inkomsigränserna för reducering av bostadsbidrag måste höjas väsentligt,vilket bl. a. uppgifterna från visar, om inle bidragen lillhushällen skall minska eller kanske hell försvinna och föratl nya hushåll somnu inte har bidrag, men svårt att klara de höjda hyrorna, skall få delekonomiska stöd som är nödvändigt. - för att nämna en siffra i vpk:s förslag - är ju intenågon särskilt hög inkomst för oreducerai bidrag när del gäller barnfamiljer. Vpkhar också i olika sammanhang motionerat om slopande av de orätlfårdiga åldersgränsersom diskriminerar vissa ungdomar. Det gälleräven beträffande bosladsbidragen.År 1977 genomfördes elt gammalt vpk-krav, och åldersgränsen för erhållande avegel bostadsbidrag sänktes lill 18 är. Men fortfarande kvarstår orättvisor. Iundantagsfall - om han eller hon har egel barn och egen bostad - kan bidragutgå. Bor den unge hemma bortfaller bostadsbidraget vid . Delmåste vara både administraiivi krångligt och svårt for ungdomarna att förståoch acceptera att de i vissa situationer räknas som vuxna vid och i andrafall vid . 1 andra sammanhang kan andra åldersgränser gälla. 1 vissa avtalexempelvis gäller som åldersgräns för vuxenlön. Det är nu dags alt tabort de här orättvisorna. Utskottethar också uppmärksammat denna fråga och säger i betänkandet: "Utskottetfinner det myckel angeläget att skyndsamt föreläggs förslag så attden olägenhet som åldersgränsernas utformning i nu behandlad del utgör kanundanröjas."' Vinoterar den positiva behandling frågan fåll men anser del inle befogal allvänta på ylteriigare ulredningsunderiag. Beslul kan fattas . Det är bara genom en i grunden förändrad bostadspolitik ulanprofilintressen som man kan stoppa den nuvarande hyresutvecklingen -sänkahyrorna så all det blir möjligl för vanliga löntagare all hyra en bostad utanalt behöva bidrag. Då kan vi slopa hela bosiadsbidragssysiemei. kräverall vi får en socialt inriktad bostadspolitik och all spekulaiionsinlres-senaförsvinner i alla led pä hela bostadsmarknaden. Med detta, herr lalman, villjag yrka bifall till samtliga vpk-molioner. INGALANTZ (vpk): Hur skall vi bo ? Det är en fråga som Jag tycker är väldigtaktuell. Del finns en rad förhållanden som innebär att vi måste ställa nya kravbåde på bostädernas uiformning och pä boendels organisering. Ettstigande antal kvinnor förvärvsarbetar, och könsrollerna förändras -om änlångsamt - mot en ökad jämställdhet. Andelen pensionärer och handikappade somönskar bo kvar i sina bostadsområden ökar. Del är också ett skäl till att manmåste ställa andra krav än tidigare på boendet. Sexlimmarsdagen kommer altförbättra möjlighelerna till gemenskap och samvaro och till ell riktkulturliv byggt pä kreativitet och deltagande som motvikt mot den passiviseringsom många människor är utsatta för . Jordensbegränsade resurser innebär att bostäderna måste utformas med sikte pähushållning med energi och andra resurser, både när bostäderna byggs och när deanvänds. De mänga sociala problemen i boendet understryker behovet av allutveckla helt nya boendeformer. Mentrots alla de argument som finns för ett annal boende går utvecklingen påbostadsmarknaden i en helt annan riktning . Bostadsbristen slår hårt motunga människor och ensamstående, men det byggs alll fårre lägenheier som passarför dessa grupper. 1970 byggdes närmare 44 000 bostäder på tvä rum och kökeller mindre. 1977 byggdes del bara 8 500 lägenheier i denna storleksordning. Tillenergibesparande åtgärder anslås miljonbelopp, men av den nybyggdabostadsytan utgjordes av enfamiljshus - en yikrävande boendeform som oftaär eluppvärmd och som tvingar fram ett ökat behov av resor. Del är med andraord en mycket energislukande boendeform. Segregationenhar uppmärksammats som ett allt allvariigare problem, men den förvärrasständigt av de ekonomiska orättvisorna och genom att alla lägenheter som är trerum och kök eller mindre byggs i fierfamiljshus, medan de siörre lägenheternabyggs som enfamiljshus. Statensatsar miljonbelopp pä bidrag till förbällringar av dåliga bostadsområden, mende nybyggda områdena har lika låg eller lägre standard som de som fårmiljöförbätlringsbidrag. Alltfler kvinnor förvärvsarbetar utanför hemmet, men det dagliga livet försvärasbl. a. genom avsiåndel till arbetsplatser och service, och del avståndet ökarständigt. Barnenbehöver rika uppväxtmiljöer och kontakt med arbetslivet, men i stället blirboendemiljöerna alltmer utarmade och ensidiga. Realinkomsternahar sjunkit för slora grupper av löntagare som hyror och avgifter iboendet stiger. Mångabarnfamiljer i flerfamiljshus är trångbodda. Samtidigl ökar överkonsumtionenav bostadsyta i enfamiljshusen, som är den största delen av Anslaglill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Problemenfinns inle bara i nyproduklionen, de är lika akuta idet befinlligabostadsbeståndet. Alllfler bosläder förvandlas till varor pä bostadsmarknaden. De har blivitspekulalionsobjekl, och vpk anser att det slår i motsättning till bostadensgrundläggande funktion som en ram kring det dagliga livet. Byggnadslagenoch andra lagar på bostadsområdet är klasslagar, som bara ger dem som äger markeller byggnader rätt till inflytande. Boendeinflytande för vanliga människor ärmycket starkt begränsat, både i teorin och i praktiken. Lagstiftningen lardessulom inle hänsyn lill boendekolleklivets rättigheter utan enbart lillindividen. Diskussionenom boendets värde och innehåll har kommit i bakgrunden för de svåra ekonomiskaorättvisorna, bostadsbristen och den outvecklade boendedemokraiin. Dagensbostadsområden tillfredsställer inle grundläggande mänskliga behov avgemenskap, kollektivt arbete och goda villkor för barnens uppväxt på någotsätt. Därför är det nödvändigt all man utvecklar nya boendeformer ochförbättrar boendemiljöerna. Depä mänga sätt resurskrävande och ojämlika småhusen får ett kraftigt stöd bådeav stat och av kommun i form av subventioner, kommunall galuunderhäll ochskallebestämmelser, medan hyresgäslerna måste bära alla kostnader och dessutombetala övervinster som tagits ut av byggnadsindustrin. Den borgerligaregeringens favoritidé för alt "lösa" bostadskrisen innebär alt deallmännyttiga bostadsföretagens hyreslägenheter, som ännu inle direkt är ute påspekulationsmarknaden, skall omformas lill bostadsrätter och säljas. Det är ensnedvriden utveckling som får till följd en kraftig segregation efter bådeålder och inkomst, som med all sannolikhet kommer att förstärkas. Runtom i landet kämpar människor tillsammans för en bättre boendemiljö och förandra boendeformer, som bygger på solidaritet och gemenskap i vardagslivet ochpå enkla former för samarbete. Men den kamp som förs av många människorförsvåras genom all hindren finns på alla plan: i lagstiftningen,planeringsprocessen, förvaltningen och i utformningen. Dessutom saknas detalternativ. De som planeras i , och Eskilstunainnebär bara marginella förbällringar. byggs och planeras enbarttraditionella lägenheier. Del finns ell stort intresse - del visar bl. a.Eskilstunaprojeklet - för kollekliva boendeformer. I kan man noteraalt efterfrågan fördel kollektivhus som planeras där kommer från allabefolkningsskikt. Menför all nya boendeformer skall kunna utvecklas måste staten aktivt stödja olikaformer av utvecklingsarbete i samarbete med kommuner, landsting, allmännyttigabostadsföretag och självfallet också de boende. Utvecklingsarbetet bör gällabåde nyproduktion och de befinlliga bostadsområdena. Del bör spänna över allaled från finansiering, planering och utformning till förvaltning ochboendedemokraii. Satsningen måste också gälla olika boendeformer, storfamiljer,små och stora kollekliv som samar- betar kringhushållsarbetet eller lokal produktion och . Man får alltså länka sigolika former av kollektivt boende och salsa resurser på att möjliggöra eltigångsättande av sådana projekt. Bostadsmiljönutanför lägenheterna är försummad. Del har sagts lidigare. Delta gäller i stortsett all bosladsbebyggelse. Bostäderna och bostadsmiljöerna ar också precis sombostaden utformade för kärnfamiljen, för elt familjemönster som inte längrefinns. Människornas villkor har i mänga hänseenden förändrats, och nya formerav både boendeiyper och bostadsmiljöer måste därför utvecklas, och detta måsteske med det snaraste. ' Så t. ex. har antalet ensamboende kraftigt ökat, och vimenar alt handikappade personer måste få möjlighet att kunna bo i vanligabostadsområden liksom även de äldre. De torftigaste bostadsmiljöerna finnsoftast i de områden där människor brottas med sociala och ekonomiska problem,bl. a. till följd av den stigande arbetslösheten. Ofta finns dessa lorftigamiljöer i barnrika, befolkningsrika och faltiga kommuner. Därförärdet särskiltviktigl att dessa kommuner får de medel de behöver för alt rusta uppundermåliga miljöer. Det finns vissa grundläggande krav som man måste ställanär det gäller boendemiljön. Del skall finnas en bra och utbyggd barnomsorg förde människor och barn som bor i just del området. Det skall finnas närbulikermed dagligvaror, det skall finnas kommunalt stödda matställen i varje stadsdel.Del skall finnas närbelägna fritidslokaler, som stimulerar lill gemensammaaktiviteter. Detta behövs sannerligen som motvikt till TV-lillandei, som byggerpå ensamhet och lystnad. Del behövs lokaler för kulturell verksamhet ochbiografer i de större stadsdelarna. Framför alll är del vikiigi att de boende ivarje område får förvalla och ha elt verkligt infiytande över både sin bostadoch dennas omgivning. Detborde också vara självklart att det med det ändrade familjemönster vi nu hardel finns möjlighet all bo i kollektivhus av olika modeller eller annalkollektivt boende. Del finns, herr lalman, många olika skäl varför del ärnödvändigt all förändra och förbättra boendemiljön och salsa på andraboendeformer. När del gäller att barnen skall få det bättre kan man anföraolika aspekter på jämlikhet mellan man och kvinna. De kan också anföras för altfå med alla generationer i ett bostadsområde. Detta skulle alla som bor inomell område må bra av, inte minst barnen. Inle minsl för de äldre skulle delbeiyda mycket att kunna känna gemenskap och trygghet. Med det segregeradeboende vi har finns del vissa kategorier, antingen barnfamiljer eller äldremänniskor, i ell område, och för de äldre skulle det beiyda mycket alt kunnakänna gemenskap och trygghet i ett bostadsområde där alla generationer finnsmed. Viharen åldrande befolkning. lär vara , och frågan omhursamhälletskallordna fördeäldre kommerinomen nära framlidallbli en lika storfråga som barnomsorgen är just . Många äldre människor lever isolerade ochkänner ensamhet. Dessutom bor äldre människor sämre än andra, även om det harskett en förbättring . Genom alt planera så au äldre människorkan bo kvar i sina lägenheier med nödvändig hjälp frän samhället och genom ettmer kollektivt boende kan många äldre Anslaglill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. kommaur den isolering som de nu befinner sig i. Viden pensionärsundersökning svarade var fiärde pensionär absolut Ja pä frågan omkommunen skulle ha kontaktverksamhet. Det är viktigl all salsa påkompletterande boendeserviceceniraler i form av dagceniraler, som fungerar intebara förde äldre utan även för andra, och det är också vikiigi alt man utökarhemijänsiverksamheten. Inle minsl viktigt är det att bryta älderssegregeringeni boendet och all höja de äldres boendeslandard samt att också stimulera lillkollekliva bostadslösningar som omfattar alla åldrar. Med det anförda ber jag alt få yrka bifall till moiionerna 396, 791 och802. KARL-ERIKSTRÖMBERG (fp): Jag vill börja med all yrka bifall lill reservationerna 4 a, 17, 18 aoch i övrigl bifall lill utskottets hemställan. Påen punkt är civilutskoltels majoritet särskilt kritisk mot regeringen, nämligennär majoriteten uttalar sig om bostadsbyggandets omfattning 1979, 1980 och1981. Ulskouet säger all del vill ha ett mer aktivt statligt intresse och 'skriver all regeringens ställningstagande röjer en passiv inställning. Vadär det då som uiskotismajoriielen sätter i stället? Del är absolut ingentingkonkret. Efter alt ha använt affekterade uttalanden stannar utskottet för autillstyrka de formella ramar som regeringen föreslagit . Förstgör alltså utskottet negativa uttalanden för alt i nästa sekund ansluta siglill de förslag som kritiserats. Litet mer intressant blev del också närmoderaternas representant, , i början av debatten gick upp ochsade att det var ett villkor att när man ökade bosiadsbyggandei skulle man haen störte andel småhus. Men eftersom den andelen redan uppgår lill ,tror jag knappast alt socialdemokrater och centerpar-lister kan ansluta siglill synpunkter, och då blir ju det här yttrandet ännu meregendomligt. Härfinns del alltså inget alternativ. och jag har i vår reservalionnr 17 pekat på de viktiga satsningar som regeringen gjort för all ökabyggandet. Del bör också noteras all de ålgärder som regeringen vidtagit harfått elt brett stöd vid genomförandel. Delviktigaste som hänt när del gäller bostadsbyggandet är att irepartiregeringenoch folkpartiregeringen lyckats vända trenden i bostadsbyggandet. Densocialdemokratiska regeringen tillät ju all bosiadsbyggandei halverades pånågra fö år, och det har krävts kraftfulla åtgärder för all rätta till della.Regeringen har lyckats, och detta positiva trendbrott är en viktig förändringsom måste noteras. Idet här sammanhanget kan vi också slå fast au regeringen lyckats ökaombyggnadslakten avsevärt. Den är nu uppe i drygt 23 000 lägenheter per år.Ökningen av ombyggnadsiakien ger oss vikliga lärdomar för framliden. Den läross att bälire tillvarata de siora resurser som ligger i äldre hus, och den gervärdefull erfarenhet av förnyelse av gammal bebyggelse och stadscentra. Totaltger nybyggnationen och ombyggnadsverksamheten eu gott tillskott lill vårbostadsmarknad. Självfallet är det önskvärt all vi ytterligare något ökar Men härhar, som statsrådet betonat, kommunerna ell avgörande inflytande. Bakom en heldel kommuners passiva hållning ligger bl. a. de olyckliga följderna av dentidigare snabba utbyggnadstakten. Socialdemokraternaharen lång rad reservalioner. En del av dem är, som tidigare påpekats,konkreta, men många tycks ha tillkommit bara för att man skall få mångareservalioner. När regeringen har satt lill en beredning som skall se över deäldres problem, med förtur för boendet, talar socialdemokraterna om attpraktiska resultat endast kan åstadkommas genom aktiva konkreta ålgärder och auregeringen skall la iniliaiiv för all man skall fö översiktliga utgångspunkterför den kommunala bedömningen. - Det är jusl vad regeringen gör, men ändå finnsdel en s-reservation. Och när utskottet påpekar alt vi snart får enproposition, som skall behandla de s. k. sirimlade länen, villsocialdemokraterna all regeringen skall ta iniiiativ. Jag kan fortsätta den häruppräkningen, men Jag skall avslå från det. Delhar framskymtat i debatten gång på gång, både från socialdemokraliskl håll ochfrån vpk, au den nuvarande situationen pä bostadsmarknaden leder till ökadprivatisering och ell allt siörre enskilt ägande. Del är ell påslående som iallra högsta grad kan diskuteras. Den stora ökningen av flerfamiljshusbyggandetunder de senastfe 20 åren har ju lett lill alt det enskilda ägandet i deltaområde har minskat i myckel hög grad. För inte så länge sedan ägde enskilda av flerfamiljshusen. är siffran nere under 40 96, och det allmännyttigaägandet är ungefär lika stort. Man kan knappast heller säga att överföring avlägenheier lill bostadsrätt kan kallas privatisering. Fårjag också något beröra vad de ivä senaste talarna från vpk har tagit upp här.Karin har redovisat vpk:s syn på bosiadsbidrag. Jag vill inle gå inpä en diskussion i detalj om de här frågorna. Väldigt mycket av vad KarinNordlander sagt kan bemötas med hänvisning lill den debatt som förts lidigare,och det gagnar föga all upprepa den . Men det finns ett yttrande somslaisrådet fällde här lidigare som Jag iroraii bör lafasta på. Statsrådet har redovisat all bosladsbidragen främst riktas lill degrupper som har stor försörjningsbörda. Detta var också en genomgående lon idel sade när hon talade om bosladsbidragen. BådeKarin och berörde också vissa andra saker inom boendel.De talade om speciella problem. talade om boendemiljön, dehandikappade, de äldre, energi, sociala problem av olika slag. Hon talade omatt det finns alltför stora lägenheier i villor osv. Regeringen sökte stoppa trenden all ytornablev allt siörre i småhusen, genom alt sälla spärr vid en viss lånegräns.Utskottet har också behandlat detta och begärt en redovisning av utfallet. Regeringenhar på olika säll sökt angripa spekulationen. En lång rad ålgärder redovisasbåde i proposilionen och i utskottsbetänkandet. Regeringen har vidareanslagit pengar för all förbättra miljön. IngaLantz tog upp vissa för speciella grupper mycket angelägna frågor: de äldre ochhandikappade i. ex. tvivel behöver myckel göras här. Lät mig än en gångpåpeka all regeringen för en lid sedan tillsatte en grupp som skall Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. behandlade äldres silualion i samhället. Där har boendet fått förtur. Det är ettvikiigi och angelägel inslag, som man bör lägga märke till. Fortfarandehar de handikappade mänga svårigheter i våra bostadsområden, men del kan ocksåmed fog sägas att del är få grupper som vi har försökl satsa så myckel på ifråga om boende som de handikappade. Vi får ibland kritik för att del harkostat alltför mycket att göra bostadsområden tillgängliga förde handikappade. Sammanfattningsvis,herr lalman, vill jag säga att det fortfarande återstår mycket att göra när delgäller dessa miljöåtgärder men all också myckel har gjorts i regeringen i detavseendet. Det bör vi notera. Underdella anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. INGALANTZ (vpk) kort genmäle: Jag måste proteslera mot den beskrivning som gör ifrågan om boendet har blivit mera privaliseral eller inle. Det är märkligt auhan kan påstå att privatiseringen i boendet har minskat -somfördelningen av bosiadsbyggandei automatiskt medför en siörre privatiseringgenom all av produktionen beslår av småhus. Dessutom säger han att manhar angripit spekulationen - som regeringen fattar beslul om att göradet möjligt alt föra in ytterligare delar av bostadsbeståndet ispekulalionshärvan genom bildande av bostadsrätter. Vivet att ett förvärvaven bostadsrätt kostar , ombostaden ligger i elt något så när bra läge inom . Det lyckerjag kan kalla spekulalion - vad skulle det annars vara? Jagvill alltså kraftigt protestera mot de tvä påståenden som här gjortsbeträffande privatiseringen och beiräffande ägandeförhållandena ochspeku-lalionsverksamheien. KARL-ERIKSTRÖMBERG (fp) kort genmäle: Det är alldeles rikligt all del har överförts ett stortantal lägenheier frän hyresrätt till bostadsrätt. Den största pollen av dessahar överförts i elt område som både och Jag känner myckel väl lill,nämligen . Där låg insatsen vid överförandet på mellan 1 000 och 2 000kr. Det är den typen av överföring av bostadsrätt som är aktuell och somutredningen syftar lill. Jagtror inie all man kan säga att en ökning av andelen bostadsrätter leder till enhögre grad av privatisering. Bostadsrätten bygger Ju på all man lar ansvar intebara för sin lägenhet ulan också för hela huset och för boendemiljön, isamarbete med de omkringboende. Jag har inte uppfattat del så att vpk är såkritiskt mot bosiadsrälien som vad som framgår av vllrande. INGALANTZ (vpk) kort genmäle: När del gäller de bostäder som del var fråga om i visade detsig att de hade stigit myckel kraftigt i pris när de såldes i den andraomgången - kanske inte .