prot · G209124 · 1978-12-31 00:00:00 — Propositionergavs på bifall lill dels ulskollets hemslällan, dels utskottets hemslällan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 653 av , och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller Jordbruksulskollets hemställan i betänkandei nr 20 punklen43 rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit ulskollets hemslällan med den ändring däri som föranleds av bifalllill molionen nr 653 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för Ja-propositionen. Då OswaldSöderqvisl begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 258 Nej- 8 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 14 avHans Wachtmeister m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: 15Riksdagens protokoll 1978/79:122-124 Nr 124 Den som vill att kammaren bifaller jordbruksulskoilels hemslällan i Fredaeenden beiänkandei nr 20 punklen 45 mom. 1 rösiar Ja, 6inril 1979 '' '' j '" 'slar nej. Vinnernej har kammaren bifallil reservaiionen nr 14 av Hans Wachimeisier Miljövård,m. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Dä HansWachtmeister begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 15 avHans Wachtmeister m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller Jordbruksulskollets hemslällan i beiänkandei nr 20 punkten45 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 15 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för Ja-propositionen. Då HansWachtmeister begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad ulskoltel i dessa punkier hemslälll. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 16 avMaj Britt m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan Grelhe begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Den som vill all kammaren bifaller jordbruksutskottets hemslällan i Nr124 betänkandetnr 20 punklen 48 rösiar Ja, den den del ej vill rösiarnej. g , - jgyg Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 16 av Miljövård, m. m. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat för ja-proposilionen. Då Grelhe begärde rösträkningverkställdes voiering med omrösiningsapparat. Denna omröslning gav följanderesultat: Ja- 142 Nej - 123 Punkterna 49 och 50 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 17 avEinar m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill all kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 20 punkten51 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 17 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Då EinarLarsson begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 18 av EinarLarsson m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposiiion: Nr 124 Den som vill au kammaren bifaller jordbruksutskottets hemslällan i Fredaeenden betänkandet nr 20 punklen 52 mom. 1 rösiar ja, 6april 1979 " j ''" '"°'''' "J' Vinner nejhar kammaren bifallil reservaiionen nr 18 av Miljövård, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flerlalel av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvoiering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: M o m . Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1973 av EvaHjelmström och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller hemslällan i belänkandet nr 20 punklen52 mom. 2 rösiar Ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1973 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä rösträkning verkställdes voiering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 255 Nej - 9 Kammarenbiföll vad ulskouet i dessa punkier hemställt. 1978/79:21 med anledning av moiion om lån tillinvesteringar inom trav-och galoppsporten §6 Anslag till exportkreditbidrag Föredrogs näringsulskollels belänkande 1978/79:33med anledning av proposilionen 1978/79:106 om anslag lill exportkrediibidragjämle motion. I proposilionen 1978/79:106 (budgetdepartemenlet)hade regeringen föreslagit att 1. till Exportkreditbidrag på tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /79 under åttonde huvudtiteln anvisaett förslagsanslag av , 2. lill Exportkrediibidrag förbudgelårel 1979/80 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . I detla sammanhang hade behandlals den medanledning av proposilionen väckta motionen 1978/79:2203 av m. (vpk), vari hemslällls all med avslag på propositionen hos regeringenskulle anhålla om förslag lill riktlinjer för exportkreditsiöd i enlighet medde principer som molionen angav. Propositionen och motionen hade hänvisats tillskatteulskouei och av delta överiämnals till näringsutskotlel. 1. beträflandenya riktlinjer för exportkreditsiöd alt skulle avslå motionen 1978/79:2203 i ifrågavarande del, 2. beiräffandeanslag alt med bifall lill proposilionen 1978/ 79:106 med avslag på motionen 1978/79:2203 i ifrågavarande del skulle a) lill Exportkrediibidrag pätilläggsbudget III lill statsbudgeten för /79 under åttondehuvudtiteln anvisa etl förslagsanslag av , b) lill Exportkreditbidrag /80 under åttonde huvudtiteln anvisa eil förslagsanslag av . (vpk): Lagen om exportkreditsiöd har tillkommit för alt ge svenska exportörerstöd pä den internationella marknaderi. Den doktrin som ligger bakom är att enökad svensk export av vilket slag som helst och till vilket land som helst ärnågot gott i sig och ägnat att hjälpa ur rådande svårigheter medbylesbalansunderskott och ökande utlandsskulder. Denna enkla krämarfilosofi,som bäst kan uttryckas med tesen "sälja eller dö", är typisk för allkapitalistisk handelspolitik. Vad man säljer, till vem man säljer och hur mansäljer är ointressant så länge ruljangsen kan hällas i gång. Baraav den anledningen är det nog och övernog att vara ytteriigt skeptisk mot nyaexportkredilgaranlier. Del är inte alls säkert alt det är bra för allöka malmexporten eller utförseln av pappersmassa, för att ta ett par exempel.Del vore siörre skäl all fara fram varsami med dessa våra två slora råvarutillgångaroch undersöka vilka effekter det skulle få på sysselsättning ochnationell ekonomi om minskade denna export och i slällel förädladeensiörre andel inom landei. Men del intresserar naluriiglvis inle de storaexportföretagen, inte ens de statligt ägda - åtminstone inte så länge Sverigemåste dras med sådana regeringar som de landei har haft under de senasle 50åren. "Sälja eller dö", del har varil ledstjärnan för bådesocialdemokrater och borgare. Så har del också gott ål skogen för desenasle åren. Vänsterpartietkommunisterna haren annan uppfattning iden här frågan. Det är inle en ökning avexporten till varje pris som skall hjälpa , och därmed är generellakreditgarantier mera till skada än lill nytta. Vad landei behöver är i slällelen breddning av den marknad där dess produkter skall avsättas till fleraköpariänder. är nu lill allra största delen bundet lillmarknadsekonomierna i väst och har mycket litet handelsutbyte med tredjevärlden och de socialistiska staterna. Del gör landei beroende, känsligt förslörningarsom ständigt återkommer i del kapitalistiska systemet och hindrar enutveckling mot förädling och siörre variation av egna produkter. Vadvästländerna helst vill köpa av är råvaror och halvfabrikat. Den sitsenkommer man inle ur genom all urskillningslöst subventionera exporten. Då blirdet bara gåvor till exportörerna och dåligt utbyte för landet. Om man däremoianvänder exportkrediterna till en planmässig styrning av handeln inriktad moiden breddning av marknader och varor, som jag nämnde , så kan det bli enpositiv effekt. Del är huvudinnehållet i den vpk-molion som här behandlas, ochdel är en upprepning av de krav som vi framförde när lagen om kreditgarantiertogs av förra årel. skrivning om an utlovade medel naluriiglvis måste utbetalas så längelagen är i kraft så är del en självklarhet. Oavsett del kan enprincipdiskussion föras, och man kan också yrka avslag på propositionen om mansamtidigl begär nya riktlinjer, som vi har gjort. Frågan om anslag får då tasupp pä nytt vid ell senare tillfälle. Jag ber därmed, herrlalman, att få yrka bifall till motionen 2203. i (fp): Vi bör kanske först klara ul en fråga, nämligen frågan om lill vad delutgår slöd enligl avdrags- och bidragssystemet. Stöd kan enligt del systemetutgå endast för export av kapitalvaror saml entreprenader och konsulttjänster,medan stöd i vidare bemärkelse utgår vid tillämpningen av SEK-systemet. Detstöd vi här diskuterar är alltså väsentligen inriktat pä kapitalvaror och konsulttjänster,inte rå varuexport -Jag lycker alt vi bör hålla isär detla. Ivpk:s motion - man hänvisar där till sin motion i samma fråga från förra årel -föresläs en inrikining av stödet på en försäljning framför alll lillslaishandelsländer och . Men det är Ju Jusl vad avdrags- ochbidragssystemet är inriklal pä. Den proposilion som vi, om jag inte missminnermig, biföll den arbetade förra åretomfattade exportkrediter för ett belopp av 40 miljarder, varav 11 miljarder varreserverade för ga ranligivning på särskill gynnsamma villkor till exportav betydelse för ekonomiska utveckling. 11 miljarder av beloppetreserverades alltså för u-landsexporl. Meningen med proposilionen var framförallt all slärka den svenska exportindustrins konkurrenskraft päslaishandelsländer. Del var det väsentliga motivet. I statshandelsländernamötte nämligen de svenska exportörerna beiydande problem, eftersom andra länderdär tillämpar etl myckel vidslräckl syslem med slödålgärder. Vårtexporlkreditsyslem innebär inga större statliga subventioner lill förelagen,ulan del har relativi sett gått bra ihop. Man betalar ju en överränta pä delrefinansieringssyslem som hela kreditsystemet är uppbyggt pä. Problem i sambandmed återbetalningar har förelegat framför alll när del gäller ,och några andra länder. Exporlkredilsyslemetinfördes , och del har förbättrats genom det avdrag som infördes fränden förra årel. Systemet är nödvändigt för att svenska exportörer skallkunna göra sig gällande på exportmarknaden, framförallt då i fråga om u-länderoch slaishandelsländer. Del fungerar alltså precis i enlighel med vad somföreslagils i vpk:s motion. Även om systemet också gårall tillämpa ii-länderhar meningen och motivet i huvudsak varil all skall få ellbälire stöd. Jag yrkarbifall lill utskottets hemslällan i betänkandet. Överläggningen var härmedslulad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottetshemslällan,dels motionen nr 2203 av m. fl., och förklarades den förraproposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvoiering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller näringsulskollels hemställan i betänkandet nr33 rösiar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallilmolionen nr 2203 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Då OswaldSöderqvisl begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 248 Nej - 8 §7 Föredrogs konstiiuiionsulskoltets belänkande nr 1978/79:28 med anledning avi proposilionen 1978/79:100 framlagda förslag om vissa anslag för budgelårel1979/80 under huvudtiteln och dess verk m. m. jämle molioner. Iproposilionen 1978/79:100 bil. 20 under punklen A 1 hade föreslagits auriksdagen för /80 anvisade till : Arvoden m. m. lillriksdagens ledamöter ett förslagsanslag av . 1 delta sammanhang hade behandlats motionen1978/79:809 av (), vari hemställts alt beslutade attriksdagens ledamöier skulle avstå från höjning avriksdagsarvodet. attriksdagen med avslag på molionen 1978/79:809 för /80 anvisadelill : Arvoden m. m. lill ledamöier ett förslagsanslag av46 . TAGEADOLFSSON (m): Jag har i motion lill föreslagil alt ledamöierunder del här årel avstår frän höjning av arvodet. Jaghar ställt förslaget mot den bakgrunden att vi i jusl nu inte har någonekonomisk tillväxt och därmed inga nya pengar att fördela. Tvärtom, svenskastaten lånar slora belopp för alt läcka sina utgifter. Vi har i under1970-lalel beviljat oss långt större löneökningarän vi har haft råd med, och vihar därmed skapat problem som vi nu med mycket slora svårigheter försöker lösa. Vimåste inse alt så länge vår gemensamma kaka inte växer har vi helleringa reella möjligheler all var och en få siörre bilar ur kakan. Dessutom:Så länge vi har ett skatteuttag som gör löneökningar i del närmaste meningslösabåde för ledamöier och för andra människor borde det inte varanågon siörre uppoffring all avslå frän en ökning av arvodet. Delskulle kanske uppskattas utanför det här huset, om vi gick före med goltexempel. Mot dennabakgrund ber Jag alt få yrka altriksdagen med anledning av molionen 1978/79:809 beslutar rekommendera sinaledamöter alt för avstå från höjning av riksdagsarvodet. SVEN-ERIKNORDIN (c): Jag noterar alt inte längre yrkar bifall lill sinmoiion. Han nöjersig nu med en rekommendation. Färjag då påpeka att med ellerutan rekommendation står del envar ledamot fritt all avslå från sittriksdagsarvode hell eller delvis. VadTage i övrigl har anfört ger mig inle anledning alt gä in i närmaredeball. Jag vill hänvisa till utskottets belänkande, där del klart framgår att del syslem vi nu har är knutet till lönesättningen för Ulskotlel har inle funnitanledning frångå del systemet. Jag ber, herr lalman, alt få yrka bifall lillulskollets hemslällan. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels del av under överiäggningen framställdayrkandel, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Riksdagensrevisorers organisation och verksamhetsformer Kammaren biföll vadulskotlel i dessa punkier hemslälll. 1978/79:25 med anledning av revisorersverksamhetsberättelse förär 1978 §9 revisorers organisation och verksamhetsformer Föredrogs finansutskottets betänkande 1978/79:26angående revisorers organisation och verksamhetsformer samt anslagför /80 till revisorer och deras kansli, I fråga om detla betänkande hålles gemensamöverläggning för punklerna 1 och 2, Under den gemensamma överiäggningen fåryrkanden framställas beiräffande båda punkterna i betänkandet. Del är inte ofta som kammaren ägnar tid ål del arbele .som utförs avriksdagens revisorer. Det har sina förklaringar. Omfattande promemorior blirföremål för remissbehandling, och efter ansträngningar an åstadkomma enighetblir resultatet oftast en skrivelse lill regeringen eller berörda myndigheter. Erfarenhelernaav det ökade samhällsengagemanget, vilket genom revisorernas medverkanresulterat i en viss uivärdering av egna beslul. borde tilldra sigbetydligt siörre iniresse i den beslutande församlingen. harriksdagens revisorers verksamhet varil föremål för revisorers organisation och verksamhetsformer Dess värrekom aldrig grundlagberedningen all fördjupa sig i hur denna del av riksdagenskonirollmakl skulle infogas i den nya förfallningen. Några nya grepp på dessauppgifter redovisades inle vid del tillfället. Delär tydligen medvetandet om della som gör alt konstiluiionsulskoliei i sittyttrande i anslutning lill dagens ärende ger en signal om kommandeutredningsarbete. KU säger i sin skrivning att "tillkallande av en nyuiredning om revisorer bör anslå i avvaktan på erfarenheterna av deförslag som utredningen nu lagt fram". Jag tror alt vi allmänt hälsarylleriigare inililativ på detla område med tillfredsställelse. Devalda ledamöterna inom revisorer har inle varit hell nöjda med dennuvarande ordningen. Delfinns flera skäl till della. Del var moi den bakgrunden som de valdarevisorerna 1974 log etl egel iniiiativ lill en uiredning om den egnaverksamhelen. Utredningen lillfördes erforderlig experlmedverkan, och förslagframlades lill en förnyelse på flera punkier. Förslagen fick också en allmänansluining bland revisorerna. Underliden för della ulredningsarbeie väckies en moiion av m. fl.,som kom all lillföra debatten en del synpunkter på revisionens arbetsformer.Etl av de mera intressanta uppslagen syftade lill alt revisionsverksamheten ifortsäuningen skulle bedrivas av ulskoilen själva inom del egnaverksamhetsområdet. De avsevärt förstärkta kansliresurser som tillfördesutskotten i anslutning lill förfatiningsreformen skulle ge utrymme för della,ansåg molionärerna. Riksdagensrevisorer avfärdade emellerlid detla i ell remissvar med hänvisning lill all enrevision inom del egna verksamhelsområdel, där ulskoilen själva svaral förföislagen lill , sannolikl inte skulle ske lika obundet som én frånutskotten frislående revision kan förväntas agera. Risken för alt bli"hemmablind" inför de egna insatserna är alltför stor. Närväl vår egen uiredning var klar övertogs den av riksdagensarbets-formsuiredning. Det är alltså resultatet av detta länga utredningsarbetesom vi behandlar . Denu aktuella reformförslagen är ganska begränsade men innehåller tre mycketväsentliga frågeställningar. Detgäller för det första de valda revisorernas tidsmässiga möjligheler all della irevisionsverksamheten. Det är en myckel betydelsefull fråga. Erfarenheien harvisal alt del är län alt kräva ökad pariameniarisk insyn och att del är svårtför de valda revisorerna all - utöver ordinarie utskollsarbeie -ägnatillräcklig lid ät revisionen. Detla är en av de frågor som - enligt minmening-grundlagberedningen borde ha ägnat sig ät. Den andra frågan gällersäliel för avslulning av revisorernas granskningsärenden, och den tredje frågan- som i del föreliggande förslaget innebär del radikalaste greppet -avserrevisionens anknytning lill utskott. Del nu föreliggande förslagetinnebär, att utskotten i hög grad blir impulsgivare och alt revisionens förslagi de allra flesta fall ålerföres lill de olika fackulskotlen förslutbehandling. Redan nu är del myckel somlyder på all en sådan förändring i vårl arbete kan bli av stortömsesidigt värde för såväl egen revision som olikautskott. Enväsentlig fråga är att fånga upp de granskningsärenden som bedöms vara av stortiniresse. Här håller nu en del på att hända som en följd av en skrivelse somrevisionen genom sin ordförande sände lill utskotten.Resultatet av denna skrivelse blev all 15 granskningsärenden anmäldes, av vilkastörre delen är värd stor uppmärksamhet från revisionens sida. Jagskall inle ta upp kammarens lid med att referera denna lisla - den äremellerlid värd ell allmänt studium, och den understryker behovet av en Ökadvilalisering av och förbättrade resurser för egel revisionsorgan. Tidigareerfarenheter vid upprättande och offentliggörande av granskningsplaner harvisal, alt även om revisionen inte har möjligheter att genomföravissa granskningsuppgifter, dessa myckel ofta resulterar i all vederbörandedepartemenl eller myndighel myckel snabbt lar egna granskningsinilialiv. Motden bakgrunden har fr. o.m. riksdagsrevisorernas verksam-helsberällelsefått en annan uiformning, innebärande en modernisering och förnyelse, som skallvidareutvecklas för all ge en ökad informalion lill såväl uppdragsgivarna här iriksdagen som olika verk och myndigheter. Sånågra ord om resurserna. har så väsentliga granskningsärenden anmälts aurevisionen är i behov av en beiydande resursförstärkning, om vi Skall kunnaleva upp lill ulskoUens förväntningar på vår granskningsverk-samhel. Redani den utredning som började arbeta 1974 begärdes en personalför-siärkning somskulle ha möjliggjort inrättandet av ytterligare en avdelning. Under denfortsatta behandlingen har della inte mött förståelse vare sig i riksdagensarbelsformsutredning eller i ulskoUsbehandlingen. Revisorerna har inte haftskäl all ändra uppfattning beiräffande del ökade personalbehovet och anser,alt årets aktivitet från utskotten bekräftar del angelägna i den begäran somgjorls om en personalförsiärkning. Ävenom nu inle vill inrälla fler tjänster för revision borde-som viframhållit i vår skrivelse - ökade medel beviljas förkonsulter och utomstående experter, exempelvis skatteexperter, teknikerex-perleroch dalaexperter. Vihar för sådana ändamål begärt en uppräkning till , medanfinansutskottet anser att vi måste nöja oss med en föreslagen ökning med . ,herr lalman, är hell otillräckligt. Vi beklagar alt del samarbete som vi redannu inlett med utskotten genom alltför snålt tillmätta anslag inle på långt närkan ge de resultat som riksdagsutskolten med allt skäl förväntar. Jag serdärför revisionens situation som utomordentligt svär f n., och det är enmärkligt läge om revisorer, på grund av allifor små anslag ochdärför genom olillräckliga resurser, inle har möjlighet att gripa sig an heladel välmotiverade arbetsprogram som ligger framför oss. Riksdagensrevisorers organisation och verksamhetsformer Riksdagensrevisorers organisation och verksamhetsformer Hurdetta problem skall lösas vet vi inle . ger oss inteheller någon vägledning, men alt ställa yrkande mot ett enhälligt utskott ärnaturligtvis helt lönlöst. Någon föredragning från revisorernas sida i finansutskotteti anslutning till alt vår anslagsframställning behandlades har märkligt noginte heller ansetts angelägen. Jagvill redan nu förulskicka att skall vi kunna fullfölja det program som vi harframför oss, är en förstärkning av resurserna helt nödvändig. Jag har velat anföra dessa påpekanden till kammarens protokoll, införrisken av anslagsöverskridanden och för att våra synpunkter skall nå fram imycket god tid inför elt kommande budgetarbete. När det gäller förslaget iövrigl utgör de föreslagna förändringarna påtagliga förbällringar för vårtarbele, och del noterar vi naluriiglvis med tacksamhet. Det faktum att dessaförändringar presenteras som en delreform kan tydligen ta som elllöfte om nya initiativ inom revisionens område, som vi anser synnerligenangelägna. Jag har för dagen ingetyrkande. Idella anförande instämde () och (s). Här i ägnas stor uppmärksamhel åt utformningen av nya reformer.Lagar liksom organisatoriska förändringar och användningen av anslag granskasi detalj. Ledamöterna i har därtill ofta stort infiytande påreformarbelel genom dellagande i pariamenlariska utredningar och kommiltér. Vårnoggranna pariamenlariska beredning är ett viktigt inslag i vår demokrati. Enannan sida av saken är all man kan ställa frågor som: Hur följer vi i riksdagenupp hur reformer slår i praktiken? Hur hanterar myndigheter och andra de medelde får lill förfogande? Pådenna punkl anser jag att värt system inte är lika effektivt och välutvecklat.Det är enligt min mening lika viktigl med ett parlamentariskt inflytande i formav effekliv kontroll i efterhand.