prot · G209124 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:124 Miljövård, m. m. §1 Justerades prolokollel för . §2 Föredrogs och hänvisades 1978/79:199 punkterna 1och 2 till skatteulskouei punklerna 3 och 4 lilljordbruksuiskollel §3 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2442 och 2443 tillarbeismarknadsutskollet 1978/79:2444 tillskatteutskottet 1978/79:2445 lillsocialförsäkringsulskollel 1978/79:2446 lilluibildningsulskollei § 4 Anslag inom verksamhetsområde Fortsaiies överläggningen om Jordbruksulskoilelsbelänkande 1978/ 79:20. Punklerna40-64 Miljövård, m. m. Gemensamöverläggning hålls rörande punklerna 40-64, varvid yrkanden får framställasbeiräffande samtliga dessa punkier. I del följande redovisas endasl de punkier, vidvilka under överiäggningen framslällls särskilda yrkanden. Punklen43 (Miljövårdsinformalion) Regeringen hade i propositionen 1978/79:100 bil. 13() under punklen H 4 (s. 114-115) föreslagit riksdagenatt lill Miljövårdsinformalion för /80 anvisa ettreservationsanslag av . I delta sammanhang hadebehandlals moiionerna 1978/79:472 av IvanSvanslröm (c) saml 1978/79:653 av OswaldSöderqvisl (vpk) och (vpk), vari Nr 124 föreslagits all beslutade all anslagel i budgetpropositionenbilaga 13 Fredaeenden punkten H 4 skulle ökas med , avseddaför övriga informations- 6april 1979 '""'s- Miljövård,m. m. Ulskouet hemställde allriksdagen med bifall lill regeringens förslag och med avslag på moiionerna1978/79:472 och 1978/79:653 lill Miljövårdsinformation för budgelårel 1979/80anvisade elt reservalionsanslag av . Punkten45 (Miljövårdsforskning) Regeringenhade under punklen H 7(s. 119-121) föreslagit alt lillMiljövärdsforskning för /80 anvisa ell reservalionsanslag av . Idella sammanhang hade behandlals motionerna 1978/79:1440av m. fl. (m), vari hemställts 1. all hos regeringenbegärde tilläggsdirektiv lill miljö- och nalurresursutredningen i enlighel medvad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen skulle anhålla omförslag syftande lill en successiv överflyllning av anslagen för miljöforskningsändamålfrån naiurvårdsverket lill universitel och högskolor resp. nalurvelenskapligaforskningsrådet, ' 1978/79:1990av m. (s), vari såviii nu vari fråga (yrkandel 12) hemslällls allriksdagen beslulade att, mot bakgrund av vad som anförts i molionen, lillMiljövårdsforskning (H 7) för budgelårel 1979/80 anvisa ell i förhållande lillregeringens förslag med . förhöjl reservalionsanslag av 32 800 000kr., och 1978/79:2135av Svanle Lundkvisl m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 9)hemställts att till Miljövårdsforskning för /80anvisade ett i förhållande till regeringens förslag med . 1. avslå molionen 1978/79:1440,yrkandel 2, 2. med anledning av regeringensförslag och med bifall lill moiionerna 1978/79:1990, yrkandet 12, och1978/79:2135, yrkandel 9, lill Miljövårdsforskning för budgelårel 1979/80anvisa elt reservalionsanslag av . 14.beträffande överflyttning av vissa forskningsmedel av , och (samtliga m) som ansett all Ulskotlel under 1bort hemsiälla auriksdagen skulle med anledning av molionen 1978/79:1440, yrkandel 2, som sin mening ge regeringen lill känna vad reservanterna anfört om viss 208 överflyttning av anslag för miljöforskningsändamälm. 15. beträflandeanslagsberäkningen av (), 124 (), () och () som att Fredagenden utskottet under 2 bort hemställa 5 pjl 1979 all skulle medbifall lill regeringens förslag och med avslag pä motionerna 1978/79:1990,yrkandet 12, och 1978/79:2135, yrkandel 9, lill Miljövård, m. m. Miljövårdsforskning för budgelårel 1979/80 anvisa ell reservalionsanslag av . Viddenna punkl hade avgivits elt särskilt yttrande 4. av ,och (samtliga m). Punkten48 (Undersökningar av hälso- och miljöfarliga varor) Regeringen hade underpunklen H 10 (s. 124-125) föreslagit att till Undersökningar avhälso- och miljöfarliga varor för budgelårel 1979/80 anvisa eltreservalionsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats moiionerna 1978/79:1990 av m. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandel 13) hemslällls alt riksdagenbeslutade all lill Undersökningar av hälso- och miljöfarliga varor (H 10) /80 anvisa ett i förhållande lill regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , och 1978/79:2135av Svanle Lundkvisl m. fl. (s), vari såviii nu var i fråga (yrkandel 10)hemställts alt lill Undersökningar av hälso- och miljöfariiga varorför /80 anvisade ett i förhållande till regeringens förslag med240 . attriksdagen med bifall lill regeringens förslag och med avslag på motionerna1978/79:1990, yrkandet 13, och 1978/79:2135, yrkandet 10, lill Undersökningarav hälso- och miljöfariiga varor för /80 anvisade ellreservalionsanslag av . 16. avMaj Britt , Grelhe , , , , och (samtliga s) som att ulskoltel bort hemställa allriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall till motionerna1978/79:1990, yrkandet 13, och 1978/79:2135, yrkandet 10, till Undersökningarav hälso- och miljöfariiga varor för /80 anvisade ettreservalionsanslag av . Puniken51 (Slöd till avfallsbehandling m. Regeringenhade under punklen H 14 (s. 127-129) föreslagit an 14 protokoll 1978/79:122-124 Nr 124 till Stöd till avfallsbehandling m. m. för budgelårel 1979/80 anvisaett Fredagenden reservationsanslag av . 1della sammanhang hade behandlals molionen 1978/79:1967 av Thor- Miliövård m björnFälldin m. fl. (c), vari såviit nu var i fråga (yrkandel 4) hemslällls au beslulade alltill slöd lill avfallsbehandling (H 14) för budgelårel 1979/80 anvisa ell med50 . allriksdagen med bifall lill regeringens förslag och med avslag pä molionen1978/79:1967, yrkandel 4, lill Slöd för avfallsbehandling m. m. för budgetåret1979/80 anvisade ell reservalionsanslag av . 17.av , , och (samiliga c) som att utskottet bort hemställa allriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall till molionen1978/79:1967, yrkandel 4, lill Slöd lill avfallsbehandling m. m. tor budgelårel1979/80 anvisade ell reservalionsanslag av . Punkten52 (Bidrag lill kalkning av sjöar och vallendrag) Regeringen hade under punktenH 15 (s. 129-130) föreslagit all lill Bidrag lill kalkningav sjöar och vallendrag för budgelårel 1979/80 anvisa ell reservalionsanslag av10 . Idetla sammanhang hade behandlats motionerna 1978/79:1967av m. fl. (c), vari såvitt nu var i fråga (yrkandel 5)hemställts all beslulade all till bidrag till kalkning av sjöar ochvattendrag (H 15) för /80 anvisa ell med . 1978/79:1973av (vpk) och Nils.Berndl.son (vpk), vari föreslagils auriksdagen beslulade all hos regeringen hemsiälla om alt särskilda medel skulleanslås lor bekämpande av sjöarnas försurning i i enlighet med vad somanförts i molionen, saml 1978/79:1991av () och (), vari hemslällls all riksdagenbeslutade 1. att lill Bidrag lill kalkning av sjöar och vattendrag /80 anvisa ett med 10 milj. kr. lill 20 milj. kr. förhöjlreservalionsanslag, 2. au godkänna vad i molionen anförts angående möjlighetenatt ge vissa kommuner 100 96 bidrag lill angelägna försöksprojekt. 1.med bifall lill regeringens förslag och med avslag på moiionerna 210 1978/79:1967, yrkandel 5, och 1978/79:1991,yrkandel I, till Bidrag till kalkning av sjöar ochvallendrag för /80 anvisa ell reserva- Nr124 2. lämna molionen 1978/79:1973ulan ålgärd, avrW 1979 3. lämna molionen 1978/79:1991,yrkandel 2, ulan åtgärd. Miljövård, m. m. 18.av , , och (samtliga c) som att utskottet under 1 bort hemställa allriksdagen skulle med anledning av regeringens förslag och med bifall lillmoiionerna 1978/79:1967, yrkandel 5, och 1978/79:1991, yrkandet I, lill Bidraglill kalkning av sjöar och vattendrag för /80 anvisa ellreservalionsanslag av . GRETHELUNDBLAD (s): Miljövård och miljöforskning har blivit uppenbartnödvändiga områden all salsa hårt på i svensk politik. Del har också blivit såatt alla ivrar för miljövård, men ändå avviker partierna från varandra isatsningar och engagemang. Frän socialdemokraliskl håll har vi ständigt påpekatriskerna med de allt fler kemiska ämnen som omgeioss och som vi utsätts för isåväl hushållen som den yttre miljön och arbetsmiljön. f n. myckel aktiva energidebatten kommerdet ofta bort all det finns slorarisker med del ökade oljeanvändandet, och i miljödebatten kommer ofta bort ökade mängden kemiska tillsatser omkring oss långsamt negativt påverkar vårlivsmiljö. Årefter år har socialdemokraterna aktivt försökl medverka lill altprodukikonirollen under sin uppbyggnadsskede kunnat hålla en snabbutvecklingstakt. Vi behöver bara nämna ämnen som asbest, bly, kadmium ochfenoxisyror för alt förslå hur vikiigi del är all vi snabbt bygger upp enundersöknings- och konirollapparat för användandet av kemiska varor. När delgäller förhållandel mellan de kemiska riskerna och befolkningen får ingenfinansiellt betingad sparsamhel användas som skäl för att inte hålla en högtakt. Del är fråga om hälsa, god yttre miljö och arbetsmiljö. Harman mött arbetare i processindustri och i andra industrier med kemiskaföreningar som huvudråvaror förstår man kraven. Det är inle länge sedan Jagmötle sådana i min egen stad. Man får då veta att exem, klåda, huvudvärk,cancerrisker och ohälsa är dagliga inslag i dessa människors tillvaro, och detär också villkoren för deras insats i produktionen. Omvi inle får en ordentlig kontroll av de kemiska produkterna, om vi inle fårvissa begränsningar och en bättre märkning, så riskerar vi att ingamänniskor under någon längre lid kan arbeta i sådana industrier. Därför kaninte produkikonirollen gå fort nog. Kontrollen av hälso- och miljöfariiga varorfår inle fördröjas på grund av all den kemiska industribranschen eventuelltförsöker hälla igen. Delhar roat mig all se på hur anslagel för undersökning gällande hälso- och miljöfarliga varor har behandlals under de senasle tre fyra åren. Nr 124 faktisktsäati i budgelen /75 fick nalurvårdsverkel alla sinaönskemål Fredaeen den tillgodosedda,i budgelen /76 likaså. I budgelen /77 fick man 6 aoril 1979 barahälften av sina önskemål tillgodosedda, och /78 bara en sjättedel av önskade i ökade anslag. Miljövårdm m ''" ''' '" åierigen en prutning på denpunkl i budgelen som avser nalurvårdsverkels petila.Del är visseriigen inie fråga om slora summor, men för oss socialdemokrater ärdet mycket vikiigi alt man inle genom minskade anslag försämrarprodukikonirollen, och vi vill därför - trots att vi på många andra områden harvisat stor återhållsamhet och sparsamhelsiver - ge naiurvårdsverket alla demedel som begärs för produkikonirollen. Jag yrkar därför, herr lalman, bifalllill reservaiionen 16 vid punklen 48. Mådel också vara mig tillåtet all kortfattat anknyta till del särskilda yttrandesom socialdemokraterna avgivit i anslutning lill behandlingen av denna del avbudgeiproposilionen. Del handlar om de pruiningar vi har gjorl för alt bidralill en bättre finansiell silualion i . 1 går kväll angreps jag isamband med denna fråga, men jag ville då inte förlänga debatten och försenaledamöternas nattsömn. Därför vill jag gärna nu la upp handsken och säga altnär vi har begärt pruiningar bl. a. i fråga om bidragen lill kursverksamhet förjordbrukarna så är del därför att man , när man anvisar pengar iinförselsavgifismedel - och det gör man ju varje halvår i jordbruksförhandlingarna- har en summa lill kursverksamhet. Del råder alltså ingen principielltveksamhet inför all i del här sammanhänger yrka avslag pä anslagsäskandena förjordbrukarnas kursverksamhei med tanke på att kosinaderna för sådan verksamheikan las upp i samband med jordbruksförhandlingarna. Del finns således redan nuen summa för kursverksamheten, och del är nu bara fråga om all öka beloppen. EINARLARSSON (c): Del var ju glädjande alt har kommil på ell svar på defrågor som ställdes i går. Dessa hörde lill debatten som fördes då, och svaretborde rimligen också ha lämnats i går. Jag tror inte all det är rikligl korrektatt vi under den här punkten åierigen lar upp debatten från i går, men jag villdäremot välkomna de vänliga och positiva attityder som kom till uttryck i fruLundblads anförande när det gäller miljövården. Jagvill gärna något beröra vad reservationen 16 innehåller i sak. Detbifallsyrkande som lämnats innehåller en höjning av budgetpropositionensförslag på en enda punkt och med ett ganska obetydligt belopp. Man har alltså iden här reservationen som avser den punkl som rör undersökningar av hälso- ochmiljöfariiga varor framställt yrkande om en höjning av anslagel med 240 000 kr.Det är nog bra och rikligt. För del har vi ansett all denna höjningvar så liten all del inte var någon siörre mening med den. Mennär nu Grelhe gjorde den mycket stiliga principdeklaralio- nen au bör ha vad det begär för dessa viktiga arbetsområ den, då förväntar jag med stort iniresse att få ell slöd för vår reservalion nr17 under punkten 51, som innehåller förslag om en anslagsökning med 50 212 milj. kr. förstod till avfallsbehandling. Detta ärverkligen ett utomordentligt vikiigi område, inleminsl med tanke pä kemikalieavfallen. Detsammagäller nästa punkl. Den behandlar nalurvårdsverkels äskanden Predaeen denom pengar för all försöka restaurera sjöarna, som försuras lill stor dellill -i ig-yo följd av luftföroreningarsom förs hil ifrån främmande länder. fortsätta programmet förreparation av skadorna i sjöarna, varför man begärt fijjljövård m enökning av anslagel med 10 milj. kr. 1 reservationen 18 har även vi uttalat altvi vill ge nalurvårdsverkel detla slöd. Delfinns ytterligare en punkl som jag välkomnar, nämligen den som gällermiljövärdsforskning. I den socialdemokratiska molionen föreslås en höjning med4,6 milj. kr.,och del är mycket bra. Därför har för sin del ställt sigbakom della förslag, som därigenom på den här punklen blivit ulskollets. Vihoppas att detta 'aren välkommen kraftig höjning av anslaget till nalurvårdsverkel. Motbakgrund av detta vill Jag, herr lalman, nöja mig med att rent allmänt säga allde här anslagen har vuxit successivi . De är inle sä Slora somman skulle önska, men del är en fantastisk skillnad mellan arbetsmöjligheternaför 1975 och de möjligheler nu för, vilketockså Grelhe antydde. Meddella, herr lalman, vill Jag yrka bifall lill de reservalioner vid del häravsnittet där mitt namn förekommer och i övrigt lill utskottets hemställan. GRETHELUNDBLAD (s) kort genmäle: Del är väl som säger rikligl all socialdemokraternasförslag lill ökning av anslagel för undersökningar av hälso- och miljöfariigavaror inte är så betydande i pengar räknat, men i förhållande till det anslagsom ges rör del sig om en procentuellt sett relativi stor summa. Tyvärr harprodukikonirollen inte utvecklats så mycket än alt det behövs sä stora anslag.I och för sig kan vi väl alla beklaga della. Skullevi däremot välja linje och gå med på en höjning med 50 milj. kr.för avfallsbehandling m. m., skulle socialdemokraterna frångå sin princip allföra en ansvarsfull oppositionspolitik. På alla punkter där vi har föreslagiten ökning av anslagen har vi också anvisat hur de skall finansieras. Somframgår av värt särskilda yttrande har vi alltså på jordbruksdepartementetsbudget sparat ca 240 milj. kr., även om del har blivit vissa ändringar iutskottet och i . På punkt efter punkl har vi visat hur vi villanvända pengarna. Här är produkikonirollen ell av de verkligt prioriterade områdena. Jagär naturligtvis tacksam för att har kunnat gå med på vissa anslagbeträffande förstärkning av miljövården, men det gäller, som sagt, att intebara plussa på med . Det gäller också att föra en såansvarsfull ekonomisk politik all man vel hur man skall minskabudgeiun-derskotiei, som för dagen är sä slort att det verkligen kan hota allaframlida satsningar och då även salsningar pä miljövårdsområdet. Nr 124 () kort genmäle: Fredaeen den '''lalman! Del var en något mera blygsam ton i senasle 6 anril 1979 anförandeän i inledningsanförandet. Jag tyckte att deviserna var .så stolla i delförsta anförandet, som handlade om hur man verkligen borde se lill all Miliövård m skaffa pengar lill miljövärden, alt manhade väntat sig att det skulle röra sig om någol mer än de här . somman överträffar de andra partierna med. Jag måste säga all del är litet farligtatt påstå, all när man själv föreslär en blygsam höjning är del någonting stortoch viktigt och ansvarsfull politik, medan vdei inle skulle vara såansvarsfullt när andra partier föreslår en höjning. Jagnöjer mig med all säga all de höjningar som har föreslagit, vilka är devikliga och lunga bilarna som rör slöd lill avfallsbehandling och restaurationav sjöar, motsvarar de belopp som fanns i vår budgelframför-hållning innantrepartiregeringen avslutade sill arbete. Del har vi velat följa upp, och viföljer den linjen. Vi har självfallet också i vår alternalivbudgel anvisat varde medlen skall las. Vi är beredda all stödja dessa förslag. GRETHELUNDBLAD (s) kort genmäle: Del skulle egentligen ha varit intressant - men tyvärr skulle del laför lång lid för att fö plats i den här debatten - alt få en redovisning av påvilka punkier inom budgel som är beredd attprula för alt få mer pengar lill exempelvis miljöforskning ochprodukt-kontroll. Vi anser all del är sä vikliga områden all man även i enmyckel bekymmersam ekonomisk situation måste öka på beloppen. Även om EinarLarsson säger all del är små belopp, anser jag all några hundra tusen kanbeiyda myckel inom ett anslag på 3 milj. kr. Vivel också vilka angrepp som görs från den kemiska industrins sida motutbyggnaden av produkikonirollen - och Just i ett sådanl läge hade del sell braul om alla partier i hade kunnat möta de angreppen med all tala omatt vi verkligen vill salsa på produkikonirollen och inle pä någol säll villtrappa ned våra ansträngningar på del området, EINARLARSSON (c) kort genmäle: Vi vill inle göra några som helst pruiningar vad gäller bilagan omjordbrukels verksamhetsområde i den här budgetpropositionen. Det är myckelglädjande all kunna redovisa della. Del finns nämligen inte utrymme förprutning utan tvärtom behövs kraftiga förstärkningar. Sammanlagt har vi gjortförstärkningar i våra förslag som uppgår till 70-75 milj, kr. De pengarna harvi i en alternativ; sammmaniagen budget täckt in i andra sammanhang. Och jagvägrar bestämt att acceptera resonemanget att exakt 45 eller exakt 46 miljarderi underskott i en nationalbudget skulle vara absolut högsta visdom och aupartierna inle skulle ha rättighet all göra egna prioriteringar ochomfördelningar. Den rälligheien har vi lagil oss, och den vill vi ocksåförsvara, HANS (): Nr 124 Till punklen 45 har fogals ivå reservationer, den ena nr 14 av Fredaeen den Ulskollets moderala ledamöier, den andra nr 15 av samma reservanter, med /- -i i gg värdefull förstärkning från , Reservaiionen14 gäller en moderat partimolion, som i den del vi här berör Miliövård har tvåyrkanden. Del ena, om lilläggsdirekliv lill natur- och miljöresursut-redningen,behöver inte behandlas här, eftersom del är uppskjutet lill nästa riksmöie. Delandra däremot måste av . Del gäller en successiv överfiyttning avanslagen från nalurvårdsverkel lill universitel och högskolor eller tillnalurvelenskapliga forskningsrådet - självfallet anslag som gäller forskning.Del förslaget har utskottet inte velat tillstyrka under motivering dels att delstatliga stödet också går andra vägar än genom förevarande anslag, dels attnaturvårdsverkets forskning huvudsakligen är vad man kallar en målinriktadmiljövärdsforskningavsekloriell karaktär. Vi släller oss en aning tveksammatill den omständigheten att, starkt tillspetsat,snart sagt vartenda verk skallha en egen forskningsavdelning som en sorts statussymbol. Jag har svårt attgöra mig fri från intrycket att man inte på allvar tagit konlakl meduniversiteten för att se om inledekan la handom forskningen-även utöver dengrundforskning som vi alla är överens om skall ligga där. Visst är del siorafördelar förknippade med en forskning på verksnivå, och jag har svårt all länkamig t. ex. ulan forskning - man får genom denna forskningockså garantier för alt särskilt angelägna objekt kommer högt upp på listan -,men det finns också slora risker med ett sådant syslem. Del blir så lätt akuta,kortsiktiga forskningsinsatser, som kan äventyra objektiviteten och mångfaldeni forskningen. Delär av den anledningen som vi reservanter har yrkat på en siörre satsning päuniversitel och högskolor; del är där man är bäst insatt i forskningslägel. Delhär innebär inle, att naiurvårdsverket skulle bryta kontakterna medforskningen. Inom verket måste del t. ex. finnas kontrollmöjligheter, och detmåste finnas sakkunniga forskare med förmåga all bedöma forskningsresultat,våra egna och sådana från ullandel. Medde motiv som jag här har anfört yrkar jag bifall lill reservalion nr 14. Somvanligt när del gäller budgetfrågor måste vi konstatera, all gapet mellanönskade och möjliga anslag är stort. Vi får då se efter, om vi kan sätta inönskemålen i elt vidare sammanhang och pä så sätt minska gapet. Vi finnerdärvid all bara omkring en tredjedel av vad som anslås lill miljövårdsforskningkommer från del speciella anslaget för della ändamål. Av den orsaken och därföratt mera anslag kommer all anvisas i proposilionen om riktlinjer förenergipolitiken lycker vi alt -därtill också med hänsyn lill det aktuellaekonomiska lägel - regeringens förslag om . måste accepteras, ochjag yrkar därför bifall lill reservalion nr 15. Sålill sist några ord om punklen 52, kalkning av sjöar och vallendrag, där har avlämnat en reservalion. Jag tror inte, att allvaret i försurningsläget är klart för vare sig värt folk eller våra myndigheter, men de av oss som bor i de utsatta delarna av vårt land har tyvärr fött se följderna. Nr 124 har inle ett romkorn kläckts; kommer Fredaeenden vattnet, om utvecklingen går som , attsmaka surt-och det lär det göra närph-värdeihar gått ned lill 3,5. Då går del inte ens att använda vattnet lill Och - fortfarande om utvecklingen går som hillills - då Miliövård m m kommer försurningenatt ha fortskridit så långt att den påverkar skogens tillväxt. Delhär låter som en domedagspredikan, men verkligheten låter sig tyvärr inte görasmera presentabel. Mankunde väl få försurningen under kontroll, om man fångade upp den redan ifabriksskorstenarna genom användning av lågsvavlig olja eller genom insättningav elekirofiller vid olje- eller koleldning. Men tjänar dessa åtgärder såmyckel lill så länge engelsk, fransk, tysk och rysk industri i totalansvarslöshet bara skickar ul nya föroreningar? Dåfinns bara kalken alt ta till, men för all få fram de kalkmängder som del härskulle vara fråga om, om vi verkligen vill få bukt med försurningen, måste vivarna gotlänningar och ölänningar - kanske vi ivingas mala hela derashembygd lill kalksiensmjöl. Kalkenär f n. del enda realistiska moimedlei - med den kan vi också få fart på denmineralisering av markens fosfortillgängar som krävs för att hälla skogenstillväxt uppe. Del tråkiga med kalken är bara att limnologer och andrasakkunniga är litet tveksamma, eller i vart fall inte hell eniga, beiräffandedess karaklär av universalmedel. De menar all man sä att säga måste växa in ikläderna, innan man fortsätter med kalkningen. Man måste undersöka au man inlefår farliga nackdelar, t. ex. rent mekaniska skador pä kransalgerna, som bildarfiskens bästa lekbottnar. I avvaktan pä den utvärderingen bör det gamlaanslaget räcka. Menbeträffande bidragens fördelning kan del ifrågasättas, om grunderna är derätta. Det är väl mera sällan som vatienägarna är skyldiga lill försurningen.Varför skall dä de vara med och betala? Även om det bara gäller 25 96, kan delbli myckel i pengar. Forskarnablir nog fårdiga på ell parar med undersökningarom vart man når med kalkningen,och under den liden räcker nuvarande anslag om 10 milj. kr. Det viktigaste ärau fö bukt med den försurning som beror på utländsk påverkan. Får vi framgångmed den saken, blir del inte sä tröstlöst som att arbeta inom vallenvårdensområde. Jaghar med dessa ord bara velat avge en rösiförklaring för alt ange varför jaginle ansluter mig till reservalion, trots alt den måste anses iallra högsta grad lovvärd.