prot · G209110 · 1978-12-31 00:00:00 — a. och laxforskningsinstitulel gjortinvändning mol lokaliseringen av förelaget just med hänsyn lill den risk somett utsläpp av ett eller annat slag skulle kunna innebära för odlingen ochlaxforskningen. Lokaliseringsfråganär således under prövning i besvärsärendet. Av handlingarna i ärendet framgårvidare att myndigheterna har olika uppfattning i frågan. Ärendet måste därföranses som kontroversiellt. Medhänsyn till detta är jag förhindrad att besvara fråga innanärendet fårdigbehandlats. Det är dock min förhoppning att ett beslut skallkunna fattas före sommarappehållet. OSWALDSÖDERQVIST (vpk); Jag förstår atl jordbruksministern inle kan stå här och ta ställning idenna -det är alldeles riktigt - känsliga fråga. Men även om det har funnitsolika uppfattningar tyckerjag - och del tror jag jordbraksministern mycket välkunde hålla med mig om -alt det finns starka skäl som talar emot att sådana häretableringar över huvud taget tillåts. Det kan ju förekomma pä andra hällockså. Närdel inte finns någon övervägande positiv effekt ur sysselsättningssynpunkt,utan det snarare går åt andra hållet, särskilt om man räknar in de intäkter ocharbetstillfällen som skapas genom turism, tycker jag det är ganska klart att iett sådant här fall koncessionsnämndens tillståndsbevis väger lätt gentemot deandra- remissinstansemas överklaganden och besvär. Jaghoppas att detta ärende skall behandlas i i en sakligoch för bygden positiv anda, sä att vi får behålla laxfisket i Älvkarieby ochäven laxforskningen och laxodlingsanslalten. Överiäggningenvar härmed sluiad. §9 Föredrogs och hänvisades Skrivelse och proposition 1978/79:129 tillnäringsutskottet 1978/79:162 mom. 1 och 2 tillsocialförsäkringsulskoltet mom. 3 till utbildningsutskoitel § 10 Föredrogs ochhänvisades 1978/79:2219 tilltrafikutskottet 1978/79:2220 lillnäringsutskottet 1978/79:2221 tillcivilutskotlel 1978/79:2222 tillutbildningsutskottet 1978/79:2223 tillnäringsulskottei 1978/79:2224 yrkandel 4lill arbetsmarknadsutskottet iövrigt till näringsulskottei 1978/79:2225 till arbetsmarknadsutskottet Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1978/79:19med anledning av propositionen 1978/79:85 med förslag till jordförvärvslag, m.m. jämte motioner. 1 propositionen 1978/79:85 hade regeringen() -efter hörande av lagrådet - föreslagit altanta i proposilionen framlagda förslag lill 1. jordförvärvslag, 2. lag omändring i fastighelsbild-ningslagen. Belräffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande; "Iproposilionen föresläs en ny jordförvärvslag som skall ersätta den nu gällandejordförvärvslagen (1965:290). Jordförvärvslagsliftningen är ett av medlen ijordbrukspolitiken och den nya lagstiftningen syftar till alt tillgodose de nyariktlinjer för denna polilik som antogs . Förslaget innebär bl.a. all släktingars rätt att genom köp, byte eller gåva fritt förvärva jordbruks-och skogsfastigheler begränsas till atl avse endasl överiätarens make ochavkomlingar. Lagen föreslås lill skillnad från den nuvarande gälla även vissamarkförvärv som görs av staten, kommun och kyrkan. Priskontrollen föreslås bliskärpt och tillstånd till förvärv skall vägras, om köpeskillingen inte endastobetydligt överstiger egendomens värde med hänsyn lill dess avkastning ochövriga omständigheter. Förvärvstillständ skall också vägras om förvärvet skerhuvudsakligen för kapitalplacering. Juridiska personers möjligheter attförvärva fasligheter föreslås bli begränsade, bl. a. pä sä säu all förvärvarenmåste avstå likvärdig mark. Förvärv skall vidare kunna hindras, om det kanantas medföra att lantbraksföretag, som bör förbli självständiga, förs sammantill etl företag. Även olämplig uppdelning av lantbruksföretag skallförhindras. Förvärv av mindre lantbruksföretag skall kunna vägras avregionalpolitiska skäl, om företaget behövs för all stärka annat mindre företageller om det behövs för all främja sysselsättningen för någon som är bosatt påorten. 1 vissa fall skall som villkor för förvärvslillslånd kunna ställas attförvärvaren yrkesmässigt brukar egendomen och även bosätter sig där. Den nya lagen föreslästräda i kraft ." Idetta sammanhang hade behandlats delsden under allmänna motionstiden vid 1977/väckta motionen1977/78:595 av (), dels den under allmänna motionstiden vid 1978/79års väckta moiionen 1978/79:756 av (), såviti nu var ifråga (yrkandel 1), delsde med anledning av proposilionen väckta molionerna 1978/79:2158 av EricCarisson (c), vari hemställts all skulle besluta 1. allsläktskapsundantagel från myndigheternas förvärvsprövning skulle omfatta,föratom make/maka, barn och barns avkomma, även föräldrar, syskon och syskonsavkomling samt makes/makas avkomling, 2. atl för bevarandet av en"släktgärd" kretsen av förvärvsberäitigade skulle kunna vidgasytteriigare i särskilda fall, 1978/79:2160 av (), vari hemställtsatl jordförvärvslagen skulle innefatta reglerom att föräldrars köp avjordbruksfastigheter från barn inte skulle behöva underkastastillståndsprövning. 1978/79:2161av i (c) och (c), 1978/79:2162 av m. fl. (m), varisåviti nu var i fråga (yrkandena 1-3 och 7-8) hemställts atl vidbehandlingen av proposilionen 1978/79:85 beslutade 1. atl 2§ punkt 5 - avseendeundanlag frän skyldigheten att söka förvärvslillslånd - ändrades alt omfattajämväl syskon och syskons avkomling, 2. att 6 § punkt 1 - enligt vilkenfysisk person vägrades förvärvslillslånd om del kunde antas atl förvärvareninle kom atl bosätta sig på egendomen eller all yrkesmässigt bruka denna -ändrades till "om det kan antas att förvärvaren inle kommer altyrkesmässigt bruka den", 3. all 4§ punkt 1, dvs.bestämmelser om priskontroll, skulle utgå med därav följandekonsekvensändringar, 7. att uttalade attfrivilligt utbjuden bolagsmark i möjligaste mån genom lanibraksslyrelsenutbjöds lill enskilda jord- och skogsbrukare samt 8. att i övrigt bifallaproposilionen, 1978/79:2163av m. fl. (c), vari hemställts 1. aU skulle anta avmotionärerna framlagt förslag till jordförvärvslag, 2. att beslutade uttalaatt förvärv som skedde genom exekutiv auktion skulle ägnas särskilduppmärksamhei så all missbruk därmed hindrades saml 3. aU beslutade uttala atl det i 4 § punkt 3klart utsädes atl rationaliseringsbehovet skulle bedömas med hänsyn till jord-och skogsbruket betraktat som en enhet. 1978/79:2164 av SvanteLundkvist m. fl. (s), vari hemställts 1. atl gav regeringentill känna vad som i motionen anförts om addiiionsförvärv och juridiskapersoners förvärv enligt förslag till jordförvärvslag, 2. all beslutade anta avmotionärerna föreslagen lydelse av 2 och 8 §§ i jordförvärvslagen, innebärandeatt tillsiåndspliklen skulle bortfalla för förvärv som gjordes avkommun eller landstingskommun och ersättas av en Nr 110 regelom obligatoriskt samråd mellan sädana förvärvare och lanibruksnämn- Torsdaeen den '*"' 1978/79:2166av m. fl. (vpk), vari föreslagits 1. alt hos regeringenhemställde om förslag i enlighet med jordförvärvsutredningens lagförslag vadavsåg förvärv genom testamente, 2. atl hos regeringen hemställde omutredning av de rättsliga konsekvenserna av att göra jordförvärvslagentillämplig på förvärv av jordbraksfasligheler genom arv, 3. att hosregeringen begärde förslag innebärande att samtliga släktförvärvavjordbruksfasiigheier skulle underkastas prövningstillstånd, 4. atl riksdagenuttalade sig för all sambruksföretag skulle bedömas som lika viktiga somfamiljeföretag vid sammanförande av lantbraksföretag, saml 1978/79:2167 av IvanSvanström (c) och (). Utskottet hemställde attriksdagen skulle 1. beträffande förvärvgenom köp, byte och gåva m. m. a. anta1 § i det genom propositionen framlagda förslagel lill jordförvärvs lag, b. lämnautan åtgärd moiionen 1978/79:2166, yrkandena 1 och 2, och moiionen 1978/79:2167, 2. beträffande statensförvärv och överiåielser a. medavslag på motionen 1978/79:2161 anta 2 § 1 och 18 § i det under moment 1 nämnda lagförslaget, b. anta 2 § 2 i delunder moment 1 nämnda lagförslaget, 3. beträffande kommunala förvärvmed avslag på moiionen 1978/79:2164. yrkandet 2, anta 2 § 3 och 8 § i det undermoment 1 nämnda lagförslaget, 4. belräffande släkiförvärv a. medavslag pä molionerna 1978/79:2158, 1978/79:2160 och 1978/ 79:2162, yrkandet 1, anta 2 § 5 i del under moment 1 nämnda lagförsla get, b. avslå motionen1978/79:2166, yrkandet 3, 5. beträffande förvärv genomexekutiv auktion lämna motionen 1978/ 79:2163, yrkandet 2, utan åtgärd, 6. belräffande allmänna riktlinjerför förvärvstillstånd med avslag pä motionen 1978/79:2163, yrkandel 1 i dennadel, anta 3 § i det under moment 1 nämnda lagförslaget, 7. beträffande priskonlroll m. m. a. medavslag pä moiionen 1978/79:2162, yrkandet 3, anta 4,14 och 16 §§ i del under moment 1 nämnda lagförslaget, b. ansemotionen 1978/79:2163, yrkandet 3, besvarad med vad utskottet anfört, 8. belräffandesammanförande och uppdelning av lantbruksföretag m. m. lämna utan älgärd moiionen 1978/79:2164, yrkandel 1 i denna del, motionen 1978/79:2166, yrkandet 4,och moiionen 1978/79:2162, yrkandet 7, 9. beträffandejuridiska personers förvärv m. m. lämna utan åtgärd motionen 1978/79:2164, yrkandet 1 i denna del, 10. belräffandebosättning och brukning m. m. med avslag på moiionen 1978/79:2162, yrkandel 2, a. anta 6 § 1 i detunder moment 1 nämnda lagförslaget, b. medanledning av regeringens förslag och motionen 1978/79:2163, yrkandet 1 i denna del, anta 10 § i det under mom. 1 nämnda lagförslaget med den ändringen atl lagrummet skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, innebärande en redaktionell jämkning av bestämmelsen, 11. anta det genom propositionenframlagda förslaget lill jordförvärvslag i den del det inte omfattades avutskottets hemställan, 12. anta det genom proposilionenframlagda förslaget lill lag om ändring i fastigheisbildningslagen (1970:988), 13. lämna moiionen 1978/79:2162,yrkandet 8, utan älgärd, 14. lämna ulan åtgärd motionen1977/78:595 och motionen 1978/79:756, yrkandel 1. 1. beträffandekommunala förvärv av , Maj Briu Theo- rin, , , , och (samtliga s) som ansetl alt ulskollel under 3 bort hemställa altriksdagen skulle med anledning av regeringens förslag och med bifall lillmotionen 1978/79:2164, yrkandet 2, dels anta förslagel till jordförvärvslag medden ändringen atl 2 § 3 skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse samtall 8 § i regeringens förslag skulle utgå, dels anta det av reservanternaframlagda förslagel lill 2 a § jordförvärvslagen, 2. beträffande släktförvärvav , i och (samtliga m) som ansett all utskottet under 4 a bort hemställa all skulle med anledning av regeringensförslag och motionen 1978/79:2158, yrkandel 1, såvitt avsåg syskon och syskons avkomlingoch motionen 1978/79:2162, yrkandet 1 saml med avslag pä motionen 1978/79:2158, yrkandet 1 i återstående del och yrkandel 2 och moiionen 1978/79:2160,anta förslagel lill jordförvärvslag med den ändringen aU 2 § 5 skulle erhållaav reservanterna föreslagen lydelse, innebärande atl syskon och syskonbarnskulle undanlas från skyldigheten alt söka förvärvstillständ. 3.belräffande priskontroll m. m. av , i ochEric Krönmark (samtliga m) som ansetl all utskottet under 7 a bort hemställa attriksdagen skulle med anledning av regeringens förslag och motionen1978/79:2162, yrkandel 3, anta förslaget till jordförvärvslag med den ändringenatt 4, 14 och 16 §§ skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse. 4. beträffandesammanförande och uppdelning av lantbruksföretag m. m. av , Maj Briu , , , , och (samtliga s) som ansetl att ulskollel under 8 bort hemställa a. somsin mening ge regeringen lill känna vad reservanterna anfört med anledning av motionerna 1978/79:2164, yrkandet 1 i denna del och motionen 1978/79:2166, yrkandet 4, b. lämna ulan åtgärdmotionen 1978/79:2162, yrkandel 7, 5. beträffande juridiska personers förvärv m. m. avSvante , Maj Briu , , , , och (samtliga s) som ansetl alt utskottet under 9 bort hemställa allriksdagen skulle som sin mening ge regeringen lill känna vad reservanternaanfört med anledning av motionen 1978/79:2164, yrkandet 1 i denna del, 6. beträffande bosättning och brukning m. m. avHans Wachtmeister, i och (samtliga m) som ansetl att utskottet under 10 bort hemställa atlriksdagen skulle med anledning av regeringens förslag och moiionen1978/79:2162, yrkandet 2, saml med avslag pä motionen 1978/79:2163, yrkandet Ii denna del, anta förslagel till jordförvärvslag med den ändringen atl 6 § 1och 10 § skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse, innebärande altbosättningsplikten skulle utgå, 7. beträffande övriga frågor av ,, , , , och (samtliga s) som ansett atl utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse. När nu skall diskutera regeringens förslag lill nyjordförvärvslag, vill jag först uttala min stora tillfredsställelse över attutskottet i allt väsentligt har ställt sig bakom det förslag som regeringen harlagt fram. Här föreligger visserligen reservationer i några frågor. Även dessagrundas dock på uppfattningen all en modernisering av jordförvärvslagsliftningenbehövs. Del finns därför anledning att understryka den samstämmighet som råderi fråga om lagförslaget. Utvecklingeninom jord- och skogsbruket har i vissa avseenden gått helt andra vägar än vadman räknade med när den nuvarande jordförvärvslagen kom . Utbudetav jordbraks- och skogsbraksfastigheter har således inte ökat. Tvärtom harunder senare är allt färre fastigheter bjudils ut på den öppna marknaden, ochantalet ansökningar om förvärvstillständ enligl jordförvärvslagen harsuccessivt minskal. Släkiförvärven,som ligger utanför lagens kontroll, har ökatmarkant, och stora arealer mark ägs numera av dödsbon. Intesällan betalas överpriser för mark. Anledningen är ofta spekulation i kommandeprisstegringar eller också finns det andra skäl som inle har med markensanvändning för jord- och skogsbruk all göra. Detta har lett till altprisstegringarna på lantbraksföretag har varit starkare än den allmännaprisutvecklingen. Dennuvarande utvecklingen på fastighetsmarknaden kommer med säkerhei all fortsättaom ingenting görs. Alltmer mark kommer i så fall atl ägas av personer som inteär verksamma inom jord- och skogsbraket. Priserna kommer atl öka alltmer. Jordförvärvslagenär etl viktigt styrmedel i jordbraks- och skogspolitiken. Genom beslut avriksdagen antogs nya riktlinjer för jordbrukspolitiken. Enligtdella beslut skall jordbrukspolitiken främja elt rationellt utnyttjande av denaturiiga resurserna för jordbruksproduktion. Ralionaliseringspolitiken skall iförsta hand främja uppbyggandet och vidmakthållandet av effektivafamiljeföretag. På så sätt skapas förutsättningar för all framställajordbraksprodukier till en acceptabel kostnad och för att inkomstmålet för demsom är verksamma i jordbraket skall näs. En fortsatt slrakturrationaliseringinom jordbruket och skogsbruket är också nödvändig. Dessutom skall samhälletsinsatser inom jordbrakssektorn enligt riksdagsbeslut samordnas med en aktivregionalpolitik. Föratt jordförvärvslagen skall stå i samklang med dessa riktlinjer förjordbrukspolitiken skall alltså syftet med lagstiftningen i huvudsak vara atluppnå följande tre huvudmål. Den skall fördel föista främja uppbyggandet ochvidmakthållandet av effektiva familjeföretag och därmed stärka sambandet mellanbrukande och ägande. För det andra skall lagstiftningen främja en fortsattstrukturtationalisering inom jordbraket och skogsbruket. För det tredje skalllagen stå i överensstämmelse med de regionalpolitiska strävandena. Enligtmin mening är det lagförslag som skall diskuteras väl ägnat att främja dessasyften. Jagövergår så, herr talman, till att något kommeniera de reservationer som harlämnats i utskottet. Medanledning av den socialdemokratiska reservationen i fråga om den föreslagnatillståndsprövningen av kommunala markförvärv vill jag framhålla följande. som jordförvärvsutredningen genomfört visaratt kommunerna har gjortrelativt omfattande markförvärv för andra ändamål än för framtida tätbebyggelseeller därmed sammanhängande anordningar. Kommunernas undantagsställning har ivissa fall verkat hindrande för strukturrationalisering i jord- ochskogsbruket. Bl.a. mot denna bakgrund föreslog en helt enig utredning att kommunala förvärv iprincip bör omfattas av den jordpolitiska prövningen. Då inget nytt framkommitsom ger anledning till ändrat ställningstagande har regeringen följtutredningens förslag. Undantag föresläs dock för de fall då kommun förvärvar egendomen fränstaten eller utövar förköpsrätt enligt förköpslagen, dvs. då förvärvet avsermark för framtida tätbebyggelse. I propositionen understryks särskilt atltillståndsprövningen inle får inkräkta på kommunernas möjligheter att fullgörasina uppgifter enligt kommunallagen och annan lagstiftning. I lagförslagetanges också uttryckligen att kommun inte får vägras tillstånd till förvärv avsådan fast egendom som med hänsyn till den framlida utvecklingen krävs förtätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning. Jagdelar utskottets uppfatining att det är angeläget atl kommunernas förvärv avjordbruksfastigheter prövas enligt i princip samma grander som gäller för andraförvärvare. Till förmån för förslaget talar enligt utskottet all denpriskontroll som föreslås på så sätt blir tillämplig även pä de kommunalaförvärven i vissa fall. Jag kan inte se alt den föreslagna tillståndsprövningenkommerall inkräkta på kommunernas möjligheierän fullgöra sina uppgifter enligtkommunallagen ellerannanlagsufining. Inte heller står några påtagliga administrativafördelar atl vinna med elt samrådsförfarande jämfört med den föreslagnatillståndsprövningen. Moderaternagodtar inte att förvärvsprövningen utvidgas till att omfatta även syskon ochsyskonbarn. Jagvill av denna anledning peka på att de flesta remissinstanserna i sinayttranden anslutit sig till jordförvärvsutredningens förslag till begränsningav släktskapsundantaget. Förslagel innebär enligl min mening en rimlig ochgodtagbar avvägning mellan ä ena sidan det jordpolitiska intresset att minska detpassiva ägandet, som huvudsakligen orsakas av släkt förvärven, och å andrasidan de närmaste släktingarnas intresse att fritt få förvärva släktgårdar. anfört bör givelvis effekterna av den föreslagna utvidgningen avlagens tillämpningsområde noggrant studeras liksom den fortsatta utvecklingen ifråga om det passiva ägandet. Jag delar också utskottets uppfattning att meraavlägsna släktingars förvärv i vissa fall skall kunna bedömas positivt vidtillståndsprövningen. annan reservation har tagit upp frågan om priskontrollen. Mankan av reservationen föriedas tro atl den föreslagna priskontrollen är en nyheti jordförvärvslagstiftningen. Så är ingalunda fallet. sker vidtillämpningen av den nuvarande jordförvärvslagen i praxis viss kontroll avpriset. För en sådan tillämpning finns stöd i förarbetena till den nuvarandelagen och vad där sägs om markspekulation. Möjlighelerna lill en sådantillämpning är dock begränsade, eftersom bestämmelserna i fråga inte ärtillämpliga på alla förvärv. Regeringens förslag innebär att möjlighelerna prövning av prisets skälighet vidgas till alla sådana förvärv som fallerunder lagen. Alla borde kunna vara ense om att omotiverade prisstegringar påjordbruksfastigheter är av ondo och måsle motverkas. Ivad slutligen gäller de socialdemokraliska reservationerna i fråga om de s. k.additionsförvärven och juridiska personers förvärv vill jag bara säga följande. Enav grundtankarna i propositionen är som sagt atl den nya jordförvärvslagstiftningenskall stämma väl överens med målsättningen för jordbraks- Delinnebär enligl statsmakternas beslut bl. a. att rationaliseringspolitiken skallbedrivas med utgångspunkt i att familjelantbruket skall vara den dominerandeförelagsformen. En bestämmelse som ger möjlighet att i vissa fall hindra atlvar för sig bärkraftiga jordbruk läggs ihop är därför en konsekvent följd avdenna målsättning. Juridiskapersoner kan enligt förslaget ges förvärvstillständ under vissa särskiltangivna villkor, nämligen om förvärvet har byteskaraktär, om förvärvet medföratt egendom som redan tillhör förvärvaren blir mer ändamålsenlig, om egendomenär avsedd för annat ändamål än jordbruk eller skogsbruk och slutligen om annatsärskilt skäl föreligger. I proposilionen ges exempel på när sädana särskildaskäl kan anses föreligga. Som exempel anges bl. a. alt egendomen är myckel storoch kapitalkrävande eller alt förvärvet sker mellan juridiska personer. Enliglmin mening får dessa förvärvsmöjligheter anses tillräckliga för den typ avförädlingsförelag som åsyftas i reservationen. Jagvill avslutningsvis nämna atl regeringen anser det vara angelägel att närmareutreda frågan om dödsbons räll all behållajordbraksfasligheler. Regeringen har därför beslutat om tilläggsdirektivtill den utredning som har i uppdrag alt utreda vissa frågor rörande dödsbon.Regeringen har beslutat att frågan om en eventuell tillståndsprövningav teslamentariska förvärv också skall utredas. Motivet för den socialdemokratiska regeringen alt lillsätla enutredning för atl se över vår jordförvärvslag var bl. a. den prisutveckling vihade fått för jord- och skogsbruksfastigheter. Prisnivån hade stigit kraftigt,dels som en följd av penningvärdeförändringen, dels i fråga om skogsmarken somen följd av del väsentligt förbättrade prislägel på skogsprodukterna.Överpriser betalades för mark i ren spekulation i kommande prisstegringar ochav andra orsaker, som inle hade med markens användning för jordbruk ellerskogsbruk all göra. Resultatet hade blivit att priset på jordbraksmark drivitsi höjden lill förfång för såväl jordbruket som konsumenterna.. Dyrarejordbraksmark betyder stigande livsmedelspriser men också svårigheter, inteminst för unga människor som vill ägna sig åt jordbruket som yrke, att köpaeller arrendera jordbruksmark lill priser som står i rimligt förhållande lillavkastningen. Vi fann det angeläget från samhällets synpunkt alt denna utvecklingkunde brytas. Densocialdemokraliska regeringen hade med olika åtgärder sökt skärpa kampen motspekulation med mark. Genom den översiktliga planeringen av markanvändningensom den fysiska riksplaneririgen ger möjligheter till kommer det att framgåvilken mark som skall utnyttjas för bebyggelse och vilken mark som skallbevaras som jordbraksmark. Det kommer att dämpa de förväntningsvärden somlidigare uppstod på all mark kring våra tätorter innan man visste vad somskulle bevaras för jordbrakets behov. Lagstiftningen förstärktes för altmotverka all oförtjänta vinster pä markvärdestegring skulle kunna pressamarkpriserna i höjden. Dessaålgärder stötte så sent som i början pä pä hårt motstånd fränmarkägarsidan, och de bekämpades här i frän borgerligt håll.Filosofin var all markägarna skulle ha räll all tjäna sä mycket som möjligl påalt sälja sin mark så dyrt som man över huvud tagel kunde. Marknadskrafternaskulle få verka fritt i det här sammanhanget. Delvar därför att hälsa med tillfredsställelse atl jordbrukets föreningsrörelseinsåg nödvändigheten av all i jordbruksnäringens intresse få bukt med denprisuppdrivande konkurtensen om marken och också uttalade sig föratt jordbruksmarkeninte skulle få betraktas som handelsvara. Vi kände detta som elt stöd för densocialdemokratiska inställningen i markfrågan. Utgångspunktenför översynen av lagen skulle enligt den socialdemokraliska regeringensuppfattning vara atl jordförvärvslagen skulle stödja en sådan hushållning medvåra marktillgångar all möjligheten att bedriva ett effektivt jord- ochskogsbruk i vårt land kunde hävdas. Även tillgången på arrendemark till rimligapriser borde säkerställas,och tillkomsten av sambruk borde främjas för atl bl.a. underiälta för dem som inle kan ärva eller förvärva mark att blijordbrakare. Jordförvärvslagen borde enligt vår mening vara så utformad atl deni samspel med andra åtgärder frän samhällets sida motverkade uppkomsten avoförtjänt markvärdestegring och spekulation med jordbruksmark. Den skulle ocksåsäkra tillgängen lill mark för aktiva brukare och förhindra atl markutnyttjades uteslutande som ett kapitalplaceringsobjekt.