prot · G20952 · 1978-12-31 00:00:00 — Då kan det inle vara någotfel - åtminstone som jag ser det - att en ordning har gällt så länge som vi harhaft allmän rösträtt här i landet. Det må kallas konservatism, men del har jugått in i medvetandet i stadsvaldistriklen atl vallokalerna stängs först . skall de slängas , Fårjag här skjuta in att jag hoppas alt regeringen, om dess egel förslag bifalls,vidtar åtgärder för atl åsiadkomma en bra informaiion. Del räcker inle med attange en tidpunkt på röstkorten. Man måsle också starta en informationskampanjom den nya ordningen. Det kan inte vara rimligt att låta partierna bekosta ensådan kampanj, utan staten bör gå in och driva den med egna medel. I övrigt har inle kunnat visa attjag tagit fel i min argumentation. Man kommer inte ifrån alt förslagel medföralt tiden för att rösta minskar här i landet. När vi införde poströstning avolika typer var inle motivet alt vi därigenom skulle göra det möjligt allförkorta den lid då vallokalerna är öppna. () kortgenmäle: Jag uppskattar alltid alt fö diskulera med här ikammaren, eftersom han har elt stort historiskt inlresse och alltid brukaranknyta lill historien i sina debattinlägg. Han har åberopat årel 1920 flera gånger , och vad somhände då känner jag väl till. Tillåtockså mig att göra en historisk jämförelse, . Under åtskilligadecennier hade vi faktiskt här i landet möjligheter att ha tvåda-garsval närdetgällde kommunala val. Detta avskaffade man. Jag har studerat det aktuellariksdagstrycket, men jag kunde inte upptäcka att någon socialdemokratprotesterade mot den dåvarande regeringens proposition om att man skulle övergåtill endagsval. Och det var väl, om något, en avsevärd inskränkning i väljarnasmöjligheter att rösta. Föratt sedan återgå till problemaliken om vilka människor det är som har intresseav att vallokalerna skall vara öppna också efter , så är det förvissosant att del kommer någon väljare till vallokalen också efter . Vi harinte någon undersökning som dokumenterar vilka väljare som kommer , menden allmänna erfarenheten pekar på atl det ofta rör sig om sådana personer somär politiskt intresserade och som vill stanna kvar i vallokalen och följa denpreliminära röslsammanräkningen. Del handlar i ganska stor utsträckning om justden typen av väljare. Delbör kanske också sägas att något intresse måste ägnas även ål valförrättarnasarbetssituation. Vi har 6 000 valdistrikt, och jag skulle tro att vi har ca 50000 valförtällare. Hur ser deras arbeisdag ut? har det varit så alt debörjar före kl. 8 . Valförrättarna arbetar visseriigen i passoch byter av varandra , men skall samtliga finnas påplats. Då, sedan man varit i farten i över tolv limmar, vidtar fyra fem timmarsytterst krävande arbete med sortering, med räkning, med försegling av kuvertoch med protokollskrivning. Jagvill emellertid inte säga att vi skall ägna all vår uppmärksamhet åt justvalförrättarnas situation. Del är naturligtvis väljarnas situation som är detväsentliga. Jag tror också, , att om vi kan vara överens omatt vi skall informera väljarna ordentligt inför detta val och de följande, dåborde den här ändringen inte behöva medföra några problem. Tidför vallokalernas öppethållande, m. m. HILDINGJOHANSSON (s) kort genmäle: Väljarnas siluation är det väsentliga,sade . Jag håller helt med om detta. Men då skall man intereducera.den tid de har möjlighel atl rösta. Eftersom jag har motionerat om all vallokalerna skall stängas en timmelidigare, dvs. , ärjag självfallel glad över atl konstitutionsutskottethar tillstyrkt propositionen om atl stänga just . Närjag nu suttit och lyssnat på debatten tycker jag atl det är några synpunktersom bör understrykas ytterligare. Utskottetsäger bara hell allmänt att väljarna "har också visat en ökad benägenhetatt poströsta". bör understrykas ytteriigare - det borde det kanskeha gjorts också i utskottets skrivning -, även om harredogjort förökningen. I själva verket var ökningen mellanår 1973 och år 1976anmärkningsvärd, nämligen över 50 96. Ingenting tyder på att denna Tidför vallokalernas öppethållande, m. m. bekväma och i allmänhelköfria form av röstning inte kommer atl öka ytterligare. HildingJohanssons argument för en senare stängning, att poströstande kanske vill ändrasig på valdagen, tyckerjag är myckel svagt. Det kan inte vara så många som ärså osäkra alt de ändrar sig på valdagen. När han säger atl trafiksvårigheterkan hindra någon atl hinna till vallokalen före , får man också tilläggaatt det ökade innehavet av bil är ett plus när det gäller att nå vallokalen itid. DåHilding säger aU gammal hävd är viktig då det gäller att behålla detgamla systemet, talar han som en gammat konservativ, vilket jag i och för sigtycker är posilivt. Men han talar som en gammal konservaliv för vilken alltbestående är heligt. Man skall självfallet bevara det gamla endasl i den måndella är bättre än det nya. Annars brukar inte socialdemokraterna vara rädda förreformer. I detta sammanhang kan jag meddela dem som till äventyrs inte kännerlill det alt det tidigare middagsuppehållel under valdagen nu är slopat. Migveteriigl var del ingen socialdemokrat som protesterade den gången. Ettargument som jag tycker skall föras fram är att en tidigare stängning avvallokalerna kommeratt medföra att miljoner val vakande svenskar kan gå tillsängs tidigare på valnatlen. Om jag sålunda är nöjd med utskottet i denna fråga, kan jag med bästavilja i världen inte säga detsamma om utskottets behandling av min motion om enändring av valkretsindelningen i . har det stått klartför de allra fiesta all fyrstadskretsen är helt otidsenlig, och många molionerhar också väckts om en ny indelning i . Vid behandlingen av ensådan motion till hänvisade konstitutionsutskotlel till dendå jusl tillsalla valkrelsutredningen och skrev: "Det vore enligtutskottets mening önskvärt att utredningsarbetet kunde bedrivas så skyndsamtatt förslag i fråga om valkretsindelningen i kunde underställasriksdagen om möjligt i så god tid års val att ny valkretsindelningkan tillämpas redan vid detta val." Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag, men som bekant hann det inle blinågon ändring till 1976, beroende på att utredningsarbetet förhalades. avlämnade sitt betänkande ,innebärande fyrstadskretsens avskaffande, visste jag inte hur lång remisstidenskulle bli ulan motionerade därför för säkerhets skull, så alt reformen skullekunna tas upp av vårriksdagen och då också genomföras. Det var nödvändigt medtanke på att nomineringsarbetet brukar börja ganska tidigt . Jo, det struntade i au behandla motionen ochsköt upp behandlingen till . avstyrks motionen med den självklaramotiveringen alt det nu är för sent atl göra en ändring. Jag tycker atl dettaär en upprörande nonchalans från utskottets sida, och även om jag på grund avatl del nu är för sent inte kan yrka bifall till motionen, vill jag med delsagda på det bestämdaste protestera mol utskoltels handläggning av frågan. Jag vill säga några ord med anledning av den senare delen av KnutWachimeislers anförande. Jag är hell ense med om att enändring av valkretsindelningen bör ske i , och vi har båda suttit iden utredning som lagt fram ett förslag i frågan. Jag hoppas att det också såsmåningom skall genomföras. Orsakentill att jag begärde ordet var att riktade vissa anmärkningarmol konstitutionsutskotlel för dess behandling av hans molion. Del hade framlagtsett utredningsbetänkande, som gått ul på remiss. Del skulle ha sett liletkonstigi ut, om föregripit remissbehandlingen av utredningsförslagetgenom att fatta ett direkt beslut i ärendet. Del är ju bmkligi, både iregeringen och i , atl invänta utfallet av remissbehandlingen innanman tar ställning till en utrednings förslag. Det är också detta som motiveratkonstitutionsutskottets behandling av molion. nu formellt avstyrker moiionen innebär inle altkonstitutionsutskollels majoriiei ställer sig negativ till det förslag somulredningen har lagt fram, ulan avslagsyrkandel är motiverat av deomständigheter jag berört. Tidför vallokalernas öppethållande, m. m. Jag skulle inle ha lagil till orda , om inle KnutWachimeister hade hållit den senare delen av sitt anförande. Beträffande den förstadelen av anförandet måste jag säga alt han avsevärt lyckades försvaga deargument som utskotlet har anfört. Han talar om att det är en konservatism förkonservatismens egen skull när man motsätter sig förändringen och hänvisarlill att socialdemokraterna inte var emot slopandet av raster. Det ärvisseriigen riktigt, men jag vill peka på att det ändå ökade väljarnasmöjligheter atl rösta. Anledningentill au jag åberopar den ordning som hiuills gällt är helt enkelt den att delhargått in i väljarnas medvetande att vallokalerna stängs . Det finnsingen anledning att ändra på den ordningen. Delär farligt all argumentera på det sätt som gjorde när hanpekade på att antalet poströster har ökat. Drar man ut konsekvenserna av dettaresonemang, hamnar man i alt öppethållandet skulle kunna minskas ,om poströsternas antal ytterligare stiger. Det är ändå inte avsett attpoströstningen skall ersätta röstningen i vallokalerna. Tillsist kan jag instämma i vad har sagt om all det varil omöjligtför konsiilulionsutskotlel alt behandla ärendet på annat sätt än som skett.Menar verkligen att i en fråga om valkretsar skulleköra över alla remissinstanser och fatta ett beslut medan ärendet fortfarandeär ute på remiss? Om protest riklar sig mot attkonstitutionsutskottet inte har följt en sådan ordning, trorjag att vi haranledning atl protestera mot den behandlingsnorm som vill introducera i riksdag. Tidför vallokalernas öppethållande, m. m. Jag har kanske inte så myckel alt tillägga utöver vad sagt. Men jag kan ändå inle underiåta atl lill KnutWachimeister säga, atl han kanske borde umgås litet intensivare med sinapartifunktionärer. Då skulle han nämligen få klart för sig atl det är mycketkomplicerat alt ändra på valkretsar. Det betyder atl partidistrikten måsleomorganiseras, atl gränserna måste ändras, personal överfiyttas osv. Man föralltså lov att bygga upp en delvis ny organisation, och det är elt arbete somingalunda . Jag skulle tro atl man behöver minst två kanske treår på sig för delta. Vikommer naturiigtvis i konstituiionsutskottet med intresse att ta del av denproposition som förmodligen kommeratt framläggas med anledning avden gjorda utredningen och som kanske inte så mycket kommer att ta upppersonvalsfrågan som valkretsindelningen. Då får vi se vad vi kan komma framtill. Jag vill försäkra atl medhandläggningen ingalunda har sänkt frågan om ändradvalkretsindelning i i glömskans hav. Men det finns alla skäl attunderslryka att när vi lägger fram elt belänkande på bord, skall delvara ett genomtänkt förslag som partiorganisationerna verkligen kan praktiskthantera. Först vill jag vända mig lill . En ökad poströstning -som i delta fall med inte mindre än 50 96 -måste väl i allrimlighets namn medföra atl köerna lill de vanliga vallokalerna på valdagenblir mindre och att arbetet därför går snabbare och smidigare. Atlman slopade middagsuppehållet, säger , ökade möjligheterna attrösta. Ja visst gjorde del del. Det ökade också antalet timmar som man kunde gåtill vallokalen. Del är väl i sin tur elt motiv för att man kan minska dessatimmar med en, alltså mellan och 21.00, när del erfarenhetsmässigtkommer ytterst få röstande lill vallokalerna. Minanmärkning mot atl uppsköt behandlingen av ärendet lillnu tyckerjag har fog för sig. I utskottsbetänkandet om nyvalkretsindelning föreslås, i likhel med i min molion, att skulleindelas i tre valkretsar. Socialdemokraterna reserverade sig inte mot detla, menväl mot alt man skulle göra en ny undersökning och utvärdera det andraalternativet som vi hade, nämligen 54-valkrets-alternativet. Men detalternativet innebär att södra och norra valkretsar skulle varaprecis desamma som i 34-valkrets-alternalivet. Den enda skillnaden var attMalmö kommun i så fall skulle delas i två valkretsar i stället för all som nuföreslagils utgöra en valkrets. Jagär medveten om att man inte brukar föregripa en siatlig ulredning, men som jagsade inledningsvis har delta ärende förhalats år . Jag hänvisar ånyotill vad anförde 1974, nämligen att man skulle arbeta såsnabbt att det gick att få fram ett förslag . Dessutom kan jagtillägga atl självt har möjligheter alt skicka ut den här frågan på remiss tillberörda parter. Men min huvudinvändning är atl man inte tog upp frågan lillbehandling och gav den en fair chans atl bli ulskottsbehandlad då. I såfall hade det funnits tid om man ville göra en ändring. Men man bara sköt detifrån sig och sade att vi tar upp det - och det vet alla alt då finnsingen möjlighet tekniskt sen aU genomföra en reform. Detär därför, herr talman, som jag inte heller har något yrkande i denna fråga. Tidför vallokalernas öppethållande, 777. För alt inga missförstånd skal! råda vill jag starkt understryka atljag liksom är för en förändring av valkretsarna i Malmöhuslan. Jag står ju också bakom det förslag som utredningen har lagl fram och somjag tycker är bra. Jag tror nog att det kan komma attförverkligas. Jag hoppas naturiigtvis på en proposilion i denna och andrafrågor som berörs av personvals- och valkretsutredningen så snart som möjligl. Mankan emellertid beklaga att utredningen inle kunde bli färdig lidigare. Delberodde ju på att utredningsarbetet hade segdragits ganska ordentligt före1976. Mennu var situationen sådan som den var, , och man var tvungenalt inse realiteter. Det skulle ha varil ganska konstigt omkonslituiionsutskotlet hade bmtil ut en bil av ett utredningsförslagoch för sin del sänt det på remiss till en del olika statliga och kommunalainstanser, som dessa instanser skulle ha atl behandla utredningsförslagetsom helhet. Det hade som sagt varil en mycket egendomlig beredningsprocedur idelta ärende. Nuhoppas jag att vi skall kunna klara av denna fråga, så atl valet blir detsista som vi har i med den nuvarande mycket märkliga ochopraktiska valkretsindelningen. HILDINGJOHANSSON (s); Jag fäste mig vid aU menade atlkonstilulionsutskoltet skulle ha sänt ut hans molion lill de instanser sombehandlade de förslag som den ulredning hade lagt fram i vilken KnutWachimeister själv ingick. Hardet verkligen hänl i svensk pariamenlarisk historia alt ett riksdagsutskott pådetta sätt har kört över regeringen, som ju ändå har att pröva dessa frågor?Knut Wachimeister menade att här skulle utskottet ta saken i egen hand och pågrundval av den motion han hade väckt föra fram ett förslag till lagändringtill . Jag trodde aU i varje fall hade störrerespekt för den regering i vilken hans partivänner ingick än att han på dettasätt ville torpedera den. Tidför vallokalernas öppethållande, m. Först lillherr Fiskesjö! Manskulle myckel väl ha kunnat göra ett särskill belänkande av motionen, eftersomden skulle ha behövt behandlas för alt eventuellt kunna bifallas. Föratt underslryka att det inle bara är mitt parti som lycker alt frågan harförhalats vill jag meddela att i krävde en ändring, atltidningen i krävde en snabb ändring, så att kommun skulleutgöra en egen valkrets. Enligl elt tidningsreferat, som jag citerar frill urminnet, lugnade vid elt centermöte dellagarna med att säga atländringen kommer lill stånd åtminstone 1982. Detta kan jag inte tolka på annatsätt än att även egna väljare var irriterade över atl det inleblev ell beslut snabbare. Sedantalade om atl jag ville torpedera regeringen. Del var detinle alls tal om, utan enligl vad jag hört diskulerade man i kanslihusetfrågan, huruvida man skulle göra en delproposilion på det här ärendet på grundav att del hade förhalats så . Eftersom detta inte blev av hade del intevarit egendomligt om konstitutionsutskoUet skulle ha hört sig för med berördaparter innan man - vilket då troligtvis hade blivit fallet - hade yrkat avslagpå moiionen . HILDINGJOHANSSON (s): Diskussionenblir konstitutionellt alllmer besynneriig! Nulåter förstå att man inom den dåvarande regeringendiskulerade möjligheten atl komma med en särproposition. Talar KnutWachimeister å de moderaters vägnar som ingick i denna regering? Var det sådanoenighet där atl avgav sin molion såsom uttryck för en viljasom inte kunde bli en regeringsvilja i det här fallet? Detla är intressant urflera synpunkter. Men ändå egendomligare är det all han menade attkonstitutionsutskottet skulle bryla ut en fråga som låg ute på remiss och på gmndval därav skulle komma med ett förslag från utskottet - i en frågaav den här karaktären. Mig veteriigl har någonling sådant sketti , och jag hoppas att vi heller inte skall få så lösliga former förlagstiftning som det förfaringssättet skulle ha inneburit. vet lika bra som jag att utredningens arbeteförhalades, inte minst pä grund av de ytteriigare utredningar somsocialdemokraterna begärde. Därför fick vi inte fram vår utredning förrän islutet av 1977, och den framlades inte för regeringen förrän de första dagarnaår 1978. Jag ringde då men inte till några av mina partivänner i regeringen,utan jag hörde mig för i kanslihuset om hur lång remisstid som skulle gälla,och jag fick till svar att man inle kände till det. Jag frågade då om det vartänkbart att regeringen gjorde en delproposition på jusl den här frågan omMalmöhus län, och på den fick jag svarei att man inte visste det heller men att del i princip vorelänkbart. - Del är alltså ingalunda någon diskussion som jag har haft med minapartivänner som då sall i regeringen. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall lill dels uiskottets hemställan, dels reservationen av HildingJohansson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Tidför vallokalernas öppethållande, m. m. Densom vill alt kammaren bifaller konstitulionsulskottels hemställan i belänkandet nr 15 mom. 1röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen av Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då HildingJohansson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskoitei i dessa moment hemställt. 1978/79:16 med anledningav förvaltningsstyrelses förslag 1978/ 79:5 med anledning av nyllhuvudavial och medbestämmandeavtal inom riksdagensoch dess verks område 1978/79:17 med anledning av propositionen 1978/79:61 omutvärdering av 1978/79:13 med anledningav propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för budgelårel 1978/79 såvitt avser vissa delarav budgetdepartemenlets verksamhetsområde 1978/79:14 med anledning avproposilionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /79 såvitt avser stal förstatens allmänna faslighelsfond 1978/79:15 med anledning av proposilionen1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för /79 såvitt avser 1978/79:13 med anledning av propositionen1978/79:28 med förslag till lag om betalningssäkring för skatter, tullar ochavgifter, m. m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa belänkanden hemställt. Beskattning av personer anställda utomlands i svens ka statens tjänst, § "- Beskattning av personer anställda utomlands isvenska statens tjänst, m. m. belänkande 1978/79:15 med anledning av dels propositionen1978/79:58 om ändring av reglerna om folkbokföring och beskatining av personeranslällda utomlands i svenska statens tjänst, m. m. jämte molioner, delspropositionen 1978/79:21 såvitt avser skattskyldighet för SvenskaBibelsällskapels bibelfond. Ipropositionen 1978/79:58 (budgetdepartementet) hade hemställts atl riksdagenskulle anta vid propositionen fogade förslag lill 1. lag om ändring ifolkbokföringsförordningen (1967:198), 2. lag om ändring ikommunalskaltelagen (1928:370), 3. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskau, 4. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 5. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 6. lag om ändring i lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. Belräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande; "Ipropositionen föreslås atl den som är utsänd från för anställning utomlandsi svenska statens ijänsi under tjänstgöringen skall vara kyrko-bokförd i denförsamling i vilken han senast var eller hade bon vara kyrkobokförd. Dellaföreslås också gälla make och barn som följer med till den utrikesorten. Vidare föreslås atl om den utsände eller maken äger fast egendom i annanförsamling kan den utsände och medföljande make och barn genomsärskill beslut fö kyrkobokföras i den församling där egendomen finns. Densom utan att vara gift med den utsände lever tillsammans med denne avses blijämställd med make om de har varit gifta eller gemensamt har eller harhaft barn. Ipropositionen föresläs vidare atl skattskyldighet införs även kommunalt för denlön som svensk beskickningspersonal uppbär vid tjänstgöringen utomlands. Svenskmedborgare som under beskattningsåret har tillhört svensk permanent delegationhos mellanstallig organisation och som på gmnd av sin tjänst har varil bosattutomlands avses i beskattningshänseende bli behandlad som bosatt i . Vidareföresläs att den som tillfälligt har vistats i skall beskattas för sininkomsl av anställning här i riket i den kommun där han försl har vistats. Det föreslås också att hanskall medges grundavdrag m. m. som bosatt här i riket. Ipropositionen föreslås också atl folkpension liksom annan pension enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, som ulgår till pensionär som inte är bosatt iSverige, undantas från beskattning i till den del den inle överstiger . Denya reglerna föreslås med vissa undanlag träda i kraft ochtillämpas första gången vid taxering." I proposilionen 1978/79:21() hemställdes att skulle anta ett vidpropositionen fogat förslag till lag om ändring i kommunalskaltelagen(1928:370). Propositionenhade hänvisats till lagutskottet men sedermera såvitt avsäg denna delöverlämnats till skatteutskoltet. Ipropositionen hade föreslagits au staten till en särskild bibelfond inomSvenska skulle överiåta sin räu till ersättning för denupphovsrätt till bibelöversättningar som kunde föreliggaenligt upphovsräitslagen. Det föreslogs även att fonden skulle befrias frånskyldighet att erlägga skatt för inkomst och förmögenhet med undanlag förskyldigheten alt eriägga kommunalskall för inkomst av fastighet. Beskattningav personer anställda utomlands 1 svenska statens tjänst, I detta sammanhang hadebehandlats dels den med anledning av propositionen 1978/79:58väckta motionen 1978/79:74 av m. fl. (c), dels de under allmänna motionstiden vid 1977/78 årsriksmöle väckta molionerna 1977/78:938av (), 1977/78:960av m. fl. (m), vari hemställts 1. att beslutade atlanvisningarna till 53 §, 1 mom., andra stycket, andra meningen, skulle ges denändrade lydelsen att orden "eller innehar faslighet" ulgick, 2. att hos regeringenskulle anhålla om att anvisningarna till kommunalskattelagen 53 S i övrigt sågsöver, samt 1977/78:1442 av () och (), vari hemställts atl hos regeringen begärde förslag sominnebäratl avdragsrätl för underhåll lill i bosalt mottagare ävenmedgavs svenska medborgare bosatta i utlandet. I. atl med avslagpå motionen 1978/79:74 samt med anledning av propositionen 1978/79:58,proposilionen 1978/79:21, såvitt den hänvisats Beskattningav personer anställda utomlands i svenska statens tjänst, m. m. till skatteutskotlel, ochvad utskottet anfört skulle anta framlagda förslag lill