prot · G20991 · 1978-12-31 00:00:00 — Eninventering av dessa utmaningar görs i den näringspolitiska rapport som nyligenframlagts under ledning av förutvarande chefen för , ligger i linje med dem som gjordes av SNS konjunkturråd i desshöstrapport I bägge dessa rapporter framhålls all vi i på olika sättförsvagat de välständsbildande krafterna och därmed skaffat oss själva ettantal kriser. Det är hemmagjorda problem och inte störningar från utlandet.Felet är inte, säger man i rapporterna, att marknadsekonomin eller en friföretagsamhet inte skulle fungera, utan all marknaderna och företagsamhetentill stor del har satts ur spel. Pålagor och skatter, regleringar och byråkratihar salt käppar i hjulen. De grövsta käpparna sätts f n. av skattepolitiken. Låtoss titta pä de budgetunderskott som alla talare har uttrycktoro för. Dessa underskott är verkligen oroande. De är det i sig själva därföratt de i en uppgångsfas kan göra ekonomin i mindre stabil. Men de ärframför allt oroande därför alt alltför fö, särskilt politiker, tycks haförstått hur de har uppkommit. Därför drar man farliga slutsatser om hur deskall hävas. Delfinns två anledningar till att budgetunderskotten blivit sä väldiga. Den förstaär att den ekonomiska tillväxten varit dålig under hela 1970-lalet. harhafl en tillväxt under genomsnittet för jämförbara länder. är samma saksom att skatteunderlaget har vuxit långsamt i . När skatieunderiagelväxer långsamt, ja dä ökar också skatteinkomsterna långsamt. Om hadehaft samma tillväxttakt som jämförbara industriländer i genomsnitt, hade vihaft skatteinkomster som varit ca högre än de nu blir. Detfinns olika förklaringar till den låga tillväxttakten i . Men som bl. a.Bjurelrapporten visar är en förklaring - och den viktigaste - attskattesatserna är så höga alt de snedvrider all ekonomisk verksamhet. Det lönarsig inte tillräckligt att arbeta, starta och driva företag, utbilda sig ochsatsa . Andra aktiviteter-ofta helt enkelt passiviteter-lönar sigbelydligt bättre. De skyhöga skattesatserna har givit upphov till etl samhälle, där del som är lönande ochändamålsenligt ur samhällsekonomisk synvinkel alltför ofta inte är det frånhushällens och företagens synpunkt. I ell sådanl samhälle blir det en svagekonomisk utveckling. Men om det skall bli fart i tillväxten och därmed vidgademöjligheler alt göra några förbättringar eller t. o. m. vidmakthålla gjordauilaslelser, mäste det löna sig all göra räll saker och all göra rält för sig. Vimoderater har länge varnat för dessa negaliva verkningar hos skattetrycket -de skyhöga skattesatserna. Vi har länge varit ensamma om dessa varningar. Mennu är vi inte ensamma längre. Ålminslone är vi inle ensamma utanför detta hus.Personer som och har tyckt till och fött stor publicitet Men ävenur de akademiska verkstäderna kommer det mera material, som belyser de högaskattesatsernas dåliga verkningar. Lål mig t. ex. peka på vadBjurelrapporten säger pä s. 38: "Delfinns överhängande risk för all del mångåriga arbetet utvecklatvälfördssamhälle går till spillo genom all välfärdssystemens finansieringfräter ner incitamenten lill arbete, kapitalbildning och risktagande." Därförbehövs alltså lägre skallesatser. Bjurelrapporten uttrycker della med andraord: "Ivissa situationer kan man också tänka sig att de positiva effekterna pånationalinkomsten blir så starka, att skattesänkningen blir helt självfinansierande." uppsats om de höga marginalskatternas verkan på arbetsviljan i görden amerikanske ekonomen vissa beräkningar som visar alt"den svenska ekonomin befinner sig i etl läge där marginalskatt ochgenomsnittlig skatt nått en sådan höjd atl skatteinkomsterna blir lägre än deannars skulle vara". SNS-gruppen uttryckersaken på följande sätl: "Alltdetta lyder på att gränsen för vad som kan uppnäs i fråga om 'optimalbeskattning' redan passerats." Manblir dä, herr talman, ytterst häpen när man hör alla talare hittills i dagframföra idén alt de moderata förslagen om alt sänka skattesatserna ärverklighetsfrämmande. Jag gör gällande atl de andra poliliska partierna iSveriges riksdag f n. i sitt länkande om hur skaiterna verkar saknar kontaktermed verkligheten. De olika resonemang som jag här har citerat understrykerriktigheten i detta. Någradata från enkel statistik kan anföras som stöd för liknande slutsatser. Sedan1960 har genomsnittlig arbeistid för heltidsarbelande minskat med en fjärdedel;deltidsanställning har ökal kraftigt; frånvaron har fördubblats och övertidhalverats. Del är sannolikt att de skyhöga skattesatserna gjorl all man i dessaformer tagit ut mera tid frän det organiserade - och beskattade -arbetslivet änman annars skulle ha gjorl. Skattebelastningenpä den vanliga arbetsmarknaden är sådan att del lönar sig att avstå frånbeskattat arbete och ägna sig ät obeskattad självverksamhet, även om man idenna inte är skickligare än atl det lar 5-10 gånger så alt utföra etlarbele som det gör för en yrkesman. Detla förklarar en del av vad som händer påarbetsmarknaden . Även om självverksamhelen har sin charm, ger den ingaskatteinkomster för att täcka del offentligas alla ulgifter. Jaghar i flera anföranden här hörl sådana uttryck som att man mäste kanskeförstärka statsinkomsterna genom skattehöjningar. Jag ifrågasätter riktigheteni att man skulle förstärka statsinkomsterna på det sättet Jag tror att man istället skulle försvaga slatsinkomsterna om man fortsatte atl höjaskattesatserna. Delär iniressani all göra en jämförelse mellan Linjeflygs och SJ:s lidigareprispolitik. SJ höjde priserna gång pä gång, folk reste mindre, och ekonominblev sämre. Till slut böriade man lägga ner olika verksamheter, förde var intelönande längre, trols alt man fick stora subventioner. Sådan har svensk skattepolitikvarit alllför . Ett annal tänkande representerades av iLinjeflyg: När man sänker prisei -eller skattesatsen - kan man fö bätire fartpä verksamheten. Del blir elt bättre underiag och en bättre ekonomi. Jagtror all man skall ifrågasätta uttalanden om önskvärdheten av all höjaskatlesaiserna ocksä av en annan anledning, nämligen alt stalsulgifterna harökal så snabbt. Det intressanta är att även detta fenomen hänger klart ihop medalt skattetrycket är så hårt. Statsulgiftema har ökat så snabbt därför all delhårda skattetrycket har skadat hushällens och förelagens ekonomi, och enormainsatser har måst göras för att reparera dessa skador. Framföralll har de så kallade transfereringarna ökal. Svenska folket har inle råd atläta, bo och ha barn efter all ha betalt de skyhöga skallerna och behöverdärför ha alltmera stöd. Och företagen har inte råd alt ha tillräckligt mångaanställda efter atl ha betalt alla pålagor, och därför måste de ha alll Slörrebidrag. Närman resonerar om hur stora nya statsinkomster man för om man höjer den enaeller andra skattesatsen, lurar man sig själv å del grövsta även i de mestofflciella sammanhang. Inte bara väljer man atl bortse från verkningarna päskatieunderiagel. Man bortser ocksä från en läng rad verkningar päutgiftssidan. Anlagt ex. alt man skulle höja momsen med en procentenhet. Pä sedvanligt sätt atträkna skulle man dä säga att statsinkomsterna skulle stiga med 1 750 milj. kr.Men denna siffra är en bruttosiffra som är helt missvisande. Till all böria medför man ta hänsyn lill alt en del av de pengar som man vill dra in annarssparats i den privaia seklorn. Det realekonomiska utrymmet för offenlligasatsningar ökar alltså inte lika mycket som skalleinkomsterna tänks göra. Menså finns dä en rad skäl lill all skatteinkomsterna alls inte ökar som tänkt. Avexemplets momshöjning är något hundratal miljoner skatt på det offentligas egenverksamhet. Ca 400 milj. kr. försvinner i ökade pensioner och barnbidrag mereller mindre automatiskt när momshöjningen höjer prisindex. Ytteriigareavbränningar skulle sannolikt komma i form av kompensationer för alt undvikahyreshöjningar och dyrare livsmedel till följd av momshöjningen. I denutsträckning momshöjningen minskar konsumtionen - det var ju tanken med den -minskar basen för momsullaget, och del minskar nettot av momshöjningenmed ett par hundra miljoner. Momshöjningen drabbar antagligen företagsvinsteroch därmed det belopp man får in i vinslskatt. Sannoliktför en del företag och branscher också ökat behov av subventioner pä grund avalt momshöjningen försvårar försäljningen. Överslagsmässigl kan man tänka sigatl alll della ger avbränningar på nära 1 000 miljoner av de 1 750 miljoner sommomshöjningen länktes ge. Mensedan har man att ta hänsyn till hur skaiteskärpningen påverkar inkomstsidan.Skaltehöjningen snedvrider ytteriigare ekonomins sätl att fungera och ger ensvagare tillväxt i skatieunderiagel. Den kommer ocksä atl ge upphov tillytteriigare skattefiykl och skattefusk. Av de pengar som man hade tänkt sig föin blirdet inte mycket kvar. Och situationen blirsedan ännu värre om - som manhar anledning att förmoda - löntagarorganisationerna kommer att försöka alt isamband med löneförhandlingar kompensera sig för de prishöjningar somskatteökningen medfört. Eftersomdel sä ofta i sägs alt den ena eller andra skattesatshöjningen skallavräknas pä löneutrymmet och därför inte höja kostnaderna, vill jag påminna omatt har gjort en studie jusl om sådana sammanhang-om hurskatterpåverkar kostnadsnivåerna. Den visar att det i inte har varit någonsådan avräkning. I har olika skattesats-höjningar i stället ilöneförhandlingarna skiftats framåt och alltså lett till ökade priser ochkostnader. Omman förfar på det viset, som alltför många i den här debatten lalar lill förmänför, innebär del atl skattesalshöjningar leder till elt ökal kostnadsläge, etlförsämrat konkurrensläge, ytteriigare svårigheter för våra exportindustrier ochvåra importkonkurrerande industrier, och sannolikt stora utryckningar av densom nu är industriminister för att försöka subventionera och undvikafriställningar. Delär alltså inle fråga om att en höjning av en skattesats skulle ge något nettotill statskassan. Vi har kommit lill den punkt dä skattesalshöjningar är etlallvarligt stabiliseringspolitiskt problem i stället för något att sälta in föratl förbättra stabiliteten i vår ekonomi. Det resonemanget gäller alldelesoavsett om det är momshöjningar-eller om man döper om dem till"proms" -eller om det är den gamla vanliga löneskatten eller inkomstskatteneller vad det än är som man resonerar om. Det blir i princip denna sorts verkannär man har nätt det skyhöga skattetryck som vi har i . Jaghar velal göra den här granskningen av orsakerna lill det högabudgetunderskottet därföratt dessa orsaker förefallersä missförstådda. Än engång: Budgetunderskotten är sä stora inle därför att skattetrycket är för lågtUtan därför all del är för högt Del är synd att andra partier tycks varaberedda atl snarare dra den slutsatsen atl man måste skärpa skattetrycket föratt förbättra budgetläget. En sådan polilik skulle göra ont värre. Vimoderater vill alltså sänka skattetrycket i stället. i regeringensänktes ocksä del statliga skalletrycket. Däremot höjde kommunernabeklagligtvis sina skatter. Våra krav på sänktaskattesatser ingår som ett viktigt led i en mera offensiv Som harkommit lill uttryck i Bjurelrapporten fordras ett anlal ålgärder, inte bara påskattepolitikens område, för atl de grenar som bär välståndets frukter ickeskall knäckas. Någotsom vi finner betydelsefullt är atl man satsar mera pä kvalitet i utbildningen.Skolan måsle vara en arbetsplats, dels därför att eleverna skall kunna fö dekunskaper som behövs i en invecklad värid, dels därför all skolan skall tränatill livet - och livet är för de flesta en arbetsplats. Detta är betydelsefulltföratt undvika ungdomsarbetslöshet Del är ocksä betydelsefullt för atl detöver huvud taget skall kunna bli någon realism bakom alla de krav som f n.reses på mera forskning och utveckling. Forskning och utveckling blir det icke,om det inle finns välutbildade människor, beredda all axla dessa uppgifter. under debatten har del sagls atl det har varit etlslöseri med skattepengar genom atl man har hållit på alt ulveckla flygprojekt -B3LA och A38. Jag vill gärna säga, när vi nu talar om forskning och utveckling,atl jag finner beslutet i den frågan vara ödesdigert, inte bara av de merasäkerhetspolitiska skälen utan ocksä därför all utvecklingen av en avanceradindustri på detta område har spelat en stor roll för atl driva framproduktutveckling på angränsande områden. Del strider alltså hell motönskemålen att man skall ha mera av forskning och utveckling, då man avvecklaren av de verkligl högieknologiska industrier som vi har. Det kommer ocksä attskada vår ekonomiska balans i landet, dä vi mäste importera flygplan från andraländer. Någontingsom också fordras i en mera offensiv näringspolitik är tillräcklig rörlighet päarbetsmarknaden mellan förelag och branscher. Annars kommer en ekonomiskuppgång alt alltför tidigt hejdas av inflaiionistiska flaskhalsar. Delviktigaste för att hindra en inflation här i landet är att se till all enförbättrad sysselsättning inte leder lill flaskhalsar och knappheter,vilka - vare sig man gör del på det ena eller del andra sättet - kommer attleda till inflationstryck. Ökade krav måste därför ställas på att anvisadearbeten tas och att arbetslöshetsbidrag annars stoppas. Det kan inte vara felalt ställa sådana krav. De mäste slällas dels av rättviseskäl genlemol dem somarbelar, dels för atl hindra ungdom från att hamna på fel spår ulanförarbetslivet I en offensiv näringspolitik, herr lalman, ingår, för atl uppnåpositiva verkningar både , alt man minskar osäkerheten inäringslivet genom att undanröja det hot som löntagarfonderna innebär. Kjell-OlofFeldt talade tidigare om behovet av all öka investeringarna. Det är alldelesrält. Det behövs ökade investeringar, men ett av de allvariigasle hoten motökade investeringar är del som föreiagare känner sig stå inför, nämligenatl de kan komma alt bli av med allting på grund av atl del cenirala fackeiskall ta över. Jagträffar allt som oftast företagare som säger alt de låter bli att satsa påolika projekt därför alt de inle vet om de för behålla resultatet Om LO somsocialdemokraterna själva menar är allra bäst när det gäller alt driva företagi - del måste ju ligga bakom kravet alt LO skall ta över näringslivet-varför sätter man då inle i gång med att investera och skapa sysselsättning pä alla deorter där det flnns problem pä denna punkt? finns ju möjlighelen lillkonkurrens på fria villkor. Om man inle är kapabel alt göra det-ochdet är mantydligen inle-då bör man avlägsna detta hot ifrån de andra somverkligen är beredda all sälta i gäng med olika projekl, om de bara inle hadedenna känsla; lyckas man och företaget växer skall ellerdel cenirala facket ta över. Avslor belydelse är också all man minskar osäkerheten i näringslivel genom allunder den uppgång som kan iakttas i svensk ekonomi försöka dra ner på deallt vidlyftigare statliga förelagssubvenlionerna. är oroliga förframtiden och håller lillbaka invesieringar, eftersom de riskerar all mölakonkurrens av orealistiska priser, framsubvenlionerade av stats-pengar. I mångabranscher, inle minst i textilindustrin, har detla varit starkt försvårandeunder . Eftersomdet nu tar sin lid innan gynnsamma verkningar av skattesats-sänkningar ochandra näringspoliliskaäigärdergörsiggällande fordras del en fas innantillväxtprocessen kommil i gäng här: besparingar i den offentliga verksamheten.Ell lägre skattetryck möjliggör besparingar,framförallt i fråga ominduslrisubvenlioner och den omfallande AMS-miljardrullningen. På vårtiniliativ har också utskottet påpekat behovei av all sänka dessa utgifter i enuppåtgående konjunktur. Även andra besparingar har anvisats av oss. Del förslagsom omfattas av reservationen 3 ingår som etl led i dessa våra besparingsansträngningar. Debesparingar som jag nu talar lill förmån för är myckel enklare atl genomföra ände smärtsamma omprövningar som kommer alt framtvingas, om man medhögskaiiepolilik och ulgiftslällsinne alltför länge försvagar devälståndsbildande krafterna. Högskatlepoliliken är asocial, eftersom den hotar välfärdssamhällets grund. Dessabesparingar mäste också innebära au kommunerna hejdar sin ulgiftsexpansion. Delhar tidigare sagls -jag tror alt del var av -alt hotarkommunerna. Verkligheten är väl den all kommunerna hotar sin egen framlidabelägenhet genom all icke i lid inse att man inle kan höja, höja och höja sinaegna utgifter långl utöver det reala ekonomiska utrymmet Avde skäl jag anfört kan vi inte välkomna del regeringsförslag som aviserats påskatteområdet Om man verkligen skall sänka marginalskatterna, behövs rejälaretag, framför allt i form av en plan för fortsatta sänkningar. Del är olämpligtmed en serie höjningar av andra skattesatser, och del behövs besparingar. Nukommer i slällel ytterligare stora utgifter i form av bidrag lill kommunerna,och delta utan all man på något sätt ser till atl dessa kommuner görmolsvarande sänkningar i kommunalskaitesat-serna. Närman sedan granskar den socialdemokraliska skallepoliliken, finner manytterligare en omgång underligheter i den länga serien av förslag somsocialdemokralerna presterat i oppositionsställning. Man vill göra en läng radulgiftshöjningar, och sedan skall man motbalansera med kraftiga höjningar avolika skallesatser, Socialdemokralerna etablerar sig än fastare som Denlista på höjda skattesatser som man länkt sig är imponerande. hör försl ochfrämst ire mycket stora genomgripande höjningarav skattesatserna. Del ärproduklionsfaklorsskatten, "promsen", som är tänkt all inbringauppemot 10 000 milj. kr. Man vill slopa inflationsskyddel i skatteskalan. Sedanvill man höja förmögenheisskatlesalserna med 30 96. lidigare diskussionen mellan och fanns etl resonemangom huruvida man skulle la hänsyn till de reala ekonomiska verkningarna avuppbördslerminerna vad gällde slopandet av indexregleringen. Jag skall intelägga mig i den diskussionen. Jag konstaterar bara, , alt jag inle iera moiioner flnner någon tillstymmelse till en realekonomisk bedömning av vadalla dessa skattesalshöjningar skulle innebära. Del finns inle ett ord om dereala verkningarna av en 30-procenlig höjning av förmögenhetsskatterna, och delfinns heller inle etl ord -ja, det finns någol men inte myckel - om vad"promsen" skulle innebära. Som lidigare påpekats har varnat för de risker och problem som är förenade med att på dettasätt lägga på en skatt, som skulle innebära all den genomsnittligeindustriarbetaren redan vid löneförhandlingarna i hösl skulle få avräkna 2 500kr. av en länkt inkomsislegring. skulle ske därför alt ni skulle kunnadriva igenom er "proms". Jag är inle säker på atl del kommer allfungera sä där alldeles smärtfritt 1övrigt har socialdemokraterna en imponerande lista av skallehöjnings-förslag.Det är en utvidgning av underiaget för socialutgifter för barnomsorg, somegenföretagare skall ställas inför. Det är höjd arbetarskyddsavgift för attfinansiera MBL-utbildning. Basen för arbetsgivaravgifterna skall utvidgas föralt omfatta förmån i form av bil, det är skärpta regler för beskattning avfamiljeföretag. Stämpelskatten skall höjas. Fordonsskatten för lastbilar ochtraktorer skall också höjas, och miljöavgifter införas, och skogsvårdsavgifierräknas upp. Avgifterna på slalliga kreditgaranlilån för jordbruket skall böjas. Detfinns, som sagt, inte en ansats till verkliga realekonomiska funderingar om vartsvensk ekonomi skulle la vägen med alla dessa olika skattehöjningar.Kjell-OlofFeldisäger i sill anförande all del behövs mera investeringar-jagupprepar alt det är sympatiskt och riktigt när han säger della - men hur hankan hoppa från den föreställningen att del behövs mera invesieringar över lillatl man på något säll skulle kunna uppmunlra dessa investeringar genom dennaenorma rad av skattehöjningar ovanpå lönlagarfondholei är för mig heltobegripligt. Dessulomskulle alla dessa skallehöjningar utlösa en kraftig inflation i landel.Skallehöjningarna skulle icke accepteras vid förhandlingsborden, utan detskulle krävas kompensationer. Vi har erfarenhel av della ,och det vore väl illa om vi direkt skulle åka tillbaka in i en sådan situation. Omdenna skattepolitik genomfördes, skulle också tillväxuakien i svensk ekonomibli sämre. Skatteunderlaget och skatteinkomsterna skulle utvecklas illa.Förutsättningarna för all infria redan gjorda utfästelser skulle bli dåliga. harfaktiskt i ett sanningens ögonblick varnat för alt vi kanske intekan fullgöra pensionsåtagandena, om det förs en tokig ekonomisk politik. Detvore mycket beklagligt, om det skulle gå på del viset. Man skall väl inteförstöra pensionsuirymmel för dem som under en lång följd av år verkligen hararbetat fram det svenska välståndet bara för att man skall unna sig lyxen attföra en socialdemokratisk politik, som krossar de välståndsbildande krafterna ilandet och därmed gör del omöjligt att fullgöra alla åtaganden som har gjorts. Omman också skulle genomföra de skattesatshöjningar som socialdemokralerna villgenomföra, skulle det yllerligare försvaga hushållens, företagens ochkommunernas ekonomi. Inle heller skulle det bidra till all förbällrabudgetbalansen i landel, eftersom staten skulle behöva rycka ut med olika,stora bidrag för atl klara den ekonomiska situationen. Enligt de föreställningar som har dikterat del skaltepolitiskatänkandet kan man genomföra en finanspolitisk åtstramning på två olika sätt-endera genom alt skärpa skattetrycket eller genom atl sänka ulgifterna. Mednuvarande höga skattetryck är sammanhangen inte längre så enkla. Man kan intelängre bortse från vilka verkningar som höjda skattesatser har påskaiieunderiageis utveckling och på statsutgifterna. Det är oroande all ingenav dem som har föregått mig i talarstolen har insett detta. Socialdemokraternasskaltehöjningspolilik är föråldrad och farlig. Jag kan inte heller finna atlfolkpartiets förslag all varken höja eller sänka skattetrycket, men stuva omlilel grand i det, är uttryck för vare sig det ena eller del andra tänkandet.Nu behövs stegvisa sänkningar av skatietrycket, vilket i förening med enoffensiv näringspolitik kan ge ny fart åt ekonomin och därmed älskatteunderlagets tillväxt krävs besparingar, vilkadock är avsevärt mindre än de som snart skulle tränga sig på, omhögskatlepoliliken drevs vidare. Motbakgrund av detta, herr talman, ber jag alt få yrka bifall till reservalionen 3vid finansutskottets betänkande och i övrigt till ulskollets hemställan. () kongenmäle: När jag lyssnar på undrarjag om del verkligenär den mannen som varit med om att utforma finansutskollets betänkande, där behoveiav finanspolitiska åtgärder så klart markeras. Jag frågar mig t. o. m. omStaffan verkligen har suttit med i den regering som har höjtmomsen, bensinskatten och bilskatterna - eller var fanns han? Moderaternahäller nu på atl så förenkla sitt politiska budskap atl del bara handlar om ensak - sänkta skatter. koncentrerade sig de moderata skalteatlackernapä marginalskatterna. Men , när det finns en ganska bred enighet om atlinkomstskatterna behöver sänkas men all sänkningarna måste belalas genom andraskattehöjningar, vidgar attacken lill alt gälla alla skatter. Denmoderaia profilen görs ännu skarpare. Men resonemanget blir på det viset hellbesinningslöst Moderaternainser ändå en sak: Om man lovar sänkia skatter, måste man också lova sänkiastatsutgifter. Jag har frågat : skall ni skära nedstatsulgiflerna? anser sig nu ha ochfolkpartiet med sig på att dra in på arbetsmarknadspolitiska insatser - det ärden tolkning han gör av finansutskottets belänkande. Del är bra, därmed vet viåtminstone en grupp som skall få beiala moderalernas skattesänkningar - dearbetslösa. Men vilka andra utgifter är det som skall sänkas? Påstå inte attden moderata reservationen vid finansutskottets betänkande visar pä någonprakliskl genomförbar skattesänkning! Det är meningslöst att tala om att allastatliga utgifter skall dras ned med 5 96, innan man vel hur del skallgenomföras. anförande visade två saker. Det ena är attden majoritel beträffande den ekonomiska politiken som finansutskottelsmajoritelsbelänkande påstås spegla inte finns.