prot · G209104 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:104 §1 Justerades protokollet för den 7 innevarande månad. §2 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:151om bostadsbidragens utformning och ejfekter Med hänvisning till riksdagsordningen 6 kap. 1 § får jag meddela attjag på grand av resor, bl. a. officiellt besök i , inte kommer att vara itillfålle att inom föreskriven tid besvara interpellationinlämnad . Jaghar kommit överens med att besvara inierpellationen den 2april. Omstärkande av bostadsrättsköpares rättsliga ställning §3 Om stärkande av bostadsrättsköpares rättsliga ställning Bostadsministern erhöll ordet föraU besvara () den 26 febraari anmälda fråga, 1978/79:377, ochanförde: Mot bakgrund av vissa uppgifter om att bostadsrättshavare drabbas avökade avgifter till sin bostadsrättsförening till följd av brister i denekonomiska planen för föreningen har frågat mig om jag anser attden av honom beskrivna situationen för bostadsrättsinnehavare överensstämmermed regeringens allmänna syn på konsumenternas ställning vid köp avbostadsrätter. Han har vidare frågat om jag är beredd att genom t. ex. tilläggsdirektivtill den tillsatta bostadsrättsutredningen initiera förslag tilländringar i bostadsrättslagen i syfte att stärka bostadsrättsförvär-varesrättsliga ställning. Givetvisär det viktigt att den som skaffar sig bostad genom att köpa en bostadsrättinte drabbas av stora ofömtsedda kostnader för bostaden kort efter köpet.Bestämmelserna om ekonomisk plan är avsedda just som ett skydd för blivandebostadsrättshavare. Bostadsrätt får inte upplåtas innan en ekonomisk plan förföreningens verksamhet har upprättats av styrelsen och godkänts avlänsstyrelsen. Planen skall innehålla de upplysningar som är av betydelse föratt bedöma föreningens verksamhet. Länsstyrelsensgranskning av en ekonomisk plan är av rent formell natur och avser inte planenshållbarhet. En saklig granskning skall emellertid ha gjorts innan planen ges intill . Enligt 4 § bostadsrättslagen skall planen vara försedd medintyg av två personer om att planen vilar på Omstärkande av bostadsrättsköpares rättsliga ställning Detär av stor betydelse att intygsgivarnas granskning är sakkunnig ochomsorgsfull. För att garantera detta föreskrivs att intyg får utfärdas bara avpersoner som har fått särskild behörighet av . Behörighet fårges bara till den som är väl förtrogen med byggnadsverksamhet och förvaltningav bostadsrättsfastighet. Behörighet ges för begränsad tid och kan återkallas,om det finns skäl till del. Ibostadsrättslagen finns också ett förbud mot att utse en person tillintygsgivare, om det föreligger någon omständighet som kan rabba förtroendettill hans opartiskhet. Det innebär bl. a. att den som är ledamot av föreningensstyrelse inte får utförda intyg. Är den tilltänkte intygsgivaren anställd i detföretag som har bildat föreningen får jävsfrågan enligt lagens förarbetenavgöras med hänsyn till om anställningen är av sådan art att den är ägnad attförringa vederbörandes tillförlitlighet som intygsgivare. Ävenom bestämmelserna om ekonomisk plan efterievs, lär det vara svårt att heltundanröja risken för att kalkylerna slår fel i ett eller annat fall, särskiltsom det är vanligt att de slutliga anskaffningskostnaderna blir kända förstlångt efter det inflyttningen har börjat. Som ett ytteriigare skydd förblivande bostadsrättshavare föreskrivs därför att bostadsrätt över huvud tagetinte får upplåtas, innan den slutliga anskaffningskostnaden har redovisats,annat än efter tillstånd av . Enligtmin mening är de nuvarande bestämmelserna väl ägnade att tillgodosebostadsrättshavares och blivande bostadsrättshavares intressen. Det liggeremellertid inom ramen för bostadsrättsutredningens uppdrag att undersöka hurbestämmelserna fungerar i praktiken och att föreslå de lagändringar som kanvisa sig motiverade. GEORGDANELL (m): Jag ber att få tacka bostadsministem för svaret på min fråga. Bakgrundentill frågan är att bostadsrättsinnehavare i ett stort bostadsområde medungefär 400 lägenheter under ungefår har fått vidkännas25-30-procentiga höjningar av månadsavgifterna. De har ställts införvalsituationen att acceptera antingen en höjning av avgiften med 87 96 eller enfördubbling av insatsen - det handlar om 10 - varvidmånadsavgiften skulle höjas med 36 96. Det här fallet har visat aU det finnsanledning att verkligen studera grunderna för de ekonomiska kalkyler som ärgjorda för föreningen. Manslås av att den som köper en bostadsrätt faktiskt har etl sämre skydd än densom köper ett småhus. Priskontrollen i samband med boslads-rättsöveriåtelser ärinte lika utvecklad, och i fråga om de ekonomiska planerna är rättsverkanoklar. Just den senare frågan var någonting som småhusköpskommittén studeradenär det gällde småhus, men man studerade den inte, i varje fall inte så längejag var med i kommittén, när det gällde bostadsrätterna. Jag tycker det finnsanledning att se till att när en konsument köper en bostad med äganderätt ellerbostadsrätt, så skall han kunna utgå från att det finns någonrealism och någon rättsverkan bakom de ekonomiska kalkyler som presenteras. Statsrådetsäger i det här avseendet bl. a. att reglerna beträffande den ekonomiska planennu får anses vara till fyllest. Statsrådet tycker inte heller au det finnsanledning att ändra bestämmelserna när det gäller jävsfrågan, som jag också harberört i min fråga. Jag tycker det är märkligt att den regel som tillkom ianledning av en proposition fortfarande står kvar, dvs. den jävsregelsom gäller för dem som skall granska de ekonomiska planerna. Den tillåternämligen en granskare att vara anställd hos den organisation eller detbyggnadsföretag som har bildat bostadsrättsföreningen i fråga. Den regeln är såutmanande att den borde tas bort. Jagkonstaterar att det beträffande min andra fråga uttalas i svaret attbostadsrättsutredningen skall kunna ta upp dessa frågor. Jag tyckte inte attdetta var självklart, eftersom det i direktiven bara står att bostadsrättsutredningenskall ta upp frågor som kan främja övergång från hyresrätt till bostadsrätt. Nuhar vi fåu ett klargörande på den här punkten, och min önskan är i den delen vältillgodosedd. Jagvill emellertid ställa ytteriigare en fråga till bostadsministern, och denlyder helt enkelt: Bör inte inriktningen vara att en ekonomisk kalkyl, oavsettom det är fråga om förvärv av äganderätt eller bostadsräu, skall ha bindanderättsverkan, så att en konsument kan hävda den ekonomiska planen om denna heltspårar ur? Omstärkande av bostadsrättsköpares rättsliga ställning Som jag sade i svaret ger de bestämmelser som finns utrymme föratt man ganska starkt skall kunna hävda bostadsrättshavarnas ställning. GeorgDanell har här tagit upp några frågor som det kan finnas anledning att senärmare på, och det finns möjligheter att göra detta inom ramen förbostadsrättsutredningen, i vilken ju också är medlem. Utredningenfår naturiigtvis pröva vilken rättslig ställning den ekonomiska kalkylen skallha. Det är riktigt att småhusköparna har en starkare ställning än vadbostadsrättshavarna har. Jaghar studerat det ärende vi nu diskuterar, och jag har funnit att grunden försvårigheterna att beräkna den slutliga produktionskostnaden har undanröjts avregeringen. Det är nämligen möjligt att från fåräntebidrag redan från inflyttningsdatum och inte som tidigare från tiden förutbetalning av det statliga lånet. Delta har såvitt jag kan förstå varit enosäkerhetsfaktor som gjort att den situation som beskrivit haruppkommit. Inomramen för bostadsrättsutredningen finns det alltså möjligheter att ta upp dessafrågor. GEORGDANELL (m): Även om det, när man har studerat ett sådant här fall, är svårt attenbart hålla sig på det principiella planet,så skall jag försöka vara kvardär-det fall jag åberopat skall dessutom bli föremål för polisutredning, och dåfår Omstatliga bostadslån för finansiering av gymnasieskolans lokaler vi ju se vad som händermed anledning av den. Men jag vill understryka att det i det här fallet intebara var fråga om att det blev höga kapitalkostnader beroende på atträntebidragen utfalle' än vad som gäller. Det fannsäven tveksamma inslag av annan natur som jag tycker del är utomordentligtangeläget att pröva, men detta kommer som sagt att ske utanför det här huset. Jagvill understryka att vad som framgår av gällande lag och kommentarerna tilldenna är att man kan hävda en viss rättsverkan av den ekonomiska planen. Mankan hävda eu straffansvar enligt 3 § i bostadsräUslagen, om det går att visaatt gamla ekonomiska kalkyler låg till grund för den ekonomiska plan sompresenterades köparen av bostadsrätten. Men jag menar att man också bör hamöjlighet att studera vilka grunderna för den ekonomiska planen var. Hade manbevisligen alldeles felaktiga uppgifter som grund när man fastställde planen,borde konsumenten ha en möjlighet att hävda sin rätt och inte riskera mycketstora utgifter, ja, t. o. m. dubbel insats för att kunna bo kvar i den lägenhetsom redan köpts. Detta kommer ofelbart alt medföra atl familjer riskerar attdrivas från sina hem, beroende på att de inte klarar av att ta ytterligare låneller ådra sig ytteriigare kapitalkostnader för att kunna bo kvar i en lägenhetsom såldes med just argumentet atl det var så billigt. Jag ber att få tacka för svaret. Enligt min mening var detväsentligaste i det alt vi kan ta upp frågan i bostadsrättsutredningen. Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om statliga bostadslån för finansiering av gymnasieskolans lokaler Bostadsministern erhöll ordetföratt besvara () anmälda fråga, 1978/79:408, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka tillsådan ändring av bostadslånekungörelsen att även gymnasieskolans lokaler kanfinansieras genom statliga bostadslån, om de fyller rimliga krav frånboendeservicesynpunkt. F.n. utgår statliga bostadslån för skollokaler om följande villkor är uppfyllda; 1. skollokalema skall med hänsyn till belägenhet ochsamordning med andra lokaler utgöra en integrerad del av en anläggning förboendeservice, 2. skollokalerna skall i väsentlig utsträckning minskabehovet av övriga lokaler, 3. anläggningen skall till övervägande del bestå avandra lokaler än skollokaler. Bostadslån kan utgå även om detta villkor inte äruppfyllt, när det är fråga om sådana skollokaler som är så utformade att de kanbli till påtaglig nytta för de boende och andelen sådana lokaler i anläggningenär betydande. Gymnasieskollokalerär inte undantagna från möjligheten att få statligt bostadslån, om de uppfyllerdessa villkor. I praktiken torde d.M dock knappast förekomma att engymnasieskola utgör en integrerad del av en anläggning för bostadsservice. Vadsom skall innefattas i begreppet boendeservice har tagit ställningtill (prop. 1972:72, CU 1972:28, rskr 1972:201). Som allmän förutsättning skallenligt riksdagsbeslutet gälla att lokalerna har till ändamål att förse deboende inom ett bostadsområde med varor och tjänster. Med bostadsområde skall itätorter avses ett område, där bostäderna ligger inom normalt gångavstånd frånlokalerna. Lokaler som betjänar ett större tätortsområde skall alltså intevara berättigade lill statligt bostadslån. Meddenna utformning av regelsystemet har statsmaktema slagit vakt ombostadslängivningens bostadspolitiska syfte atl främja en god boendemiljö. Jaganser att de regler som gäller för när bostadslån skall kunna utgå förskollokaler väl fyller sitt bostadspolitiska syfte. Jag är därför inte bereddatt från mina utgångspunkter f n. föreslå någon ändring av dem. Jagvill avslutningsvis erinra om vad uttalade vid föregående (UbU 1977/78:17, rskr 1977/78:194) om behovet av en översyn av regelsystemet istort för finansieringen av skolbyggandet. En sådan översyn pågår inomregeringskansliet. Den innefattar allt skolbyggande, således ävengymnasieskolor. Vad denna översyn kan komma att föranleda i fråga om ändringari regelsystemet är det ännu för tidigt att uttala sig om. Omstatliga bostadslån för finan -siering av gymnasieskolans lokaler INGEMARHALLENIUS (c): Jag tackar bostadsministem för svaret. Det var tillfredsställande idet avseendet att hon uppgav att lån kan utgå även till gymnasielokaler. Detgäller tydligen mest i teorin - men en sådan regel måste också kunna praktiskttillämpas, och bostadsministern säger i svaret att det knappast kan förekomma.Del är, tycker jag, en väl föratfattad mening, och en prövning bör ske frånfall till fall. Frånsåväl samhälls- som kommunalekonomisk synpunkt är det angeläget att deskollokaler som byggs också kan utnyttjas för andra verksamheter inom kommunenän skolverksamhet. De statliga lånebestämmelserna bör då vara så utformade attde stimulerar kommunerna till en sådan planering av skollokaler. Låtoss som exempel ta kommun, som i centram av sin tätort planerar engymnasieskola som skall genomföras som en integrerad anläggning - dels för atttäcka in det lokalbehov som legat till grund för planerna på ett medborgarhus,dels för att tillgodose behovet av kompletteringslokaler. Skolan placeras i etthyresområde med flera idrottsanläggningar. Man har försökt knyta ihop skola,idrou, kultur och hobbyverksamhet, så aU människor med olika intressen fårtillfälle alt träffas. Skolans inre disposition, kommunikationer och lägemedverkar lill en integrerad lösning, där lokalerna används dels för skolansbehov, dels för andra verksamheter. Det är en planering avskollokaler som i väsentlig utsträckning minskar Omstatliga bostadslån för finan -siering av gymnasieskolans lokaler behovet av andra lokaler.En sådan lösning är fördelaktig inte bara ekonomiskt, utan den betyder ocksåmycket för att förbättra boendemiljön inom kommunen. I en kommun av denstorieken är det den komplettering av boendemiljön som är möjlig med tanke påförnuftig ekonomisk planering. Bostadsstyrelsenhar också sagt att det torde vara obestridligt att en betydande del avskollokalerna kan bli till påtaglig nytta för invånama i kommun och attde planerade skollokalerna i väsentlig utsträckning nedbringar behovet avlokaler för övriga verksamheter. Dethär borde vara starka skäl för att erhålla bostadslån för sådana skollokaler.Svårigheterna är mycket stora att finansiera projektet utan statligabostadslån, eftersom kommunens kostnader kommer att bli avsevärt större utansådana lån än med. Detfinns många skäl till en utbyggnad av gymnasieskolan och därmed antaletgymnasieplatser. Ungdomsarbetslösheten är etl myckel allvariigt problem. Det ärytteriigare ett skäl för staten att underiälta för framför allt de mindrekommunerna att bygga ut gymnasieskolan. Jag anser det vara myckel angeläget atl kommunerna får de nämndalånemöjligheterna, så att de kan finansiera även byggande av gymnasieskolor medlångfristiga lån. Det kan vara av avgörande betydelse för kommunernasmöjligheter att genomföra sådana projekt. Det är alltså så att gymnasieskolor kan komma i fråga för bostadslån.Prövningen sker från fall till fall -utifrån den boendeservice och närservicesom boendelokalerna har. Man har föratsalt anknytning till ett bostadsområdeför att få en koppling till bostäderna som sådana. Tibrokommuns gymnasieskola är såvitt jag förstår en mycket bra och välplaneradanläggning. Kommunen säger också att det här är fråga om engymnasieskoleanläggning som för överskådlig framtid tryggar behovet avanläggningar för boendeservice i hela tätorten, där ca 10 000 av kommunens 11000 invånare f n. bor. Därmed är det en fritidsservice, som inte omfattar ettbostadsområde utan en hel kommundel. Självfallet är det bra att man ute i kommunernaintegrerar även sådana här större anläggningar. Det minskar naturiigtviskostnaderna både på investeringssidan och driftssidan. Jagvill till slut, somjag tidigare påpekade, när det gäller det mer allmännastödet till gymnasieskolor och till andra skolor säga alt det inom regeringskanslietpågår en utredning om dessa frågor. INGEMARHALLENIUS (c): Ja, det är värdefullt att man tar hänsyn till de normala gångavståndeninom kommunen och att bedömningen av finansieringsfrågan alltså inte behöverknytas enbart till ett visst bostadsområde utan kan ske med tanke på helatätortens eller kommunens behov av en integrerad gymnasieskola. Det viktigaärju att planeringen och finansieringen utformas så att kostnaderna blir delägsta möjliga både för kommunen och för samhället. Vi har inte minst i dagenskärva ekonomiska läge anledning att medverka till atllösningarna ekonomiskt blir så förmånliga som möjligt. Det är då också enfördel om lösningen från boendeservicesynpunkt blir den bästa förhela kommunens invånare. Så blir inte fallet vid en separering av funktionerna- då blir kostnaderna betydligt högre. I detta fall rör det sig dock om enintegrerad skola som mycket väl fyller tätortens behov även av boendeservice. Överiäggningenvar härmed slutad. Omen utredning angående verksamheten vid polisens utlänningsrolel §5 Om en utredning angående verksamheten vid polisens utlän-ningsrotel Justitieministern erhöll ordet för attbesvara {vpk)den 27 febraari anmälda fråga, 1978/79:379, tillstatsministern, och anförde: Med hänvisning till den pågående utredningen om misstanke mol enkriminalkommissarie i för bl. a. olovligunderrättelseverksamhet har frågat statsministern hur regeringenser på det inträffade och om regeringen är beredd att tillsätta enpariamentarisk med syfte att genomgripande utredautlänningsrotelns verksamhet . Frågan haröveriämnats till mig för all jag skall besvara den. Lålmig först erinra om atl den tjänsteman från som harhäktats som misstänkt för spioneri och olovlig underrättelseverksamhet nekartill brottslig handling och att förandersökning fortfarande pågår. Redan vadsom har klariagts genom utredningen utgör emellertid grund förregeringen att se mycket allvariigt på det inträffade. Det förhållandet att enpolisman i ansvarsfull ställning av domstol har befunnits på sannolika skälmisstänkt för brott av aktuellt slag är givetvis i sig ägnat atl skapa starkolust. Det är beklagligt om det inträffade påverkar det allmänna förtroendetför den noggrannhet och lojalitet som normalt kännetecknar polisens arbete iutlänningsärendena. Det finns också anledning alt se mycket allvariigt på detförhållandet att företrädare för främmande stater har brutit mot de regler somgäller för diplomatisk verksamhet. Vadsom i främsta rammel är ägnat att inge omedelbar oro är dock risken för attuppgifter kan ha lämnats ut till direkt skada för enskilda personer. I den måndenna risk har lett till att flyktingar, som har beretts en här ilandet, känner sin trygghet hotad är detta djupt beklagligt. Jag vill isammanhanget erinra om att regeringen och statens invandrarverk har beslutatbordlägga alla ärenden, som rör avlägsnande ur landet, där det finns minstaanledning att anta att den aktuelle polismannen kan ha haft tillgång tillutredningsmaterialet och detta kan ha någon betydelse för utlänningensförhållande vid en återkomst till hemlandet. Detär givelvis mycket angeläget att rutinerna i de ärenden del här gäller ses överi syfte att söka förebygga varje risk för att en liknande händelse inträffar i Omen utredning angående verksamheten vid polisens utlänningsrolel Verksamhetenvid ullänningsroteln i kommer till följd av enanmälan i ämnet alt granskas av justitieombudsmannen. Vid den av åklagarenledda förundersökningen läggs betydande arbete ner på att all möjlig klarhetskall vinnas i affåren. Innan denna undersökning har slutförts är jag inteberedd all ange, om det enligt min mening finns skäl att vidta ytterligareåtgärder exempelvis av det slag som avses i fråga. (vpk): Jag tackarjustitieministern för svarei på den fråga som jag har ställt tillstatsministern. Jaghar inte bara ställt denna fråga, jag harockså skrivit ett brevtill regeringen och begärt att den skall tillsälta en som skall utreda den anhållnes och utlänningsrotelnsverksamhel. Regeringen har ännu inte svarat. Jag skulle därför till protokolletvilja läsa in vad som står i brevet: "Denför olovlig undertättelseverksamhet anhållne poliskommissarien i harunder varit knuten lill utlänningsrotelnsutredningsavdelning. Grovt räknat 100 000akter kan ha passerat hans hand. Engrandlig undersökning av utlänningsrotelns och särskilt den anhållnesverksamhet är därför nödvändig. Tiotusentals flyktingar har inför ullänningsrotelntvingats att mycket ingående redogöra för sin situation och sina aktiviteter ihemlandet för att erhålla asyl i . Vilka flyktingar har löpt och kankomma att löpa risken att deras sekretessbelagda personakter sålts tillhemlandets underrättelseagenter? Hur många asylsökande, som inte beviljatsuppehållstillstånd i , kan ha fått sina berättelser vidarebefordradetill hemlandet? Vikräver att regeringen skyndsamt tillsätter en pariamenlariskt för att söka svar på dessa frågor. Detinträffade aktualiserar också det av oss framförda kravet om enur rättssäkerhetssynpunkt mer tillfredsställande handläggning av asyl-ochflyktingärendena. Hela denna verksamhet bör föras över från polismyndighetentill , som besitter de ingående kunskaper som är nödvändiga föratt avgöra en asylsökandes risker vid eventuell förpassning ur landet. Flerauppmärksammade fall, som kommit lill allmänhetens kännedom, styrker delta. Etlstort anlal okända fall kan ha avgjorts redan vid gränsen eller vid våraflygplatser." Jagkan naturiigtvis också betrakta justitieministerns svar här som ett svarpå det brev som vi har skrivit. Men jag är mycket förvånad överjustitieministerns och regeringens svar. A ena sidan säger justitieministernatt han ser allvariigt på det inträffade, men å andra sidan är han inte bereddatt tillsätta en pariamentarisk . Det går egentligeninte ihop. Antingen ser man allvarligt på det inträffade och drar några slutsatserdärav, eller också gör man det inte och låter bli atl göra något. Detärju ändå så att det har kommit fram nya saker i denna fråga.Dessutom kan det förmodas atl alla fakta inte har presenterats, av olika För att ändåge allmänheten insyn i denna viktiga fråga borde man därför tillsätta enkommission med representanter ur fem partier. I annat fall blir heladenna affär bara en fråga som är känd av regeringen och som kan bli föremål förspekulationer och ge anledning till fortsatt oro bland flyktingarna i . Den skrivelse till regeringen som omnämnde är, såvitt jagpå rak arm kan säga, redan behandlad av regeringen, och den har inte föranlettnågon åtgärd. Om det har skett något misstag vid handläggningen så att svaretinte har kommit fram, beklagar jag del. I så fall skall del rättas till. Såvittjag kan finna, innehåller framställningen samma saker som behandlas i LarsWerners fråga . Minhuvudståndpunkt hänger mycket väl ihop. I första hand måste vi försöka fåklarhet i vad som verkligen har förekommit. I detta hänseende kan jag hänvisatill vad rikspolischefen har uttalat enligl ett pressmeddelande frånrikspolisstyrelsen i febraari: "Ingenmöda kommer att lämnas ospard från polisens sida för att komma till bollen medden nu avslöjade affären angående olovlig underrättelseverksamhet. Manmåste ha full förståelse för den oro som de gjorda avslöjandena vållat i vissaflyktingkretsar i vårt land, och jag ser det som utomordentligt angeläget attdet skapas klarhet om i vilken omfattning och i vilka fall uppgifter angåendepersoners enskilda förhållanden kan ha utlämnats, liksom givetvis beträffandeövriga misstänkta brottsliga handlingar." Detär klart att denna utredning kan komma att ta , men först är det viktigtatt klargöra vad som har förekommit. Jag vill erinra om atl rikspolischefen isamma pressmeddelande har understrukit atl man är starkt medveten om hurbetydelsefullt det är att, särskilt i etl fall som detta, redovisautredningsresultaten med största möjliga öppenhet så snart som det kan ske utanatt man skadar några rättssäkerhetsintressen. Omen utredning angående verksamheten vid polisens utlänningsrot el (vpk): Även om regeringens brev ännu inte har kommit fram sägerjustitieministern här vad som står i brevet, och i sin replik upprepar hanegentligen bara samma saker som han redan sagt i sitt svar på frågan. Deskäl han anför mot tillsättandet av en pariamentarisk undersökningskommissionövertygar inte.