prot · G209168 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi satsar och skall satsamycket på att få fram dem, vi skall utforma energisystemen så att vi fårmöjlighet alt stegvis föra in de nya energikällorna i systemet, men vi kan intei vår planering utgå från att de faktiskt redan finns där. Del kan bli ettdyrköpt misstag. Många frågor återstår att lösa. Oljepoliliken har en särskild aktualitet. Under en följd av århar inte bara totala oljeberoende ökat. Vi har också mer och merblivit beroende av den internationella dagsmarknaden på olja, den s. k.spotmarknaden, där oljan säljs och köps till dagspriser. Under trycket avdagens knapphet på olja har priserna där rusat i höjden. På drygt ett halvårhar priserna på lätt olja nära nog fyrdubblals, priserna på tjockoljafördubblats och bensinpriserna nästan tredubblats. Dessa väldiga prisökningarpåverkar också de långsiktiga köpen och pressar upp OPEC-ländernasprissättning. Det är denna prisskruv som är del allvartigaste hotet motvärldsekonomin och många oljeimporterande länders försörjningsförmåga. 1 propositionen slogs fastatt ett huvudmål för den svenska oljepolitiken måste vara att begränsaspotmarknadsberoendet. För detta krävs bl. a., angavs det i propositionen:svenskt deltagande i prospektering och utvinning av olja, bilaterala avtalmellan och oljeexporterande stater, leveransavtal med integrerade,multinationella oljeföretag samt utnyttjande av statliga kreditgarantier föratt få långsiktiga leveransavtal Dessamål kan endast uppnås i samverkan mellan staten,oljeföretagen och andra parterpå marknaden. Samarbetsavtal har också slutils mellan staten och vissaoljeföretag, och förhandlingsarbetet går vidare. , statenseget bolag, bör ha som huvuduppgift alt medverka till långsikliga råoljeavlal. Prispoliiikenär självfallet en central fråga. I propositionen slås del fast alt den svenskaprisnivån stegvis måste anpassas till den internationella prisnivån. Detta kanemellertid inte få innebära att vi accepterar ett genomslag avspelmarknadens starka prisökningar här i landet. Inget land med så bräckligbytesbalans och med ett så stort oljeberoende som skulle kunnaacceptera en sådan snabb prisutveckling. Den skulle få ödesdigra konsekvenserför samhällsekonomin och dessutom - allmänt tillämpad - pressa värtdsprisernauppåt. Prispolitiken måste således utformas som en avvägning mellanvärldsmarknadens priser och vårt lands förmåga att bäraprisökningarna. 1det rådande knappa internationella försörjningslägel krävs all vi drar ned påvåroljekonsumiion. Energisparkommitién harsalt i gången kampanj. Det är ännuför tidigt att utläsa resultat. Regeringen anser emellertid att det redan nubehövs ylteriigare insatser som kommer all redovisas . Regeringen hardessutom tagit initiativ för all på olika sätt söka öka oljeleveranserna tilllandet. Partierna har enats om att skjuta upp behandlingen av kärnkraflsfrågani avvaktan på den rådande folkomröstning som man nu är ense om skall anordnas.Centern och kommunisterna har markerat alt de vill hafolkomröstningen än utskoltsmajoriteten. Tidpunkten förfolkomröstningen är nalurtigtvis inte någon allvarlig tvistefråga, eftersom detbara rör sig cm ungefär ett halvårs skillnad eller drygt det. Men dessa extra månaderär viktiga så lill vida som de ger oss möjlighet att närmare belysa såvälkärnkraftens risker i förhållande lill andra energikällor som följderna av enavveckling. En meningsfull folkomröstning förutsätter sakligt inriktaddiskussion, där risker och fördelar med den ena eller andra handlingslinjenprövas så omsorgsfullt som möjligt. Det är då naturtigt att avvakta det nuigångsatta utredningsarbetet innan folkomröstningen äger rum och innan denexakta formuleringen av frågorna fastsiälles. Frånregeringens och sida har det gjorts fullt klart alt vi anser attvi behöver utnyttja de kärnkraftsaggregal som har byggts här i landet eller somär under byggnad men alt det därefter icke skall ske någon merkärnkraflsulbyggnad. Vi är givetvis beredda alt ompröva denna inställning, omde förnyade studierna av kärnkraftens säkerhetsproblem tyder på allriskerna-jämfört med andra energikällor-är större än vad vi ansett. Vihar också understrukit betydelsen av ett förstärkt säkerhetsarbete påkärnkraftens område. Propositionen ägnar också dessa frågor en betydandeuppmärksamhet. I den föreslås bl. a. genomförande av ett åtgärdsprogram i syftejust att höja säkerheten i befintliga kärnkraftsanläggningar. Energipolitiken, in. Energipolitiken, in. kommernu närmare alt studeras av den tillkallade kommittén omreaktorsäkerhel, som också skall studera vilka erfarenheter och slutsatser somkan dras av Harrisburghändelsen. Varoch en kan också inse, att en snabb avveckling av kärnkraften medför betydandekostnader. Vi har sedan fiera decennier tillbaka planerat, genomfört och byggtreaktorer som vid en avveckling inte skulle användas. Detta innebär väldigaförluster som ersättningskraft måste fram. Del får ofrånkomligenstora samhällsekonomiska konsekvenser, av betydelse för levnadsstandard,sysselsättning och socialt reformarbete. Vi anser del därför självklart, för enmeningsfull diskussion inför folkomröstningen, all följderna av en avvecklingblir kartlagda så långt del över huvud taget är möjligt. Skall kärnkraftenavvecklas, måste vi genomföra del med öppna ögon och i medvetandet om vad detinnebär. En omfattande energidebatt, som vi har haft i vårt land i varje fallunder 1970-talel, är naturligt vis en demokratisk tillgång. Vifårdärtgenom merakunskaper och har bättre möjligheter att göra de svåra val som vi står inför pådel här området. Dessutom är naturligtvis energifrågan en av de frågor somockså i övrigt starkt påverkar hur vårt samhälle kommer att utformas. Vårsamhällsstruktur påverkas, samhällsutvecklingen blir beroende av hur myckel avkontroll och otrygghet vi bygger in i samhället via det materiella välstånd vivill skapa genom energitillförsel. Dennadebatt är naturligtvis också ett utfiöde av de olika meningar som finns omenergiframtiden. Del har varit en Ivärpolitiskt kontroversiell fråga vad manegentligen skall satsa på. Debatten visar med all önskvärd tydlighet hurfarligt det är att satsa stort och ensidigt innan man vet tillräckligt om vaddel innebär. En viktig lärdom av de senaste decenniernas verksamhet påenergiområdet i är att vi måste salsa på differentiering ochfiexibilitet, på alt sprida riskerna i alla de sammanhang där det är möjligt.Alldeles oavsett vilken uppfattning man har om olika energikällors möjligheterför framliden måste detta vara en genomgående strävan. Vi har inte råd att göraoss så ensidigt beroende som vi blir när vi har satsat stort på oljan och påkärnkraften - kärnkraften är stor i varje fall när det gäller elsektorn. Vihar trots allt fortfarande möjligheter alt göra ett vägval för framtiden. Detär naturligtvis därför som de här frågorna har fokuserats just under de senasteåren - tiden håller på att rinna ut. Gör vi inte vägvalet , blir vi under denärmaste decennierna oålerkalleligen bundna till vissa energisystem, och delblir utomordentligt svårt att la oss ur dem. Om inget val görs - och del äringen lösning i del här fallet - fortsätter utvecklingen i myckel påkraftbolagens och oljeförelagens villkor. Vad del nu gäller är alt göraenergisektorn mera demokratiskt styrd och mer styrd av konsumenterna än denhittills har varit. Urden synpunkten var det naturligtvis ett framsteg när vi i mitten av 1970-talelfick det första försöket till en samlad energipolitik, energipolitiskabeslut. Men så sent var fortfarande en majorttet av denna kammareöverens om att vi skulle satsa på alt öka vårt oljeberoende i absoluta tal. ViskuWe öka vån kärnkraftsberoende mer än något annat land i världen. Ökningav energiförbrukningen får inte vara ett mål i sig. Energin är ett medel altuppnå andra vikliga samhällsmål. Hushållning med energi är den övertägsnametoden att tillgodose kraven på ett resursbevarande samhälle med en god miljö.Hushållningsvägen är ofta överlägsen också ur ekonomisk synpunkt och ursysselsättningssynpunkt. Trygghetenför medborgarna, all sälla säkerheten främst, måste vara ett övergripande målockså på energiområdet. Men vi skall naturligtvis inte inbilla oss att vialllid kan vela exakt hur stora riskerna är i olika sammanhang. Vi vet dock -och del är naluriigtvis del som skrämmer stora delar av opinionen - att derikligt stora katastroferna inte med säkerhet går all undvika och attkonsekvenserna av en olycka, främst på kärnkraftsom-rådel, är sådana alt deegentligen är olänkbara. Då spelar det mindre roll om sannolikheterna för altolyckor inträffar är relativt små. Ansvaretför kommande generationer är en avgörande fråga i energipolitiken. Den sträckersig i sina konsekvenser decennier, hundratals år, ja, tusentals år framåt iliden. Vi får inte handla så , alt vi tar hand om det materiellt goda nuoch överiämnar problemen till de kommande generationerna att lösa - om de gåratt lösa. Eftermånga års intensivt arbete har vi från sida nått klara framgångar närdet gäller all lägga om energipolitiken, lål vara under nästan ständig strid. Ingenmotsätter sig satsningen på hushållning som en huvudinriktning. Viskiljer oss ål i ambitionsnivå och resurstilldelning, men del finns trots allten betydande enighet. Energisparplanen för befintlig bebyggelse är ett teckenpå delta. Satsningen på ytterligare resurser för näringslivets energibesparandeåtgärder är ett annat viktigt område, där enigheten har varit ganska stor.Ingen molsäUer sig satsningen på forskning och utveckling av främstförnyelsebara energikällor. Vi ställde om det forskningsprogram som vi hade förden första löpande treårsperioden i riktning mot just de förnyelsebaraenergikällorna. Den satsningen fortsätter. Fler och fler även i andra politiskapartier säger att vi är överens om den här inriktningen. Men vi skiljeross i bedömningen av när de förnyelsebara energikällorna i större skala stårlill förfogande. Det skymtade också fram i Cart Thams anförande. Hanadresserade vissertigen inte kritiken på det här området, men jag tycker det ärviktigt alt säga all man inte skall försöka se de förnyelsebara energikällornasom en kategori utan några skillnader inbördes. Det finns ju förnyelsebaraenergikällor, inhemska bränslen som vi känner till, och vi vet vilken teknik vibehöver använda för alt utnyttja dem i energisammanhang. Där gäller det istället att bygga upp system. I avgörande utsträckning är det en prisfråga, därnu den internationella prisutvecklingen på oljeområdet håller på att göra dessainhemska bränslen lönsamma. Detta är det helt avgörande. visar detsig ute på marknaden hur den ena kommunen efter den andra och den enaförbrukaren efter den andra övergår till inhemska bränslen. Energipolitiken, in. Energipolitiken, in. Därmåste samhället gå in och stötta den utvecklingen i det positiva syftet altförsöka lidigarelägga det som vi ändå vet kommer: detta all oljan måstereduceras och all vi måste föra in våra inhemska energiråvaror i störstamöjliga utsträckning i stället. Ju tidigare vi gör detta, desto tidigare får viockså en ökad försörjningstrygghel. Och inte nog med del. Vi får nalurtigtvisett betydande sysselsättningstillskotl i vårt eget land, om vi förmår att göradelta på ett rtktigl sätt, när vi bildligt talat kan byta ut de mellan 15 och20 miljarder kronor som vi satsar på oljeimporten och i stället använda vårainhemska energiråvaror. Vi tycks också vara ense om att reducera oljeberoendet,men det är viktigt, tror jag, att vi här ser litet närmare på vilka åtgärder viär beredda att vidta för att reducera oljeberoendet. Jag har ingen svårighetatt instämma i det mesta av vad Cart sade i fråga om den internationellaproblembeskrivningen, hur den internationella utvecklingen ser ut. Det gör attjag blir ännu mer förvånad över hur få konkreta åtgärder som egentligenföreslås i energipropositionen. Det är ju bråttom! Vi får inte vänta, inte ensett ögonblick. Inte ens när det blir dyrare för tillfället får vi vänta med attförsöka sprida riskerna med vårt stora oljeberoende. Jagtror alt det är nödvändigt att repetera vilken inriktning somtreparli-regeringer hade för att bekämpa vån oacceptabelt stora oljeberoende.De nktlinjer som vi följde var nalurtigtvis,/Ö;- del första att minskaoljeanvändningen,/öV det andra att utnyttja oljan effektivare,,/o'/- deltredje att byta olja mot andra bränslen och/o/-(/er.//ö/-(/e all se till att vifåren tryggad tillgång lill den olja som vi behöver . Låt mig i ett tiotalpunkter nämna några av satsningarna. Energisparplanenför befintlig bebyggelse, som egentligen saknar motstycke även internationellt i omfattning och resurssatsning. Jagtycker det är bra att vi har uppnått så pass stor enighet som vi har gjort pådet området, men del är tråkigt alt vissa åtgärder har vidtagits som i varjefall kan tolkas som urholkningar av ambitionsnivån. Dessutom barman inte löstfinansieringsproblemet på ett mera långsiktigt sätt. - Men delta hardiskuterats tidigare i , och jag går inte närmare in på det . De energibesparandeåtgärderna inom industrin. Därkrävs det åtskilligt mer av resurser. Vi har varit ense om alt ökastimulansnivåerna, också av konjunkturskäl. Jag utgår från som självklart-liksom utskottet har gjort - att detta kommer att innebära att regeringen serlill alt del inte saknas pengar för alt genomföra de energibesparandeåtgärderna i näringslivet, när nu responsen från den sidan är så stor som denär. Här går det att spara åtskilliga hundratusental ton olja. Vi har ocksåförutsatt all de utredningar som industriverket har gjort om möjligheterna tillytlertigare besparingar snabbt kommer att leda till resultat. Det gäller all talill vara möjligheterna att spara ytlertigare olja genom satsningav på energibesparande åtgärder i näringslivet. Det bör kunnaske . Vimåste naturligtvis se lill att öka närförsörjningen med olja. Därför var det beklagligt att så litet av aktivitet kunde skönjas från den sida när del gällde de förhandlingar med som 1978hade lett fram till i stort sett klara avtal. Vi har allt all vinna i det härlandet på ett nordiskt samarbete, där det finns sådana förutsättningar somföreligger i detta fall. Jag utgår ifrån som självklart all regeringen nuförsöker reparera den här skadan. Men jag vill säga att jag tyckeratt regeringen visade en klar passivitet. En större aktivitet hade kanske interäddat avtalet, eftersom det var Volvos aktieägare som hade sista ordet. Menregeringen borde ha gjort mera för att klargöra för de berörda beslutsfattarnaförutsättningarna för bidrag lill oljeprospektering och annat samt tillsammansmed den norska regeringen ha utarbetat alternativ. Det var nämligen intemöjligt att bara återgå till läget före dessa förhandlingar. Det har vi sett iNorge, där i stället franska företag har gått in och tagit den plats somSverige borde ha haft. Fjärrvärmeutbyggnaden harundertätlals genom ordentliga kapitalsalsningar. Här pågår ett omfattandearbete i en lång rad kommuner. Detta är ett av de bästa sätten all fa en grundför en effektivare användning av de bränslen vi använder, främst oljan genomanvändning av kraftvärme. Satsning på inhemska bränslen.Del var inte särskilt myckel gjort på detta område när trepartiregeringentillträdde. Den delegation som Cart sedermera tillsatte förbereddes avtrepartiregeringen. Utredningsarbetet angående satsning på torv ihetvaltencentraler eller kraft värmeverk har lett lill alt kommitmed ett förslag. Jag utgår från att regeringen snabbi agerar så att dessaprojekt i övre Norrtand - i , , och - kommer lillstånd. Del finnsåtskilligt att vinna genom att bättre utnyttja spillvärmen från vårprocessindustri. Här har det inte rått någon större oenighet. Delta måste varaett prioriterat område. Oljelagringsprogrammet är ensjälvklarhet. Men låt mig här fiika in -även om detta varit föremål förensärskild debatt i riksdagen-att del för mig är näst intill obegripligt attregeringen kan förorda ett prisstopp på olja utan att göra någontingåt försörjningstrygghelen. Man kommer inte ifrån den delen av problemet genomett prisstopp. Det kan vara riktigt att ha ett prisstopp på en viss nivå underviss lid. Jag håller med om att hela prishöjningen på spotmarknaden iVästeuropa inte flr tillåtas att slå igenom på den svenska marknaden. Men delkräver av regeringen alt den vidtar åtgärder för att trygga försörjningen.De ekonomiska skadeverkningarna av att vi framöver står ulan olja är nämligenså enorma att de är oacceptabla. Så har vi de omedelbaraalternativen till kärnkraften. Mottrycksproducerad el, som jagtidigare har nämnt, är nalurtigtvis ett sådant alternativ. När del gällerkraftvärmeutbyggnaden, beträffande vilken myckel stora utredningsinsatsergjordes tidigt , borde vi nu ha gått vidare. Därhar i stället folkpartiregeringen stoppat programmet i t. ex. och vidtagiten del andra åtgärder som inte har främjat snabbheten i utbyggnaden. Vi vet attdet i många kommuner i finns intresse för att i framliden satsa på enkraftvärmeutbyggnad. Energipolitiken,in. 4 protokoll 1978/79:168-169 Energipolitiken, in. måste vi gå in för att ställa omvåra eldningsanläggningar, så att de kan bli fierbränsleeldade. Det finns ingen motsättning mellan dessa saker, utan det gäller att så snabbt som möjligt agera på alla dessa områden. Vimåste börja omställningen också av oljekondensverken, så att även de kan bli flerbränsleutnyttjade. Jagtror att denna summering blir ännu tydligare när jag fullföljer med att tala omnaturgasen. Från början var regeringens proposition uppenbarligen helt utanförslag när det gäller naturgas. Man sade t. o. m. att , som harskött utrednings- och utvecklingsarbetet på delta område, skulle avvecklas.Tack vare de förhandlingar som pågick med övriga partier kom ändå Swedegas atträddas till livet - och det var bra. Jagförstår inte all , efter den argumentation som han här förde om t. ex.det oacceptabla oljeberoendet, inte är beredd att satsa på naturgas. Ettutnyttjande av naturgas är ett av de snabbaste, effektivaste ochmiljövänligaste sätten att reducera oljeförbrukningen. Det ger dessutom enmöjlighet till nordiskt samarbete. Jag kan hålla med om att del blir någotdyrare, vi får nämligen betala för god miljö. Men det är ganska löjligt alttala om 3,5-procentiga realprisstegringar på olja, som kalkylerna bygger på närdet gäller naturgasprojeklet för att från samhällsekonomisk synpunkt skapabalans , när vi vet att oljepriserna har gått upp medca 40 96. Vad är det vi väntar på egentligen? Vad är det för sorts konstigaekonomiska kalkyler som kan leda lill slutsatsen att vi inte kan satsa på naturgas?Däremot kan vi på kärnkraftsprogrammet slänga ut motsvarande antal miljarderulan att veta om vi får användning för kärnkraften. Jag vill gärna veta mer omde bakomliggande resonemangen i detta fall. Vihar genom en kompromiss i utskottet lyckats att i varje fall hålla ett avavtalen öppet. Vi skall satsa på att komma överens med och gemensamtmed danskarna skapa en förutsättning för anknytning till det centraleuropeiskanaturgassystemet genom Nordgatledningen från . Jag utgår från attregeringen på denna punkt gör allt som står i dess makt för att vi skall flkonkreta lösningar - annars kommer regeringen framöver att "jagas medblåslampa" med gas i. Ettutnyttjande av naturgas är ett av de sätt på vilket vi snabbt verkligen kan göranågot av det som Cart här har stått och talat om - ersätta olja och göradet . Dessutom skulle det innebära att vi lyckasersätta oljan i just de områden i vån land som är mest pinade av svavelutsläpp. Jag har inte hunnit gå igenom hela detta enorma område. Jag kan summeragenom att konstatera att vi har lyckats få enighet kring en folkomröstning. Vi,liksom andra, hoppas nalurtigtvis att svenska folket vad beträffarinformationen skall få en ordentligt utgångsläge för att ta ställning. Vi vetatt även experterna är oense i dessa frågor. Vi vet också att det måste varaoerhört mycket av värderingar som måste avgöra den framtidaenergiutvecklingen, som uppfattas som en viktig fråga. Dessutom är den som sagtIvärpolitiskt splittrande. Alla dessa skäl talar för en folkomröstning. tyckerbara att det är synd all vi inte kunde komma fram till detta beslut på etttidigare stadium. Därigenom hade vi vunnit tid, och eftersom det frånkanslihuset alltid bollas med en massa koslnadssiffror vill jag påpeka att dethade varit ett bra sätt all spara de pengar som rådrumslag och annat nu kostar. Vihar ingen anledning att nu mera i detalj gå in på hur folkomröstningskampanjenskall gå till, men naluriigtvis är det en nackdel - och del har vi ullalat ivåra reservationer - att vi inte kan ha någortunda jämbördiga resurser, förränja-sidan - eller vad man vill kalla sig - har bestämt sig för att formulerasitt alternativ. Vadär det f. ö. som säger-jag har i varje fall inga sådana informationer-au niexakt från vet vilka slutsatser ni skall dra avHarrisburghändelserna? Har Cart några medgivanden från sida att delär som man kan gå och titta i reaktortanken och fullständigt utvärderahändelserna där borta? Motdenna bakgrund anser vi alt folkomröstningen borde ha skett i anslutning tillvalet eller . Det finns en majoritet mot detta, och därför finnsinte mycket att tillägga på den punkten. Men, som sagt, med deersältningsgrunder som regeringen tydligen tänker sig ökar ersättningskraven,och den kostnaden är ni ansvariga för i hög grad. Enfråga som är berättigad med anledning av rådrumslagen, som också behandlas,är följande: Varför räcker inte tillgänglig lagstiftning? Atomenergilagen harju alltid åberopats tidigare som den lag man skulle använda när viktigasäkerhetshändelser inträffade. Vi har dessutom villkorslagen. Vilket är detegentliga syftet med rådrumslagen? Den frågan har man rätt att ställa sig närman läst lagförslaget och inte hittat svaret där. Vilket är syftet, när del juredan finns tillgänglig lagstiftning som tillgodoser säkerheten påkärnkraftsområdet? Avslutningsvisvill jag säga alt det är bra att vi fåren folkomröstning. Det är bra att vi fåren möjlighet att göra ett långsiktigt vägval. Låt oss hoppas alt det kan ske ien saklig anda, där vi ger och lar argument, även om det finns beståendemotsättningar på energiområdet. Jag hoppas att de som vill fortsätta all byggaut kärnkraften också klarar ut för svenska folkel vad del innebär, om manbinder sig så hårt till den energikällan att man inte kan klara det härsamhället utan att det blir kaos, om man skulle tvingas stänga av alla reaktorerpå en enda gång. Ju mer beroende man blir av kärnkraften, desto svårare är detnaturligtvis alt hävda att kärnkraftssatsningen har någonting medförsörjningstrygghel att göra. Jagtror också att det är viktigt att man inte tar för stora siffror i munnen närman talar om kostnader, för är det någonting som man inte vet tillräckligtmycket om så är det just kostnadsutvecklingen förkärnkrafts-satsningen. Detär också viktigt att vi noterar vilka enorma sysselsättningsmöjligheter somfinns i vårt eget land, om vi ersätter importerade bränslen med inhemska. Detgäller nalurtigtvis, som jag redan varit inne på, främst att ersätta olja. Detär viktigt att notera vilka enorma sysselsätlningstillskott vi Energipolitiken,m. Energipolitiken,in. kanskapa inom landet via en hård satsning på hushållning. Också detta att ersättaen energikälla som kärnkraft med andra energikällor och all göra det successivtinnebär ett sysselsättningstillskotl inom vårt eget lands gränser. Jagnoterar att den energiproposition som vi nu behandlar innebär en i förhållandelill cenleralternalivel större oljesatsning, ett slörre oljeberoende och ettstörre kärnkraftsberoende. Även om vi inte formellt behandlarförbrukningsnivåer o. d. tror jag att det är viktigt att ha delta som bakgrund.Vi inom är övertygade om - och verkligheten har gett oss rätt sedan detförra energipoliliska beslutet - att det går att hålla en lägre ökningstakt iförbrukningen av energi än den vi hade under 1960-talel och början av1970-talel genom de hushållningsinsalser som vi är beredda att göra och genomeffektiviseringar på olika områden.