prot · G20938 · 1978-12-31 00:00:00 — Övertron pådatasystemens ^förträffiighet och möjligheter till besparingar har^varil utbredd i det här landet. För de vetenskapliga ^bibiliotekenhar denna övertro till ^Libris visatsig ha en näst intill katastrofal^effekl, och olika instanser-bl. a. revisorer - har ställt sigmyckel kritiska på många punkter ^lillgenomförandel av den organisatoriska delen av ^detla system. skriver ^ulbildningsutskoltet altvärt krav i stort sett redan skullevara tillgodosett genom del uttalandesom utbildningsminister gjort i propositionen om alt ^Libris och BUMS så långt de tekniska,programmässiga och driftmässigaförutsättningarna medger bör samordnas. Men ^utbildnings^utskoilet avslår från^atl citera ^näsla mening i propositionen, nämligen där del sägs att ensamordning ^inle utan vidare kan sessom ändamålsenlig. Där tar man alltså tillbaka vad som först sägs. Vi tyckerall detta är helt otillfredsställande.Vi anser all ^ell uttalande frän sida är klart motiverat -del kan inte vara vettigt alt ^ulveckla två separatasystem på del sätt som sker.^Dessulom utvecklas de utan att man beaktar de ekonomiska konsekvensernaav ^atl det krävs mer personal. Därmed kommer jag in på värt sistakrav i ^moiionen. Det är nämligen alltförvanlig^t^ att det här i presenteras propositioner ulan att man har det ringaste grepp om kostnaderna. I regel hardel lett ^lill all syftena med förslagen- hur goda dessa än kan ha varit - har förfuskats. All man över huvud taget inte ^lagilupp finansieringsfrågorna i ^proposi^lionenblir ännu allvarligare om mankopplar samman ^della med förslaget om alldelar av folkbibliotekens verksamhet fortsättningsvis skall kunna avgifts-beläggas. Då blir man verkligt oroad. Vi kan ^inle ^accepiera att man på ^della sätt gör ^elt mycket ^allvariigl avsteg frän den ^hillills gällande principen alt folkbibliotekens kollektiva service skall varagratis. Går man ifrån den principenutestänger man ^siora grupper från en kollektiv service som de har allanledning alt kräva. Slutligen, herr ^lalman, skulle jagvilja ^å^lerge några korta avsnitt ur ett brev frän , där man pekar pä den allvarliga ^ulveckling som skett under de senaste åren.Biblioteksföreningens krav överensstämmeri stort sett med våra. I brevet pekar man på folkbibliotekens ökade roll inte minst pä ^ulbildningssektorngenom vuxenutbildningens expansion,högskolans ^uibyggnad osv. 1 brevet sägs del att gemensamt för utredningarna är ^atl de ^resulteral i^betänkanden som i sin lur föranlett^proposilioner och riksdagsbeslut somställ^t^ stora krav på biblioteken men som på det praktiska planet stannat vid sympatiska uttalanden. Längre fram ibrevet säger man att de kommunalabiblioteken ^ulgör en nödvändig resursför all de av fastställda målen för kulturpolitiken skall kunna genomföras. ^efteriyser en^målsällningsdiskussion och en ^ulredning av biblioteksverksamheten. Det saknas samlad målsättning på detta område. Jag tycker all det är väldigt allvarligt, och jag vill, herr ^lalman, yrka bifall till vår ^molion. ^Ell bifall till ^moiionen skulle ivarje fall något förbättra ^silualionen. PER () kort ^genmäle: Milt namnnämndes här, och jag vill därförgöra en kommentar. Jag har myckel riktigt sagt altdiskussionen kring ^bibliolekslagstiftningen är ^elt ^recidivärende här i^landei. Jag kan möjligen utöka det med en mera poetisk liknelserna genom all säga ^atl denna diskussion här i kammarenär en perenn växt i den kulturpolitiska debattens flora. Det fanns en del egendomligheter i del som denföregående talaren anförde, och jag vill beröra dessa med några få ord. Vi har aldrig i ^kullurulskolleieller i utbildningsutskottet vägrat ^atl seriöst ^diskulera frågan om en bibliotekslag. Tvärtom har vi alllid diskuterat den frågan med stort allvar. Personligen ^harjag deltagit i denna debattsedan 1964, då vi fick del nuvarande systemet för statligt stöd till folkbiblioteken. Vi har emellertid alltid ^kommii fram ^lill ^atl delicke finns några skäl ^atl införa en bibliotekslagoch ^atl biblioteksväsendet icke skulle ha ^någonling ^atl vinna på ensådan lag. Vidare framkastades att bokklubbarnaförsämrar och försvårar distributionenoch att vi genom dem får dåliga böcker. Bokklubbarna ^ärett problem, menutgivningen är i regel faktiskt seriös. sade att de svenskamedborgarna har rätt alt kräva en ^någoriundarimlig biblioteksstandard. ^Della sägs alltså i det land i ^väriden som i konkurrens med har den förnämstabiblioteksstandard man kan finna. För ^atl ^ytteriigare vidga debatten nämndes^naturiigtvis ^Nordsat^projektetsom ett av de största kulturella hoten. Det är ^lätl ^atl kasta ur sig detta,men vi vet ännu inte hur det kommer att bli med den saken. nämnde också en avsakfrågorna, nämligen komplikationen med ^Libris och BUMS. Hon talade om enövertro på datasystemets möjligheter. Det är exakt jag saltnere på Bibliotekstjänst i och i detalj granskade och gick igenom^BUMS-systemets möjligheter. Jag försäkrar ^atl ^detla harutomordentliga möjligheter när del gäller registreringoch katalogisering av vad som finns på våra bibliotek, och jag hoppas att det mycket snabbi kan utvecklas.^Beklagligtvis har ^Libris icke samordnats med BUMS från början, men det harförsäkrats av experter alt det gåratt genomföra en samordning mellan dessa två datasystem. Centraltorgan för informationsförsörjning, ^m. (vpk) kort ^genmäle: Per alt man seriöst diskuterat denna fråga i kulturutskottet. Om man läser ^della utskotts yttrande över vårmotion, kan man avge olika omdömen,men alt utskottets ^ledamöier genomträngande analyserat frågan ^tyckerjag är ^svårl att påstå. Det ^ärju ettfaktum att de borgerliga partierna iriksdagen, kulturutskottets ledamöter och även socialdemokraterna snart är ensamma om ^atl hålla fastvid laglösheten på biblioteksområdet.De flesta kulturinstanser här i landet, bl. a. och bibliotekarierna, har krävt alt viskall ha en sådan här lag. Det ärockså en faktum att är det enda land i som saknar en bibliotekslag. Centraltorgan för informationsförsörjning, ^m. påstod idebatten ^atl man skulle skapa opinion ute i kommunerna i stället för ^atl lagstiftningsvägen genomföra enförbättring av standarden. Men närman ser den utveckling som skett kan man fråga sig om del verkligen är möjligt att skapa denna opinion.Är våra kommunalpolitiker mer^ansvarskännande vad kulturen beträffar än sina kollegor i de nordiska länderna? Sedan beklagade attBUMS och ^Libris inte samordnats frånbörjan. Det är just ett sådant samordnande som vi vill få till^slånd genom ett uttalande. ^Detlaär faktiskt inte vad som står i vare sig kulturutskottets yttrande ellerutbildningsutskottets betänkande eller i själva propositionen. Där ståringenting om en samordning. Som jag inledningsvis sade står där tvärtom ^atl del kan vara svårt att få en sådansamordning till stånd. Det ^ärju ett ekonomiskt, kulturellt och^utbildningspolitiskt vansinne. PER () kort ^genmäle: Detär alldeles riktigt alt man från många håll har framfört klagomål under en följd av år över att vi inte haren ^bibliotekslagsliftning. ^Detla^villjag gärna verifiera. Däremot har aldrig batteriet av argument ^förenlagstiftning pä delta område på något vis varit särdeles utvecklat eller tillfredsställande. (vpk) kort ^genmäle: Jag skulle vilja rekommendera PerOlof att läsa utlåtande. Och jag skulle också viljarekommendera honom ^atl läsa dendebatt som fördes i . Jag ^lycker ^atl det där finns en hel del argument^atl la fasta på. ^ALEMYR ^(s): harberättat för kammaren all utbildningsutskottethar handlat sömngångaraktigt i delta ärende. Det är klart ^atl del alltidär värdefullt när personer med långerfarenhet av ^riksdagsarbetel betygsätterutskottens sätt ^atl arbeta, men det ^allvariiga misstag ^Hjelmsiröm gör är alt hon tar upp frågor till diskussion som över huvud taget inte skall diskuteras . Det här är inteen debatt om bibliotekens ställning i samhället och inte heller en ^deball ombibliotekens resurser, utan det ärfråga om ^atl organisera en informationsförsörjning i landet, dels centralt,dels lokalt. När det gäller bibliotekens behov av resurser håller jag med på flera punkter. Jag tycker all viskall göra ^alll vi kan för alt utöka dem i takt med våra resursers tillväxt. Mendet är inte ^detla denna debatt handlar om. tar också upp någraav de frågor som ^debatlen skall handla om, nämligen det sätt på vilket delegationen för informationsförsörjningskall byggas upp och i framtidenarbeta. Jag tar ^inle upp dessa förslag och synpunkter, herr talman, eftersom vi kommer tillbaka ^lill dem tillvåren. I budgetpropositionen kommer då ^atl presenteras ^elt förslag mednärmare detaljer om hur delegationen förinformationsförsörjning skall arbeta. Dä kommer jag all framföra min synpunktbl. a. på hur löntagarna skall vara representeradei denna delegation, en fråga som ställdes direkt till mig. En arbetsgruppär nu verksam för ^atl göra kartläggningar och utarbeta förslag i denna organisationsfråga. Det är först när dennakommer med sitt förslag och vi ^färse del i som vi har alt la ställning ^lill detaljerna. Vi behandlar sålunda, herr^lalman, ett principförslag. På en punkt gör dock^ulbildningsutskottet liksom kulturutskottet ^eU bestämt uttalande. Del är ^uppenbariigen så att mycket av deninformation som samhällets olikainstanser kan behöva är kostnadskrävande alt få fram. Vi har ännu ^inle detaljerna klara för oss, mendet kan bli så att vissa avgifter ^måsletas ut. Men de bägge utskotten säger mycket bestämt ifrån alt delta ^inle får innebära ^atl bibliotekens normala service till medborgarna skall ^avgifibe-^läggas. Det är det enda bestämda uttalande som^utbildningsutskoilet för sin del nu är berett alt göra. I övrigt ber jag, herr talman, ^atlfä tillstyrka utbildningsutskottets förslag, som på alla punkter utom eninnebär ett tillstyrkande av propositionens förslag. Centraltorgan för informationsförsörjning, ^m. (vpk): Herr ^lalman!Stig ^Alemyr säger ^atl vi inte skall föra en debatt här om bibliotekens ställning.Del här är en ^principdeball, säger han. Men faktum är ju ^atl man genom förslagen i propositionen gerfolkbiblioteken än viktigare uppgifteri framtiden. Därmed måste man ^naturiigtvis också ta upp del faktum att del saknas en samlad målsättningför folkbibliotekens verksamhet. Manmåste också ta upp de skillnader, i standard och i andra avseenden som finns mellan folkbiblioteken.Del var detta jag gjorde. En sådandiskussion går inte ^atl undvika, omman som sker genom propositionen vill ge biblioteken en ännu större roll, vilket vi ioch för sig ^inle motsätter oss. Menvi vill också ha målsättningen klar.Vi vill ha en bibliotekslagtill stånd. Sedan sade ^Alemyr att del fanns ^elt bestämtuttalande från utbildningsutskottet ochkulturutskottet om avgiftsfinansieringen, nämligen att den inte får innebära alt bibliotekens normalaservice kommer ^atl kostapengar. Men, herr talman, det innebär ju alt man nu vill avgöra vad som skall betraktas som normalt i informationshänseende för allmänheten. Är inte detta litet förmätet? Om man nu ^avgiftsbelägger vissa delar, kommer i en framlid eninformationsförsörjning som då betraktas som normal att kosta pengar och utestänga ^slora grupper av kommuninvånarnafrån en tillgång som de har rätt att kräva. ^ALEMYR ^(s); Hur en sådanavgiftsbeläggning skall se ut för ta ställning till i vår. Det ärför tidigt att göra det . Jag har betonat att del som upplevs som en normal biblioteksservice förmedborgarna icke skall ^avgiftbeläggas i framliden. Centralt organför informationsförsörjning, 777. Frågan om en samlad målsättning förfolkbiblioteken och dessas resurser behandlasvarje år av i samband med budgetpropositionen. När nu folkbiblioteken åläggs vidgade uppgifter utgårjag, herr talman, från ^atl man ocksåmåste se över folkbibliotekens resurser. Delta är en fråga som har ^atl göra med sambandet mellan staten och kommunenöver huvud taget men det är också en fråga om statens direkta ansvar förbiblioteksverksamheten. Den dag dådessa frågor är färdigberedda för sålunda la ställning, men för tillfället finns del, herr talman, ingenanledning ^atl göra några längre gående uttalanden. (vpk): Jagtycker att ^Alemyr ändå kunde medge ^aU det är en bakvänd ordning allförst ålägga folkbiblioteken vidgade uppgifter och sedan la ställning ^lill resursfrågan. Dessa frågor bör tas upp i ^ell sammanhang. ^Alemyr borde också vara medveten om au en samlad^målsällningsdiskussion omfolkbibliotekens verksamhet tyvärr inte har förekommit vid budgetdebatterna , trots ^vpk:^s^motioner i ämnet. Sedan vill jag säga att jag fortfarande inte blivitlugnad på punkten om avgiftsbeläggningen. Jag tycker alt en avgiftsbeläggning är ett ^allvariigl avsteg från deprinciper som vi anser skall gälla för biblioteksverksamheten. ^ALEMYR ^(s): Om^inle i annan ordning något resonemang skulle komma upp om en samlad målsättning för folkbibliotekenhar vpk möjlighet ^atl återkomma med ^molion och på det sättet få i gången diskussion. Vidare vill jag säga att i det offentliga livet är det ettganska normalt ^tillvägagångsätl^atl man bestämmer sig för riktlinjer för en ny ^verksamhel. Om man är överensom huvudprinciperna, är del normalt ^atl en organisationskommitté sedan för dra upp detaljerna för^atl därefter skall få ^lillfälle^atl återkomma ^lill dessa detaljerför ett slutligt ^slällningslagande. (vpk): Jagkan försäkra ^Alemyr - jag sade del också i mitt inledningsanförande - ^atl denna fråga kommer attfortsätta alt vara ett ^recidivärende,dvs. ständigt återkommande i till dess vi fött igenom våra krav. ^Överiäggningenvar härmed ^slulad. Propositionergavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställanmed den ändring däri som ^fc^iranleddes av bifall ^lill ^moiionen nr 1908 av ^m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad.Sedan ^Eva begärt votering upplästesoch godkändes följande ^voteringsproposilion: Den som villall kammaren bifaller ^uibildningsutskolleis hemställan i betänkandet nr 12 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifall ^lill^moiionen nr 1908 av ^m. Vid omröstninggenom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då EvaHjelmström begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna ^omrösl^ning gavföljande resultat: Ja - 268 Nej - 13 § 11 Trafiksäkerhet ^m. Föredrogs ^traflkuiskottets betänkande 1978/79:4 med anledning av ^molioner angående trafiksäkerhet ^m. ^(s); Herr talman!Mitt inlägg skall handla om att omkring 1 000 förskolebarn dödats eller skadats, många invalidiserats, när decyklat i trafiken de senaste tio åren.Del skall handla om all närmare 6 000 barn i åldrarna dödades eller skadades när de cyklade i trafikenunder samma tioårsperiod. Forskarnaär enstämmiga i sina slutsatser att barn under tio-tolv är inte bör tillåtas cykla ensamma på körbanor som ^samiidigianvänds av bilar. Men ^trafiksäkerhelsverketoch trafiksäkerhetsutredningen förblir passiva. I motionen 1206 har viföreslagit en ändring i vägtrafikkungörelsen sä alt barn skall ha uppnått ålder innan de utan^vuxens uppsikt tillåls cykla i blandadtrafik inom tätort. Vi har alltså inte föreslagit alt barn inte skall föcykla ulan bara ^atl de, när de är ensamma, bör cykla på säkra vägar, där ingabilar kör. Vi inser alt cykeln kanvara ett närmast nödvändigt ^irafikredskap för barn utanför våratätorter. Men del ärfaktiskt ett ganska rimligt krav ^atl inom tätorter barn ^inle pä egen hand skall tillåtas cyklapå körbanor som domineras av bilarna. I finnsen sådan lag sedan myckel . Där har man salt åldersgränsen vid . Den fungerar bra ochhar räddat många barn från döden eller livslång invaliditet. Den ^ulgördessutom ^ell bra stöd för föräldrarna närdel gäller all fördröja barnens ^cykeldebul . I Västtysklandhar man ingen exakt åldersgräns utan en allmän bestämmelse om alt personer som pä grund av bristandekroppslig eller själslig mognad kan^uigöra en trafikfara inte utanuppsikt för köra något fordon. Det inbegriper således även cyklande barn^,^ sompå grund ^avsin bristande mognad inte för cykla itrafiken utan ^vuxens uppsikt. Den som säger,^atl en bestämmelse som den vi föreslagit i ^moiionen inte skullefungera i värt land, bör då först förklara varför ^moisvarande bestämmelse fungerar bra i ochVästtyskland. Möjligen finns liknanderegler också i andra länder. Jag har inte gjort några vidlyftiga ^inlernalionella efterforskningar. Del finns ensamstämmig ^forskaropinion i denna fråga. Professor har ^sökl fö gehör för sinaforskningsresultat^,^ som entydigt visaralt det är ^försl vid som barn kan klara sig själva i blandad trafik. Yngre barn saknar helt enkeltförmågan att bedöma den totala trafiksituationde befinner sig i. De ^felbedömer avstånd, hastigheter, ^bromssiräckoroch de har ^inle överblick över trafiken. kom enrapport, nr 149, från statens väg- och ^trafikinstitut om förskolebarns och skolbarns förmåga attmanövrera sina cyklar av ^Arnberg,, och . Deras forskningar visade all barnens ålder var mestavgörande för hur de kunde klara avsina cyklar. De skriver; "Barn hade myckel dåliga resultat i de ^flesia prov och del kanifrågasättas om de över huvud tagel bör fö cykla i blandad trafik." De flesta barn ^böriar cykla i fyra-femårsåldern men trots all de oftast cyklar är det först i^trettonärsåldern som de klarar alla ^trafiksäkerheisprovmed bra resultat, enligt dessa forskare. En annan forskare, LarsH.Gustavsson, har i ^fiera undersökningar visat ^atl barn i fyra- ^femärsåldernofta drabbas av svåra huvud- och kroppsskador när de cyklar omkull. ^Samarbeiskommittén motbarnolycksfall, där bl. Cykel- och ^mopedfrämjandel. Barnpsykologiska forskningsgruppen vid och många andra organisation^er ingår,skriver i en broschyr om "barnens farliga värld" bl. "Små barn bör ^inle släppas utensamma pä trafikerad gata eller väg. Nästan hälften av de svåra skadorna händer ^jusl förskolebarnen. För ^cyklingfinns ingen fastställd ålder, menföre ^12-årsåldern anses inte barnmogna för ^cykling i ^tättrafikerat område." Ja, så här kan man fortsätta att redovisa argument för denåtgärd vi föreslagit i ^moiionen. Om ^samhällel -ochdet är väl främst ^trafiksäkerhelsverket ^öch ^irafikuiskott somrepresenterar samhället i del här sammanhanget - ^visal lite större lyhördhetoch handlingskraft hade många tragiska olyckor troligen kunnat undvikas. siffroröver antalet olyckor bland cyklande barn är en ohygglig bekräftelse av forskarnas observationer. dödadestvä cyklande förskolebarn och 32cyklande förskolebarn blev ^svårl skadade. var siffrorna fem dödade och 29 ^svårl skadade förskolebarn. Antalet dödade eller skadade cyklandeförskolebarn var ^lill 1976 hela 995. Inom ^åldersinlervallen sju-fjortonår var 1976 antalet dödade cyklister 15 och svårt skadade cyklister 167. var siffrorna 16 dödade och203 svårt skadade ^bam. dödadeseller skadades 5 776 cyklande barn i åldrarna . Det här är ohyggliga siffror.Den ändring av vägtrafikkungörelsen som vi föreslagit skulle bidra ^lill ^atl minska antalet dödade och invalidiseradebarn. Det är beklagligt au^trafikulskottet på nytt skjuter frågan ifrån sig och hänvisar till den ^trafiksäkerhetsulredning som har undvikit alt ta någotinitiativ i den här frågan. I hur många ärskall trafiksäkerhetsutredningens särskilda arbetsgrupp för barnens säkerhet i trafiken arbeta utan all tanågra handfasta initiativ i den här frågan? Visst är del bra med upplysningsverksamhet som i trafiken, men när siffran över ^irafikdödadeförskolebarn ökar året efter kampanjen kanske man bör överväga också andra^ågärder än information. Den största skulden till samhällets passivitet ligger utan ^ivekan hos trafiksäkerhetsverket. trafikutskottreagerade på en liknande motion föröver med ^atl "ge ^lill känna" ^atl "initiativ bönas i del av ^molionärerna angivna ^syftel all minska barns cykelåkande på vägarmed blandad trafik". ^Della uttalande har ^trafikulskoltet senareupprepat två gånger i ^belänkanden ulan alt något ^hänl inom ^TSV. Del enda ^TSV har orkatmed är en rekommendation som refererades i en del tidningar . Föräldrarna uppmanas alt vara återhållsammamed alt låta barn som är ^lio åreller yngre cykla i trafiken. ^TSV rekommenderar också hjälm för cyklande barn. Del är allt. Sedan denna rekommendation gjordes - och glömts bort - har antalettrafikolycksfall med förskolebarn ökat. Man måstenaturligtvis använda sig av ^fiera metoder för att minska antalet svära olyckormed cyklande barn. ^TSV:s varningar ^lill bilisterna att se upp medsmåbarnen i trafiken är i och för sig bra. Men i det stora ^fiertalet svåraolyckor där cyklande barn är inblandade kan man inte beskylla bilförarna för ^ovarsamhel. Det är ^hell enkelt barnens oförmågaatt behärska trafiksituationen somorsakar olyckorna. Men den bilförare som kör ihjäl eller invalidiserar ^ell ^lilet barn drabbas naturligtvis mycket hårt - även omhan eller hon objektivt sett inte ^orsakal olyckan. Del borde därförvara ^ell samstämmigt krav från allabilorganisationer att barn under tio är inte skall fö cykla i tätort ulan ^vuxensuppsikt på körbanor som utnyttjas för biltrafik. Det mest effektivasättet ^atl skydda cyklande barn är ^naturiigtvis ^atl separera ^cykellrafikenfrån biltrafiken. I bostadsområden där cyklarna framförs skilda från bilarna är antalet svåra cykelolyckor myckel lägreän pä andra vägar. Byggandet avcykelvägar bör därför ^ytteriigare stimuleras. Vi är några som i annatsammanhang motionerat om den saken. En ^iredje metodalt minska antalet cykelolyckor bland ^bam är att söka fö en senare cykeldebut. Här kan troligen en intensivupplysningsverksamhet ha en viss^effekl. Via barnavårdscentralerna, förskolorna, barnorganisationerna och pä andra vägar bör föräldrarna ^lidigiupplysas om vilken farlig leksak en tvåhjuling kan vara. Tyvärr kolliderar här samhällsintresset med ^siarkakommersiella krafter.Cykelfabrikanterna och cykelhandlarna förtjänar ^slora Nr 38 pengarpå att sälja barncyklar till ^fyraåringarnas föräldrar. På en del platser har ^Onsdaeen den cykelfabrikanterinrättat cykelskolor för förskolebarn. 22november 1978 ^barncyklar överskuggar troligen del föregivna syftet att läraut trafikregler. Den fjärde metoden alt minska de ohyggliga^olyckssiffrorna för cyklande småbarn är den lagstiftning vi föreslagit i motionen 1206. En sådan bestämmelse i vägtrafikkungörelsen skullenaturligtvis inte i en slag avlägsna alla^ensamcyklande småbarn från körbanor som^ulnyltjas av bilar. ^Femä-^ringarläser ju ^inle ^väglrafikkungörelsen. Men sådana regler skulle givelvis fungera som ^elt effektiv^t^ stöd för föräldrar, förskollärare,lågstadielärare och andra som haransvar för barnens ^trafikbeieende. Dessutom skulle den troligen fördröja cykeldebuten genom au göraföräldrarna mer uppmärksamma på tvåhjulingens ^trafikfariighel och deras ^egelansvar för var deras barn under tioår cyklar. Jagför låta mig nöja med denna plädering för vår ^molion. Jag har velat rikta en klar och tydlig uppmaning ^lill ^trafiksäkerhelsverket all äntligen ta itu med den ^härfrägan. ^Ärdet i ^irafiksäkerhetsulredningen frågan ^fasinal , då ^ulgör den utredningen enfara för trafiksäkerheten så länge frågan är ^olösl. Trafiksäkerhetsfrågornabrukar inte vara ^parliskiljande här i . Jag vill därför i den allmänna ^irafiksäkerheiens namn medinstämmande ^cilera vad förrekommunikationsministern ^Turesson skrev i är: "När man sysslar med ^trafiksäkerhelsfrågorkommer man lätt i konflikt medgrundinställningen ^lill den individuella ^frihelen. Men man kan ^inle ifrihetens namn stillatigande konstalera all ett lusental människor^åriigen dör och tiotusentals skadasi trafiken. Vettiga, enkla och billiga reformer ^måsle genomföras ^föratt så långt ^möjligl rädda ungdomar och andratrafikanter från döden eller ^elt livi rullstol." Jag har inget yrkande. ^WIGGO ^KOMSTEDT ^(m); Herr talman!^Trafiksäkerheisarbeiet bli^r^ alltmer föremål för ^inlresse i vårt land.Därom vittnar ^inle minst del ^siora antal ^molioner som väcks i .