prot · G209121 · 1978-12-31 00:00:00 — Detkanske är så atl beslämmelserna inte direkl hindrar kommunerna, men då är deländå någon som tolkar beslämmelserna så au en kommun kan tvingas väOa mellanalt ta en miOömässigt otillfredsställande lösning som man får statsbidrag lilleller också atl utan statsbidrag klara en miOömässigt bättre lösning. Men dåmåste man väl ändå kunna komma till slutsatsen atl beslämmelserna behöver sesöver. Om det finns sådana oklarheter atl statsbidragen kan användas på dettasätt, måsie oklarheterna undanröjas. I bestämmelserna för staisbidragsgivningenbehöver del införas klara regler med innebörden alt miOöiniressena skallbeaktas och tillmätas stor vikt. Del är detta vi har begärt i vår motion. uppfattning hävdar jag atl del finns behov av atl begär avregeringen au bestämmelser av delta slag införs i kungörelser rörandestatsbidrag till väg- och gatuhållning. Jag yrkar därför, herr lalman, bifalllill moiionen 634. Anslaglill vägväsendel, m. m. I del föreliggande betänkandet behandlas ett antal moiioner om fortsattbemanning av fyrar och kostnadsansvaret för denna verksamhet. Jag vill beröraen av dessa motioner, motionen 1953. Utskottethänvisar i sin skrivning som svar pä molionerna dels lill den redovisning somsjöfartsverket på regeringens uppdrag har inlämnat till kommunikationsdepartementeti vilken redogörs för de överiäggningar man haft med berörda myndigheter ombemanning av fyrar som har automatiserats, dels lill atl avseratl tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att föreslå mera långsiktiga lösningarvad avser fortsatt bemanning och kostnadsansvaret härför. Ulskouetunderstryker också vikten av alt andra intressen än sädana som direkl berörhandelssjöfarien läggs lill grund för arbetsgruppens arbeie. Anslaglid vägväsendel, m. m. a. på sysselsättningssynpunkter och regionalpoliliska synpunkier,övervakning av fiskezoner, försvarsiniressen, sjöräddningstjänsten, kustbevakningenoch den trygghet och säkerhei för sjöfarande som en bemannad fyr innebär. Alladessa synpunkter är viktiga, och det är angeläget att de vägs in i detfortsalla arbetet. Attdessa frågor tillmäts stort iniresse bevisas bl. a. genom de initiativ somorganisationer och enskilda tagit i exempelvis norra för att upprätthållaoch så långt som möjligt fullföOa de uppgifter som fyrpersonalen haft vadgäller sjöräddning, havsövervakning, trygghet och säkerhet lill sjöss i defarvatten där fyrarna automatiserats och avbemannals. Isamband med avbemanningen av Nidingen innevarande år bildades iOnsala en kommitté för Nidingen med målsättningen all ålminslone undersommarhalvåret bemanna fyrplalsen med en räddningsstation för all i förstahand trygga båtsport och fiske. Bemanningen skulle ske på ideell grund.Vadkommittén behöver hjälp med är bidrag lill maieriel för verksamheien. Vi harockså i tidigare nämnda motion hemslällt om ett särskilt bidrag lill kommitténför Nidingen. Låtmig, för all ytterligare understryka den vikt som man lokall fäster vid enfortsatt bemanning av Nidingen samt det intresse som man visar i frågan, nämnaall en arbetsgrupp inom kommittén för Nidingen ordnat en utställning kalladNidingen - frän vedeld till dala, som alternerar mellan museerna i Halland.Mottot för utställningen är Automatik kan aldrig ersätta ett mänskligt vakandeöga och Del finns värden som inle kan mätas i pengar. Utställningen stöds avbl. a. , Segelsäll-skapei Kaparen vid ,- Fjärekret-sen, hembygdsgille, Hallandsmuseum. i , kulturnämnden i m. fl. Samtliga moiioner med anledning av delta ärende har avstyrkts avulskollel, men utskottet är positivt till de frågor som motionärerna har tagitupp. Jaghar ingel yrkande, men jag hemställer om alt kommunikationsdepartementetoch medverkar lill alt den arbetsgrupp inom somhar alt behandla ärendet arbetar snabbi och att resultat åsladkommes före denkommande sommaren samt atl arbetsgruppen lar kontakt med lokala organisaiioneroch myndigheter, bl. a. kommittén för Nidingen, och vidare atl arbetsgruppen isamverkan med dessa organ löser bemanningsfrägorna för de fyrar somautomatiserats, däribland Nidingen. () kongenmäle: i erinrar om de särskilda skäl som lidigareåberopats för att behälla bemanningen vid Nidingen, som jämlikt regeringensbeslut avbemannats fr. o. m. . Gruppenföreslär all totalt 13 platser skall vara bemannade - av dessa är 12bemannade - och alt den myndighet som har del största irtiressei av enbemanning på platsen skall vara huvudman och svara för driften. Den föreslagna trettonde bemannade fyrplatsen ärNidingen, vilken - som redan nämnts - enligt regeringens beslut avbemannadesvid . INGEMARKONRADSSON (s): Undertecknarna av moiionen 459 har velat fästa uppmärksamheten pä tväfakta. Fördel första har län kommit alt släpa efter med väginvesteringar och hardärför en lägre andel belagda vägar än mänga andra län. Fördel andra har särskilt en väg som är av större betydelse i länet, nämligen väg244, en anmärkningsvärt låg standard. 1motionen har vi beskrivit den här situationen och hemslällt all regeringenuppmärksammar dessa fakta. Medlanke på utskottets skrivning alt övervägande skäl kan anföras till stöd föryrkandena borde det ha varit konsekvent med ett tillkännagivande. I ställetnöjer sig utskottet med alt förutsätta all hänsyn las lill dessa behov vidfördelningen av medel pä rikssiaten. Belräffandebehovet av en upprustning av väg 244 är vi överens inom länet. Vi kommersåledes atl prioritera delta vägbygge. Däremot är del då viktigt atl länsnarast tilldelas medel på något sätt, så au projektet kan genomföras.Förhoppningsvis kan utskottets fromma förutsättande leda till önskat resultat. Molelt enhälligt utskott är det nalurliglvis inte särskilt meningsfullt atl yrkabifall till moiionen. Jag har därför inte för avsikl att framställa någotsådani yrkande. Men jag vill framhålla viklen av all regeringen lar hänsyn lilldel särskilda yttrande som är fogat lill utskotlels betänkande. Anslagtid vägväsendel, m. m. Överläggningen var härmedslutad. Proposilionergavspä bifall lill dels utskottets hemslällan,dels utskotiets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall lill motionen nr 2133 av m.fl. i moisvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföOande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemslällan i belänkandel nr 11 punktert 1 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit ulskoitets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifall lill motionen nr 2133 av m.fl. i Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä Lars-OveHagberg begärde röst- Anslagtill vägväsendel, m. m. räkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav föOanderesultat; Punkten 3 Mom. 1Utskotiets hemslällan bifölls. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemslällan, dels reservationen nr 1 avCarl-Wilhelm m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes föOande voteringsproposition: Densom vill aU kammaren bifaller irankulskotteis hemställan i belänkandel nr 11 punkten 3 mom. 2rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä Carl-WilhelmLothigius begärde röslräkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav föOande resultat; Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslällt. Proposilionergavspå bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 2 av ArnePersson m. fl., 3:o) reservationen nr 3 av samt 4:o) moiionen nr644 av och i moisvarande del, och förklarades denförslrtämnda propositionen vara med övervägandeja besvarad. Då votering upplogs för bestämmande av kontraproposition i huvudvoleringende återstående propositionerna, av vilka den under 2;o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. 1enlighet härmed blev föOande voleringsproposition för huvudvoteringen upplästoch godkänd; Densom vill att kammaren bifaller trafikulskottels hemslällan i belänkandel nr 11 punktert 3 mom. 6rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Anslagtill vägväsendel, m. m. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter har röstat för ja-propositionen. Dä ArnePersson begärde röslräkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröstning gav föOande resultat; Proposiiionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels motionen nr 644 av AlfLövenborg och i motsvarande del, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föOande voleringsproposition; Densom vill all kammaren bifaller trafikutskottets hemslällan i belänkandet nr 11 punklen 3 mom. 7 aröstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 644 av och Hagel i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då AlfLövenborgbegärde röslräkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröstning gav föOande resultat: Mom. 7 b och 8-13 Kammaren biföll vadulskollel i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemslällan, dels motionen nr 454 av GunnarBjörk i , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföOande voteringsproposition: 15 protokoll 1978/79:120-121 Anslagtill vägväsendel, m. m. Densom vill all kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i belänkandel nr 11 punklen 3 mom. 14 arösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 454 av i Vid omröslning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröstning gav föOande resultat: Mom. 14 b-d och 15 Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 634 av NilsBerndtson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföOande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 11 punktert 3 mom. 16röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 634 av Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä NilsBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föOande resultat: Proposilionergavspä bifall lill dels utskottets hemslällan,dels reservationen nr4 avCari-Wilhelm m.fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes föOande voleringsproposition: Den som vill atl kammarenbifaller trafikutskottets hemställan i belänkandel nr 11 punkten 3 mom. 17rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr4 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä Carl-WilhelmLothigius begärde röslräkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröslning gav föOande resultat: Anslagtill vägväsendel, m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavspä bifall till dels utskottets hemslällan,dels reservationen nr 5 av SvenMellqvist m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföOande voleringsproposition; Densom vill atl kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 11 punklen 4 mom. 6rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då SvenMellqvist begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai.Denna omröstning gav föOande resultat; Mom . 1 -3 e Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Bidragtill viss kollektiv persontrafik Proposilionergavspå bifall tilldels utskottets hemslällan, dels molionerna nr 1949 av BertilMåbrink i moisvarande del samt nr 1957 av och , ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. SedanTommy begärt votering upplästes och godkändes föOandevoleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller trafikulskottels hemslällan i belänkandet nr 11 punkten 5 mom. 3 fröstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit molionerna nr 1949 av i moisvarande del samt nr1957 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä TommyFranzén begärde röslräkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föOande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslällt. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkier hemställt. §4 Bidrag till viss kollektiv persontrafik Föredrogsirafikutskoiieis betänkande 1978/79:15 med anledning av propositionen1978/79:100 såviti avser anslag till Bidrag lill viss kollektiv persontrafikjämte moiioner. 1proposilionen 1978/79:100 bil. 9 (kommunikaiionsdepariementei) hade regeringenlill Bidrag lill viss kollekliv persontrafik föreslagit atl medel /80 anvisades under tvä anslag. Underanslaget E 18 (s. 139-144) Statligt stöd till icke lönsam landsbygdstrafikhade enligt äldre bestämmelser - intill dess huvudmannaskap etablerats förtrafiken i länen - beräknats elt förslagsanslag av , all avräknasmot aulomobilskattemedlen. Underanslaget E 19 (s. 144-148) Ersättning lill lokal och regional kollektivpersontrafik hade - för län där huvudmannaskap för trafiken etablerats-beräknats ett förslagsanslag av , att avräknas mot aulomobilskattemedlen.Oberoende av huvudmannaskapsfrågan hade i della anslag även inräknats medeltill fjällflygtrafik. Riksdagenhade vid 1977/(prop. 1977/78:92, / 78:28, rskr1977/78:364) antagit lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kolleklivpersontrafik. Enligl denna lag skulle i varje län finnas en huvudman somansvarade förden lokala och regionala kollektivtrafiken pä väg. Ansvarel gälldesådan linjelrafik för personbefordran som inte utgjorde kompleiteringstrafikmed personbil. Huvudmannaskap skulle enligt lagen ha etablerats i ,och samt och i övriga länsenast . Bidragtdl viss kollekliv persontrafik Idetta sammanhang hade behandlals motionerna 1978/79:208av m. fl. (s), vari hemställts att beslutade all lagenom huvudmannaskap för viss kollektivtrafik skulle ändras på sä sätt alt däkommuner och landsting i tvä eller flera län begärde alt få bilda en gemensamhuvudman regeringen efler prövning fick medgiva detta, 1978/79:380 av BrittWigenfeldt m. fl. (c), 1978/79:464av m. fl. (c), vari hemställts att som sin mening gavregeringen lill känna vad i motionen anförts beträffande dispens för ersättninglill lokal och regional kollektiv persontrafik, som ombesörjdes avGöteborgsregionens Lokaltrafik (GL) fr. o. m. /79, 1978/79:960 av BirgerNilsson m. fl. (s), 1978/79:1954av i Röslänga m. n. (fp), vari hemställts att hosregeringen begärde förslag till lagändring så alt lagen om huvudmannaskap förviss kollektivtrafik ändrades så all två eller fiera län gemensamt kunde varahuvudman, och 1978/79; 1956 av m. fl. (m,c, fp), varihemställts alt beslutade ändra lagen om huvudmannaskap för visskollektivtrafik sä att ett huvudmannaskap för kollektivtrafiken i kundebildas. Utskottet hemställde altriksdagen skulle 1. lillStatligt stöd till icke lönsam landsbygdsirafik för budgeiårei 1979/80 anvisa ett förslagsanslag av , atl avräknas mot aulomobilskat temedlen, 2. lill Ersättning till lokal ochregional kollektiv persontrafik för /80 anvisa eltförslagsanslag av , all avräknas mot aulomobilskattemedlen, 3. med anledningav motionen1978/79:464 som sin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anförtrörande den i motionen upptagna frågan om statlig ersättning lill denkollekliva persontrafiken i , 4. avslå motionerna 1978/79:208och 1978/79:1954 om huvudmannaskapet för viss kollektivtrafik saml moiionen1978/79:1956 om gemensamt huvudmannaskap för kollektivtrafiken i , 5. avslå motionen 1978/79:380,yrkandena 1 och 2, om SJ-trafiken i län m. m.. Bidragtill viss kollektiv persontrafik 6, lämnamotionen 1978/79:380, yrkandena 3 och 4, om SJ-trafiken i län m. m. ulan älgärd, 7. lämnamoiionen 1978/79:960 om statligt stöd lill kompleiteringstrafik utan älgärd. Reservation hade avgivits belräffande frågan omgemensamt huvudmannaskap för kollektivtrafiken i av ()och () som ansett atl utskottet under 4 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionerna 1978/79:208 och 1978/79:1954 omhuvudmannaskapet för viss kollektivtrafik samt moiionen 1978/79:1956 omgemensamt huvudmannaskap för kollektivtrafiken i hos regeringen begärdeförslag lill ändring i lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektivpersontrafik i enlighet med vad reservanterna anfört, ALFREDHÅKANSSON (c): Till trafikutskottets betänkande nr 15 är fogad en reservationberörande frågan om gemensamt huvudmannaskap för kollektivtrafiken för helaSkåne. 1 anledning av denna reservation vill jag kortfattat framföra någrasynpunkter. Efteren motion i med förslag om en ulredning angåendeförbättrad lokal och regional trafik för hela tillsattes är 1974 enkommitté benämnd Skänetrafiken. Kommitténhar representanter för och , kommunoch Svenska kommunförbundets länsavdelningar i resp. län. Utredningsarbetethar varit inriktat på att åstadkomma samordnad trafik för hela . Enkartläggning av de olika trafikströmmarna har omfattat pendlingslal,pendlingsslrömmar, förvärvstillfällen, förvärvsarbetande befolkning,befolkningsstruktur, olika serviceutbud -ja, allt som är av vikt förtrafikplaneringen. Engjord utvärdering visar att del förekommer tre dominerande trafikområden. 1tvä av dessa ingår kommuner frän båda länen i irafikverkställighets-omräderta. Kommitténframhåller att en huvudman i varje län innebär att de naturligatrafikverkställighetsomrädena delas av länsgränsen. Kommittén har gjon endetaOerad jämförelse, som belyser de problem som uppstår. Kommittén anser allett gemensamt huvudmannaskap för hela skulle medföra en betydandeadministralionsförenkling. Kommitténframhåller all länsgränsdragningen i olika sammanhang försvårar trafikensordnande. a. gäller detta den lokala järnvägstrafiken över länsgränsen.Riksdagsbeslutet ger de nya huvudmännen möjlighel atl i berörda delar integrerajärnvägstrafiken i det nya huvudmannaskapet. Ipropositionen 1977/78:92, som utgjorde underlag för beslutet om den framlidalokala och regionala trafiken, omnämndes att utgjorde ett exempel på enregion med omfattande resor över länsgränsen. För att på bästa och smidigastesätt kunna ordna kollektivtrafiken skulle de båda ges möjlighet attgemensamt svara för huvudmannaskapet i landskapet. Delta har också varitSkånekommilténs målsättning. Ett gemensamt huvudmannaskap hade säkerligenockså kommit lill stånd, om inte i Qol hade beslutat atlgränsdragningen för huvudmannaskapet skulle föOa länsgränserna. Med dessa få ord ber jag att fä yrka bifall lill reservationen. MARGITSANDÉHN (s); Redan i propositionen 1977/78:92 med förslag lill lag om huvudmannaskapför viss kollektivtrafik uppmärksammades trafikförhållandena i . Ianslutning till propositionen väcktes en socialdemokratisk motion, vari det bl.a. yrkades all del skulle ges möjligheler till undantag frän den föreslagnaformen för huvudmannaskap för att möjliggöra etl huvudmannaskap för avstyrkte även vid det tillfället moiionen. Frågan har återaktualiserats bl. a. genom moiionen 1978/ 79:208 av m. fl. Resandefrekvensenöver gränsen mellan och län är myckel stor. Detta gällerinte minst sydöstra , där vi har resor i båda riktningarna - bådearbetsresor och resor lill utbildningsorter. Det är därför viktigt allinterkommunall samarbete kan etableras över länsgränsen utan byråkratisktkrångel, sä att de resande inle missgynnas när det gäller alt utnylljaraballsystem. Det är svårt att finna några fördelar med att ha en huvudman ivarje län. Jagkan inte finna annat än att etl gemensamt huvudmannaskap för kollektivtrafikeni ur de resandes synpunkt vore det bästa. Jag vill därför, herr talman,yrka bifall lill den reservation som är fogad till trafikutskottets betänkandenr 15. Bidragtid viss kollektiv persontrafik Herrialman!Vi som väckte motionen 1978/79:464 menar atl situationen i ärså speciell, atl della motiverar en särbehandling i fråga om rätten lill dehögre statsbidrag som är förknippade med huvudmannaskapet för viss kollektivtrafik. Fördel första finns det stora likheter med , där man redan i denaktuella propositionen accepterade en avvikande organisation förhuvudmannaskapet. För del andra startade ()efter ett mångårigt utredningsarbete sin verksamhet - som f ö. lett lill eltökat antal kolleklivresor-den 1 september 1977, dvs. mer än sex månader innanpropositionen 1977/78:92 blev offentliggjord . Tilldelta kommer atl utredningsarbete m. m. bedrevs med den förhoppningen - föratl inte säga förvissningen - all en förbättrad kollektivtrafik iGöteborgsregionens glesbygdsdelar skulle stå i samklang med regeringensuttalanden i olika sammanhang au man ville satsa på en förbättrad kollektivtrafik. Visserligen visste man attulredningen föreslagit en annan uppbyggnad av Bidragtdl viss kollektiv persontrafik huvudmannaskapet än vadman uttryckt önskemål om från kommunalförbunds sida. Men åandra sidan visste man ju också, att berörda tre landsting och kommunsamtliga i sina remissyttranden förordat en särlösning för regionensvidkommande. Man utgick därför från atl del borde finnas goda förulsättningarför att regering och riksdag skulle beakta dessa samstämmiga önskemål från deberörda politiska organens sida. Så blev nu icke fallet, och vi får självklartböja oss för beslut närdet gäller huvudmannaskapels uppbyggnad. Delär uppenbart atl arbetet med atl bilda tre huvudmän och verkställa och redovisade fullständiga utredningar m. m. som krävs i de aktuella lagarna ochförordningarna om viss kollekliv trafik för all en statsbidragsprövning skallkunna ske kommer alt ta åratal, eftersom det krävs flera beslut i landsting,kommuner och länsstyrelser innan en siatsbidragsansökan kan inges och prövas.Under denna tid skulle kollektivresenärerna i gå miste omdel med ca 1 miO. förbättrade statsbidrag som den redan anordnadetrafiken i och för sig berättigar till. Motdenna bakgrund är del glädjande au trafikutskottet ställt sig bakom vår motionskrav på en snabb lösning av denna för kollektivresenärerviktiga fråga. Efteretltillkännagivandefrånriksdagenbördetvara möjligt för regeringen atl för utbetalning av statsbidrag enligt de nyareglerna lill lokaltrafik acceplera en ansökan frän delänshuvudmän som vi hoppas skall kunna bildas , där man bara meraschematiskt antyder hur man räknar med au kunna ordna kollektivtrafiken pä väginom resp. län. 1 en andra etapp får man fullföOa med utredningar,kompletterande redovisningar m. m. för atl utforma den definitiva lösningen avkollektivirafikservicen för berörda läns invånare. Jag ber att under hänvisning lill vad jag nu anfört fä yrka bifall tillirafikulskottets hemställan, mom. 3, i betänkandet 1978/79:15, något somsamtidigt innebär ett tillgodoseende av kraven i vår motion 1978/79:464. Det beslut som fattade innebär att kommuner ochlandsting kan bilda trafikområde över länsgränserna, men var då-ochär även , hoppas jag-avvisande lill en lagsiiftning som tvingar två ellerflera län in i ett avtal när parterna inte är överens. Den nuvarandelagstiftningen ger möjligheler lill ett samgående, om parterna är överens.