prot · G209139 · 1978-12-31 00:00:00 — Viär alla fullständigt överens om del önskvärda och angelägna i att olja så långtsom möjligt bekämpas lill havs och förhindras alt komma i land. Vi mäsleemellerlid lyvärr konstatera att del ännu inle finns någon leknik som gör delmöjligl all åsladkomma en verksam bekämpning av olja i is ule lill havs. framförda önskemålet all man skulle "dammsuga oljan underisen" vittnar om hur orealistisk man är. Jagreagerade - och Jag gör det forlfarande - myckel slarkl mot Karl-ErikSvartbergs fråga om överfiyliningen av resurser från västkust till ostkust Jagförslår inle hur en sådan fråga kan slällas. har till uppgiftall bekämpa oljan till havs. När man kunde konstalera att det arbeiei förtillfället var avslutat i , under del all både personal och fartyg varöveransträngda och behövde kompletteras i , skullekustbevakningen ha svikit sin uppgift om den inle hade gjorl dennaomdirigering. Den ligger också helt i linje med vad självsade , då det inle fanns någol Slockholmsfall men dådet fanns etlallvarligt fall i : "I del här fallel skulle man näsian önska alldet fanns enheter någon annanstans i , som snabbi kunde transporterasöver till för att sättas in i jobbet." Det är vad som harskell i motsatt rikining, och därför harjag reagerat myckel slarkl mot denopinion som på felakliga grunder har piskats upp i . Denandra frågan som ställde om regeringens beslul alt göra enmassiv insats med militär personal i oljesaneringsarbeiet bygger också på enfelaktig förutsättning. Regeringen har inte, vare sig från eller frände berörda områdena i , mottagit någon begäran om militärhjälp annat än den detalj som innefaUas i den kommuniké som regeringenutfärdade. Den innebar all regeringen gav klartecken, innan hadelagil över ansvaret, lill att civil personal fick fraktas med mililärahelikoptrar ul till de öar som är belägna långt bort - dessa avlägset liggandeöar gör all är ojämförbar med den bohuslänska skärgärden-och som dessulom var blockerade av is och där gångtiden skulle ha inneburilell oförsvarligt slöseri med lid. F. ö. har de mililära insalserna i Siockholmskell i direkt kontakt mellan kustbevakning och mililära myndigheler saml idirekt konlakl mellan länsslyrelse och mililära myndigheler. När jag var iBohuslän yttrades inle ell ord om all man hade begärt militär hjälpeller om alt man önskade någon sådan. Även denna fråga av alltså fullständigt i luften. Delhar anmärkts pä mitt svar attjag hänvisar lill oljeskyddskommilté.Detta är det snabbaste sället för regeringen all fl fram ell konkreibeslutsunderiag ockgå för ell handlingsprogram på kort sikt. Men regeringen ärberedd all sälta till alla krafter för all fl lill slånd både de kortsiktigaoch de långsiktiga handlingsprogrammen, som i första hand skall la fasta pä delförebyggande arbetet. Regeringen är alltså helt inställd på att del, som någonuttryckte sig, är bråttom med de åtgärder som skall vidtas. Jag ber altsä småningom få ålerkomma än en gång. MÄRTAFREDRIKSON (c): Slalsrädet hänvisade till den debaU som vi hade den30 november och sade att man den gången, när oljan kom vid Paler Nosler, hadelillgång lill all känd teknik när del gällde au ta hand om oljan i del skickden var. Jag sade då: "Detfinns teknik för att ta hand om oljan, aniingen den är av tjock konsistenseller drivande i små klumpar, liksom för all bekämpa den i mörker ochdimma." Den tekniken var känd då, men kustbevakningspersonalen hade icketillgäng till den. Härom informerades jag av en säkeriigen kunnigpressreporler. Beiräffandejämförelsen med brandförsvarel vill jag säga att ingen sänder ut eltbrandförsvar med frivilliga ulan lillgång lill vatten. erkänner man att delinte funnits en fungerande beredskapsorganisalion. Detta efter alla debaltersom vi förl här i kammaren, där man påsläliatt vi haft världens bäst fungerandeoljeskyddsberedskap. Äntligen medger hert statsrådet att vi ej haft delia. Delhar hänvisats lill alt vinden vänder. Ja, det brukar vinden göra. Del har sagtsatt oljan flyter någon annanstans, men det flr den inle göra. Talet om all denförintas ärju till slora delar felaktigt. Varför har då beredskapen lyckais sädåligt? Jag har tidigare frågat varför man inle vågade ta alla beställda ellerlånade länsor i bruk. I svaret sägs att systemet hell anmälts förprovning och att man därför ännu inle vel om del är lämpligt för inköp. Men delvarju samma sorts syslem som del som lånades från . Vidoljeutflödei för etl par år sedan vid Ekofiskfallel, i samband medBravo-olyckan, tog jag här i kammaren upp frågan om beredskapen. Sedan har jagförsökl alt följa vad som har hänt. Pä rekommendation av norska slalen köpteoljebolaget, som ansvarar för oljeborrningen vid Ekofiskfallel, flera sådanasystem. Fömt hade man inte någon sådan beredskap. köptenorska staten sammanlagt etl 25-tal system, om jag inle lar fel. Systemetanvänds också av den amerikanska kusibevakningen, men här låter man det liggapå kaj, man låter inte personalen få använda det. Dock är det så attkusibevakningen redan har gjort ell köp. Enligl information i samband medutsläppet i hamn har systemet använis med gott resultat Undrapä om jag, en helt vanlig människa, som anser att oljan skall tas om hand tillhavs, undrar - undrar än mer, då det inte torde vara obekant hur länsor harfungeral. Istyrelsens för leknisk utveckling (STU) utredning, kallad Programutredning,bekämpning och sanering av oljor och kemikalier som kommil lös lill sjöss och istrandzon, skriven av och och avlämnad i april1979, står följande på s. 11: "1.Vid lade ut 4 000 mel. länsor och Nynäshamnskommun 2 600 met. gick ca 10 9fi av länsorna all använda." Min kommenlar: Nära 6 000m av 6 600 m var dä värdelösa. kasserarsina länsor systematiskt efter 3 gångers användning. dvs.de tvättas och repareras . härden erfarenheten att länsor kananvändas , del är inle ovanligl att de går sönder första gången deanvänds. Del är ovanligl att de håller mer än 4 ggt Del finns oljeupplagare tillverkade av plast somhar gäll sönder vid hanteringen innan de satts i sjön. Länsor har fyllts med vatten och sjunkit, dragitsav, nötts sönder, fyllts med för myckel luft, fltt luft i fel sektioner. Detfinns länsor som inle tål kontakten med olja eller solljus. Kopplingsanordningeller andra metallföremål har eroderai bort. Vissa uppiagningsanordningar sätts igen av löv,tång, halm, gräs eller andra föroreningar och slutar att fungera. Upptagningsanordningar fungerar inte därför alloljan är för tunn, för viskös eller i klumpar. De suger kanske bara vatteneller bara luft Länsor som läggs ul utgör inget hinder för oljanutan olja passerar över eller under dem." Delär utredningens konstaterande när del gäller de länsor som hiuills har använis. här uiredningen slår del också myckel intressanta saker omutvecklingsprojekt. Jag förmodar all kusibevakningen, de som har hand omoljeskyddei, känner lill dessa faktiska förhållanden och all gränschefen gördet. Känner kommunministern, som ytterst har etl ansvar, också lill dessaförhållanden? Kommunminislern reagerar fortfarande slarkl mot vad han kallarinsinuationer från min sida och menar att jag, , skulle hapiskat upp en opinion i mot kommunminislern och mot resursinsatserna iStockholms län. Det är fullkomligt fel, villjag säga , Jagciterade tvä ledare, en i och en i Göteborgs-Poslenden . Om kommunministern studerar min interpellation skall han finnaatt den är daterad . Jag skrev den nere i den 19 april.Jag har alltså refererat till den uppfattning man hade flu där nere. Manbibringades uppfattningen att regeringen styrde insatserna eftermassmediabevakningen. Det är alltså inlejag som har piskat upp någon opinion-Jag refererade den opinion som fanns i . Och del referatet står jagför. Nufick vi ell medgivande av kommunminislern att regeringen gav klartecken lillmilitärinsats. Javisst, jag såg kommunministern i Rapporiin-slagel. Där fickman ju det intrycket all, som skrev, regeringen hade drabbatsav handlingskraft och lagit lag i de här frågorna pä fulll allvar. Sedan lill resonemanget omeventuella militärinsatser i , Dethar i olika sammanhang förnekats alt kommunerna begärde mililär-insatser. Detfinns ett klariäggande från länsslyrelsen i : Solenäskommun begärde miliiärinsats, men man bedömde det så att del Jag kan i detla sammanhang hänvisa lill direkta besked, somkommunminislern också kan fl om han vill ha del. Tillyttermera visso fanns 900 militärer redo att sättas in, men militären fickaldrig någon begäran om insalser. Del är naturiigtvis beklagligt, men del berorpä alt det är så fruktansvärt svårt all samordna bekämpningsinsalserna ochsaneringsinsatserna. Del är della vår viktigaste kritik gäller. Vi skallförsöka se lill alt oljan inte kommer lös, men när den kommer lös mäsle vi samordnainsalserna för alt bekämpa den - först ute på havet och sedan på land, när denväl kommil dil. Denpassus om överflyttning av resurser som kommunminislern citerade gällde juslkommunernas möjligheter till bekämpnings- och sanerings-insatser. Den gällde justdet krav som jag ställde och som jag ocksä har ställt i en moiion omen regional, landbaserad organisalion för oljeskyddsberedskapen. Vi måste kommadärhän. Jag sade alt det inle kan vara enskilda kommuners uppgift allsvara för della. Man måste samordna insalserna. Jagsade också -del är alldeles korrekl -all det kan vara nödvändigi all från andradistrikt föra över resurser för den här bekämpningen. Men jag måste liksombohuslänningarna fråga mig: Var det verkligen nödvändigt all lakustbevakningspersonal från just det område av där man jobbade med altbekämpa och sanera olja, alltså området mellan och norska gränsen?Kustbevakningen harju personal utmed hela den svenska kuslen. Kommunminislernmåste förstå att man uppfattar delta som egendomligt Som brandchefen i Tanumskommun sade: Nog blir man förbannad när dom lar jusl den oljesaneringsbålsomjag behöver för att klara de insalser vi håller på med förehäckningssäsongen. måste kommunminislern ha klart för sig. Del är alltsåfråga om all göra en värdering av var och hur insalserna skall göras. (vpk): Kommunminislern svarade inle heller i sitt andra anförande på de mångakonkrela frågor som har ställts. Även om hans lid är begränsad lill lio minuterborde han hinna svara på elt par av de mänga frågor som har ställts iinterpellationerna och i debatten. Hanvill inle heller göra någon egen värdering eller ge oss någon regeringensvärdering av oljekataslroferna vid Bohuskuslen och i . Hanhänvisar della lill utredning. Men regeringen kan Ju icke slippa ifrån sillpolitiska ansvar genom alt begära av en utredning all den skall studera vad somhar förekommit. Man kan skaffa fram sakmaterial på del sättet, men regeringenkommer aldrig ifrån sitt politiska ansvar för uraktlå-tenhelssynder genom atthänskjuta värderingen av dessa stora oljekalastrofer till en viss uiredning.Jag efteriyser alltså fortfarande en värdering från regeringens sida av vad somhar förekommil och av framgångar och brister i oljebekämpningsarbetet. Kommunministernvill också till utredning hänskjuta frågan om bättre förberedelser. Jag harsagt all det är bra. Det kan vara nödvändigi att utreda Men vel vi att en ny oljekatastrof kan inträffa vilken dagsom helsl. Då kan man inte klara sig med all hänvisa till au frågan är underutredning, utan regeringen måste förbereda sig för nästa eventuellakatastrof sä all insatserna dä kan ske snabbare och på ell mera planmässigtsäu. Del kan man heller inle klara genom all bara hänvisa problemen lilluiredning, ulan här finns hela liden del ansvar som den sittande regeringenmåste ta för hela oljebekämpningen. Bägge de här katastroferna visar klart,tycker jag, all en rad åtgärder skulle kunna vidtas. Ännusjälvklarare ärju att regeringen måste leda den kamp emol oljan som forlfarandemåste pågå både vid Bohuskuslen och i skärgärd. Jag log upp denfrågan i min interpellation, men det har inte sagts ell ord om den i svarel.Frågan lydde så här: "Kaninsalserna av personal och materiel f n. bedömas som tillräckliga ellerförbereds ylleriigare insalser?" Kommunminislernsade ingenling över huvud taget i svarel och heller inle i sill andra inlägg omvad man tänker göra för att fl en effekiivare bekämpning i den akluella kampsom jusl nu pågår emol oljeskadorna. Delfinns etl dokument, som översänts till oss från , och avslutningenpå del kommer mig att undra över vad som håller på att ske. I delta brev, somhar gått lill inierpellanterna och troligen ocksä till olika myndigheler, sägerlänsslyrelsen: Länsstyrelsenavser all , vecka 19 - det är den vecka som börjar -överväga när bekämpningsarbetet enligt brandlagen kan avslutas. Enliglmin mening är det av störsla vikl att vi har en stark regional ledning av deloljebekämpningsarbete som måste fortgå också i fortsättningen, och Jag undrarom kommunminislern ville nägol kommentera denna formulering från länsstyrelsenssida. Närdet gäller de omedelbara, akuta behoven är del helt klart att några saker ärväldigt trängande. I andra skrivelser från som jag har flttvitsordas vad vi alla kände lill, all det inte finns några fullständigakommunala planer för oljebekämpningen. Därför, säger länsslyrelsen, kan manheller inle göra någon plan för samordning av kommunernas insalser. Jagvill fråga: Avser kommunministern all la nägol iniiiativ för alt delskall upprättas regionala planer och, under dessa, kommunala planer föroljebekämpningen, eller tänker han vänla tills någon av de här kommittéernakommer fram med sina förslag? Den här bristen är väl i alla fall påtaglig, ochdel måste ligga helt under kommunministerns domvärjo att här ta initiativ. Vivel också alt del forlfarande icke har gjorls ylleriigare förberedelser, om detskulle behövas stora insalser av frivilliga. Man har forlfarande inle planeralför ordentliga transporter. Det råder forlfarande en väldig brisl pä braredskap för att ta upp oljan ur vattnet. De redskap som finns är olillräckliga.I mänga fall har man tvingats klara sig med pinnar, murslevar och annal som ickehar varil fulll effektivt Hur är det med tillgängen på bålar? Skall man ändrade regler som finns, sä alt kommunerna kan fl bidrag och ersättning också närde köper exempelvis billiga aluminiumbälar, som är nödvändiga för alt komma ullill skär och öar? Detfinns alltså en rad frågor som det är nödvändigi alt regeringen svarar på ochdär regeringen måste la initiativ. Annars måste vi fortsätta all påpeka deslora brister som finns i myndigheternas handlande - brister som har funnilsoch som del lydligen icke finns någon plan för all snabbt avhjälpa. Jag tycker all del är någol av den obotfärdiges förhinder närkommunminislern beklagar sig över all han har så - -för all besvara de frågor som åtta interpellanier och frågeställare har ställtDet beror ju på kommunministerns egel sätt alt vilja besvara våra frågor. Deflesla av frågorna är ställda för långl sedan, när krisen startade.Alla frågor berör självfallet oljekalastrofer, men en del av frågorna berör vadman skall göra i den akuta silualion vi nu har, hur vi skall bekämpa den krissom råder, och andra gäller olika långsiktiga bedömningar och våra internationellaöverenskommelset Del hade varil fulll möjligl för kommunministern att med osshär i fortlöpande föra denna mycket vikliga diskussion, för altupplysa både oss och allmänheten om regeringens bedömning av det akuta läget.En sådan diskussion hade kunnal påbörjas efter påskhelgen, dä riksdagenålerupplog sitt arbele och dessa frågor förelåg. Då hade vi alla -ävenkommunminislern - fält mer tid alt ordentligt penetrera de frågor som harrests. Kommunministernhar nu talat två gånger ulan att, säviii Jag har kunnal höra, med etl ordberöra själva sakfrågan, nämligen hur regeringen ser pä de miljöskador somhardrabbal såväl som oslkuslen och som kanske ulgörden värstamiljökatastrofen-i varje fall vid ett samlat tillfälle-som har drabbat vårtland , med utomordentligt svåra följder för del marinbiologiskalivet och för fågellivet Hur bedömer regeringen själva saklägel? Del vill vifakliskl vela - jag tror del gäller både och allmänheten. Hur myckelarbele ålerslår innan vi kan säga all effeklerna av den miljökatastrof som nuhar drabbat oss så långl som möjligl har kunnal undanröjas? Vilka insalserbehöver enligl regeringens bedömning fr. o. m. nu göras i skärgärdoch på Bohuskuslen för alt undanröja miljöskadorna av den katastrof som harägt rum? Jag inskränker mig alltså i denna fråga lill den miljökatastrof som vinu har all arbeia med och lar inle med de risker som finns för framtidakatastrofer. Jag har från exemplifierat med del nya påslaget av oljai fredags pä Biskopsö, de slora osanerade områdena på Slora Nassa, Gillöga,Lygna, Fredlarna och Svenska Högarna. Det har även givits exempel frånBohuskusten. Frågan kvarstår: Hur bedömer regeringen behovet av de insalser somfr. o. m. nu måste göras för att vi pä etl rimligt säll skall kunna bekämpa denmiljökatastrof som har drabbat oss? Kommunminislern berörde isitt andra inlägg frågan om tillgänglig teknik. Hanmenade att man vid varje lidpunki som han har svaral har haft all utgå frän denmest kända tekniken och au den har utvecklats. Vi har inle fållnågot svar på frågan hur regeringen ser pä den nya leknik som lidigare harutvecklats inom Varv. Där finns del klara planer på en ny typ avoljebekämpningsfartyg, som man bedömer skall kunna bekämpa även den lyp av oljasom har drabbat oss men som del, på grund av tekniska brister hosden materiel som har haft, inte har varit möjligl allordentligt bekämpa. Jag och ställde frågor inom samma område,nämligen beträffande den verksamhet som bedrivs inom . Är regeringen beredd alt aklivi siödja framkomsten av dentyp av nya oljebekämpningsfartyg som har utvecklats på Varv? Slutligenvill jag ställa en konkret men praktiskt oerhört betydelsefull fråga: Kan viräkna med all oljebekämpningsslation nu snabbi blir byggd efter dedröjsmål som den borgeriiga trepartiregeringen förorsakade genom all inte anslåpengar till byggandei? Pengarna har kommil senare, men hur är lägel nu? Kan viräkna med att den snabbi blir uppbyggd? Det är en oerhört viklig fråga för demsom praktiskt arbetar med att bekämpa oljan ute i skärgården. Vi har här talatom samordning mellan myndigheter, men del är också fräga om en praktisksamordning på platsen, att fä fram fartyg, se lill att det finns plats för allade fartyg som skall in etc. oljebekämpningsslation är utomordentligtviktig för att vi skall kunna bekämpa framtida miljökatastrofer. i Hållsla(c): Jag har förståelse för aU kommunministern i sitt andra anförande intehann med att svara på alla ställda frågor. Jag var väl den av frågeslällarnasom uttryckte sig kortast i kommentaren till vad kommunministern hade aU säga isitt inlerpellaiionssvat Men jag fick inte någol som helst svar pä de kortafrågor jag ställde i miu inlägg. Jagville vela hur kommunministern ser pä förslaget alt man i stället för attavbemanna lots- och fyrplaiser saisar på att behålla dessa bemannade och därmedgaranterar våra kustområden sakkunnigt vakande ögon, så all snabba rapporterkan ges. Jag ville också veta hur kommunministern ser på förslaget att manskall utrusta ortsbefolkningen med rationella redskap och utnyttja deraskunskaper. Kustmänniskorna är intresserade och följer olyckorna ingående. De ärvilliga all hjälpa till med rapporteringen. De ställer upp, om de bara fårlämplig utrustning. Vi har även civilförsvaret all tillgå. Del skulle kunnaengageras i en sådan här aktion. Jaghoppas all kommunministern inte glömmer bort alt kommentera mitt krav på altkommunerna flr full kostnadstäckning för den höjda beredskap som jag anser varaen förutsäuning för att vi i framliden skall kunna klara av sådana här olyckor.Många har tryckt på att vi jusl nu har en katastrofalt ta itu med och all viborde salsa på den. Det ärjag fullt införstådd med, men vi måste också seframåt. Såsom Jag sade i milt första inlägg sker i regel ett oljeutsläpp varjedag. Då måste vi förstärka beredskapen för framtiden. Tyvärrhar jag inle nu tillfälle all invänta kommunminisierns muntliga Nr 139 svar. Men jag hoppas alt jag kan läsa hans svar i protokollet och alt haninte den glömmer bort mina frågor. -j jgj ji) GUSTAVLORENTZON (vpk): Qm beredskapen Kommunministern sade i sitt anförande alldeles att man oljekatastrofer har begärt omedelbara åtgärder av honom men att det inte varmöjligl alt tillgodose delta krav eftersom utredningar pågår. Inte förrän dessautredningar kommer med sina förslag går det tydligen att göra någonting. Sedananvände kommunministern - om jag nu hörde rätt - formuleringen alt dessaulredningar skall ta till vara alla givna uppslag och göra det med flygandestart. Jag har emellertid hört denna formulering tidigare. Jag vill hänvisatill den debatt som hölls i denna kammare och citera vadkommunministern då sade: "Dentidigare debatt här i som har redovisat ledde framtill tillsättandet av en av de tre utredningar som arbetar för högtryck meddessa frågor, nämligen oljeskyddskommilté, som närmast lyder underkommundepartementet." Dåarbelade denna kommitté "för högtryck". skall den få en"flygande start". Jag blir inte riktigt övertygad om all manverkligen arbelar allvariigt med dessa frågor, när man gång pä gång uttryckersig på del säll som jag här har citerat. Möjligen har man fria händer attarbeta som man lycker. Men om regeringen inte pressar på i anslutning till demånga uppslag som har framkommit här och även lidigare, är det fara värt attutredningarna lar lång lid på sig. Vi vel att ulredningar kan sitta i mänga år.Det kan naluriiglvis vara rikligl, som här framställde det, attdenna oljeskyddskommiiié som lyder under kommundepartementel fick diffusadirektiv när den lillsatles 1977. Del är myckel möjligt, men det behöver i såfall rättas till. Därför menar jag aU man inte bara kan hänvisa till dennakommitté, utan regeringen bör nog visa mera råg i ryggen än man gjort hillills. Denfråga jag ställde svarade inte kommunminislern på, och Jag begärde del kanskeinle så direkt Han tog ju på sig, och det var många andrafrågor som ställdes. Men jag skulle ändå gärna vilja ha etl svar om del är möjligt all fl del. Jagsaknade en problemställning såväl i kommunministerns skrivna svar som i hansanförande här, och det var hur förhandlingarna med övriga kustländer- inte barai utan också och -egenlligen förs och resultaten avdessa. Man har ibland en känsla av all detta lilla land sätter man sig pä ute iEuropa. Jag hörde på nyheterna all det i finns en omfattandeopinion mot svensk kärnkraftsulbyggnad, framför alll i . Svenskarnahar försökt möta denna opinion genom alt kräva att man i ser till attsvavelutsläppen där blir mindre. Vi vet hur dessa svavelutsläpp har fördärvaten stor del av Sveriges sjöar. Men det har inle gåu all resonera sig fram lillnågra resultat, och där står vi . Nuär frågan om förhållandena när del gäller nedsmutsning av är likadana. Någon redovisning fär man ju sällan eller aldrig utan del hänvisas lilldenna konvention och sägs: Det är två slaler som inle har undertecknat den, ochvi har inte kunnal göra någonting. Men efter de omfattande debattersom har varit i borde väl de regeringar somsullil på laburelierna ha framfört kriliken från den beiydande opinion somfinns i mot nedsmutsningen av svenska kuster och svenska vatten, därdel är fara värt all del livet lar slut. GEORGÅBERG (fp): Här har nämnis länsor av olika typer, ochäven annan materiel, men jag vill gärna påpeka att man måste akta sig mycketnoga för all göra denna diskussion för enkel. Del flnns en oerhörd massalänsor framlagna i olika länder över hela världen. Många av dem har prövals engång och därefter kasserats direkt, eftersom de varit odugliga. Men det ärockså på del sättet alt länsor som kan vara utomordentligt bra i lugnt vatten,inne i en hamn eller i skärgärden, är komplett odugliga så fort del blåser uppmed . Man mäsle ha hell andra typer av länsor för attbehandla oljan och ta hand om den när det uppkommer en sådan situation. Sammasak gäller för andra metoder. Man laborerar på mänga håll med fartyg som kansuga upp oljan direkt.