prot · G20987 · 1978-12-31 00:00:00 — Statsrådet erhöll ordet för attbesvara G?7//s () anmälda fråga, 1978/79:331, tillsocialministern, och anförde: har frågal socialministern när den nya medicinenBlocadren kan gå in under rubriken fria läkemedel. Frågan har överlämnatslill mig för att jag skall besvara den. Blocadrenär etl läkemedel som har börial användas för all i vissa fall sänka ögontrycketvid grön starr (glaucom). Detta preparat registrerades som läkemedel avsocialstyrelsen så senl som . Förteckningenöver kostnadsfria läkemedel fastställs av regeringen efter förslag avsocialstyrelsen. Förteckningen brukar revideras en gång om årel. Socialstyrelsenavvaktar i regel - ca ett är - innan styrelsen förordar atl eltnytt preparat skall föras upp pä förteckningen. Skälet är au styrelsen förstvill fö erfarenheter av en bred klinisk användning av läkemedlet beiräffandesåväl dess terapeutiska effekt som dess eventuella biverkningar. Ännu ärerfarenheterna av en längre tids användning av della läkemedel begränsade. Om Blocadren visar sig ha en klart positiv effektvid behandling av vissa fall av grön starr kan det bli aktuellt att föra uppdetta läkemedel på förteckningen över kostnadsfria läkemedel. Till attböria med får jag lacka statsrådet för svarel. Det är faktiskt en ganskastor grupp människor som berörs av den här frågan - del beräknas attdrygl av dem som är har högt tryck i ögonen och är utsatta förglaucom eller, som det också benämns, grön starr. Sjukdomen, som oftast kommeromärkligt, är - såsom jag framhållit i min fråga förut - så smygande all jagskulle vilja säga att vi borde ha en kontinuerlig ögonkontroll av alla människoröver . Mendet är inle detta som min fråga gäller , utan den gäller registreringen avdel nya läkemedlet Blocadren samt huruvida och i så fall när det skall gå inunder s. k. fria läkemedel. Slalsrådelsäger atl socialslyrelsen i regel avvaktar - . Jag tyckerför min del atl det är en ganska läng tid som kan bli kännbar för den som skallbetala läkemedlet Jag förstår inte riktigt varför det skall behöva ta så långlid. Om Blocadren i längden visar sig mindre bra fortsätter inte läkarna attordinera läkemedlet i fråga, och då är det inget problem längre. Då faller helafrågan. Men så länge det används och ersätter eu kostnadsfritt läkemedel bördel kunna gä in under denna rubrik, och del bör ske betydligt lidigare än efteretl hell är. Det är fullt logiskt efter vad jag kan förstå. 0/7?klassning av Blocadren som fritt läkemedel Jag har förståelse för att och många palienler anserall Blocadren så snart som möjligl bör föras upp på förteckningen överkostnadsfria läkemedel. Men vi bör komma ihåg att användningen avBlocadren innebär en ny behandlingsprincip. Den aktiva substansen i deltaläkemedel består av en icke selektiv belablockerare, och läkemedlet användsendast i vissa fall av grön starr. Det är därför, enligt min mening, lämpligtalt vi avvaktar erfarenheterna av en bred användning av detta läkemedel innanvi lar ställning lill frågan om Blocadren skall vara kostnadsfritt eller ej. Jagkan ocksä nämna att detta preparat diskuterades vid ett möte med ellhundratal ögonläkare. Därvid underströks atl det behövs mera kunskap om medlet och dessverkningar i olika avseenden. Vi bör därför avvakta närmare utvärdering av detla läkemedel. GILLISAUGUSTSSON (s): Jag vill bara kort konstatera att del inle är något nytt läkemedel ioch för sig. Det har provats i andra länder, bl. a. i , ochvisat sig motsvara vad vi i del här fallet hoppats på. Om det provats i Amerikaunder tvä är borde vi inte behöva ta ett är pä oss här i för att kommaunderfund med att del är bra i just det här avseendet. Jag förstår inte rikligt- det måste jag erkänna - motiveringen för atl vi skall vänla ell helt är. Överiäggningenvar härmed slulad. Ominrättande i av en träleknisk forsknings- och utvecklingsenhet § 6 Om inrättande iSkellefteå av en träteknisk forsknings- och utvecklingsenhet Induslriminislern erhöll ordel för allbesvara () anmälda fråga, 1978/79:320, ochanförde: har frågat mig om regeringen avser all inom kortbesluta inrätta en träleknisk forsknings- och utvecklingsenhet (FoU-enhet) iSkellefteå, Utredningenmed uppdrag alt utreda frågan om lokalisering av ny verksamhet till Västerbottenslän har i sitt andra delbetänkande föreslagit bl, a, att en trälekniskFoU-enhet skall inrättas i , Förslaget har remissbehandlals.Remisstiden gick ut , Jag har noterat atl den övervägandedelen av remissinstanserna tillstyrker förslaget. av frågan har dock påbörjats. Jag kan därför inte nuredovisa hur regeringen kommer alt besluta i ärendet. Jag har fött etl kort svar pä min fråga. Det fanns tyvärr inte någranyheter i svarel, och det var inte särskilt upplysande. Skälet härtill angesju: det är sedan remisstiden utgick. Att jag ändå ställt frågan redannu skall jag ge en kort bakgrund till. Regionslyrelsenför högskoleregion har i sin anslagsframställning för /80lagt fram ett förslag om en tvåårig träteknisk utbildning i . 1budgetpropositionen anför utbildningsministern att möjlighelerna all starta enträleknisk gren inom maskintekniklinjen i bör prövas. Detta, sägerutbildningsministern, bör inte utgöra någol hinder för au ge delar av den trälekniskautbildningen som decentraliserad utbildning.Därmed skulle såväl lidigare uttalande som regionstyrelsensönskemål om en tvåårig träleknisk utbildning i kunna tillgodoses. Iregionstyrelsens planeringsarbete kom man fram till att en trätekniskforsknings- och utvecklingsenhet borde tillskapas i för att tillförsäkrautbildningen en kvalitativt god miljö. Vi uppvaktade därför dåvarandeindustriministern i den här frågan. Genomen lokalisering av en träleknisk utvecklingsenhet till skulleekonomiska vinster kunna göras av samordning med den planerade högreträlekniska utbildningen och YTH-utbildningens träindustrilinje. Det ärju käntatt träbranschens behov av utökade forsknings- och utvecklingsresurser ärstora. Den svenska FoU-verksamhelen inom iräområdei är f n. myckel liten vid eninternationell jämförelse. Träbranschen har den näst lägsta FoU-insalsen avalla industribranscher i landel, trots att enbart trävaruindustrin ger likastort nettobidrag till utrikeshandel som järnmalmen och bilindustrintillsammans. Vihar tyckt att det vore naturiigt att bygga upp denna trätekniska forsknings-och utvecklingsenhet i . Jag menar att det är angeläget attregeringen snabbt lar ställning i den här frågan. Det behövs, därför att planeringen avulbildningen kräver atl man vet hur det blir med den här utvecklingsenheten.Frågan har förhalats , och en ytterligare förhalning skulle allvarligtförsvåra möjligheten att förlägga nägon utbildning lill . Vi lalar här om tvä saker, som - såsom antydde - har enklar beröring med varandra. Frågan gäller ä ena sidan FoU-insatser föriräförädlingsindusirin, förlagda förslagsvis lill , och ä andra sidanen yrkesteknisk iräutbildningslinje, som ju kommer till stånd i Skellefteågenom anslaget i ärels budgetproposition till högskolan i . Högskolan iLuleå skall administrativt leda uppbyggandet av enheten i och varaså atl säga moderorgan för den. Detla är redan beslutat. Vadvi just nu diskuterar är det andra ledet, forsknings- och utbildningsinsatser.När del gäller den saken föreligger etl förslag i elt utredningsbetänkande avRune om lokaliseringsinsalser i . Ulredningen tillsattesav budgeidepartemenlet, som just nu fått in remissvaren. I själva verket harännu inte alla remissvar hunnit komma in, men man häller pä att bereda dennaingrediens i utredningen, forsknings- och utbildningsinsatser, tillsammans medindustridepartementet. Vi kommer snart atl vara i den silualionen all vi kan taställning, men vi är det inle jusl . Jagvill bara betyga alt jag är hell ense med frågeställaren om önskvärdheten avmer FoU-insatser för träindustrin. Jag hoppas att den fråga vi nu diskuterarhåller på atl avancera. Klockan är men inte tolv för att taställning till en sak som just nu ligger under beredning. Oniinrättande i av en träleknisk forsknings- och utvecklingsenhet Det är riktigt, som industriministern säger, att vi lalar om tvä saker.Men de har ett intimt samband med varandra. En utbildning på iräområdei iSkellefteå förutsätter att en träleknisk forsknings- och utvecklingsenhetkommer till stånd. Det är därförjag ställer frågan nu-planeringen avulbildningen pågår. Sedanmäste jag tyvärr konstatera atl industriministern inte är räll underrättad närdet gäller planeringsläget för träulbildningen. Det har inte fattats någolbeslut om träutbildning i . Budgetproposilionen anger myckel tydligtall denna utbildning bör knytas till högskolan i och dess maskintekniskagren. Ingenling hindrar, säger man försiktigtvis,alt delar av utbildningendecentraliseras till . Men för att stärka moliven för altdecentralisera delar av utbildningen från högskoleorten lill Skellefteåmåste de knytas till denna utvecklingsenhet Del är mycket troligt auulbildningen nu böriar i . Men skall det bli någonling av en decenlraliseringlill måste utvecklingsenheten komma lill slånd. Regeringenhar med sin budgetproposition fört ulbildningen frän , där viplanerade den, lill i huvudsak . Det är i dagens läge lyvärr bara allkonstatera. Sedansäger industriministern att han är ense med frågeställaren om behovet av en utvecklingsenhetpå träområdet. Jag vill fråga: Gäller enigheten också föriäggningen tillSkellefteå? Jag har sagl all den saken är under beredning. Det är inlebrukligt att medan man studerar remissvaren, och innan man ens sell allaremissvaren, ge besked om vilken slutsats man skall dra. Remissförfarandet blirräll meningslöst om man gör sä. Jagvill däremot konstatera att årets budgetproposition öppnar möjligheten alt lillSkellefteå förlägga en träteknisk utbildningslinje, låt vara all ulbildningenskall bedrivas i regi av tekniska högskolan i . Sedan är det riktigt altdel andra ledet, nämligen en FoU-enhet vid som vi nu diskuterar,ännu inte är klart GEORGANDERSSON (s): Herrlalman!Jag har respekt för behovet all fä tid alt pröva remissvaren. sägerindustriministern i svarel atl remissvaren över lag är posiliva. Det somåterslär är då en markering av den politiska viljan. Det är industriministernsom måste göra den. Denhär frågan har stötts och blötts mycket, och många politiker har lovat mycketnär det gäller iräutbildning och träforskning i . gäller det attförverkliga löftena. Då fär man frän politiskt ledande häll inte böria mumla.Dä måsle man vara fast i tonen, ända tills det hela har förverkligats. Propositionenöppnar möjligheter att lägga vissa delar av ulbildningen i Skellefteå-del ärriktigt Men jag vill upprepa att skall det bli någonting reellt av dessaöppnade möjligheter måste industriministern bidra med forsknings-ochutvecklingsenheten. Den markering av en politisk vilja som frågeställaren efteriyser kommernär beredningen är färdig. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om förstatligandeav IndustriministernERIK erhöll ordel för all besvara (vpk) den 8 februarianmälda fråga. 1978/79:336, och anförde: har frågat mig om regeringen är beredd alt vidtaåtgärder för att förstatliga i syfte att garantera upprätthållensysselsällning och ge företagets produktion en socialt och kulturellt godtagbarinriktning. Företaget, somsysselsätter över 2 000 personer, har sedan ställde sin fråga beslutatalt inställa sina betalningar. SverigesInvesteringsbank har förklarat sig beredd alt under vissa villkor övertaaktierna i bolaget. Regeringen har också förklarat sig beredd att vidtaålgärder för att säkerställa en fortsatt verksamhel inom företaget. Ellskäl lill regeringens ställningstagande är atl den vill försöka bevara devärdefulla resurser i fråga om personal, produktionsapparat, produkier ochmarknadssiällning som företagel besitter. Önskan all upprätthålla sysselsättningenär också ett motiv. Några sysselsättning.sgarantier kan regeringen dock inieutfärda. 1vad gäller frågan om att regeringen skall ge förelagets produktion en socialtoch kulturellt godtagbar inriklning skall jag inle här diskuiera vad som ärkulturellt godtagbart. Men om förelagel över huvud taget skall kunna komma översina problem och fortleva måste enligl min uppfattning verksamhetenkoncentreras på del som marknaden vill ha och del som förelaget verkligen ärbra på all tillverka. (vpk): Utvecklingen i i fräga om sysselsättningen ger en skrämmandebild av privatkapitalets framfart. Man har spelat med tusentals anställdastrygghet över deras huvuden. Först gällde det Verkstad, därJohnsonkoncernen undan för undan stympade företaget. Endast omkring 200anslällda blir kvar i företaget, som lidigare hade över 2 000 anställda ochutgjorde ryggraden i kommunens induslrisysselsältning. Nusenast har Luxorstålt i centrum för uppmärksamheten. Omkring 2 000 jobb var iakut fara. Inlernalionella felspekulationer och investeringar bl. a. iSingapore har bildal bakgrund. Medhänvisning härtill har jag ställt frågan lill industriministern om regeringenär beredd att vidta åtgärder för att förstatliga i syfte atl bl. Sedan frågan ställdes har staten gäll in för attavväria den omedelbara kraschen, men faran är därför inte avvärjd. Samtidigtsom jag lackar industriminister för svaret vill jag ställa någraföljdfrågor, som det är angeläget att fö besvarade. Ärregeringens avsikt endast att sätta in statliga pengar för att rekonstrueraföretagel och göra del attraktivi för nya spekulanter? Man kan dra denslulsalsen, eftersom industriministern faktiskt förbigår frågan om förstatligandeav och statlig drift. Kaninduslriminislern bekräfta eller dementera alt de farhågor som de anslälldahyser all personal kan komma att offras i en sådan rekonstruktion ärmotiverade? Del finns anledning att slälla den följdfrågan, när industriministerni sill svar säger: "Några sysselsättningsgarantier kan regeringen dockinle utfärda." Det är illavarslande. Detråder, herr talman, stor oro i , oro för att jobben försvinner ochoro för framliden. Vad vill industriministern säga till dessa oroligamänniskor? De vill nog gärna vela vad regeringen kommer att göra för att tryggaderas jobb. Svaren på frågorna är redan givna, dels av den fakliskahändelseutvecklingen, dels av del som sades i mitt svar. Regeringen har i enplötsligt uppkommen akut silualion gripit in, jag vågarsäga snabbt och medkraft, för att förhindra alt företagel och dess anslällda råkade ul föromedelbara svårigheter. Det gällde att handla snabbi, bl. a. för altåierförsäl-jarnäi och kundkrets inle skulle lämna företaget Delvar den första och viktigaste uppgiften. Den är inte slutförd. Det är mängaproblem alt lösa för atl klara den omedelbara situationen. Det är den visysslar med. Vadsom på lång sikt ägarmässigt skall hända och i vilken ulsträckning det går attfullfölja all den produktion som förelagel sysslar med är del för tidigt attyttra sig om. Vi har inte tillräckligt underiag för det. Det väsentliga är har hindrat en hotande kollaps för företaget. (vpk): Jag tror inle atl man kan komma bort från de framlida problemen med atthänvisa till vad regeringen gjorde i del läge när konkursen stod för dörren.Jag menar att regeringens ansvar måste sträcka sig längre, och jag tycker atlregeringen är skyldig att svara på frågan: Vad kommer att hända sedan? Ävenom inte hela härvan har kunnat nystas upp, sä kan väl inte regeringen gömma sigbakom detta. Den måsle väl ändå ha någon uppfattning om vilka garantier som börkunna ges i fråga om sysselsättningen. Man värier sig tydligen inför kravel påförstatligande. Varför vill man bara gå in med pengar för att snygga upp, såatl andra spekulanter kan bli intresserade? Jag tror inle alt den attitydenhåller inför de anställda vid och inte heller inför kommun. Jagtror alt det krävs betydligt klarare besked. Detoroar säkert också atl mäktiga kapiialiniressen lurar i vassen. Vissaföreträdare för dem har visserligen uttalat all de inte har intresse för ,men de kan säkert tänka sig att köpa företagel, kanske för en krona, när slatenhar städat upp efter den förra ledningen. Det brukar ju gå så. Jaganser alltså att kravet pä alt skall förbli i statlig ägo kvarstår. Dettaär motiverat både med tanke på de anställdas trygghet och att produktionenmåste få en socialt och kulturellt godtagbar inriktning. Förelagel drivs av Invesieringsbank, som aren statliginstitution. I den meningen är förelaget förstatligat Skillnadeni våra betraktelsesätt är väl den all har ett ideologiskt grepppå denna fräga, medan jag har ell praktiskt grepp. Från departementels sida ärvi inriktade pä alt nu försl klara den omedelbara situation som föreligger. (vpk): Även för en folkpartiregering, som kanske har en annan syn pä statligverksamhet än vad jag har, borde det väl ändå vara rimligare alt förstatligaförelagel, trygga anställningen och påverka produktionens inriktning så somjag har pekat på i frågan än alt använda statliga pengar för att underlälla förprivata spekulanter . Allstaten , på del sätt som man tycks kunna befara, endasi skall gå in ochsanera förelaget - och det kommer kanske alt ske genom avskedanden -och sedansälja det mera lönsamma företaget till spekulanter, kan väl inte vara särskiltförnuftigt ens från liberala utgångspunkter. Jag lycker nog t. o. m. att detrimmar illa med den bekanta valpropagandan om att i folkparliels skulleinte storföretagen växa ihop med staten. Jaghar alltså inle kritiserat all staten har gripit in, utan vad jag harkritiserat är den brislande konsekvensen. Jag menar att staten bör ta överLuxor, driva en samhällsnytlig produktion och trygga sysselsättningen -och inteanvända .statliga medel för alt medverka lill avskedanden och fortsattspekulation med de anställdas trygghet. 0/7?Övning av räddningstjänsten i län För är det tydligen ytterst väsentligt att denproduktion som kan bedrivas vid skall ha en viss kulturell inriktning.För mig är det väsentligt - säkert ocksä för de anställda - alt man kanproducera varor som någon köper och därmed trygga företagets fortvaro. NILSBERNDTSON (vpk): Spekulation har man haft nog av vid i , och det är väl delsom förorsakat den otrygghet man känner. Min mening är attslaten efter etlöverlagande skulle kunna använda resurserna till alt åstadkomma en produktionsom fyller elt viktigt samhälleligt behov. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om övning av räddningstjänsten i län Kommunminislern erhöll ordet för atlbesvara i (s) anmälda fråga, 1978/79:333,och anförde: i har frågat mig när ett ställningstagande kanvänlas till en framslällning från i län om medel för altgenomföra en räddningstjänstövning. Somsvar på frågan vill jag meddela att regeringen har anvisat medelförövningen. 10 protokoll 1978/79:83-88 Omersättningen för .sjukresor med egen bil i (s): Jag ber attfå tacka kommunminislern för svarel. Egentligenskulle frågor av delta slag inle behöva förekomma i kammaren. Men länsstyrelseni län gjorde en framställning , och harman inle kunnai få några besked i ärendei. har kommunminislern svaral på minfråga och i svarel angelt all medel anvisats på grund av den gjordaframställningen ifrån i län. Ioch med delta finns inget att tillägga från min sida. Jag ber än en gång au fålacka för det positiva svarel. Överiäggningenvar härmed slulad. §9 Om ersättningen för sjukresor med egen bil Socialminislern erhöll ordet för aubesvara () anmälda fråga, 1978/79:330, ochanförde: har frågat om man kan räkna med initiativ från minsida om uppräkning av ersättningsbeloppet vid sjukresor med egen bil och, i såfall, när delta kan beräknas ske. Riksdagenbehandlade är 1975, i anledning av motioner, frågan om ersättningsnivån vidsjukresor med egen bil. anförde i sitt av riksdagengodtagna betänkande nr 16 bl. a.: "Med hänsyn till att del vid sjukresorär fråga om enstaka resor, där det inte finns anledning all i sammaulslräckning som vid mera regelbundna resor räkna med de fasta bilkostnaderna,finner utskottet den numera gällande ersättningen för sjukresor med privatbilväl avvägd." Del finns enligl min mening ingen anledning altändra på denna av godtagna principiella riktlinje.Ersättningsbeloppet har emellertid legat oförändrat . Jag anserdärför alt frågan om beloppets storlek bör ses över. En sådan översyn kommeratt ske inom i anslutning lill vissaandra ändringar i sjukreseförordningen. ,(s): Jag får tackastatsrådet för svaret pä min fråga, Efiersomersättningen för resa med egen bil har varit oförändrad så länge, harallt flerbörial all fråga varför ingen ändring sker. Därför kommer också en översyn allske, enligl vad som socialministern nu har meddelat, och detla är bra. Hurman än räknar är det ofrånkomligt all del har skelt en väsentlig fördyring avbilkostnaderna . Vi vet att mänga människor ivingas lill tätasjukbesök, och när karensbeloppet har tagits bort är återstoden i mänga fallhell otillräcklig. Här talas om relationerna mellan fasta och rörligakostnader. Frågan är om Nr 87 dessa relationer är rikliga. Jag hoppas all när översynen skall ske i vårhänsyn Torsdaeen den kommer all las lill dessa synpunkler. Överiäggningen var härmedslutad. §10 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2186 tilljustitieutskottei 1978/79:2187 och 2188 lillnäringsulskoltei 1978/79:2189-2191 tilljuslilieulskollel §11 Föredrogs och bifölls Inierpellationsframsiällning 1978/79:146 §12 Anmäldes och bordlades Moiioner 1978/79:2192 avKarl-Erik HäU m.fl. 1978/79:2193 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:87 omfinansiellt stöd till §13 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits lill kammarkansliet 1978/79:147 av Per () lill induslriminislern om Beijerinvests köp av Kockumsaklier: har köpt 200000 Kockumsaktier. Beijerinvests chef , ledde Kockumsförhandlingsdelegation när avtalet med staten arbetades fram. DN:sbörskommenlalor, , kommenterar syrligt:"får förmodas vela vad han gör då han betalar högre pris föraktien än vad som motsvarar den synliga substansen i bolaget." Poängen medBeijerinvests köp av Kockumsaklier är uppenbarligen alt kunna uinyttja Kockumsförlustavdrag. Föratt del skall bli möjligl måste dock vidgas. Enligluttalanden av i olika tidningar (Snällpostenden och ) syftar han också lill atl skapaetl "induslrikon-glomeral i ", beslående av bl. a. Sonessons,Persöner, , AB Hälsobrunn och . De 6 000anslällda i de akluella företagen har enligt uppgift uteslutande fåttinformalion via mass- media.Från de förelags sida som utpekats som nya byggstenar i det s. k. AndersWall-imperiet (citat efter förre fp-ledaren ) har under handuttryckts oro över vad som häller på att ske. Man undrar om"okynnesköp" av företag verkligen är förenliga med liberalantimonopolis-lisk ideologi. Man frågar sig vilka rationaliserings- ellereffektivitetsfördelar som kan vinnas genom samordning i ett"konglomerat" av företag med helt väsensskild produktion? Man undrarockså om staten i samband med Kockumsförhandlingarna insåg vad som kunde kommaatt ske och aktivt medverkade lill atl skapa grundvalarna för det nya skånskaindusirikonglo-meralet Konkurrensutredningenlade fram förslag till en konkurrensbegränsningslag, som bl. a. öppnarmöjligheler för regeringen atl ingripa mot företagsförvärv. Inom bostadssektornhar tidigare en särskild lagstiftning angående kontroll av faslighetsförvärvtvingats fram i huvudsak av en enda fastighetsspekulants agerande (LexBackström). frågar sig allt fler om det inte är hög tid att utarbeta en"" för att kunna ingripa mot förelagsuppköp som saknarproduktionsmässiga motiv och huvudsakligen är ett led i en viss flnansmanseller finansgrupps spekulativa konglomerat-bygge. Mol den bakgrunden villjag ställa följande frågor lill induslriminislern: Varman från regeringens sida vid Kockumsförhandlingarna medveten om all föriustavdrag skulle kunna komma alt ulnylljas på så säll som uppenbarligen är Beijerinvesis avsikt? Anser man att ett sådant agerande skulle vara i enlighet med anda? Vilken principiell uppfattning harindustriministern om den typ av konglomeraibygge och företagsköp som AndersWall ägnar sig ål?