prot · G209126 · 1978-12-31 00:00:00 — Partierna rekommenderas att kommaöverens om en sådan fördelning av utskottsplatserna att alla partier somkommit över 4-procenlsstrecket blir representerade i utskott. Det är ju vad somgällt tidigare, innan socialdemokraterna i grämelsen över föriusien avregeringsinnehavet inle kunde komma överens med vpk. Jag har svårt attförslå att det som fungerade bra inle skulle kunna fungera bra även ifortsättningen. Om nu den goda viljan hos socialdemokraterna anses behöva denpuffsom denna rekommendation innebär, borde det inle kräva så storsjälvövervinnelse för att stötta till. Jag har under denutdragna behandlingen av det här ärendet tyckt, att det är rimligt au etl partisom passerat spärren också kan delta i utskotlsarbetet, och jag har beklagatatt de socialistiska bröderna, som dock båda ursprungligen är utstigna ur sammeKari skägg, inte kunnat komma överens i denna praktiska fråga. Delär ologiski all inle ordna ulskottsrepresentationen, och det är lill förfångför kammarens arbele, eftersom yrkandena då får framställas direkt i kammaren.Det bästa hade naluriiglvis varil, om del gått all få fram en hållbar Men det har inte utredningen klarat av trots myckettänkande, i vilket såväl först som senare tagit del,dock ulan att få någon Lidnersk knäpp. Det är för den skull litet överraskande,att här fortfarande låtsas som om han ruvade på någonknepig lagteknisk lösning. Om lagstiftning skall åstadkommas, får man inlevara rikligt sä hemlighetsfull. Denandra reservaiionen vid utskottsbetänkandet anknyter närmasi lill elt parmolioner. Moderater och folkpartister vill som de framfört lidigare hamöjlighel till offenlliga utskottsutfrägningar. Det är en , ochargumenten kan väl inte varieras så särskill mycket. Del finns naturligtvis-och del har jag sagt i tidigare debatter - skäl för att öppna utskotten, ochreservanterna har anfört sina skäl. Men det finns också skäl emot. har varit inne på en del av dem. Ett är all del sanneriigen inteskulle bidra till en rationellare arbetsordning. Fråganhar enligt inget samband med den besväriiga arbetssituationen.Det menar dock jag all den har. Offenlliga ulskotlsutfrågningar skullefördröja beredningsarbetet i utskotten och göra det mera omständligt, i vartfall om de blev vanligen förekommande. Och det föreställer jag mig är avsikten.Vi har ju redan nu stora svårigheter att hinna med utskotlsarbetet, eftersomdet föreligger beredningstvång i vad gäller alla sakärenden som väcks ikammaren, I länder där man har öppna utskottsförhör har man vanligen intedetta. Motioner sopas helt enkelt under bordel. I andra länder har man mycketbegränsad motionsräti och får av det skälet inle upp sä många ärenden tillbeslut. Men jag skulle inte tro att vi i vårt land är beredda att slopa varesig den vidsträckta förslagsrätten eller berednings-tvånget. Deutfrågningar som vi nu har i utskotten är elt led i beredningsarbetet, och oftaär del etl nyttigt led. Man kan på del sättet få fram upplysningar ochvärderingar, som är svåra att komma åt på annat säll. Dessa överiäggningarsker, som bekant, i en avspänd atmosfär. Om utfrågningarna skulle varaoffentliga, tror jag all de skulle ändra karaktär. Erfarenheter utomlandsvisar, att de myckel lätt kan bli etl spel för galleriet. Därmed får deintesamma värde för beredningen av sakärenden, vilket vore synd. Frågor som ärsekrelessbelagda skulle över huvud laget inte kunna las upp vid offentligautfrågningar. Del flnns således invändningar som man i varje fall bör klara utinnan man går lill etl direkt beslut i denna fråga, något som ju reservaniernakräver. Ietl särskilt yttrande pläderar för en återgång till det tidigareceremonielet vid öppnande. Det är väl troligt all det får gä någotannorlunda lill när flyttat tillbaka lill . Lokaliteternablir Ju annorlunda där. Men den dagen, den sorgen. Det väsentliga är enligt minmening att öppnandet även fortsättningsvis kommer all ske i . Det ärdock, , som skall öppnas - det är inte kungen ellerregeringen som det gäller. Jag ber all få yrka bifall lill utskottets förslag och avslag påreservationerna. TORKELLINDAHL (fp) kort genmäle: Jag konstaterar alt även uppenbarligen endasl harpraktiska argument kvar emot en ordning med offentliga ulskotlsutfrågningar.De praktiska argumenten lycks huvudsakligen vara byggda på någon vision av altvi skulle ha någoniing i stil med amerikanska kon-gressulfrägningår medTV-kameror i strålande ljussken, massor av folk osv. Det är väl inle otänkbartatt detla kunde inträffa någon enda gång i någon enstaka fråga. Jag troremellerlid att det normalt skulle likna den grå vardag som , jagoch andra kamrater i ulskoltel hade möjlighel alt följa pä : Det varganska exakt sä som vi själva har det här i . Det var bara det alt delfanns plats för allmänheten, och del salt eventuellt någon Journalist där ochlyssnade. I övrigt var det riksdags konstitutionsutskott som varnärvarande vid ell av de utskott som vi besökte. Delbehöver faktiskt inte vara så märkvärdigt. Det behöver inte vara så svårt somdet ulmålas. Är vi eniga om alt del ligger något posilivi i all allmänhetenockså kan få vara med och ta del av det underlag som vi har för besluten, måstedel väl ändå rimligen förbällra debatten ule i samhället. Därför skall vi nogklara av de praktiska problemen också. () kortgenmäle: Jag har aldrig förstått den där aversionen mot all ha riksdagensöppnande förlagt till rikssalen. Även rikssalen är folkels egendom, sä Jagtycker inte att man på något sätt behöver känna sig främmande och bortkommendär. Härhar i debatten tidigare talats om all i andra länder öppnas alltid pariamenleti pariamentsbyggnaden. Lät mig därför-om man nu inte vill ha folkomröstning -åberopa den diplomatiska kåren. Vi vet alla alt dess bedömning av det gamlasvenska ceremonielet var att det var något enastående. Det lidigareriksdagsöppnandet hade utan tvivel för vår nation elt mycket stort internationelltpropagandavärde. Jagförslär inle alt man skall vara så rädd för all bryta den grå vardagen och inte vill återgå till etl mer högtidligt och värdigt öppnande av värtriksmöte. BERTILFISKESJÖ (c) kort genmäle: Jag lycker alt argumenterar mot sig själv i frågan omöppna ulskotlsutfrågningar. När vi har diskuterat denna sak tidigare - del harvi gjort - har man sagt all delta är mycket viktigl. På det härviset får man ul massvis av information till allmänheten. Det kommer all varaetl väsentligt inslag i informationen utåt. Det kommer all stimulera intressetför arbele. Nusäger att det här kommer säkert inle att ha sä stor betydelse.Eiet blir litet tradigare och länsrandigare utfrågningar där möjligen en ochannan journalist tittar in. Därför kan man fråga sig vad vi skall ha hela denhär förändringen till. Får man inle den stora effekten, är del helameningslöst. Nutror jag all den senare bilden av hur sädana här utfrågningar skulle utvecklasig är den riktiga. Det är den erfarenhet jag har från de öppna utskoUsförhörsom jag har haft tillfälle att närvara vid, bl. a. i , där de utfrågade sattoch läste högt urdigra dokumentmappar och där ett par trötta ledamöier frånnågol kongressutskott pliklskyldigasl ställde de frågor de måste ställa och därmassmedias iniresse var synnerligen svagt. Dethär kan naturiigtvis vara tillfälligheter-vi skall inte döma efter några fåerfarenheter, men jag tror alt det är vikiigi all påminna om alt dramalikenvanligtvis inte blir så stor. Watergateförhör och liknande, som spelas upp äveni svensk TV, hör definitivt lill undantagen. Detsamma skulle gälla här. LarsSchötttyckerall vi nu inte öppnar på etl värdigt sätt. Jag vet inte vad hangrundar delta pä. Del han särskill saknar kan möjligen vara drabanternaslaklfasta steg. Detskulle ha slort PR-värde utomlands om vi återgick till dessa drabanter, menarLars Schött. Jag tror all han överdriver effekten. Del finns fakliskl ländersom klarar sina internationella relationer ganska bra utan att ha någonsärskild ceremoni alls. I t. ex. slår talmannen hell enkelt klubban ibordet och förklarar sammanträdet öppnat ulan några speciella ceremonier. TORKELLINDAHL (fp) kort genmäle: verkardetsomom och jag börjar bli ganska överens omhur det normalt skulle kunna se ut med offentliga ulskotlsutfrågningar. Detskulle inte vara så där förfärligt besvärligt, del skulle inle vara så därenormt krångligt och dramatiskt som det har låtit . Naturligtvisskulle del förekomma även dramalik , men vi är ocksåöverens om att det är fråga om undantag. Ävenen enda Journalist, t. ex. frän TT, som refereraren ulskotlsutfrägning haremellerlid betydelse för allmänhetens möjligheter att ta del av del hela. Delmåste väl ändå vara avgjort bättre än dagens system, där det eventuellt läckerul litet grand utan alt man är säker på hur pass korrekt det är. Är vi överens om att vi inle har några principiellaorsaker lill all motsätta oss öppna utskottsutfrägningar, då lyckerjag all viskall kunna klara av de praktiska problemen också. () kortgenmäle: Jag lycker alt del är beklämmande alt lyssna till talare som tydligensaknar alll sinne för historisk tradition. Jag har svårt att förstå varför manskall vara så förtjust i den utarmning som äger rum bl. a. genom att manavhänder sig vackra gamla traditioner, elt vackert, värdigt ceremoniel. Delär f ö. önskvärt att man blir ordentligt citerad, och därför ber jag att allatar del av del särskilda yttrandet pä s. 18, där del heter: "Det under senare årtillämpade ceremonielet vid öppnande har inledet lidigare riksdagsöppnandets högtidlighet och värdighet." Härgörs alltså en jämförelse mellan förr och . Jag har tillåtit mig föreslå som domare vid den jämförelsen anlitarantingen svenska folket eller dendiplomatiska kåren. Jag är övertygad om alt i båda fallen en överväldigandemajoritet kommer alt säga, att del gamla ceremonielet var det nya heltöverlägset. () kortgenmäle: sägeratt möjligen skulle det vara en journalistnärvarande vid en hearing. Ja, det är tänkbart, men del är inle säkert, ochäven om del skulle vara så lyckosamt är del inle någon garanti för att det slårnågoniing i pressen . Vi vet ju av bitter erfarenhet frånöveriäggningarna här i kammaren alt del ytteriigt sällan finns några merafullödiga referat i tidningarna av vad vi har haft för oss, även om det hargällt mycket vikliga ting. Enrisk med öppna utskotlsförhör skulle naturligtvis vara att våra massmedier heltenkelt inte orkade med den breda bevakning som detta skulle kräva.Rapporteringen från kammaren och informationen om vad besluten innebär skullekanske t. o. m. bli sämre. LarsSchött tycker alt det var högtidligare och värdigare lidigare, och det må hannaturligtvis tycka. Det lycker inte Jag. Jag tycker inte det var särskiltvärdigt med riksdagsmän sittande på dessa långbänkar i sina ytterrockar,försiktigt plirande upp mot kunglighelerna och den diplomaliska kåren förattöver huvud tagel kunna få en uppfattning om vad som försiggick vid öppnandet.Och Jag framhärdar i min uppfattning att del dock är som skall öppnasoch att del är som skall stå i centrum vid den ceremoni som jag ocksålycker att vi skall ha. Förste vice talmannen anmälde att anhållit att lill protokollet få anlecknat alt de inle ägderätt lill ytterligare repliker. NILSBERNDTSON (vpk): åberopar på nylt grundlagberedningens ullalande. Mensanningen är väl den att grundlagt)eredningen inle förutsåg alla problem i dennya . Jag vill erinra om att vi har fått ändra på ledamotsantalet; manhar inte ens förutsett den situation som uppstod med 350 ledamöter. Och jag ärinte övertygad om att grundlagberedningen förutsåg det problem som vi haruppläckt här i genom alt ell parti har hamnat utanförulskoltsarbetet. Jag tycker alt inga av de skäl som har anförts mot denfördelning av utskollsplatserna som utredningen rekommenderar är tyngre än de nackdelarsom följer av att elt parti ställs utanför utskotlsarbetet. Vadär elt riksdagsutskott? Det är etl beredningsorgan för kammarens beslut i olikafrågor. Då bör del vara naturligt all partierna är representerade i utskotten iförhållande till sin styrka i . Det aren både demokratiskt ochpraktiskt stark motivering för att söka en rimlig lösning på frågan omulskottsrepresentationen. tillhör ochkänner myckel väl lill bl. a. delta utskotts granskningsskyldigheter. Då bordehan väl ändå kunna dra slulsalsen att skall den granskningen fullgöras börockså de olika partierna vara företrädda i utskottet. Detfinns en hel bunt med malerial frän uiredningen om olika modeller lilllösningar på ulskotlsfrågan. Men del är inte det ena eller det andra förslagetsför- och nackdelar i förhållande till andra förslag som man från moderat hålldiskuterar. Om man gjorde det, skulle det ändå se ut som en vilja att sökalösningar. säger man blankt nej till utredningens rekommendation. Det äravslöjande och lyder på att man vill ha kvar den nuvarande ordningen att intealla partier skall delta i utskotlsarbetet på lika villkor. Jagvill också erinra om dessa olika förslag som har varit uppelill diskussion i utredningen. Det är inte någon hemlighet som vi bär på när visäger att del borde vara möjligt att i riksdagsordningen reglera frågan omutskottens sammansättning. Inget av dessa olika förslag har nämligen störrenackdelar än den nuvarande ordningen med ett parti utanför utskotts-arbetet.Och det är, , inte knepigare att skriva i riksdagsordningen änatt skriva i en rekommendation hur utskottsplatserna bör fördelas. Jo, , det är knepigare. Om man gör en rekommendation, såfinns det ett utrymme för handlingsfrihet. Skriver vi in en regel iriksdagsordningen, så måste den självfallet följas lill punkt och pricka. Nuär del faktiskt så att uiredningen arbetade fram alla möjliga modeller, vägdedem på den konstitutionella och fann att de vägde för lätt. Ochsåvittjag kan erinra mig från de många sammanträden som vi har haft så hadefakliskl inle vpk något konstruktivt bidrag att komma med i denna - som Jagvill framhärda med att kalla den - knepiga fråga. NILSBERNDTSON (vpk): Vårt förslag lill lösning formulerade vi redan i vår motion i sambandmed förslagen lill ny grundlag. Där hävdade vi alt varje parti som passeratfyraprocentsspärren också skulle vara representerat i utskotten. Det ärdenhuvudlinje vi fortfarande hävdar. Utifrån den kan man diskutera olika metoderatt lösa problemet, och utredningen har kommit fram lill en rekommendation. Jagtycker den rekommendationen innehåller så pass mycket av det vi hävdat somprincip att man kunde ha skrivit in den i riksdagsordningen och fått den merfast. får vi förmodligen en massa dispyter mellan partierna närrekommendationen skall prövas. Det hade varit enklare och rimligare att skrivain den i riksdagsordningen. Men,somjagtidigareanförde, för alt faen lösning avproblemet biträdde jag i det här läget en rekommendation. 8Riksdagens protokoll 1978/79:125-126 BERTILFISKESJÖ (c): Det hade, , inte gäll att skriva in den härrekommendationen i riksdagsordningen därför att del - även om man visar denbästa viljan i världen - kan uppkomma situationer då man inle kan följarekommendationen. Om man inle kan komma överens måste man kunna falla tillbakapä regler som på ett glasklart sätt går all tillämpa, och de reglerna har vifortfarande i riksdagsordningen 7 kap. hoppas Jag, liksom ochandra som slår bakom rekommendationen, alt det skall fungera. Men omrekommendationen inle skulle fungera får vi tillämpa de bestämmelser som finnsi riksdagsordningen. Överiäggningenvar härmed slulad. Propositionergavs på bifall lill dels ulskollets hemställan, dels reservationen nr 1 avAnders och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill att kammaren bifaller hemslällan i betänkandet nr 29 mom. 1röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 245 Nej - 46 FÖRSTEVICE TALMANNEN: Beträffånde detla moment har yrkats bifall lill dels ulskolletshemslällan, dels reservaiionen nr 2 av m, fl, I reservationenföreslås ändring i riksdagsordningen. Av reservaiionen framgår all ändringenönskas genomförd med etl enda beslut. Härför krävs att minsl tre fiärdedelar avde röstande och mer än hälften av kammarens ledamöier röstat för bifall tillreservaiionen. På grund härav kan inle i en avgörande omröstning utskottetshemställan, som endast kräver enkel majoritet, ställas mot reservationen.Kammaren har därför först all ta ställning lill den i reservationen föreslagnaändringen i riksdagsordningen. Avslås denna ställs proposilion härefter påbifall lill utskottets hemställan. Följandevoleringsproposilion upplästes och godkändes: Densom vill att kammaren bifaller den till konsliiulionsutskoltets belänkande nr29 mom. 3 fogade reservationen nr 2 av m. fl. den del ej vill röstarnej. Om inte minsl trefiärdedelar av de röstande och mer än hälften av kammarens ledamöter röstarja, har kammaren avslagit reservationen. Vid omröslninggenom uppresning förklarades mindreäntre fiärdedelarav de röstande ha röstat för bifall till ja-propositionen. DåTorkel begärde rösträkning verkställdes voiering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Reservaiionen hade alltså inte biträtts averforderiigt anlal röstande, varför kammaren avslagit reservationen. Kammarenbiföll vad utskollel i dessa moment hemställt. betänkande 1978/79:18 med anledning av molioner omvissa sjukpenningfrågor. I delta belänkandebehandlades motionerna 1978/79:223av m, fl, (vpk), vari hemställts att skulle uttala att åldersgränsen16 år borde slopas i lagen om allmän försäkring vad gällde rätt lillsjukpenning och att all inkomst av arbele borde räknas som sjukpenninggrundandeinkomst samt anhålla hos regeringen om förslag härom, 1978/79:707av (), vari hemställts aU hos regeringen begärdeatt utredningen för översyn av sjukpenningförsäkringen gavs i uppdrag att prövaett rättvist karendagssystem i enlighel med det i motionen anförda, 1978/79:708 av Sven-ErikNordin m. fl. (c), 1978/79:874 av OveKarisson m. fl. (s), 1978/79:880av m. fi. (s), vari såviii nu var i fråga hemställts attriksdagen beslutade att hos regeringen anhålla att molionen överiämnadestill sjukpenningkommitlén med begäran om förslag att höja sjukpenningen förhemmamake, 1978/79:1223 av förstevice talmannen (), 1978/79:1242 av MartinOlsson (c) och (), 1978/79:1628 av AnnaEliasson m. fi. (c), 1978/79:1657 av ErikHovhammar m. fl. (m), 1978/79:1798av (), vari hemslällls au skulle anta av motionärenframlagt förslag till ändring av 3 kap, 3 § lagen om allmän försäkring, innebärandeatt vid beräkning förålderspensionärav antalet dagar med räll till sjukpenningskulle med halv sjukpenning anses motsvara sjukpenning under en heldag, 1978/79:1799av m, fl, (c), vari hemställts aU beslutade att hemmamakessjukpenning skulle höjas från , till . per dag från den 1 juli 1979och därefter vid ingången av justeras med hänsyn lill basbeloppetsförändring, 1978/79:1802av () och (), vari hemslällls att riksdagenbeslutade att hos regeringen begära att sjukpenningkommitlén även fick iuppdrag att utreda frågan om arbetslösas rätt till ändring avsjukpenninggrundande inkomst under pågående sjukfall, 1978/79:1805av (), vari hemställs alt hos regeringen begärdetilläggsdirektiv till sjukpenningkommitlén, syftande lill utredning avinförandet av karensdagar i sjukpenningförsäkringen, 1978/79:1809 av JohanOlsson m. fl. (c), 1978/79:1811av (), vari hemställts att hos regeringen begärdeförslag till sådan ändring i lagen om allmän försäkring att karenstidsregeln, ienlighet med vad i motionen anförts, blev mer rälivis, och 1978/79:1816 av KnutWachtmeister (m). Ulskolle': hemställde attriksdagen skulle 1. beträfiiande åldersgräns förrätt lill sjukpenning avslå motionen 1978/ 79:223, 2. beiräffande sjukpenning tillålderspensionär avslå motionen 1978/ 79:1798, 3. beträft'ande egenföretagaresställning inom sjukpenningförsäkringen avslå molionen 1978/79:708, 4. beträflande ändring avsjukpenninggrundande inkomst vid arbetslöshet med anledning av motionen1978/79:1802 som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört, 5. beträffande sjukpenning tillhemmamake med anledning av motionerna 1978/79:880 och 1978/79:1799 som sinmening ge regeringen till känna vad utskoUel anfört, 6. beträflande karensdagar inomsjukpenningförsäkringen avslå motionerna 1978/79:707, 1978/79:1805 och1978/79:1811, 7. beträffandesjukpenning vid läkarkontroller avslå motionen 1978/ Nr126 8. beträffandefosterföräldrars räll lill sjukpenning avslå molionen 1978/ |g gpjj g-jg 9. beiräffandesjukpenning vid arbelsgivarinträde avslå molionen 1978/ yjssa siuk- t"A2, penningfrågor 10. beiräffandesocialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen avslå motionerna 1978/79:1657och 1978/79:1809, 11. beiräffande ett förenklatsystem för utbetalning av bidrag och ersättningar avslå molionen 1978/79:1223, 12. beträffande försöksverksamhetmed bonusbelopp avslå motionen 1978/79:1816. Följande två reservalioner hade avgivits avPer-Eric Ringaby (m)och (): 1. beiräffandesjukpenning lill ålderspensionär, vari reservanierna ansett all utskottet under 2 bort hemställa altriksdagen med bifall ull molionen 1978/79:1798 skulle anta av reservaniernaframlagt förslag lill lagom ändring i lagen (1962:38I)om allmän försäkring, 2. beträffande karensdagar inomsjukpenningförsäkringen, vari reservan terna ansett att utskottet under 6 bort hemställa att med anledning av moiionerna1978/79:707, 1978/79:1805 och 1978/79:1811 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anförl. PER-ERICRINGABY (m): Detfaktum att svenska folkel blir sjukare och sjukare oroar nästan alla människori dag. Vi är världens sjukaste folk, helt enkelt. Varie förvärvsarbetande ärfrånvarande från arbetet nästan en månad på grund av sjukdom, om man iberäkningen lar med både lång- och korltidssjuka. Päarbetsmarknaden är det de korttidssjuka som skapar problemen. Det är svårt attersätta korltidssjuka, och för försäkringskassorna blir del elt betydandeadministrativt problem. Trotsatt den ökande sjukfrekvensen oroar många människor har ändå ingenting gjortsför all komma till rätta med problemet. I socialförsäkringsutskottetsbelänkande nr 18 behandlas inle mindre än sex motioner med olika förslag ochmodeller till lösningar av problemet med korttidsfrånvaron på grund av sjukdom.Jag skall inte här gå in på de olika förslagen. Men man måste fråga sig omsvenskarna verkligen är så sjuka som frånvaron lyder på. Eller ärsjukersättningen så förmånlig att den direkt animerar lill frånvaro? Ingenvågar dock tydligen ta tag i det här problemet, som ju faktiskt också är enform av ekonomisk brottslighet i den mån missbruk förekommer. varafrånvarande från arbetet med sjukersättning ulan att vara sjuk är att drafördelar av andras lojalitet och arbele. Egentligenär del ganska egendomligt att inte socialdemokraterna reagerar härdare mot enökande korttidsfränvaro på arbetet, socialdemokraterna som ju ofta lalar juslom lojalitet, som ofta reagerar hårt när löntagare drar fördelar av fackligaförmåner utan att della i del fackliga arbetet. Allavet vi att sjukfrånvaro förekommer ulan att sjukdom föreligger, men vi vel intei hur stor omfattning det gör del. Den kanske inle alls är sä stor som vi tror,men vi vel Ju ingenting så länge vi inle har gjort en allvarlig undersökning omomfattningen. Kanske är frånvaroproblemet elt uttryck för allmän dek.adans.Riksdagsledamöterna själva stålar ju med en frånvaro på , t. o. m. vidviktiga voteringar. Arbetsplatsernas frånvaro har elt högt föredöme iriksdagen. Utebland "vanligt folk", även bland löntagare, har man länge talat om behovetav att införa ell par tre dagars karenstid i sjukförsäkringen, men politikernahar alltid sagt nej. avslog socialförsäkringsutskottel en moiion ominförande av karensdagar med följande motivering: