prot · G209158 · 1978-12-31 00:00:00 — Denborgeriiga utskottsmajoritelen har i allt väsentligt accepterat förslaget medundantag för beräkning av ingångsvärdet för fastigheter förvärvade före 1952där de moderata ledamöterna har reserverat sig. Frånsocialdemokraliskl håll har vi i motion och i den reservation som fogats tillbetänkandel föreslagit atl propositionen skall avslås och att en ny utredningbör tillsättas för alt utreda alternativa metoder för skogsbeskattningen. Vianser alt utgångspunkten för delta utredningsarbete bör vara etl oförändratskatteuttag och atl skogsbeskattningen skall vara ell medel för förverkligandetav de skogspolitiska målsättningarna. Närdepartementschefen inleder propositionen med atl påstå att förslagetframförallt innebären teknisk förändring och ingen nämnvärd förändring avskatteuttagets storiek gör han sig enligt milt förmenande skyldig till enfelaktig varudeklaration av propositionens innehåll. Förslagetinnebär nämligen atl även den som avverkar tillväxten eller del av den fårtillgodogöra sig värdeminskningsavdrag. Detta är en helt nyprincip i beskattningsreglerna som är oacceptabel. Detinnebär i realiteten att av en försåld avverkningsrätt får hälften av inkomstenundantas från beskattning, och vid försäljning av avverkad skog innebäravdragsreglerna att avdrag får göras från rena arbetsinkomster. Omdet rör sig om en avverkning som av olika skäl har höga avverkningskostnaderkan det bli fråga om avdrag som medför underskott som i sin lur kan dras avfrån andra inkomster. Utskottsmajoritelenhar i betänkandel menat att dessa invändningar - som ocksä påpekats av en radremissinstanser - i viss utsträckning beaktats i propositionen. Bl.a. hänvisas till alt departementschefen begränsat det totala avdraget underinnehavstiden lill 50 96 av anskaffningsvärdet mot utredningens förslag 60 96.1realiteten innebär inte propositionens förslag någon begränsning jämfört medutredningens förslag eftersom man i propositionen utgått frän ell annalanskaffningsvärde. Proposiiionensförslag innebär atl i anskaffningsvärdet ingår inte bara värdet av skog ulanockså värdet av skogsmarken. Utredningens förslag avsåg däremol endast värdetav skog. Delta framgår f ö. av skrivningen pä s. 55 i propositionen. Såväldepartementschefen som utskollsmajoritelen söker trösta kritikerna av förslagelmed all hänvisa till alt omotiverade avdrag normalt kommer atl beskattas om ochnär ägaren avyttrar sin faslighet. Vidförsäljning gäller Ju realisalionsvinstbeskatlningsreglerna med dessindexuppräkning, så verkligheten är tyvärr den att inle heller vid försäljningkommer omotiverade avdrag atl beskattas. 1de allra flesta fall blir det således inle fråga om skatleuppskov, utan om en renskallebefrielse. Anmärkningsvärtnog har departementschefen inte heller den här gången berört vad förslagetinnebär i skattelättnader och således minskade statsinkomster. Vi hävdar atldel är fråga om skattelättnader i storieksordningen6(X)-700 milj. kr. Omriksdagen fattar det beslutet - och det är väl det troliga - har den borgerligariksdagsmajorileten under en och fattat beslul om skattelättnader förföretag och företagare i storleksordningen . Jag tänker dåäven på det förelagsbeskattningsförslag som beslutades Atlman i förslaget om skogsbeskattning inte har tagit skatte- ochfördelningspolitiska hänsyn och inte heller statsfinansiella är fullgoda skälatt avslå propositionen. En betydande del av skattebortfallet skulle komma altdrabba kommunerna och landstingen om förslaget genomförs. Avslagsyrkandetblir inte mindre motiverat av konstaterandet all departementschefen intefunnit någon som helst anledning att anpassa beskait-ningssysiemel för altlillgodose skogspolitiska önskemål. Förslagetkommer troligen alt öka avverkningen på privaiskogarna under de närmaste årentill dess de av ingångsvärdet är förbrukade. Förslagetfyller inte kravet pä elt skattesystem som underlättar värt behov av ettuthålligt skogsbruk och tar hänsyn till skogsnäringens och samhällets intresseav etl Jämnt rävaruflöde. Jag ber alt få yrka bifall lill reservationen 1 med somförsta namn. Idetta anförande instämde (). BOLUNDGREN (m): De nuvarande reglerna för skogsbeskaitning är komplicerade och svåraatl tillämpa. Vi moderaler hälsar därför med tillfredsställelse de förenklingarsom blir resultatet av de av utskottsmajorileten tillstyrkta reglerna. Vianser emellertid att ägare av fastigheter som innehafts länge missgynnas genomatt anskaffningsvärde för sådana fastigheter som förvärvats inleberäknas. För sådana fastigheter bör enligt vår uppfattning del årets taxeradeskogsvärde utgöra ingångsvärde i det nya systemet. Vidare anser vi alt den somsä önskar i stället för delta värde skall kunna använda det för honom den 1Januari 1952 gällande ingångsvärdet. Med detla berjag att få yrka bifalllill reservationen 2 och i övrigt bifall lill utskottets hemställan. (vpk): Del sammanlagda skatlemässiga utfallet av de förändringar somregeringen har föreslagit beträffande skogsbeskattningen är väl svårbedömt,men förslaget måsle ändå enligt vår mening innebära avsevärda skattelältnader,vilket vi inle kan anse befogal. Denschablonbestämda avdragsräiien gynnar spekulalionsköp av skogs-fastigheter.Effekterna av sådana transaktioner kommer att bli negativa i såvälskattepolitisk som regionalpolitisk mening. Det blir därigenom svårt alllillgodose en Jämn tillförsel av skogsråvara. Ännu mer påtaglig blir risken förde negativa effekterna vid s. k. rationaliseringsköp. Vidare finns del invändningaratt göra gentemot förslagel om en nedre avdragsgräns vid . Den kommerdirekt att missgynna ägare till små skogsfasligheter. Regeringen lar ocksä uppfrågan om skogskontosystemet och föreslår utvidgningarav möjligheten alt sätta in medel på skogskonto. Ja, det överensstämmer heltmed regeringens linje i övrigt, alt medge mer avdrag och utvidgningar avunderskoltsavdragen. Skogskontosystemet är inte bra. Det är nämligen inle braalt låta beskattningen ha en fiskal uppgift och låta den utgöra ettmedel i etl skogspoliliskl sammanhang. Användandet av skattepolitiken som medeli skogspolitiken medför en ojämn tillförsel av skogsråvaran. Intresset är dåförst och främst inte att leverera skogsråvaran utan alt tjäna så mycket pengarpå den som möjligt. Detta möjliggörs genom de föreslagna ändringarna iskogsbeskattningen. Men även det nuvarande systemet har en hel del negativaeffekter. Det är av det skälet vi yrkar avslag på regeringens proposition ochföreslår en utredning för att få till stånd en jämn och planerad tillförsel avskogsråvaran. 1den socialdemokratiska reservationen tillstyrks vår motion. Vi är förvissoöverens om all avslyrka propositionen och om alt en utredning bör komma lillsiånd. Vi är däremol inle överens om vilka direktiv en sådan utredning skallha. Vi har sagt alt behovet av skogsråvara måste tillgodoses genom enlandsomfattande skogsplanering. Behovet av ett väl fungerande och rättvistskattesystem måste i störsla möjliga utsträckning göras oberoende av den härplaneringen. Socialdemokraternamenar alt skogsbeskattningen bör infogas som elt medel i förverkligandet av deskogspolitiska målsättningarna. Vi har alltså olika meningar belräffandedirektiven. I övrigt är vi överens. Jag ber härmed alt få yrka bifall till vpk-motionen. I andra handkommer vi att stödja den socialdemokratiska reservationen. Del har rått enighet om atl de nuvarandereglerna för skogsbeskaitning inte är bra. De är framför allt utomordentligtsvårbegripliga och svåra all hanlera såväl för deklaranterna som förtaxeringsmyndigheterna. Detär är sedan dåvarande regeringen tillsatte en utredning för enrevidering av skogsbeskaltningen. Det är tio är sedan denna utredning ladefram sitt förslag. Det ledde inte till någon lagstiftning . Del haromarbetats gång på gäng. Då del har efteriysts en modernisering avskogsbeskattningen har del talats om alt förslag skulle presenteras riksdagen.1 de utredningar som jag har deltagit i på andra skatteområdenhar vi också frågat oss: Hur skall man göra med skogsbeskaltningen? - Denskall ni inte lägga er i, har varit det ständiga beskedet. Där har vi etlförslag som bearbetas på regeringsnivå. Föregående år utarbetades på departementet en promemoria medalternativa förslag till förändringar i skogsbeskaltningen. Denna promemoria harvarit ute pä remiss. Det har rått delade meningar, dels om vilket av depresenterade systemen som var lämpligt atl använda, dels om någotdera av de härförslagen över huvud taget var lämpligt. Det har utmynnat i den proposition somhar presenterats . Vid utskottsbehandlingenhar majoriteten funnit att det är ett acceptabelt förslag.Del är väl i och för sig inle ell definitivt förslag. Det framhåller ocksådepartementschefen, men förslagel bör i alla fall vara användbart. Det innebären modernisering, en förbättring och en förenkling av det syslem som vilidigare haft och bör kunna ligga till grund för vissa bearbetningar ochkompletteringar i den utredning som budgetminislern har aviserat. Socialdemokraternahar helt enkelt bara funnit att man bör avslå propositionen ulan altegentligen presentera någonting till lösning av de problem som har legat hosregeringen under en läng följd av år. Egendomligt i den socialdemokratiskareservationen är framför allt atl man målar upp vådan av den ökade avverkningsom etl accepterande av föreliggande lagstiftningsförslag skulle kunna ledalill . talade man på socialdemokratiskthåll i anslutning lill proposiiionen om den framtida skogspolitiken med storaord och åthävor om nödvändigheten av all öka avverkningarna inom den allranärmaste tiden. Det som är riktigt den ena veckan kan rimligtvis inle vara heltfel veckan efter. När man målar upp vådan av det för härda uttag som skullekunna ske, särskilt i redan förut svaga skogsbestånd, argumenterar man som omvi över huvud taget inte hade någon skogsvårdslagstiftning. Närdetgäller hur långt tillbaka man skall gå menar utskottsmajorileten atl det intefinns anledning gå längre tillbaka än vad regeringen har föreslagit. Man börinte dra fram fasligheter förvärvade och la de värdena såsomingångsvärde, alltså varken värden eller tidigare värden om del rörsig om fastigheter som är förvärvade före detta datum. Med detta yrkar Jag bifall till utskottets hemställan och avslag pä debåda föreliggande reservalionerna. Måndagenden 28 iTiaj 1979 Belräffande vådan av ökade avverkningar , AlvarAndersson, måste man väl ändå skilja på vissa saker. I dagens situation måslevi vidta stimulansåtgärder för alt fä fram råvaror till industrin. Men här ärdel ändå fråga om ett ordinarie skattesystem, och dä menar vi att det måsteanpassas till den målsättningen all man skall ha ett uthålligt skogsbruk. Ettsådani skogsbmk får man inte om man har ett skattesystem, som stimulerar lillavverkningar och där spärregeln sedan innebär alt manupphör med avverkningarna när del inte längre föreligger något ekonomisktintresse av atl göra avverkningar. Därligger skillnaden, . Visst skall vi - vilket också framhölls isamband med att vi behandlade den skogspolitiska propositionen - hjälpas åt attförsöka få i gäng avverkningar för alt lösa de kortsiktiga problemen. Men ettskattesystem som är avseU att fungera måsle Ju också taskogspoliliska hänsyn med tanke på kravet på ett uthålligt skogsbruk. Överiäggningenvar härmed sluiad. Omläggningav skogsbeska t tn ingen Propositionergavs på bifall till l:o) utskottelshemställan, 2:o) reservationen nr 1 avErik m.fl., 3:o)utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall lillreservationen nr 2 av och samt 4:o)utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotionen nr 2649 av m. och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande Ja besvarad. Då votering upptogs för bestämmande av kontraproposition i huvudvoteringende återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalels mening för sig. Sedan begärt votering upptogs förbestämmande av kontraproposition i voteringen om kontraproposition ihuvudvoteringen ånyo propositionerna under 3:o) och 4:o), av vilka den under3:o) angivna förklarades ha flertalels mening för sig. begärdeemellertid votering, varför följande voteringsproposition upplästes ochgodkändes: Den som vill att kammarentill kontraproposition i voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenangående skatteutskottels hemställan i betänkandel nr 54 antar utskotletshemställan med den ändring däri som föranleds av bifall till reservationen nr 2av och röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i förstnämnda votering antagit utskottets hemställan medden ändring däri som föranleds av bifall lill motionen nr 2649 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då TommyFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition för voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenuppläst och godkänd: Densom vill alt kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendeskalieutskottets hemställan i betänkandet nr 54 antar reservationen nr 1 avErik m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit utskottets hemställan med denändring däri som föranleds av bifall till reservationen nr 2 av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed upplästes och godkändes följandevoleringsproposition för huvudvoteringen: Densom vill alt kammaren bifaller skatleulskoltels hemställan i betänkandel nr 54 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 133 Nej - 120 Redovisningav meiyärdeskatl, m. m. §3 Redovisning av mervärdeskatt, m. m. Föredrogs skaiteutskottets betänkande 1978/79:52med anledning av propositionen 1978/79:141 om redovisning av mervärdeskatt, m.m. jämte motioner. Regeringen (budgetdeparlementet) hade ipropositionen 1978/79:141 föreslagit all skulle anla vidproposiiionen fogade förslag lill 1. lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskall, 2. lag om ändring i lagen (1978:69) omförsäljningsskatt på motorfordon. Belräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I proposiiionen föreslåsändringar i lagen (1968:430) om mervärdeskatt och lagen (1978:69) omförsäljningsskatt på motorfordon. Ändringarna innebär bl. a. följande. Uthyrningav fastighet eller lokaler för användning i verksamhet som medförskattskyldighet skall, om fastighetsägaren vill del, kunna medföraskattskyldighet. Ingående skatt som hänför sig till förvärv m. m. av sådanfastighet eller lokal blir avdragsgill och skyldighet föreligger att redovisaskall på hyrorna. Motsvarande föreslås gälla vid upplåtelse av rörelselokalermed Redovisningav mervärdeskatt, m. m. Förslagetundanröjer den skillnad i mervärdeskattehänseende som föreligger mellan den somdriver verksamhet i egna lokaler och den som driver verksamhet i hyrda lokaler. Densom är skatlskyldig skall, om han förvärvar vara från någon som inte ärskattskyldig, få tillgodoföra sig avdrag för ingående mervärdeskatt med beloppsom skulle ha utgjort mervärdeskatt om säljaren hade varil skatlskyldig.Härigenom kommer endast del mervärde som skapas hos den skattskyldige attbeskattas. Den dubbelbeskattning som kan uppkomma vid omsättning av begagnadevaror undanröjs därmed. Reglerna skall omfatta även de nu skattefria begagnadepersonbilarna och begagnade motorcyklarna. Åtgärden kompletteras på dettaområde med förslag om viss sänkning av den s. k. bilaccisen på personbilar ochmotorcyklar. Genom etl särskilt s. k. lagerskaileavdrag undanröjs endubbelbeskattningseffekt på fordon som finns i lager vid ikraftträdandet. Räntaskall inte längre räknas in i beskattningsvärdet vid kredittransak-lioner. Redovisningav mervärdeskatt, som kan ske enligt kontantmeioden ellerfaktureringsmeioden, skall enligt förslagel i princip ske när affärshändelsebokförs, dvs. Avbetalningshandeln föreslås dock fåredovisa skatt i takt med avbetalningarna. Vidare llr möjlighetatt, om synnerliga skäl föreligger, medge att redovisning av skatt ävenfortsättningsvis skall ske enligt kontantmeioden. En bibehållen kontanlmetodskall kunna fl användas av skallskyldiga för vilka övergång lill redovisningenligt faktureringsmeioden skulle leda till kraftiga likviditelspå-freslningar.Skattskyldiga som har rätt att lillämpa förenklad bokföring enligt den s. k.pärmmetoden föresläs fl rätt au under löpande är lillämpa kontantmeioden försin redovisning av mervärdeskatt. Fordringar och skulder skall dock för dessaförelag medräknas vid beskattningsårets utgång. Skattskyldigamed en årsomsättning om högsl" . föresläs fl redovisa skattendast en gång per är och skattskyldiga med en årsomsättning mellan 100 000 kr.och . Förslagel innebär atl ca 350 000deklarationer per är faller bort. Förskottoch a conto-beialningar föresläs bli beskattade när de tas emot utom när detgäller byggnads- eller anläggningsarbeten. Tjänstersom tas ut ur verksamhet för den skatiskyldiges eller annans räkning föreslåsbli beskattade. Dennuvarande beskattningen av byggnader i vissa fall ersätts med beskattning avtjänst pä fast egendom. Är det fråga om yrkesmässig byggnadsverksamhet i egenregi kommer beskattningen att avse uttag av tjänst. a. tidpunkten för skattskyldighetens och redovisningsskyldighetensinträde skall enligt förslaget träda i kraft ." I delta sammanhang hadebehandlats Nr 158 dels de med anledning av proposiiionen väckta motionerna den /79:2586 av Axel () och (c), vari 28 mai1979 hemställts 1. att beslulade allsjunde stycket av anvisningarna till 10 § Redovisnins av mervärdeskatlelagenskulle ha av motionärerna angiven lydelse, innebäran- meiyärdeskatl de attrening av avloppsvallen skulle medföra skallskyldighet, ,,j ,, 2. atl den ändrade lydelsen skullegälla fr. o. m. , 3. alt skattskyldig i förekommandefall skulle i extraordinär ordning äga anföra besvär över slutligt beslul sominnebar alt rening av avloppsvatten icke ansetts utgöra skattepliktigverksamhet, 1978/79:2587 av m. fl. (c, s, m), varihemställts atl beslutade 1. alt förelag som enligtBokföringsnämndens anvisningar hade rätt till redovisning enligt den s. k.renodlade pärmmetoden fick redovisa mervärdeskatt enligt kontantmeioden ifråga om samtliga perioder , 2. all möjlighet till redovisningför helt år stod öppen för skallskyldiga med en årsomsättning motsvarande 10basbelopp vid räkenskapsårels ingång och att de med årsomsättning motsvarandemellan 10 och 20 basbelopp fick redovisa , 3. att uttala altskattemyndigheterna vid tillämpningen av de nya lagbestämmelserna borde lastor hänsyn lill övergångssvårigheterna särskilt för mindre företag, 1978/79:2594 av () och AntonFågelsbo (c), vari hemställts att skulle avslå den i proposiiionen1978/79:141 föreslagna ändringen i lagen (1978:69) om försäljningsskatt pämotorfordon, 1978/79:2618 av (), varihemställts alt företag gavs rätt alt även fortsättningsvis tillämpa den s. k.kontantmeioden om de kunde påvisa alt en övergång till faktureringsmetodenskulle vara förenad med icke obetydliga kostnader, 1978/79:2619 av m. fi. (vpk), varihemställts att beslutade 1. attavslå de föreslagna ändringarna rörande beskattningen av begagnade bilar och motorcyklar, 2. att avslå den föreslagna rättenlill avdrag för beräknad moms och rätten lill lagerskaileavdrag såvitt avsägbegagnade bilar och motorcyklar, 3. alt avslå de i propositionenföreslagna ändringarna rörande redovisningsperioderna och uppskov medbetalning av mervärdeskatt, dels de under allmänna motionstiden vid 1978/79 årsriksmöte väckta motionerna 1978/79:240 av GöstaAndersson (c) och (), 207 Redovisningav mervärdeskatt, m. m. 1978/79:682av m. fl. (m), vari hemställts aU beslutade omskyndsammaste möjliga införande i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, m. m. avde i motionen påkallade ändringarna i reglerna om beskattningsvärdetsbestämmande och rätten lill avdrag för ingående skall, 1978/79:1131av i (), 1978/79:1135 av förste vice talmannen m. fl. (c), vari hemställts att beslutade attundervisningsfllm framställd på svenska filmlaboralorier skulle befrias fränmervärdeskatt, 1978/79:1163av () och (), 1978/79:1722 av (), vari hemställtsatl beslutade om skyndsammaste möjliga ändring i lagen ommervärdeskatt, och 1978/79:1738 av RuneRydén m. fl. (m, fp). 1. beträffanderedovisningsmetoderna för mervärdeskatt atl med avslag på motionerna1978/79:2587,yrkandet I, motionen 1978/79:2618 och motionen 1978/79:2619,yrkandei 3, skulle bifalla proposiiionen 1978/ 79:141 i denna del, 2. beträffande beloppsgränsernaför hel- och halvårsredovisning att med avslag pä motionen1978/79:2587, yrkandet 2, skulle bifalla propositionen i denna del medgodkännande av vad utskottet uttalat, 3. belräffande övergångsproblemeni samband med ändrad redovisningsmetod att ansåg yrkandei 3 imotionen 1978/79:2587 besvarat genom vad utskottet anfört härom, 4. beträffande den Aktivaavdragsräiien och beskattningen av begagnade bilar m. m. att medavslag på motionen 1978/79:2619, yrkandena 1 och 2 såvitt här var i fråga,skulle bifalla moiionen 1978/79:682 och proposiiionen i motsvarande del, 5. beträffande sänkning avbilaccisen att med bifall till moiionen 1978/79:2594 och motionen1978/79:2619, yrkandei 1 lill den del yrkandet avsåg denna fråga skulle avslåpropositionen i denna del, 6. beträffande beskattningen avränta atl med anledning av moiionen 1978/79:1722 och med bifall tillmotionen 1978/79:682 såviu den avsäg ränta godkände propositionen i denna delmed den ändring utskottet förordat, 7. beträffande skalleredovisningenunder semesterperioden all med avslag pä moiionen 1978/79:1131 skullebifalla propositionen i denna del, 8. beträffande skallskyldighetenför rening av avloppsvatten all skulle bifalla motionen1978/79:2586, 9. beträffandeförfattningsförslagen att skulle a. anladet vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1968:430)om mervärdeskaumeddeändringaratt5 aoch 18 §§,punklen2av anvisningarna lill 2 § och anvisningarna lill 10 och 17 §§ samt övergångsbe stämmelserna punkterna 6, 7 och 14 och en tillkommande punkt 17 skulle ha av ulskoilel föreslagen lydelse, innebärande i huvudsak vissa redaktionella ändringar i förtydligande syfte, b. avslåförslagel till lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon, 10. beträffande skattebefrielse förved all skulle avslå motionen 1978/79:240, 11. beträffande skattebefrielse förundervisningsfilm att med anledning av motionen 1978/79:1135 begäralt regeringen skulle låla utreda denna fråga i enlighet med vad utskottetanfört, 12. beträffande reduceringsregelnvid mälningsarbete att skulle avslå moiionen 1978/79:1163, 13. beträffande beskattningen avperiodiska publikationer all skulle avslå moiionen 1978/79:1738. Redovisning av mervärdeskatt, m. IV. 1. belräffanderedovisningsmetoderna för mervärdeskatt av (). (), () (), () och () som ansett att ulskotlei under 1 bort hemställa attriksdagen med anledning av moiionen 1978/79:2618 och motionen 1978/79:2619,yrkandei 3, och med bifall lill moiionen 1978/79:2587, yrkandei 1, skulle avslåpropositionen i denna del och uttala all alla skattskyldiga som enligtbokföringsnämndens anvisningar i sin affärsbokföring fick tillämpa den s. k.renodlade pärmmetoden även i forlsältningen borde fl lillämpa konlanlmetodenoch alt i enlighet härmed i sädana fall medgivande till förenklad bokföringskulle anses utgöra sådana särskilda skäl som avsågs i tredje stycket av denföreslagna nya 5 a § i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 2. beträffandebeloppsgränserna för hel- och halvärsredovisning av ().