prot · G20953 · 1978-12-31 00:00:00 — För aU skapa jämvikt i debatten och för au framhålla aU lagutskottetinte fört en ensidig diskussion om enbart de underhållsskyldigas ställning villjag påminna om all vi i lagutskottet försökt göra en skälig avvägning,där vi självfallel också har tagil hänsyn lill de underhållsberälti-gades, iallmänhel kvinnornas, situation och barnens intressen. MARTINOLSSON (c): I verkligheten är vi glädjande nog mycket eniga om vad som behövergöras på delta område för att lätta de underhållsskyldigas lidigare alltförtunga bördor. Det har talats mycket om familjelagssakkunnigas förslag här, ocheftersom jag själv är ledamot där, kanske även jag med någraord kan fö beröra del förslaget. Delförslag som vi lade fram var helt enkelt att försäkringskassorna skulle anpassaåterkraven på utbetalade bidragsförskott alltefter den beialningsskyldigesbetalningskapacitet, med hänsyn till underhållsbörda osv. Det tyckte vi iulredningen var ett bra förslag, under förutsättning atl försäkringskassornaskulle ha möjlighet att klara uppgifterna och fö erforderiiga resurser fördelta. Medvärt förslag skulle det strängt taget inle ha någon betydelse vilka underhållsom var fastställda av domstolen eller vad som hade avtalals, ulan återkravetskulle anpassas genom de regler som var utfärdade för försäkringskassorna. på remissbehandlingen av frågan, finner vi att remissinstanserna var splittrade.Jag vill minnas att man även i , som närmasl skulle bliansvarigt för delta, inle var beredd atl åta sig dessa uppgifter.Mot bakgrund därav har departementschefen stannat för alt förslaget, som hansäger, i vart fall inte nu bör genomföras, men samiidigi har han uttalat sigpositivt om förslaget i fråga. Desocialdemokratiska representanterna har talal myckel om reservationen 5, därman vill ha ett tillkännagivande för regeringen, innebärande att riksdagenskulle uttala sig för atl familjelagssakkunnigas förslag skulle genomföras. Menvad som har inträffat sedan familjelagssakkunnigas delbetänkande framlades är all dåvarande socialministern isepiember fick rätt atl tillsätta en utredning om samhällsstödet tillensamstående föräldrar. Utredningen skall se över detla spörsmål i ett vidareperspektiv, såsom vi kan se om vi läser direktiven. Kommittén skall göra enallsidig genomgång av stödformer och stödbehov för föräldrar. Eftersombidragsförskottsdelen och återkraven utgör en mycket betydelsefull fråga ochgäller stora belopp kanske det är rikligast atl nu inte föregriperdel arbele som kommittén har fölt till uppgift att genomföra. Vi bör nöja ossmed aU tillstyrka propositionen och ansluta oss lill majoritetens synpunkler påfrågan. Vi i utskoltsmajoriteten ulgår från att kommittén kommer aU se över dehär frågorna, och även vi har uttalat oss positivt om familjelagssakkunigasförslag på den här punkten. EVERTSVENSSON (s): Både och jag har varit riksdagsledamöter . Vi vetdärför alt positiva skrivningar ibland kan ha alltför ringa effekt och alt detenda som ger ordentlig effekt är alt man skriver direkl lill regeringen Underhåll lill barn och frånskilda, m. m. Underhäll till barn och frånskilda, in. och begär någonling.Utredningens arbele kommer, såviiijag förslår, att ta lång lid. Jag ulgårsjälvfallet ifrån alt utredningen tar upp den här frågan. Men del kommer alldröja. Jag känner en rädsla fördel, , och den här frågan är såpass allvarlig alt den bör behandlas så fort som del över huvud laget ärmöjligt. Det resultatet skulle man kunna nå genom all utfärda tilläggsdirektiv.Även vi har accepterat alt utredningen bör arbeta vidare, men vi vill ge förturål den här frågan. Del betyder ju alt man får ett delbetänkande. Skillnaden är väl bara för det första atl vi inom ulskottsmajoritelenlitar på alt kommittén tar upp den här frågan och för det andra alt vi integenom tilläggsdirektiv vill binda kommittén i dess arbete. Remissopinionenhar, som jag tidigare nämnde, varil splittrad. Efter att ha lagil del av denhar både regeringen och utskoltsmajoriteten kommit fram lill att det inte nuskall göras bindande uttalanden. Jag tror att med det uppdrag som kommittén harkommer över huvud laget frågorna om samhällets slöd lill de ensamslåendeföräldrarna och deras siluation kontra samboende föräldrars att få denallsidiga belysning som vi ser fram emot. Överläggningenvar härmed slulad. Propositionergavs på bifall lill dels utskoltels hemställan, dels motionen 1977/78:995 avKerstin i Kumla m. fi., och förklarades den förta propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 9 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 995 av i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullat: Proposilionergavs på bifall till dels uiskouets hemställan, dels moiionen 1977/78:1010 avJörn m. fl,, och förklarades den förra proposi- lionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller lagutskottets hemställan i belänkandel nr 9 mom, 2 röslar ja, den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 1010 av m. fl. Underhåll till barn och frånskilda, ni. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröslal för ja-proposilionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resullat; Ja- 304 Nej - 14 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 1 avLennart m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 9 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Vid omröslning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöier ha röslal för ja-proposilionen. Då rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal. Denna omröslninggav följande resultat: Ja- 162 Nej - 156 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. TALMANNEN:Proposilioner ställs först belräffande ändrad lydelse av 7 kap. 4 §föräldrabalken och därefter i fråga om utskottets hemställan i övrigi underdelta momeni. Underhåll till barn och frånskilda, m. m. Ändrad lydelse av 7 kap. 4§ Propositioner gavs på bifall lill dels utskottets hemställan,dels motionerna nr 31 av m. fl., nr 34 av ochKerstin i Kumla samt nr 37 av AlfWennerfors, och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan Svenssonbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller lagutskottets hemställan i belänkandet nr 10 såvitt avser ändrad lydelse av 7 kap. 4 § röstar den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 31 av ni. fl., nr 34 av ochKerstin i Kumla samt nr 37 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-proposilionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Utskottetshemställan i övrigi Bifölls. Mom. II och 12 Kammarenbiföll vad ulskotlet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avInger och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller lagutskottets hemställan i be länkandet nr 9 mom. 13 röstar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 4 av och Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 270 Nej - 48 Propositionergavs på bifall till dels utskoltels hemställan, dels reservationen nr 5 avLennart m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 9 mom. 14 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av Underhåll till barn och frånskilda, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 162 Nej - 155 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 6 avLennart m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller lagutskottets hemställan i belänkandet nr 9 mom. 15 röslar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä LennartAndersson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 162 Nej -J54 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 avInger och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: 4Riksdagens protokoll 1978/79:53 Underhåll lill barn och frånskilda, m. m. Den som vill alt kammarenbifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 9 mom. 16 röstar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av och Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då IngerLindquist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionerna nr 30 av JörnSvensson och nr 38 av AlfWennerfors, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 9 mom. 17 a röslar ja, den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 30 av och nr Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Dä JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullat; Ja- 300 Nej - 17 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1978/79:8 med anledning av propositionen 1978/79:25med förslag om tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /79såvitt avser verksamheisområde jämte motioner. Kammarenbiföll vad utskottet i delta betänkande hemställt. § 7 Ekonomiskt stödtill vissa rederiföretag Föredrogs trafikutskottets betänkande 1978/79:9 medanledning av propositionen 1978/79:35 om ekonomiskt stöd till vissarederiföretag jämte molioner. I propositionen 1978/79:35 hade regeringen() föreslagit att 1. tillBidrag till på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 under sjätte huvudtiteln anvisa ett anslag av , 2. till Lån till på tilläggsbudgetI lill statsbudgeten för /79 under fonden för låneunderstödanvisa ell invesleringsanslag av , 3. bemyndiga fullmäktige i riksgäldskonlorei atlikläda staten garanti för lån på . som avsågalt ta upp för omläggning av tidigare lämnade statsgaranlerade lån, 4. lill Lån till på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för budgetå'"et 1978/79 under fonden för låneunderstödanvisa ett investeringsanslag av . Ekonomisktstöd till vissa rederiföretag Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föreslås ett tidsbegränsat ekonomiski stöd till RederiAB och . Stödettill innebär bl. a. ett villkorslån om 250 milj.kr. och eUkonlanlbidrag i form av ett engångsbelopp av 80 milj. kr. FörSaléns del innebär de direkta stödåtgärderna ett villkorslån om högst 200 milj.kr. Somvillkor för stödet gäller atl företagen upprätthåller den svenskbaseraderederiverksamheten på viss nivå." 1detta sammanhang hade behandlats motionerna 1978/79:156 av (vpk) och (vpk), vari yrkats 1. alt beslutade avslå propositionen1978/79:35, 2. att hemställde hosregeringen om atl åtgärder vidtogs för alt upprätta nytt avtal med och där som villkor för lån uppställdes bevaradsysselsältningsnivå inom resp. rederi, saml 1978/79:157av m.fi. (s), vari hemställts att beslulade 1. all ge regeringen till känna vad som i motionenanförts om en sjöfartspolilisk proposition, 2. atl begära att regeringen krävde all berördarederier redovisade en strukturplan för sin verksamhet. Ekonomisktstöd till vissa rederiföretag 3. all avslå regeringens förslag om Bidrag tillBroströms och Lån till på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /79 och atl i stället lill Lån till på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 underfonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av , 4. all de föreslagna lånen lill skulle ges i form av konvertibla skuldebrev, 5. atl ge regeringen lill känna vad som anförts omstyrelserepresentation och revisorer i och . 1. atl skulle avslå motionen 1978/79:156,yrkandet 2, om upprättande av nytt avtal med ochSaléninvest AB, 2. atl skulle a. avslåmotionen 1978/79:157, yrkandet 1, om en sjöfartspolilisk propo sition, b. avslåmotionen 1978/79:157,yrkandel2,om enstmkturplan för berörda rederier, 3. att skulle a. medbifall till regeringens förslag samt med avslag på molionerna 1978/ 79:156, yrkandel 1 i motsvarande del, och 1978/79:157, yrkandet 3, delslill Bidrag lill på tilläggsbudget I lill statsbudgetenför /79 under sjätte huvudtiteln anvisa elt anslag av 80 000 000kr., delslill Lån till på tilläggsbudget I till statsbudgeten /79 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslagav , b. medbifall till regeringens förslag och med avslag på moiionen 1978/ 79:156, yrkandel 1 i moisvarande del, till Lån till på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgelårel 1978/79 under fonden för låneunderstöd anvisa ett invesleringsanslag av , c. med bifall tillregeringens förslag avslå moiionen 1978/79:157, yrkandet 4, om ulformningenav de nämnda lånen, d. med bifall tillregeringens förslag avslå motionen 1978/79:157, yrkandet 5, om styrelserepresentationoch revisorer i och , 4. attriksdagen med bifall lill regeringens förslag och med avslag på motionen 1978/79:156, yrkandet I i moisvarande del, bemyndiga fullmäktige i atl ikläda staten garanti för lån pä , som avsåg att ta upp för omläggning av tidigare lämnade statsgaranlerade lån. Följandetvå reservationer hade avgivits av , , , , , i och MargitSandéhn (samtliga s): 1.beträffande en sjöfartspolilisk proposition och behovel av en strukturplan m.m., vari reservanterna ansett alt utskottet under 2 bort hemställa a. medbifall till motionen 1978/79:157, yrkandet 1, som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört om en sjöfartspolilisk proposition, b. medbifall till moiionen 1978/79:157, yrkandel 2, som sin mening ge regeringen lill känna vad reservanterna anfört om en strukturplan för de i proposilionen berörda rederiernas verksamhet. Ekonomisktslöd till vissa rederiförelag 2. belräffande låneformerna och det särskildakapitaltillskottet samt frågan om styrelserepresenlation och revisorer i debåda rederiföretagen, vari reservanterna ansett att utskoitei under 3 borthemställa a. medavslag på regeringens förslag och moiionen 1978/79:156, yrkandet I i motsvarande del, samt med bifall lill motionen 1978/79:157, yrkandel 3, lill Lån till på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /79 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investerings anslag av , b. medbifall till regeringens förslag och med avslag på motionen 1978/ 79:156, yrkandet 1 i moisvarande del, till Lån till på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /79 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av , c. medavslag på regeringens förslag och med bifall lill motionen 1978/ 79:157, yrkandet 4, besluta att de under a och b angivna lånen skulle ges iform av konvertibla skuldebrev, d. med avslag pä regeringens förslag och med bifalltill motionen 1978/ 79:157, yrkandet 5, som sin mening ge regeringen till känna vad reservan terna anfört om slyrelserepresentation och revisorer i och . Större delen avden svenska sjöfartsnäringen befinner sig i en mycket allvariig kris. Detgäller i synnerhet varvsindustrin men också i hög grad rederinäringen. Allainser att mycket omfattande samhällsinsatser är nödvändiga, och vi menar frånsocialdemokratiskt håll att dessa insaiser bör ske inom ramen för en långsiktigoch planmässig näringspolitik. Ensådan politik bör för del första utformas så att de stora och nödvändigasamhällsinsatserna ligger i linje med och underlättar lösningar som i ettlängre perspektiv kan bedömas vara marknadsmässigt riktiga. måste fördel andra också de samhälleliga kraven på att omställningar skall ske i socialtacceptabla former tillgodoses. Omställningar som resulterar i en omfatlandearbelslöshel kan inte accepteras från samhällsekonomiska, sociala ellermänskliga synpunkler. Sjöfartskrisen omfattar,somjag inledningsvis sade, inte bara varvsindu- Ekonomisktstöd till vissa rederiföretag strin - som vi f ö. kommeratt diskutera här - utan krisen omfaltar till stor del också densvenska rederinäringen. Läget inom rederinäringen kännetecknas av lågafraktsatser och en belydande överkapacitet. Detta har för många rederiförelagresulterat i betydande ekonomiska problem, i fråga om såväl likviditet somsoliditet. Vi har fåll uppleva hur vissa rederierformligen har försvunnit - jag kan nämna , . Utförsäljningarnaav fartyg från den svenska handelsflottan har ökat i myckel stor och oroandeomfattning. Det råder inget tvivel om atl detta förhållande ulgör en belydandesamhällsekonomisk belastning. Den betydelse som sjöfartsnetloi traditionellthaft som förstärkning av vårbytesbalans kommer härigenom alt minska iframliden. Enligtsocialdemokratisk uppfattning ärdet självklart att bibehållandet ochutvecklandet av en konkurtenskraftig svensk sjöfartsnäring utgör ett väsentligtnäringspolitiskt intresse. Ett viktigt element i detta är utvecklandet ochförbättrandet av nya och mer effektiva transportsystem på sjöfarlsområdet. Idetta sammanhang är det också av grundläggande betydelse att de svenskarederiföretagen fär en struktur som gör det möjligt att på bästa sätt uppnådetla mål. Jagvill, herr talman, erinra om atl när det gäller den varvsproposition sombehandlas i näringsutskottet och som skall diskuteras här i kammaren nästkommandevecka, har vi från socialdemokratiskt håll lagil upp frågan om bestallarstöd.Vi menar atl förslaget som föreligger i denna proposition om den framtidavarvsnäringen på denna punkl bör förändras, så att vi genom en förändring avbeställarstödet för ett stöd till en stmklurulveckling inom den svenskarederinäringen. Den frågan får vi emellertid anledning atl diskuteranästkommande vecka. Vadriksdagen har att ta ställning till i proposilionen 1978/79:35 är fråganom ekonomiskt stöd till vissa rederiförelag. 1977 tillsatte den dåvaranderegeringen en sjöfartspolilisk utredning. Det stod ju klart att densvenska rederinäringens problem skulle bli än värre 1978. Avsikien var alt densjöfartspolitiska utredningen skulle lägga fram förslag. Vihar nu december månad 1978. Jag vet inte, herr talman, om den sjöfartspolitiskautredningen har kapsejsat eller om den har gåu över styr, för att användasjöfarlstermer. Vi har i alla fall inte fått några förslag från ulredningen, här lägel tvingades regeringen att i panikens tecken tillkallaen speciell som skulle göra en brandkårsutryckning för atllösa akula problem för två av våra stora rederier i , nämligenBrosirömskoncernen och Salénrederierna. Dessa båda företag stod och står införakuta problem, och deras fortsatta existens i nuvarande form är i farozonen. förslag lill lösningar för de båda företagen, sompresenterades , har regeringen baserat sin proposition nr 35 omekonomiskt stöd till företagen. I proposilionen föreslårman för Broströmskoncernens del bl. villkorslån på 250 milj.kr. och ett kontantbidrag i form av ett engångsbelopp på 80 milj. kr. Tilldetta kommer atl andra lån som koncernen har skall föriängas och görasamorteringsfria . FörSalénkoncernens del innebär de direkta stödåtgärderna enligt propositionensförslag elt villkorslån på högsl 200 milj, kr. Även för Salénkoncernenföreslås dessulom alt andra lån skall föriängas och atl förmånliga villkor fördessa skall gälla . Frånsocialdemokratiskt håll uppfattade vi det naturligtvis som alldeles nödvändiglatl i den krissituation som förelåg gå in och lösa de akuta ekonomiskaproblemen för dessa båda företag. Men det är ytterst beklagansvärt att mantvingats göra denna snabba brandkårsutryckning och inte kunde sälta inrederislödet i ett större sammanhang. Vi hade därför gärna sett att densjöfartspolitiska ulredningen varit färdig med sitt arbete, så atl man intetvingats gå in i endasl två förelag och lösa deras problem utan i stället hadefåU ta ett helhetsgrepp över hela rederinäringen. I denna proposilion tas inte något sirukturpolitiskt grepp pårederinäringen. Förde båda företag som erbjuds belydande samhällsstöd krävsinte heller någon som helst fast plan för den framlida ulvecklingen inomföretagen. Enligt vår mening hade det varil rimligt alt man i det avtal somträffats mellan företrädarna för staten och de båda berörda rederierna hadelagt fast en plan för framlidsulvecklingen och att de båda företagen hade fåttpresenlera en strukturförändring och en stmkturplan. Vi menar attlinjesjöfartens struktur och eventuella möjligheter till samordningsvinsterhade behövt diskuteras. På socialdemokraliskl håll menar vi alt ett rederislöd bör vara ettstöd lill sjöfartsnäringen och inte till redarna. Därför har vi föreslagit ivår partimotion att som villkor för utbetalning av stöd till de här bådarederierna skall ställas krav på en stmkturplan och på planer pånybeslällningar för ökning av kapaciteten eller som ersättning för befintligttonnage med syfte att få en bättre framtida konkurrenskraft inom rederinäringenoch därmed, vilket för oss kanske är del viktigaste, trygga sysselsätlningenför de ombordanställda och för övrig rederipersonal. Vihar inle fött stöd för dessa krav inom utskottet, som avfärdar våra krav på eltpar rader i betänkandet. Utskottet skriver: "Någon ny förhandlingsomgångframstår med beaktande av såväl tidsaspekten som övriga faktorer inte hellersom realistisk. Utskottet delar f ö. den uppfattning som genom propositionensutformning kommii lill uttryck, nämligen alt ett statligt delägarskap inte framstårsom önskvärt eller eljest motiverat." Man kan inte med en rad motiveravarför man avstyrker det socialdemokratiska kravet på all den framtidaulvecklingen inom rederinäringen skall sältas in i sitt struktursammanhang. Detskulle vara intressant om utskottets talesman i kammardebalten kunde ge enförklaring, eftersom man i utskoltels skrivning inle lyckats presentera ettenda skäl lill varför man inte går med på socialdemokraternas krav. Medutgångspunkt i den dokumentation som finns redovisad i propositionen och i denbilaga som fogats till denna och som utgör en sammanfalt- Ekonomisktstöd till vissa rederiföretag Ekonomiskistöd till vissa rederiföretag ning förslag och avtal är det, herr lalman, utomordentligtsvårt alt bedöma om de ekonomiska förslagens omfattning är rimlig.