prot · G209142 · 1978-12-31 00:00:00 — 1. beiräffandesysselsätlningsfrämjande ålgärder vid all med bifall till proposilionen 1978/79:87 mom. 1 och 3 och med avslag på motionen I978/79:2172,yrkandel2,och motionen 1978/79:2188,yrkandel2, skulle ajgodkännavad föredragande statsrådet hade anförl i fråga om riktlinjer försysselsätlningsfrämjande åtgärder vid , b)till Sysselsätlningsfrämjande ålgärder vid pä tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /79 under fiortonde huvudtiteln anvisa etlreservalionsanslag av , 2. beträffande beredskapsarbetenlill slöd för gruvnäringen all skulle avslå molionen 1978/79:2170,yrkandet 6, 3. beiräffande utvecklingsplan förmalmfälten m, m, all skulle avslå motionen 1978/79:333,yrkandena 1-3,molionen 1978/79:2188, yrkandel 3, och molionen 1978/79:2193, yrkandet 4, 4. beträffande forskningsstaiion igruvbryining all med bifall lill proposilionen 1978/79:127 bil, 1punklen 2 mom, 6 och med anledning av molionen 1978/79:2170, yrkandena 4 och 5,och molionen 1978/79:2193, yrkandet 3 i ifrågavarande del, lillForskningsstaiion i gmvbryining för /80 under fiortondehuvudtiteln anvisade elt reservalionsanslag av , 5. beträffande minerallekniskforsknings- och ulvecklingsslalion i all skulle avslåmolionen 1978/79:2193, yrkandet 3 i ifrågavarande del, 6. beträffande mineralleknisktutvecklingscentrum i all skulle avslå molionen 1978/79:1658,yrkandel 1, och molionen 1978/ 79:2028, yrkandet 1 i ifrågavarande del, 7. beiräffande försöksanläggningför utvinning av industrimineral i Ailik alt skulle avslå motionen1978/79:2251, yrkandet 2, 8. beträffande apalil- ochfosforsyraverk i all med anledning av molionen1978/79:2192 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, 9. beiräffande gruvbrytning i Kaunisvaara att skulle avslå m. m. motionen1978/79:660, motionen 1978/79:2028, yrkandel 5, och molionen 1978/79:2224,yrkandet 2, 10. beträffande snabb igångsättningav diverse projekl med anknytning till att skulle avslåmotionerna 1978/79:386 och 1978/79:2172, yrkandel 3, 11. beiräffande lokaliseringen avLKAB:s koncernkonlor m. m. alt skulle avslå motionen 1978/79:333,yrkandet 4, 12. beträffande sammansättningen avLKAB:s ledning au skulle avslå molionen 1978/79:2028, yrkandel 1 iifrågavarande del och yrkandel 2, 13. beträffande ökad handel med desocialistiska länderna all utskottet skulle avslå molionen 1978/79:2172,yrkandel 4. Tillbeiänkandei hade fogals ell särskilt yttrande beträffande lokaliseringen avLKAB.s koncernkontor m.m. (mom. 11) av , , och (samtliga c). (vpk): I detta mittiredje ärende för dagen, näringsulskottets belänkande 1978/79:42, skall jaguppehålla mig vid två punkter i våra motioner. Närjag 1968 tog plats här i var ämnet för mill s. k. jungfrutalgmvbrylningen Jusl i Kaunisvaara. har denna fråga återkommit medjämna mellanrum. Avulskollets svar till vår motion all döma kommer del också efter dagens övningaratt finnas skäl alt föra upp frågan för vidare behandling i . Ulskoltelanför all förutsättningarna för detta projekl har stötts och blötts under hela1970-talel. Länge var det ju så all beslut ej kunde las därför all del saknadesunderlag för ell rikligl beslul. Nämndenför statens gruvegendom lade 1977 fram en redovisning lill , som dåföljde nämndens rekommendation och inle fann anledning all beslula om allinleda gruvbryining i Kaunisvaara. Nämnden garderade sig dock för den kritiksom skulle komma på nämndens förslag och på beslut. Den meddeladealt vissa kompletterande ulredningar skulle göras, bl. a. rörandeiransportsätlel för sligen. Ochså har som sagt den här frågan behandlals i . Delär därför inte utan en känsla av vemod som man möler frågan, men jag äroptimist, och jag hoppas all etl beslul om gruvbryining i Kaunisvaara en dagskall bli verklighet, även om det inte sker . Somså mänga gånger förut görs det gällande all det inte finns förutsättningar förgruvbryining i Kaunisvaara. Därför föreslär utskottet - ja, naturligtvis -kompletterande utredningsarbeten. Därigenom underiällas möjlighelerna all i enframlid snabbt komma i gäng med projektet, om del skulle visa sig ekonomisktförsvarbart. Vi har lydligen olika kulramar när vi räknarpå en gruvbrytning i Kaunisvaara. Vpk utgår från samhällsekonomiskaberäkningar och anser därför all del visst finns grund för en ekonomisktförsvarbar brytning i Kaunisvaara. Därför vill jag här yrka bifall tillmolionen 1978/79:2028 i den delen. Denandra fräga jag vill uppehålla mig vid är ocksä den en gammal bekant. Jagtänker då på ledning och placeringen av huvudkontoret Vårt parti ochmånga, många andra - inte minst de fackliga organisationerna - har funnii skälalt kritisera LKAB-ledningen. Vi menar att denna ledning underlåtit all vidtaolika åtgärder och att den därmed har bmstit i ambitionerna att ulvecklaföretagel till gagn för . Vihar därför också föreslagit att besluta om utvecklingslinjer utifrånNorrbottens långsiktiga iniressen. Vi har ocksä föreslagit attbeslula om åtgärder för all trygga en demokratisk insyn i och kontroll avmineralprospeklering. Vidare har vi föreslagit all ledning flr en annansammansättning. Vi menar att del vore bra för både Norrbollen som helhet ochLKAB om Nortbottens fackliga och polifiska intressen ges ett avgörandeinfiytande i LKAB-ledningen. Utskottet säger i sittbetänkande: "Utskottetfinner motionärernas svepande krilik överdriven och avstyrker motionen. "Vår krilik är alltså svepande, och den är överdriven. Men lydligen finns detändå skäl fören viss kritik. Jag vill därför fråga , som står påtalarlistan som utskottets talesman, var gränsen dä går för en befogad kritik.Vilken krilik menar t. ex. utskottet är befogad gentemot LKAB-ledningen, ochvilka slutsatser drar utskottet i så fall av den kritiken? Men jag skall inteonödigtvis söka strid med utskottet om detta - det viktigaste är ändå altNorrbottens fackliga och politiska iniressen ges ell ökat inflyiande iLKAB-ledningen. kravet förbigår utskottet utan kommentar. Jag vill därför fråga utskottetvilken dess mening är om vårt förslag att förändra LKAB-ledningenssammansättning på så sätt alt de fackliga och politiska intressena får ettavgörande inflytande över LKAB-ledningen. Vihar i motionen också tagit upp frågan om koncernledningens placering. I den i . De fackliga organisationerna har förklarat au de ser medmissnöje på denna ordning. De vill att koncernledningen skall finnas placerad imalmfälten, dels för alt fackel då har närmare till ledningen för de nödvändigadirekta kontakterna mellan fackförening och LKAB-ledning, dels också för alldenna kapacitet skall ligga i direkt anslutning till anläggningarna imalmfälten. Utskottethänvisar till en pågående utredning om koncernkontorets roll, verksamhei och lokalisering.Enligt uppgift utförs denna utredning av en ulomsläende konsult, och defackliga organisationerna fär informalion om detta utredande genom dearbetstaganepresentanter som finns i företagets styrelse. Del må vara hur delvill med delta. LKAB-ledningen har om förverkat sitt förtroendebland norrbottningarna, och dessulom gmndas LKAB-ledningens utredning på striktförelagsekonomiska beräkningar. Därför kan man redan i förväg med storsäkerhet anta att uiredningen Stödtill , m. m. 7Riksdagens protokoll 1978/79:142 Stödtill , m. m. kommeralt visa del rikliga och nödvändiga i all koncernledningen finns i . Vpkmenar att bör beslula all ge LKAB-ledningen en ny sammansättning ochullala all koncernledning bör lokaliseras till malmfälten. Om riksdageninte beslutar om della kommer del inte all bli verklighet, därför allLKAB-ledningen tror sig veta själv vad som är bäst för och för . MenLKAB-ledningen har som sagt alll som oftast kommit på kant med ossnorrbottningar. Den har ofta uppträtt provokativt och alltid hävdal deförelagsekonomiska intressena före och över direkla intressen.Indirekt ger ju ocksä utskollel oss räll, men det räcker inle långt motLKAB-ledningen. Om utskottet inte vill siödja vår moiion kunde man åtminstonesjälv lagil upp problemen med ledningen och föreslagil olika åtgärderför all klara ul svårigheterna. Men eftersom utskottet inte vill göra ensdetla, ålerslår ingel annal än att de i kammaren som delar vår krilik rösiarför vår moiion. Delfinns ylteriigare några yrkanden i näringsutskoitels belänkande nr 42. Men dådessa har hänskjulits till arbetsmarknadsutskottet, flr den debatten anslå lilldess alt arbelsmarknadsulskoltets betänkande föreläggs för beslul.Jag vill ändå i della sammanhang framhålla nödvändighelen av en utvecklingsplanocksä för . Regeringenskriver i propositionen all huvuduppgiften måste vara all bredda Norrbollensindustriella simktur. Ändå innehåller proposilionen just inga åtgärder för allpåskynda och befrämja en sådan utveckling. Föratt åstadkomma en sådan utveckling krävs insalser från samhällets sida. Deprivalkapitalisliska intressena är ointresserade av Norrbollen och måste lockasmed generösa bidrag och subventioner föratl etablera sig i länet Därför måstehuvuddelen av samhällets salsningar vara egna salsningar för att brytaNortbottens nuvarande industristmktur. Del mäsle också göras vissa salsningarför att tvinga även andra än statliga företag lill , och då kan detockså behövas vissa ekonomiska insalser. Men de slora satsningarna måste varade som samhället gör för egna industrier. Enliglmin mening förutsätter en framgång för en sådan satsning och utveckling näranog all ledningen för ersätts. Lätmig, herr talman, avsluta med alt yrka bifall lill de i betänkandei upptagnavpk-molionerna, sånär som på molionen 2188, yrkandet 2. (apk): Vi behandlar här ell belänkande som innehåller mänga motioner och enrad yrkanden som alla berör sysselsättningen, främst i malmfälten. Detär inle möjligl att på den knappt utmätta tiden utveckla en alltför omständligargumentering för varje yrkande, men jag skall ändå inle vara sä knapphändigsom utskottet när del gäller så här viktiga frågor. Arbetarpartietkommunisterna vill för det första att skall tillföras en miljard kronorför sysselsättningsfrämjande ålgärder. utskottet,bl. a. därförall molionen inle innehåller någon närmare motivering till detföreslagna beloppet, som det heter. Jagtycker all del var ell märkligt konstaterande. Visserligen harjag inteöronmärki varje krona av den föreslagna mifiarden. Jag vel heller inle hurlångt den räcker, men nog trodde Jag all vi lillräckligt tydligt hade anvisathur pengarna skulle kunna användas. Vihar i en rad molioner framfört olika angelägna projekl som borde igångsättasför att klara malmfälten undan en hotande sysselsättningskris. Använd mifiardenför att inleda en sysselsällningsplanering, som inte bara lar sikte pä altklara den nuvarande arbetsstyrkan från avskedanden ulan också innebärsysselsättningsökning och ökad irygghel! Från den synpunkten är regeringensförslag otillräckligt Imotionen 386 har vi utvecklat vad som i första hand bör göras. Del ärsynpunkier som är hämtade från dem som borde begripa saken bäst, de arbetandeoch deras fackliga organisaiioner. a. all måste beviljas medel för omfattande reinvesleringari gruvorna, där det på många håll är nödvändigt med en leknisk förnyelse. Vitar upp frågan om investeringar på miljöområdet, bl. a. närdet gäller dennuvarande dieseldrifien som forlfarande är ell gissel och en plåga förgmvarbetarna. Vi anser att den sä långl del är möjligl borde bytas ul moteldrift. Del skapar sysselsättning, och del vore en radikal insats för attförbällra miljön; renare luft i stället för den giftcocktail som gruvarbetarnaunderjord nu tvingas tömma . Viföreslår all man öppnar en ny huvudnivå i och att man sätter i gångmed det jobbet i full skala. Det kräver slora investeringar och myckenarbetskraft. Med det arbetsmarknadsläge vi har borde del vara lämpligt all göradella , i medvetande om alt del måste ske för all möla framlidens krav. Arbetarpartietkommunisterna föreslår också all planerna på byggandei av ell apalilreningsverkför framställning av apatilslig och ell fosforsyreverk plockas fram, dammas avoch sätts i verket. Vi har i ell par molioner påvisat vilka väldiga resursersom kan utvinnas ur avfallsmängderna vid gruvorna. Där finns såväl värdefullajordarlsmetaller som råvara för apatilslig och fosforsyra. Allt della hardiskuterats länge, men det har inle blivit av. Viföreslår också att kopplas in på byggandei av ell kraft värmeverk somskall kunna ulnyllja både torv och fils. Det skulle kunna ge värme ät sloradelar av och och sysselsättning även på landsbygden. Vitar vidare i molionen upp exploateringen av den s. k. viscariamalmen ochgrafittillgängarna i närheten av Viiiangi, som är ganska väl klarlagda. Så kominle och sägandet inte finns motiveringar förden föreslagna miljarden, somfrämsl skulle kunna användas som start för framlidsanpassade projekl! Närdel gäller våra tvä motioner, nr 2172 och 386, säger utskottet att deinnehåller diverse yrkanden av innebörd all skall ullala sig för en Slödlill , m. m. Slödtill , m. m. snabbigångsättning av diverse projekt med anknytning lill . Om del skall bli säeller ej fär ankomma på företagels styrelse och . "Motionärerna harinte övertygat utskottet om all sådant underiag bör införskaffas", heterdel i ulskollsbelänkandel. Sägår del alltså lill. I from tro och förtröslan på och Statsföretags godavilja alt utveckla näringslivel i malmfälten skall man sätta sig ner och vänta.Och så har det varit hillills. Alla krav på all mäsle öka förädlingen ochbredda verksamhelen lill andra områden för alt öka tryggheten ochsysselsättningen har avslagils av och bollals över till , som harfortsalt som förut. Vihar tagit upp en rad projekt, de flesta knutna till gmvnäringen. Men klart äralt ännu viktigare för framliden är att regeringen. och om en induslrialiseringsplan för att skapa industrier i malmfältenutöver gmvnäringen. Manhar nämligen hamnal i en livsfariig situation. Två av Norrbollens slorakommuner är ekonomiskl och sysselsäliningsmässigl beroende av gmvdriflen. Vihar under de gångna tvä åren sell hur oerhört fariigt della är, närmalmkonjunkturen sviktar och gruvbrytningen skärs net Då ser del ul som omallting rasar, och naturligtvis blir det så när hela kommuners ekonomi ochsysselsättning vilar på en enda stor näringsgren. Såkan man inte ha del i framliden. Del måste också sägas all del inte räcker medatt behålla nuvarande sysselsättningsnivå. Det måste skapas fiera tusen nyajobb för att ge de arbetslösa sysselsättning och för alt nä målsättningen altalla som vill arbeta också skall kunna garanteras etl arbete. Arbetarpartietkommunisterna föreslär all hos regeringen begär all förslag läggsfram för gmvbryining i Kaunisvaara. Detta sammanfaller med etl lidigareframställt förslag. Dessutom föreslär vi att man som förberedelse sätter i gängmed järnvägsbygget Del hänger samman med vad vi har sagt lidigare, attjärnmalmsbrytningen måste breddas och inle enbart koncentreras lill ochGällivare. Det är ett yrkande som också har ett klart samband med vårlviktigaste Norrbotlenskrav, nämligen återupptagande av projekiei 80.Del var nämligen meningen all en stor del av malmbehovet skulle tas frånKaunisvaara, största kända oulnyUjade järnmalmsfyndighet - utredd iårtionden, med all den kommun där järnmalmen ligger håller på att dö.Vi anser all man som en inledning redan nu skall börja med järnvägsbygget föralt arbetslösa skall få Jobb. Vårlförslag pä denna punkl avstyrks med motiveringen att nya utredningar måstegöras. utredande skall man fortsätta. Sä ger alltså Järnmalmen iKaunisvaara permanenl arbele åren massa utredare men inle ål pajalaborna. Vihar vidare i ell motionsyrkande lagil upp frågan om malmförsäljningen och omålgärder i syfte all öka handeln med de socialistiska länderna. Utskollellycker alt del är onödigt alt uttala sig i den riklningen och pekar pä all delsom skall göras redan är gjort. Som slöd för della hänvisar man lill eninierpellationsdebait . Jag dellog i den debatten, och jag blevverkligen inte övertygad. På polskt håll har man sagt aU visat mycket dåligaktivitet när det gäller all sälja exempelvis malm lill , som är storförbrukare - där finns ju ingen stålkris. Från poisk sida har man inte ändratdelta omdöme - det har jag lagit reda pä. Jag är övertygad om alt en genomgångmed samtliga socialistiska länder skulle ge oss en katalog över missade chansertill ökad handel. Jag vill alltså hävda att har anledning att göraelt uttalande i enlighet med molionen. Slutligenvill jag säga alt krisen i malmfälten är en slruklurkris som kunde habemästrats, om man vidtagit åtgärder för att breddasysselsättnings-basen. Det har icke gjorls. De fria marknadskrafterna harlyvärr ocksä styrt det statliga bolagets aktivitet. Man har salsal pä det somvaril lönsamt för stunden men inle vidtagit åtgärder för alt möta framlidenskrav och bekymmet Underårens lopp har pengar från strömmat in i slalskassan. Man har lagit emotpengarna och investerat dem i del svenska folkhushållet. måste samhälletocksä la ell grundläggande ansvar för ulvecklingen i malmfallen, dvs. vidtaåtgärder för att ulveckla näringslivel och trygga framtiden för människor ochkommuner. Det är ell krav som de kan ställa med all moralisk räll. Jagyrkar bifall till motionerna 2172, 2224, 386 och 660 i tillämpliga delat Stödtill , m. m. Det belänkande vi nu behandlar skulle kunna ge anledning lill långautläggningar och många uttalanden. Jag skall inle göra några sådana. Vadvi här diskulerar är tvä stora frågor. Den första än Vilka ålgärder kan manvidta för att klara den akuta sysselsätlningssituationen i Malmfälten? Denandra och mera väsentliga är: Hur skall man garantera en utveckling framöversom på nylt gör till ett lönsamt och expansivt företag, som kan erbjudasäker sysselsättning framöver? - Detta är de två slora frågorna. Jagskall inle bemöta alla dem som talat om alt man måste ha några miljonerytterligare lill beredskapsarbeten föratl klara anställningarna. Vi har inlelagl ned stor möda pä dem - är del någonting som den här regeringen klarar, såär det att ersätta fasta Jobb med beredskapsarbeten. motion sägs alt man måste ha 35 miljoner till för all klara sysselsättningenförde nu anslällda. Det aren felräkning. Motionärerna har inte räknat med detreservationsanslag som finns. Låt mig sedan ta upp någraav de mera långtsyftande ålgärderna. Delhär är en bil av etl siörre komplex. Vi har tidigare behandlat en framställningom alt ge 1,1 miljarder lill för alt trygga dess existens , säall förelaget skulle kunna göra en långsikligare planering och inte bara levaför stunden. Vi har i del sammanhanget också utlovat bidrag till all bygga omoch bygga ul ell kulsinlerverk i Kimna, vi har uppdragit ät regeringen attgenom SJ utreda en ombyggnad av hela , osv. Det pågår alltså eltarbete som gäller vad som skall hända framöver. 8 protokoll 1978/79:142 Stödtill , m. m. intresseradeav all försl och främsl stabiliseras och sedan utvecklas. Idet här betänkandet berörs flera intressanta ling, låt vara all de är små. Härtalas om en forskningsuppbyggnad som blir av betydelse för . Del gällerettminerallekniskt utvecklingscentrum i . Här talas vidare om en provgruva iKiruna och om ell apatit- och fosforsyreverk i , som föreslagits imotioner Vi är intresserade av detla, men hittillsvarande utredningar har visatatt ett sådant verk inle är lönsamt, säger bolaget. Delär möjligl alt delta inte är lönsamt i sig, men del är möjligt all del blirlönsamt om man lägger ihop det med andra ting, t. ex. för att skapa enkonstgödselindustri. Utskottet menar att bolaget skall följa upp detta. Sammasak gäller utvecklingen i Ailik, som vi lalade om lidigare. Del är väl ingenstor sak, men om det visar sig att man kan ta till vara gamla rester, om jag såfår säga, vid dessa stationer, så kan detla vara av viss betydelse för ochandra gruvbolag. Alltdetta är på gång. En del av det kommeratt ske med beredskapsmedel, annal kommeralt ske genom alt man hell enkelt ger pengar lill det. AlfLövenborg är förbittrad pä oss för aft vi inte har anslagit 1 miljard tillLKAB. Jag är ledsen att det råkade bli mellan 2 och 3 miljarder i slällel, mendet flr han väl finna sig i. AlfLövenborgpekade på en hel del ting som måste ske, och det är i och för sig riktigt. Hantalade om forskningen, och han talade om viscaria. Del ärju något som man redanhäller på och sätter i gång. Mer än så kan man inle göra. Däremoiskall jag hälla med honom om all vi på läng sikt måste göra mera här uppe. Mensnälla AlfLövenborg, världen slutar inte med behandlingen av dellaulskoiisbetänkande. Vi arbelar i näringsutskotlel med en storinduslripro-position, som behandlar frågan om vilken industripolitik vi skallha framöver. Jag häller med om alt det vid dessa malmorter bordefinnas även annan sysselsättning än bara gruvbryining, men låt oss la upp densaken . Man kan väl inle bunta ihop allting i jusl delta sammanhang. Dettalas om att man vill göra sä förfäriigt myckel för . Ja, jag är med pädelta, men låt oss då göra det pä etl vettigt sätt. Vi har försökt göra alltvad vi kan. Att vi inte har haft hjälp av regeringen aren annan sak. Den villinte ge mer pengar än 700 milj. kr. BådeEivor och tog upp Kaunisvaara. Det är riktigt att vissakompletterande utredningar skall göras, men nog vel ni båda två att f n.inle arbetar i sina gamla gruvor med full kapacitet Man kan inle sälja malmen.Alt just stärka Kaunisvaara kanske inle är det allra bästa. EivorMarklund säger all hon är optimist. Hon tror pä Kaunisvaara. Ja, fortsätt meddet, . Del är nog vettigt, men begär inte att brytningen skallstarta just . ställde några direkta frågor tillmig. Får man inte säga någonting ont om LKAB-ledningen? Får man i..le diskuteraden? Tja, visst fär man diskutera LKAB-ledningen, men vi här i brukarinle diskulera underställda verk och myndigheler på del sället. Angrip industriministern om inle sköler sig, sä får han gå påLKAB:s styrelse. Del är så del skall gå till. Vidarefrågade : Var går gränsen mellan befogad och obefogad krilik? Detär inte fråga om befogad eller obefogad kritik utan var den sker. Riksdagenskall väl inte uttala sig om fiänstereglemenlet för enskilda befattningshavare,t ex. verkställande direktörer, utan det är regeringens sak att syssla meddella. Är del inle bra, angrip då här i industriministern, som äransvarig. Sedan är det fackets sak all pä platsen ta upp diskussioner. Jag kannaturiigtvis hålla med om att mycket kunde ha varit bättre när det gäller . Lätmig sedan säga några få ord om . Det pågår ingen utredningnu. Men näringsutskotlel tog upp denna fråga 1971, just som man höll pä med enomorganisation. Ulskoltel ville då göra någonting ål det hela. förklarade:Vi kommer alt flytta till . Allt som har med brytning och transportav malm att göra, allt utom försäljningen, skall ligga i Norrbollen. Inle enenda man skall flnnas i som inte har med försäljningen all göra. Utskottetpåpekar - det bör , som ändå bmkar hålla sig till fakta, notera -alt utskollel, som anser att ansträngningar bör inriktas på alt främjaförelagels utveckling i Norrbollen, inte finner någon anledning att göraändringar härvidlag. har uttalat sig något kufiskt. säger attföretaget måste ulveckla sig på annal häll för att kunna fortsätta iNorrbollen. Utskottet pekar pä att det är i som företaget börutvecklas. Jaghar inte möjlighet att nu ta upp alla detaljer i denna sak. Men frågan om är egenlligen en fråga för regeringen, som skall kontrollera allföretagel fullföljer beslut. Del gör del inte f n. just när detgäller huvudkontoret. Jaghåller med om all vi skall handla med . Vi skall också handla medu-länderna, och vi skall handla med alla landet Men gör det inte sä rasandeenkelt som alt påstå all del bara är fråga om ovilja mot att handla medsocialistiska stater, om en sådan handel inle kommer lill stånd. Man måste jukunna göra velliga affärer med dem. Ni vel båda två liksom alla andra iriksdagen alt det till stor del aren fråga om kapilal, om handelskrediter ochpengar som vi inte disponerar i oändlig massa. Men en ulbyggnad sker undan förundan. Handeln ökar, och jag hoppas att den ökar myckel snabbi.