prot · G20975 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi kan, , gärnadiskutera våra ståndpunkter - exempelvis till frågan om ell svenskt inträde iEEC men också lill andra vikliga frågor som har varit uppe till debatt under desenaste årtiondena. Det harjag alltså ingenting emot. Men den debatten fär nogföriäggas till en annan tidpunkt. har vi enminutsrepliker, och debattengäller konkret Ceaverken. Jag får be herr handelsministern all hålla sig lillden frågan. Del bör man kunna göra, även om man är ny på taburetten. sade atl det andra alternativet ärlagerhållning. Jag har icke föreslagit det alternativet. Min ståndpunkt är bör behålla produktionen och sysselsättningen vid Ceaverken. all den enda möjligheten atl göra delta är atl sälja ut del svenskägda,del statsägda, företaget lill ell multinalionelll-inlernalionellt storföretag.Det säkrar icke sysselsättningen, ger inga garantier för ett upprätthållande avsysselsätlningen, det säkrar icke försörining av dessa viktigaprodukier vid en avspärrning. Det är en felaktig politik. Förutsättningen för en försäljning är alt tillfredsställandegaranlierskapas föratl lillverkning i Sverigeskall kunna fortsätta. Om sådanagarantier skapas, skapas det också garantier för atl sysselsätlningen skall Omifrågasatt försäljning av i OmCeaverken lill följd av en försäljning kommer in i en multinationell koncernsom gör all företaget kan vara med i den tekniska utvecklingen och omkoncernens marknadsföringsorganisalion ställs lill Ceaverkens förfogande, såatl företagets produkier kan säljas på den inlernalionella marknaden, dä skapasockså förutsättningar för lönsamhel i förelaget. Pä dessa grunder kan deanställda skaffa sig den största tänkbara tryggheten. Gårdet inte alt förverkliga della alternativ, om inga garantier kan ges ifrån detakluella utländska företaget, måste vi finna andra lösningar för atl tryggaberedskapslagringen av produkterna. Det kan ske antingen genom stalsbidrag förfortsatt lillverkning vid Ceaverken eller genom lagerhållning. Jag bedömer delsä atl vi i ett sådant fall i första hand måste salsa på all bevarasysselsättningen och upprätthålla produktionen vid Ceaverken, CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Den politik som bl. a. Saint-Gobain men också andra multinationellaförelag har bedrivit och bedriver här i visar alt sädana löften ochförpliktelser är skrivna i , när de kommer i strid med det storamultinationella kapitalets profilinlressen. Sädana löften och förpliktelser kanman alltså inte lita pä. Vid en försäljning lill elt multinationellt företaghar vi inte heller några som helst garantier föratl produktionen kanupprätthållas i en krigssituation. Del kan ju ligga i delta förelags intresseall lägga ned driften, atl motverka ansträngningarna att upprällhållaproduktionen av dessa livsviktiga varor. Därför irorjag alt räll när han i den föregående debatten i denna fråga betecknadehandelsminislerns ståndpunkt som uttryck för barnatro. Vi har krigsproduklionsavlal med de utländska förelag som bedrivertillverkningsverksamhet i som vi är beroende av i händelse avavspärrning eller krig, avtal som förpliktardematl fortsätta sin tillverkning isådana lägen. Det är självfallet en förutsättning också för ell eventuellt avtalom försäljning av Ceaverken. Den enda garanti som skulle kunnauppnå -om man inle kan åstadkomma en lösning efter de riktlinjer Statsförelagnu försöker dra upp - är garantin alt kostnaderna för statsmakterna ochosäkerheten för de anställda kommer all öka avsevärt. (vpk): Handelsministern har tydligen bundit sig myckel hårt i den här frågan.Det framgår av hans yttrande här. Men därför är det förvånande att han jusl nutalar om atl han har begärl att få elt så fullständigt beslutsunderiag sommöjligl. Del behövs väl inte om handelsministern och regeringen i övrigt redanhar bundit sig vid en viss slåndpunkl, som innebär försäljning till del multinationellaförelaget. Jag vill inle än en gångupprepa mina argument. Men jag tror att det innebär storarisker både för sysselsättningen vid Ceaverken och för försöriningsberedskapeni värt land om della förelag säljs till ell multinationellt förelag. Jag skullevilja vädja lill regeringen - kanske till andra ledamöter än handelsministern,efiersom handelsministern är så hårt uppknuten -alt la ställning på elt sällsom svarar mol sysselsällningsinlressena och nationella intressen idenna fråga. Regeringen är inte bunden lill någon annan handlingslinje än den jaghar gell ullryck för i milt svar och i replikerna, nämligen att söka pä bästasätt tillvarata försöriningsberedskapsaspekterna, dvs. all se lill atl vi fårfortsatt lillverkning av de produkier som Ceaverken tillverkar, och därigenomsamtidigt tillvarata de anställdas rättmätiga intressen av fortsattsysselsättning. Vi tror all den bästa vägen atl göra delta är atl inlemmaCeaverken i ell internationellt företag, som kan ge Ceaverken både leknik ochmarknadsföring av dess produkter. Men förutsättningen är, , altvi får tillfredsslällande garantier beträffande både produktionens fortsättandeoch sysselsätlningen. Utan sådana garantier måsle vi välja en annan väg. Av detskälet, och enbart av det skälet , undersöker vi nu vad del kankomma all kosta statsverket om vi inte får den, som vi bedömer del, för allaparter fördelaktigaste lösningen. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Jag ber bara mycket kort atl få hemställa till regeringen all denstoppar utförsäljningen av svensk industriell verksamhet lill utländskamultinationella storföretag. Överiäggningenvar härmed slutad. § 19 Om prövningenav hamnavgifter HandelsministernHÄDAR erhöll ordet för alt besvara () anmäldainlerpellation, 1978/79:126, och anförde: har frågat mig dels om jag anser att förordningen omprisslopp även skall omfatta sjöfartsverkels i särskild förordning regleradebefallning med kommunala hamnlaxor, dels, om svaret inle är nej, om regeringenär beredd atl godkänna principer för bedömningen avhamnarnas taxeförslag. Enligtförordningen (1977:770) om prisslopp m. m. (omtryckt 1978:732) fårstatsmyndighet inte höja taxa eller avgift ulan samråd med siatens pris- ochkartellnämnd (SPK). Delta gäller även när myndigheten fastställer taxor förandra, t. ex. sjöfartsverkels beslut om hamntaxorna. Om inte myndigheten ochSPK blir överens, skall frågan hänskjutas lill regeringen. Detla harockså sjöfartsverketgjorl i nu akluella ärenden. Jag kan meddela all regeringen i torsdagsbeslutade medge atl fastställer de taxor som verket harföreslagit. BIRGERROSQVIST (s): Jag ber atl få lacka handelsministern för svaret på interpellationen.Svaret på huvudfrågan ärju i stort positivt. Detgäller en interpellation som jag väckte för tvä veckor sedan. Kommunalaförtroendemän för hamnarna och tjänstemän i hamnförvaltningarna kan väl nu -äntligen, bör jag kanske säga - våga tro atl verksamheten i hamnarna ekonomisktskall för det verksamhetsår som hunnit bli en månad gammalt. Man räknardock med all den inträffade fördröjningen av avgiftshöjningen kostar ca 1,4milj. för de hamnar som är berörda. Molbakgrunden av all den exercis som genom SPK:s inblandning har föregått beslutethade svaret varit ännu mera posilivi, om del hade inneburit attsjöfartsverket i fortsättningen, liksom varit fallet, får godkänna ochfastställa taxorna i våra med få undantag kommunägda hamnar. Hamnlaxorna gäller för över hamnarna importerade och exporterade varor,och de omfattar också avgifter för fartyg som anlitar hamn för att lasta ellerlossa gods. Del är huvudsakligast fråga om kommunall ägda hamnar. Taxornaföresläs av hamnens styrelse och skall godkännas av fullmäktige i kommunen.Delta skall ske taxehöjningen skall träda i kraft. Underdessa skall kontrollera och fastställa taxorna. Menenligt den förordning som gäller skall också SPK accepterasjöfartsverkels förslag. Om SPK inte gör del, är det regeringen som skallavgöra frågan. Det hinner bli myckel av byråkratiska inslag i ell förfaringssätt därså mänga instanser skall passeras, och del lar också tid. Det är naturiigtvisbra med en effektiv prisövervakning, men den får inle gå till överdrift. Inleheller får byråkratin ta överhanden i elt sådant sammanhang. Den tycksemellertid ha gjort del när del gäller hamniaxan. Hamnarnaskall enligt vederlagen praxis inom trafikpolitiken drivas som affärsförelagoch ta ul de avgifter som fordras föratl de skall gä ihop. Del skall inle varafråga om någon skallefinansiering från kommunall håll. Men om nu inte någonavgiftshöjning får ske, måste någon annan instans betala verksamheten, och dåmåste det bli en skallefinansiering. Detla strider mol de intentioner ombegränsning av kommunalskatterna som regeringen och har uttalat sigför. Vidarekonkurrerar hamnarna med varandra, och jag tror inle atl man behöver räkna medrisker för alt oskäliga avgifter skulle tas ut. Innan taxorna höjs har de varitföremål för kontroll både av resp. kommunfullmäktige och av , ochjag tyckeralt det borde kunna räcka med della. I del nu aktuella fallet, som ärdet första där SPK är inkopplad pä sädana här frågor, gick del en framställan frän till SPK. De som önskade höja sinataxor fr. o. m. hade ,ja redanföre midsommaren 1978, fallat sina beslut härom. ficksjöfartsverket svar frän SPK, innebärande alt SPK inte godkände de begärdalaxehöjningarna. SPK godkände endast en väsentligt lägre höjning. Dågick frågan lill regeringen fören månad och . fär jag detsvaret alt regeringen har accepterat den höjning somhamnarna ursprungligen ville ha. Del har alltså gäll lång lid, och del har råttslor ovisshet inom hamnarna innan de fick detta besked. Enkommunal förvaltning som föreslår en taxeändring räknar också med all den skallkommaall träda i kraft,och man harockså i många fall kalkylerat med detla.Vissa transportföretag har redan kalkylerat med den här prishöjningen i sinaofferter. Sedan har hamnarna inte fåll la ul höjningen. Det betyder alt transportföretagen,som av sina kunder lagil ul den höjda avgiften, såvitt jag kan förstå kanbehålla de pengarna. Del är 1,4 miljoner som på del sättet kanske har tagils uloch som - anser jag som hamnföre-irädare - hamnar i fel fickor. Jagskulle önska all vi kunde få en snabbare behandling av sådana här frågor ifortsättningen. Del är inle bra sä som del har skett vid del senastelillfållel. Jagundrar om handelsministern är beredd alt medverka lill alt den tågordning somvi har måst tillämpa denna gäng skall kunna göras smidigare i forlsältningen. Om prövningen av hamnavgifter ärju i alll väsentligt nöjd med del svar som jag gav.Del har han, såvitt jag förslår, också all anledning all vara. Regeringen harfallal beslut i den riktning som önskade. Jagskall inle polemisera i onödan mot . Del är klart all hamnarnasfinanser skall gå ihop. Del är en riklig och rimlig målsättning för allverksamhet. När del gäller enskilda förelag är det samma sak - de skall ocksågå ihop finansiellt. Men jag tror inle vill kritiseraregeringen för atl den ibland inför prisstopp, vilket kan leda lill all vissaförelag och branscher får svårigheter att gå ihop, om del inle renl av bliromöjligt. Altbara säga atl hamnarna fär kosta vad de vill och sedan skriva ul räkningar påkunderna, kan vi inte acceptera. Del Irorjag inle heller är . Men del finns alltid en viss risk med det resonemang som han förde,nämligen all om verksamheten bedrivs av kommunala eller slalliga myndigheter såblir det alltid precis som del skall vara med prissättningen, om man bara tarul vad det kostar. Slalliga och kommunala myndigheter som driveraffärsverksamhet, t. ex. hamnar, måsle liksom andra företag ha press på sig attrationalisera och driva verksamheten så alt den blir ekonomiskt effektiv. Omdel inte sker är de avgifter man lar ut inte de rätta avgifterna. Del bör i såfall också sådana organ som pris- och kartellnämnden kunna hålla elt öga på ochfästa regeringens uppmärksamhet på. Men jag lycker inte del är någon stordebatlfråga oss emellan. BirgerRosqvisl och jag i princip ser på samma säll på den. Jagvill som svar pä andra fråga säga all vi inomhandelsdepartemenlel f n. ser över den paragraf i prisstoppsförordningen somreglerar statsmyndigheternas skyldighet alt samråda med statens pris-ochkartellnämnd. Avsiklen är alt undersöka vilka statliga och kommunala taxor ochavgifter som ur samhällsekonomisk synpunkt är av sådant intresse attsamrådsskyldighel är motiverad. Till följd härav kan del bli aktuellt atlundanta vissa taxor och avgifter från den särskilda samrådsskyldigheten. Omhamnavgifterna kommer all vara en av dessa vill jag inte uttala mig om, innanvi har fått den översyn som jag här har talat om. 1974presenterade hamnulredningen ell förslag lill hamnlag som innebar althamnlaxekontrollen skulle upphöra. Utredningen föreslog atl ett särskilt organ,statens hamnnämnd, skulle inrättas, med uppgift atl pröva tvister mellanhamninnehavare och trafikant. Utredningens förslag all slopa hamnlaxekontrollenfick elt betydande stöd vid remissbehandlingen. Jagnämner detta mot bakgrund av all en översyn av hamnlaxekontrollen f n. görs isyfte alt förenkla denna. De bestämmelser som därvid anses nödvändiga för alläven i framliden tillvarata trafikanternas intresse förutsätts medföra ensnabbare hantering och betydligt minskad administrativ omgång. Jagvill här också säga all del blir naluriigl all överväga hur de som tar hamnarnasijänsler i anspråk, fraklköparna, pä ell tidigt siadium aktivt skall komma in ibeslutsprocessen när det gäller hamnavgifterna. Jag skulle för egen del mycketväl kunna länka mig all näringslivet, samlat i form av företrädare inom resp.regionala handelskammare, skulle kunna vara en lämplig part för ell sådantsamråd med hamnmyndigheterna om vad som är den riktiga och rätta taxesättningenav de tjänster som hamnarna tillhandahäller. Jag är anhängare av en effektiv prisövervakning för atl begränsaprishöjningar, framför allt kosinader för varor och tjänster som inte harenkonkurrens eller prispress som gör alt de verkligen hälls nere. sägerhandelsministern all del är noga med att man kontrollerar också kommunala ochslalliga myndigheter och ser lill atl de inle tar ut för höga priser. Det vardå elt gott betyg som handelsministern och hans departement ger hamnarna; meddet kravet på all priserna är till för atl tjänsterna skall vara effektiva ochpå alla sätt och vis acceptabla har departementet helt och hållet bifallit deprishöjningar som har begärts. Detta är som sagt ell fint betyg på alt vihåller en effektivitet i hamnarna som bör vara tillfredsställande inle bara fördepartementet utan också för kunderna och jag lackar för del. Sedanlill frågorna om hur det skall bli med hamnavgifterna i framtiden.Trafikpolitiska propositioner har aviserats och del har nämnts alt hamnarnaskulle komma in i bilden i det sammanhanget - handelsministern var inne päsädana funderingar här. Jag förmodar också att de kommer förr eller senare -viharju från oppositionens sida länge efleriyst trafikpolitiska propositioner - ochjag hoppas all de här frågorna dä snart skall aktualiseras. Huruvida de kommerall vara upptagna i den trafikpolitiska proposilion som kommer kännerjaginte lill -och del är inte heller handelsminislerns bord - men funderingarna cmhamnlaxor hör som sagl hemma i det sammanhanget. Jagvill sluta mill anförande med alt tacka för den behandling som ärendet harfått. Men det är klart all jag hade varit ännu gladare, om besluten hade kunnaifallas lidigare och kunnat träda i kraft vid del datum dä det var förutsagt alldelta skulle ske. Onekligen hardel varit en byråkratisk omgång som har varittidskrävande. Jag lycker mig också ur handelsminislerns andra inlägg kunnautläsa all handelsministern nog håller med mig om del. Jag skall bara gå in på en punkt här: del gäller de vänliga ord somBirger Rosqvist yttrade lill mig om del beröm som jag slösade på hamnarna. Jagvill då, bara för atl rätt skall vara rätt, säga all så myckel beröm för deltakanske jag inte förtjänar, utan del är väl så all hamnarna under längtid har varit subventionerade av kommunerna och alltjämt är del i vissa fall.Regeringen bedömer det därför sä, atl de avgifter som tas ul är rikliga medhänsyn lill den lidigare mycket höga subventionsgraden. har gjorl en annan bedömning. Där irorjag all man harutgått frän priserna och sett pä kostnadsutvecklingen förhamnarnas ijänsler som har gåtl. Mot den bakgrundenvar den föreslagna höjningen helt orimlig, efiersom kostnadsutvecklingen lyckligtvisinle hade varit så snabb som man kunde få en uppfattning om när man sågprishöjningarna i förhällande till de lidigare priserna. Viär alltså överens om atl sådana avgifter skall tas ul som är rikliga ochlämpliga för alt hamnarna skall kunna drivas pä elt ekonomiskt sunt säll. Dettaäretl viktigt steg i den riktningen, men jag vill understryka all del intefrilar hamnarna från skyldigheten - vilken även andra organ har, såväl slalligasom kommunala - alt bedriva sin verksamhet på ett ekonomiskt rationellt ochriktigt sätt, till fromma för hela landet. Överläggningenvar härmed slutad. §20 Föredrogs och hänvisades 1978/79:86 och 90 tilljuslilieulskollel §21 Anmäldes och bordlades 1978/79:87 om finansielltstöd lill §22 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande inlerpellation somingivits lill kammarkansliet 1978/79:135av Per () lill industriministern om statens medverkan tillutvecklingen av svensk bilindustri: Efter de senaste dagarnas händelser med anknytningtill svensk bilindustri ställer mänga sig frågande till vad staten kan göra förall bidraga lill bästa möjliga förutsättningar för svensk bilindustris framlid. Bilindustrinhar en stor betydelse för sysselsätlningen i landet och för näringslivel överhuvud tagel. Enligl Metallindustriarbelareförbundels bilut-redning berörs ca100 000 anställda av branschen. Det är mycket stora resurser av olika slag sommåsle mobiliseras för atl utveckla bilindustrin sä alt den kan varakonkurrenskraftig även i framliden. Närnu privata initiativ inte kunnai genomföras måste staten agera offensivt.Bilindustrin är av så avgörande betydelse för den framlida sysselsätlningen ochekonomin i vårt land all statsmakterna inle längre får vara passiva. Regeringenmåsle därför nu lägga förslag om på vilkel säll och i vilka former siatensmedverkan kan ske. Delär myckel angeläget atl regeringen nu ger klara besked om sina avsikter allmedverka lill en utveckling av svensk bilindustri. Mot bakgrund av detanförda vill jag fråga industriministern: Ärregeringen beredd atl lämna en redovisning av sina planer för siatens medverkantill goda förutsättningar för svensk bilindustris framlid? § 23 Meddelande om frågor Meddelades atl följande frågor framställts den 29januari 1978/79:310 av GertrudSigurdsen (s) lill utrikesministern om förhållandena i : Diktaturen i är en av de blodigaste iLatinamerika. är den en av de minst omskrivna. Amnesty Internationalhar lämnat en skakande rapport om landet, som är ett koncentrationsläger.Uruguay har en politisk fånge på var femhundrade invånare. Av landels tremiljoner invånare har 700 000 tvingats i exil. Man mördar och kidnappar igrannländerna. Tortyren är lika brutal som systematisk. Även havande kvinnoroch barn drabbas. Juntan i tillåterinte att familjer till poliliska fångar får hjälpas. VarkenRöda korset, kyrkan eller andra humanitära organisationer får skicka hopsamlademedel lill de anhöriga. Därigenom drabbas barnen särskilt hårt. Tusentals barnhar förlorat sin familjetrygghet, dä föräldrarna fängslats eller försvunnit.Andra har fölls bakom galler och bor i trånga celler. ISverige har nära 10 000 personer satt sitt namn under kravet på alt barnen iUruguay skall få del av den hjälp som hopsamlats i omväriden. En partiledare,, och representanter för alla partier, utom , harundertecknat appellen. Molbakgrund av dessa förhållanden skulle jag vilja fråga utrikesministern: Är regeringen villig all dellai en ökad internationell opinionsbildning om förhållandena i ,exempelvis genom all vid del kommande mötet i med för de mänskliga rällighelerna kräva alt en särskild arbetsgrupptillsätts för ? Är regeringen vidare beredd atli FN och i andra sammanhang underdel inlernalionella barnåret brännmärkaUruguays militärer för deras omänskliga politik, som inle minst drabbar barnenlill de politiskt förföljda, och kräva atl dessa familjer fär motta hjälp frånhumanitära organisationer? 1978/79:311av (vpk) till bosladsminisiern om ålgärder med anledning avförekomsten av radongas i vissa bostäder: Enligl uppgifter i pressen har koncentrationen avradongas i vissa bostadsområden och hustyper uppnått en nivå som ligger högtöver vad som kan anses acceptabelt. Jämförelser med halten i vissa gruvor hargjorts. Enligtsamma uppgifter har statens strälskyddsinsiilut och statens planverk föromkring etl år sedan slagit larm om dessa förhållanden i brev till regeringen.Långt lidigare har man inom dessa myndigheter haft vetskap om saken. harlydligen blivit gjort vare sig före eller efter dessa skrivelser. Sambandetmellan radon och cancer är väl belagt, och del förefaller därför egendomligtatl regeringen inle vidtagit snabba åtgärder när man väl fått vetskap omproblemel. Jag vill därför frågabostadsminislern: Vilka åtgärder vidiogs av regeringen , och vadavser bostadsminislern atl nu göra i denna fråga? 1978/79:312 av OveKarisson (s) lill statsrådet om de negativa effekterna avtorvupptagning och odling av energiskogar: I debatten om alternativa energikällor ärenergiskog och torvbrytning områden som säkeriigen kan ge realisliskaenergilillskott. Forskningspengar anslås för all undersöka möjligheterna tillalt utvinna energi frän energiskogar och torv. Medel borde även anslås förforskning kring konsekvenserna av torvbrytning och odling av energiskog ochdess påverkan pä grundval-lenbalansen och vattenkvaliteten. Det borde ocksåklarläggas vilken konkurrent till industrins och jordbrukels vatlenförsöriningsom den vallenslukande energiskogen kan bli. Idet fortsatia arbetet med energiskogar och torvbrytning måste alla negativaeffekter utforskas sä alt inga skadeverkningar uppstår i onödan. Vi måsle vararädda om den naturtillgång som vår rikliga tillgäng på bra utgör. Jagvill mol bakgrund av vad som anförts fråga energiministern: statsrådetberedd all medverka till att det i det fortsatta forskningsarbetet med torvoch energiskogar klariäggs vilken konkurrent till industrins och jordbrukelsvatlenförsörining den vallenslukande energiskogen kan bli samt i vilkenutsträckning torvbrytning kan påverka grundvatten och vattnet i våra floder ochsjöar vad beträffar avrinning, urlakning och egenskaper i övrigt? 1978/79:313 av {vpk) lill socialministern om minimotorcyklar: På molorcykelmässan i kan treåringar få sinförsta lektion som "Baby-Cross"-förare. Detpåstås från försäljarsidan alt minimolorcykeln är som vilken leksak som helstoch atl den är ofarlig. Vilkaåtgärder tänker socialministern vidla för all stoppa importen, försäljningenoch användandet av minimolorcyklar? 1978/79:314av (7«rtrtaA/?/f/!c7/-c/son (fp) till bostadsminislern om riskerna med radongasi bosläder: Vilka åtgärder avser bostadsministern vidtaga förall bringa slörre klarhet beträffande riskerna med radongaser i bostadshus? §24 Kammaren åtskildes kl, 18,04,