prot · G20975 · 1978-12-31 00:00:00 — den ministernatl vi skall ändra på den här indexprincipen? Den är lilet slötande, 30januari 1979 och många har låtit höra av sig och sagt att den ärkonstig. Omkompensationen JÖr merkostnader på grund av anlitande av postens lördagsservice Jag vill erinra om att har beslutat attjordbruket skall få en indexbaserad kompensation för sina kostnadsökningar. Deexperter som har hand om beräkningen av detla index och som noggrant granskarde olika kostnadstx)slerna var eniga. Dessutom var man vid prisöverläggningarnamellan jordbruksnämnden, konsumentdelegationen och Jordbruketsförhandlingsdelegation överens om kompensationen till jordbruket. Regeringenfann inte heller anledning all göra någon ändring, och jag vill erinra om attdessa överenskommelser regelmässigt har godkänts av statsmakterna. KURTHUGOSSON (s): Jag är helt medveten om att vi har lagil della beslut i , ochdel är inle det jag har syftat på. Men vi har fäll ett åskådningsexempel påhur reglerna fungerar, och del är från den utgångspunkten jag har ställl denhär frågan. Jag lycker inte atl det är rimligt all man skallväga in porlokostnader och telefonkostnader som produktionskostnader för dennayrkesgrupp. Hur skall man i della indexsammanhang kunna avgöra hur slor del avporiokostna-derna resp. telefonkostnaderna som hör till en lantbrukaresproduktionskostnader och hur myckel som hör till hans normala utnyttjande avpostens och service som vanlig medborgare? Del är från deutgångspunkterna jag tycker all den här konstruktionen är felaktig.Kosinadsfördyringarna drabbar ju också alla andra grupper, men de har ingen somhelst möjlighel all kompensera sig. nämner både i sin fråga och i sitt första inlägg härikammaren beloppet 1 miljon, och den summan kan verka stor. Men om vi ulgår frånatt del finns 130 000 bönder i vårt land, så blir det i genomsnitt 7:70 perbonde, eller det kanske är rikligare atl säga per lanlbrukarfamilj. Det räckerinle ens lill en extra lördagsavgift i kvartalet. Och det är väl ändå troligtatt lantbrukaren i sin egenskap av företagare är nödsakad alt utnyttja postenslördagsservice i den utsträckningen - alltså inte som privatperson utan somföretagare. Läggerjag därtill atl denna genomsnittliga ersättning slår igenom pä bondens samladeinkomster och följaktligen beskattas med lål oss säga marginalskatt, sååterstår en behållen ersättning på - om jag räknar exakt - . och perbonde och år. Det är alltså genomsnittssiffror. Meddetta tycker jag, herr talman, all jag tillräckligt har belyst både del sakligainnehållet i och storleksordningen av del problem som tagit upp isin fråga. Herrlalman!Jag sade i mill första anförande alt jag har ställt frågan utifrån principiellautgångspunkter. Jag sade också all det är ett lilel belopp och atl del blir änmindre om man slår ut del per jordbrukarfamilj. Men det handlar inle om della,ulan det handlar om den princip som skall ligga lill grund för kompensationen. Portokostnaderoch telefonkostnader är fördyringar som drabbar alla medborgare, och medborgarnafär icke någon som helst automatisk kompensation för detta. Jag kan icke seatt eu utnyttjande av posiens lördagsservice är en förutsättning förattlantbrukaren skall kunna upprätthålla sin produktion och atl det därmed skallvägas in i kompensationen. Delär denna principiella utgångspunkt, herr jordbruksminister, som är bakgrundentill min fråga och inte beloppet. Det är negligeabelt ur stalsfinansiellsynpunkt. Av mina svar här framgår, , atl jag anser atl man inle börändra på de förhandlingsresultat man har kommit fram lill och följaktligen inteheller pä de principer som gäller och de olika faktorer som ingår iproduklionmedelsprisindex, KURTHUGOSSON (s): Självfallet skall en förhandlingsöverenskommelse hällas. Det är inteheller den diskussionen jag för, ulan det gäller framtiden: Skall dessakosinader ingå i kalkylerna för produklionsmedelsprisindex? Det är där jag haren annan principiell uppfattning än vad kanske jordbruksministern har. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Omsysselsättningen vid i FörsvarsministernLARS DE erhöll ordet för all besvara () den 23 januarianmälda fråga, 1978/79:295, och anförde: har frågat mig om jag är villig all medverka tillbeslut om fortsatt leverans lill försvaret av ryggsäckar i syfte alt tryggasysselsättningen vid Haglöfs industri i Boriänge. Inomdel militära försvaret och främst armén finns etl stort behov av ryggsäckar.Hittills har endast en mindre del av detta behov kunnat tillgodoses. Deproblem med likviditeten som uppställ inom armén har dock inneburit atl ocksåden planerade anskaffningen av ryggsäckar har minskats under budgetåren 1978/79och 1979/80. Berörda industrier har orienterats om detta avförsvarels materielverk. kommer att beställa 3 900 ryggsäckar under första kvartalet 1979.Huruvida denna beställning läggs vid eller vidnågon annan industri kanjag inte lämna något beskedom, eftersom deua är enfråga för . Som upphandlande myndighet harmaterielverket all följa upphandlingskungörelsen. Fören kort stund sedan har del blivit klart att del är möjligl aU genomomdisposition av anslag mellan budgetåren 1979/80 och 1980/81 lägga ut Slörrebeställningar på ryggsäckar under . Möjligheler har därigenomskapats att för betalning under /80 beställa 11 700 ryggsäckar.Var dessa skall inköpas beror ju på utfallet av upphandlingen, varför ingengaranti kan lämnas på att visst antal kommer att inköpas jusl från HaglöfsRyggsäcksfabrik i . Den totala kvantiteten skulle-om den iupphandlingen lades ut på Haglöfs-enligt uppgift vara tillräckligt slor för attdella företag skulle kunna ta tillbaka sitt varsel om uppsägning av visspersonalstyrka. GUDRUNSUNDSTRÖM (s): Jag ber alt få tacka försvarsministern för svaret på min fråga, ochsärskilt del han sade sist i svaret är det positivt atl la emot . Bakgrundentill min fråga är egentligen all jag kommer frän ett län där det är mycketsvårt atl fä arbete. Detla gäller i synnerhet Boriänge, där det är myckel svårtför kvinnorna atl få sysselsättning. Därför har del varit mycket positivt altvi har haft Haglöfs Ryggsäcksfabrik, som lill större delen har anställt kvinnori sitt företag. Där finns 54 anställda, och de flesta är kvinnor. 10-15personer på företaget arbetar med produkter som försvaret köper. Därför är delmyckel angeläget att man i lid går ut och talar om för förelaget om del färfortsätta sin produktion. har förelaget tyvärr fåll vänta på della besked,och det har gjort all man har gäll ul med varsel för personalen. Detla harvarit myckel oroande för de anställda. Facket har uppvaktat Boriänge kommun ochberättat om sin stora oro inför framliden, och del gäller även för dem som ägerförelaget. Jaghar i etl annal sammanhang talat med försvarsministern om att beställningarnafrån försvaret ofta kommer sä sent alt man hinner gå ul med varsel, och det ärmycket otillfredsställande för personalen. 1 en ort som är vi heltenkelt förtvivlade över arbetssituationen - vi har f n. 600 arbetssökande, ochdet gör att en sådan här industri är nödvändig för oss också i fortsättningen. Jag skulle gärna vilja höra om försvarsministernkan lämna ett ordentligt besked, när förelaget kan få meddelande om denbeställning som försvarsministern talade om i sluiet av svarel, och om det kanvänta sig atl få den så man kan inrikta sig på allfortsätta all tillverka ryggsäckar för försvaret. Upphandlingen av de 3 900 ryggsäckarna kommer atl läggas ut . Närdet däremot gäller resterande kvantitet på ca 8 000 ryggsäckar, är upphandlingeni viss mån beroende av hur behandlar den motion som kommer från detparti representerar. Om den motionen, som innebär enneddragning av försvarets anslag med 482 miljoner, går igenom måste sannoliktregeringen ta under omprövning om denna utläggning kan äga rum. Jagvill också säga, till den andra delen av fråga, all denomfördelning som är gjord, enligl del sisla stycket i svarel, förutsätteralt vi kan köpa lika stor kvantitet budgetåren 1979/80 och 1980/81. Då skulledel bli den jämnhet i leveranserna, som med viss rällefteriyste. Atl det inle har varit så under del gångna årel berodde alltså påarméns likviditetssituaiion under /78. Omden smalspåriga på sträckan GUDRUNSUNDSTRÖM (s): påstår försvarsministern atl vi vill dra ner försvarskosinaderna,och del är vi överens om i det socialdemokratiska partiet. Men vi villegentligen ha en annan fördelning av försvarskostnaderna. Det innebär alt vi ärmycket måna om att utrustningen för t. ex. de värnpliktiga hålls i ett gottskick. Jag ser atl försvarsministern i sitt svar har sagl alt del behövsryggsäckar inom försvaret. Då är vi faktiskt överens just på den punkten. Närjag varit ule bland de värnpliktiga har jag kunnai konstatera brister i derasutrustning, som är ganska nött och sliten. Men efter den härdebatten tror jag att jag kan åka hem till Boriänge och säga attförsvarsministern och jag är överens på många punkter och atl försvarsministernvill medverka lill att vi kan gä en ljusare framlid till mötes när det gällerdenna industri. Jag tackar slutligen än engäng för svarel. Överiäggningenvar härmed slutad. § 11 Om densmalspåriga järnvägen på sträckan KommunikationsministernANITHA erhöll ordet för all besvara () den 18 januarianmälda fråga, 1978/79:289, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder föratt påskynda handläggningen av ärendet om den framtida trafikeringen av densmalspåriga bandelen . Han har vidare frågal mig vid vilkenlidpunkt etl besked i frågan kommer all lämnas. säger i sin fråga alt alternativen för bandelen, som endast trafikerasför vagnslaster, är antingen breddning eller nedläggning. Dessa alternativbildar också utgångspunkten för beredningen av ärendet inom departementet. Landshövdingeni har i en skrivelse till regeringen framhållitatt godstrafiken på banan successivt minskat och alt något Omden smalspåriga järnvägen på sträckan tillskott inle ar attvänta. En breddning av järnvägen kan inle motiveras. Alternativet nedläggningkan därför enligl landshövdingen inle uieslulas. Frågor om den fortsattairafikeringen av de trafiksvaga bandelarna kommer atl behandlas i dentrafikpolitiska proposilionen. Även om det är angeläget all påskyndahandläggningen av ärendet om bandelen , anser jag atlpropositionen bör avvaktas, innan beslut om bandelen fattas. STENSVENSSON (m): Jag ber altfä lacka kommunikalionsministern för svarel. Förberörda kommuner är elt snabbt besked i deua ärende myckel angelägel. Denrådande osäkerheten har, som jag påpekat i min fråga, orsakat planeringsproblempå flera orter. I exempelvis de centrala delarna av binds storamarkområden upp av den omfallande bangården för den smalspåriga järnvägen. Delär fråga om värdefull mark milt i centrum, som kan användas för atl lösa vitalatrafikproblem och för angelägen nybyggnation. Men sådan verksamhet måsle, iavvaktan på besked om järnvägens framtid, ligga nere, med allt vad della i sinlur betyder för sysselsättning och utveckling. Någonpersontrafik har inle förekommit pä åtskilliga är. förelag kan bygga uppen fungerande irafikförsörining på basis av SJ:s nuvarande minimala service.Godsmängden har därför blivit mycket blygsam, trots de förulsältningar förgodsirafik som finns. Denhär banan går med en föriusl pä bortåt 4 milj. kr. På en 10-årsperiodinnebär det 40 milj. kr., pengar som skulle kunna användas bättre, t. ex. föratt elektrifiera den bredspåriga banan Gärdsjö-Håkaniorp. Därmed skulle de västra delarna avSkaraborgs län få en förbättrad försörjning åtminstone på en bana i stället för en dålig beläggning på ivå banor. Isammanhanget kan jag erinra om att del pågår en projektering av en planfrikorsning vid väg E 3 med anslutning lill infart vid . På grund av att besked iden här frågan inle har lämnats måsteman i projekteringen räkna med alt banan skall finnas kvar, och det kostar 1milj. Jagvill fråga kommunikalionsminislern: Är del rimligt att man får vänta så härlänge på ett besked? Är det inte rimligt atl SJ bygger upp etl enhetligt ochflexibelt system i stället för att driva sin nuvarande låtgåpoliiik? Delsägs i svarel au man skall avvakta den trafikpolitiska proposilionen, innanbeslut om bandelen fallas. Vad menas med del? Innebär del all vi skall fä ellkonkret besked i propositionen eller skall vi, efter del all propositionen harbehandlats av , vänta ytterligare pä besked? KommunikalionsministernANITHA : Herr talman! Jag har lidigare här i kammaren som svar på enfråga av sagt atl jag inte har för avsikt all innan dentrafikpolitiska proposilionen läggs fram föreslå regeringen några beslut sominnebär nedläggning helt eller delvis av järnvägslinjer vid SJ. Del gällerockså den här banan. Efiersom vi dessutomplanerar all i proposilionen gå in pä vilka villkor som bör vara förknippademed eventuella nedläggningar, finns del all anledning alt vänta påpropositionen. Vi är helt på det klara med behovet av att man inom regionen fårett besked i frågan, och beredningsarbetet pä departementet ulgår också fråndetta. Om kommunerna efter det alt proposilionen har lagts framönskar elt besked i frågan, utan all invänta behandling avproposilionen, är jag beredd att lämna etl sådant. Omden smalspåriga järnvägen på sträckan STENSVENSSON (m): Det svar som jag nu har fält skulle alltså innebära att vi inte färnågol konkret besked i della ärende i samband med alt vi fär la del avproposilionen här i kammaren, utan vi får vänta lills regeringen vidtagitålgärder med anledning av beslut. Dä blir min fråga lillkommunikationsministern: Hur länge skall vi dä vänta pä att få besked om denakluella bandelen? KommunikalionsminislernANITHA : Herr lalman! Om kommunerna, när man har sett vad dentrafikpolitiska propositionen innehåller pä denna punkt, önskar elt omedelbartbeslut frän regeringens sida ulan att invänta behandling avproposilionen, är jag, som jag sade, beredd alt medverka lill della. STENSVENSSON (m): Herrlalman!Då kan jag erinra kommunikationsministern om att kommunerna har denna önskan.Uppvaktningar i ärendet har skelt med företrädare för kommunerna ochlänsstyrelserna. Därvid har man just pekat på atl man vill ha del här beskedel.Jag upprepar därför min fråga: Är kommunikationsministern beredd altomedelbart efter det atl har avgjort ärendet snabbi ge etl besked iden konkreta sakfrågan? KommunikationsministernANITHA : Herr lalman! Det viktigaste är alt det i proposilionen kommerall föreslås att vissa villkor skall vara förknippade med nedläggningsprövning.Därför finns det för kommunernas del anledning all avvakta och ta del av dentrafikpolitiska propositionens innehåll. Överiäggningenvar härmed slutad. Omtillämpningen av förordningen om tidskriftsstöd §12 Om tillämpningen av förordningen om tidskriftsstöd Utbildningsministern erhöll ordetföratl besvara {m) der\ anmälda fråga, 1978/79:249,lill budgel-och ekonomiministern, och anförde: har frågat budgetminislern om han avser att vidtaålgärder för all åstadkomma att förordningen om stöd tillorganisa-tionslidskrifter tillämpas i överensstämmelse med beslut. Arbetetinom regeringen är så fördelat alt det är jag som skall svara pä frågan. GötheKnutsons fråga har som bakgrund alt presstödsnämnden beviljat tidskriftsslödtill tidningarna bilägare med vardera över 2 milj. kr., medanpresstöd inte beviljats . Ipropositionen (1976/77:99) om stöd till organisalionstidskrifter föreslogregeringen alt del nya stödet skulle gå till tre typer av tidskrifter, nämligen 1. medlemslidskrifl, 2. tidskrift som väsentligenframstod som organ för organisation med vissa angivna ideella syften och 3. lidskrift som hade idémässiganknytning till politisk organisation. I samband med behandling avpropositionen uppmärksammades i tre motioner frågor om gränsdragningen mellanolika tidningar för vad som kunde betecknas som konsumentintressen.Konslilutionsulskoltet behandlade denna fråga utförligt och noterade att de iproposilionen föreslagna reglerna skulle resultera i atl fyra av de femtidningar som av () klassificerades somkonsumenlfack-press skulle få tidskriftsstöd, därför att de varmedlemstidningar, medan den femte inte skulle få någol stöd. För att tala iklartext: statligt stöd skulle utgå till tidningarna bostad ochVi bilägare men inle till , Utskollet menade att della förhällandeinnebar "risker för icke avsedda slörningar i konkurrensförhållandenmellan tidskrifter med likartat innehåll och jämförbar inriktning".Utskottet uttalade därför: "I de fall dä ett omfattande stöd till en ellerflera organisalionslidskrifler leder lill en allvarlig snedvridning avkonkurrensförhällandena bör enligl utskottels mening bidrag efterenahandaregler kunna utgå även lill eljest icke bidragsberättigade tidskrifter. "Härmed ansågs syftet med molionerna i alll väsentligt tillgodosett (KU1976/77:42). beslutade sedermera alt ge regeringen till känna vaduiskotiet anfört pä denna punkt. I förordningen beaktades meninggenom införande av 7 § med den innebörd som ulskollets uttalande hade, Presslödsnämndenhar beslutat att avslå en ansökan från om stödenligt förordningens 7 §, Motiveringen var att det stöd som utgått lill deåberopade tidskrifterna, alltså bl. Vi och Land, enligl nämndens mening -och här citerar jag direkt ur protokollet - "inte kan antagas medföra en snedvridningav konkurrensförhållandena mellan dessa lidskrifter ochICA-Kuriren som kan betecknas som allvarlig". Ansökan om stöd för skallinlämnas . Jagutgår från all en eventuell ny ansökan om statligt stöd från sidakommeratl prövas omsorgsfullt och att presslödsnämnden vid sin tolkning avförordningen beaktar uttalande. Vid en sådan prövning har nämndenockså lillgång till uppgifter om utvecklingen under ytteriigare elt år,nämligen del första år under vilket presstöd faktiskt har utgått till deakluella tidningarna. Då finns alltså elt fylligare underlag att tillgå för enbedömning av hur konkurrensläge påverkats. Omtillämpningen av förordningen om tidskriftsstöd Jag lackar utbildningsministern för det här svarel, som var myckellångt. Jag har läst del i all hast och uppfattar det som elt mycket positivtsvar frän utbildningsministern. Jag drar alltså slutsatsen alt han har sammamening som inle bara jag utan också de allra flesta andra människor i delta landsom har läst och hört att inte fick stöd medan konkurrenllidningenVi fick etl stöd som är betydligt över 2 milj. kr. Samtidigtkan vi konstalera all konsumentkooperationens tidningar tillsammans-det rör sigom ytterligare ell par-fick sammanlagt 7 milj. kr.-detta medan den enskildahandelns motsvarighet inte fick någonting. uppfattas som en orättvisa,och många anser all det är häpnadsväckande. Del hela har naturiigtvis också enprincipiell sida. Sedanfrågar sig säkert många om presslödsnämnden över huvud laget bryr sig om vadriksdagen har beslutat. Men bakgrunden har utbildningsministern noga redogjortför - bl. a. uttalande, som klart och tydligt markerarall del var uppfattning, när majoritetsbeslutet logs, att del skulleskipas rättvisa. Ingen tidning skulle diskrimineras. Inomparanles sagt är det min personliga uppfattning att del här exemplet talar förall statsstöd över huvud taget inle skall utgå lill tidskrifter eller tidningarav del här slaget. Här rör del sig om organistionslidskrifler, hemmahörande hosorganisationer som haren kommersiell verksamhet. De klarar sig alldelesutomordentligt själva. Men föreligger beslutet, och jag har pragmatisktbedömt del hela sä all del gäller all skipa den rättvisa som krävs. Statsrådetliksom kammaren är säkert "medveten om alt del finns en reservalion fråntvå ledamöter i presslödsnämnden, den ene partikamrat med statsrådet. Jagskulle vilja fråga om statsrådet instämmer i skrivningen i den reservationen. Sedanlill slut frågan om ansökan . Jag utgår från att kommeratllämna in en ansökan, men är del statsrådets uppfattning atl man även börompröva ansökan , alltså att del finns möjlighel alt få pengarretroaktivt? Överläggningenvar härmed slutad. §13 Om tillsättningen av professurer Utbildningsministern erhöll ordetföratt besvara ] (m) anmälda fråga,1978/79:253, och anförde: i har frågal mig om jag kan redovisa huruvidaijänsietillsäiiningsförfarandet vad avser professurer numera går fortare sedantjänsleförslagsnämnder inrättades. Någonfullständig slalislik föreligger inte vad gäller den tid som åtgår förtillsättande av högre tjänsier. En stickprovsundersökning angående tjänst somprofessor och biträdande professor har emellertid gjorts. Den omfattar 31tillsättningsärenden och visar att i flertalet fall tiden från sislaansökningsdagen till dess utlåtande över de sökande föreligger förkortatsavsevärt. I betänkandet Professorslillsäitning redovisades en undersökning avvilken framgick alt i 133 ärenden avgjorda under åren1971 och 1972 i flertalet fall varierade mellan . är detmestadels fråga om än 8 månader. Inte i något av de nu undersöktafallen var liden . I den tidigare undersökningen hade i av ärendena krävts mer än 14 månader för alt fä fram sakkunnigutlåtandena. Vidaresynes den fortsatta handläggningen av ärendet ske snabbare. Det lorde oftastvara så atl ijänsteförslagsnämnden sammanträder kort efter det att de särskildaledamöterna blivit utsedda och sedan häller kontinueriig kontakt. Härigenomblir även liden mellan sakkunnigutlåtanden och slutligt förslag kortare änförr. Tiden mellan förslag och utnämning lorde inte ha påverkats nämnvärt avijänsteförslagsnämndernas införande. i (m): Tillåt mig atl till utbildningsministern framföra milt tack för hans -som alltid - lika snabba som sakliga svar. Vidden rasering av fakulteternas funktioner, och därefter även av deras struktur,som inleddes av U 68 och som sedan bekräftades av 1975/76 och 1976/, var eliminerandet av fakulteternas befattning medprofessorsiillsältningarna en av de viktigaste åtgärderna. Från min numeraganska långa erfarenhet av fakultetsarbele hade jag etl intryck av atlfakulteternas behandling av sådana ärenden mestadels var myckel upplysande menatl den sällan var ansvarig för nämnvärda förseningar av ärendena. När man däuppfann ijänsteförslagsnämnderna - som i likhet med de nya fakulieisnämndernainnebär en ofantlig maktkoncentration lill ett litet fåtal ulan egentlig insynutifrån - var ju etl av huvudargumenten atl della skulle påskyndatillsätlningsproceduren. Frånden fakultet, vars ärenden jag fortfarande i viss utsträckning kan observera,har jag inle fått del intrycket atl någon påfallande förkortning avbehandlingen av dessa tillsättningsärenden inträffat. Del är därför jag ansettdel även vara av allmänt intresse all få reda pä hur det egentligen förhållersig med den här saken. Jagkan nu konstatera - och jag lackar för del - att en stickprovsundersökning visaten inte särskilt stor men ändå sannolikt säkerställd förkortning avtillsäiiningsförfarandet. Jaghar ingen annan kommentar till utbildningsministerns svar än atl jag skullevilja föreslå honom atl, inom ramen för den allmänna översynsverk-samhel som försiggårpä högskoleområdet, låta komplettera stickprovsundersökningen med enundersökning av något större omfattning- lämpligen av samma storleksordning somvid den lidigare utredningen - och med en uppdelning också på de olikafakulteterna. Jag är inte alls främmande för att göra den undersökning som GunnarBiörck i föreslär, men personligen finner jag en annan aspekt vara ännumera angelägen, nämligen atl närmare belysa förhållandet mellan å ena sidansakkunnigutlåtandena och å andra sidan ijänsteförslagsnämndernasställningstaganden. Jag kan väl i denna förtroliga krets fä avslöja att såvittjag vet inte någon regering i ett enda fall, där alla sakkunniga varit ense,gåtl emot de sakkunniga, även om ijänsteförslagsnämnden har följt en annanlinje. Därvidlag synes mig grunden för ställningstagandena vara ganska klar.Men del förekommer också alt de sakkunniga är splittrade, och i de fallen ärbedömningen annorlunda. Jag tror alt man både med tanke på rättssäkerheten ochmed tanke pä viklen alt fästa betydande avseende vid sakkunnig-förfarandet nogabör följa upp även den aspekten. GUNNARBIÖRCK i Vänndö (m):