prot · G209135 · 1978-12-31 00:00:00 — Slutligendiskuierade utrikesministern vad som sker när en diklalur övergår i demokrati.Han sade att vi inle kan siödja alla diktaturer som blir demokratier. Men delär tyvärr bara etl fätal diktaturer som blir demokratier, och del är myckelofta så alt som de blir demokratier drar sig en radföretagsintressen-särskill multinationella men också andra-bort Del har varil del vanligamönstret i det fåtal fall när en sådan utveckling har skell, och de länder somblir demokratier ställs i en utomordentligt svär ekonomisk situation. ärvad som har inträffat i - som i och för sig har varil demokrali underen - och del är vad som har inträffat i . Delvar vad som iniräffade också i . Det är ell moliv för altsiödja en demokratisering. Del förefaller som om Mals försöker göra ett nummer av allnär del gäller industrialisering i den form som vi ser den i Bai , dvs. meddirekt bistånd, så diskulerar givarlandel och moltagariandet den, ochgivarlandet följer dä mottagarlandets prioriteringar, men all del inle skullevara fallel när industrifonden kommer till stånd. Jag tror all delta är enmissuppfattning. Om man läser i proposilionen om finner man tvärlomall styrelsen där skall se till alt man accepterar och stödjer s. k. jointveniures i de fall då del gäller industrier som av självaprioriteras och förs in i deras planering. Delär därför inle någon principiell skillnad i de tvä fallen. Jag ser som denstora fördelen med industrifonden att del för delta ändamål går åt ganska litetbiståndsmedel för alt generera ganska myckel industrialisering och för delandra alt man lättare kan utnyttja de svenska företagens kapacitet av know-howoch ställa den till förfogande för u-landel. Att vi inom ramen för ellbilateralt biståndssamarbete inom landramar skulle kunna ställa särskildabelopp lill förfogande för joint - den lanke som jag lyckieföresvävade Mals - harjag inte hört, och jag undrar om manverkligen på allvar vill framföra den tanken. I så fall kanske vi får granskaden. Men är det detta som Mals tänker sig som alternativ, vore delintressant all fä vela det. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. () kortgenmäle: Tanken pä möjlighel till joint veniures inom ramen förinduslribislåndel har framförls i den socialdemokraliska molionenom biståndspolitiken och har icke bemötts av någon. Men del somutrikesministern sade senasl lyckerjag ylleriigare belyser problemen med dennafond. Han sade alt del går ål förhållandevis litet biständsmedel för den lyp avprojekl där fonden kan bidra lill en industrialisering-dä rimligen iförhållande till om man gav ell renl induslribistånd. Del måste i så fall gälladen egeninsals som företagen går in med genom alt man fär ell samägande i ochmed att företagen tar en risk, som gör att jusl fondens projekl blir sä attsäga billigare ur samhällets synpunkt. Men därmed har man ju också sagt att manlöper risken att lockas in i en typ av bisländsgivning där del blir företagensriskbedömningar som skall slå för den tyngre delen av finansieringen, somkommer all styra i vilken riktning man går. Omskälet är all del är billigare för samhället att använda fonden än all gå viainduslribistånd, sä lyckerjag del är ylleriigare ell argument för all vi skallhålla en klar rågäng mellan de kommersiella motiv som skall finnas och som Internationelltutvecklingssamarbete m. m. har sina utgångspunkter,vilka är respektabla, och de bisiåndspolitiska motiven, som har sinautgångspunkten Man går alltså till väga pä delta sätt i stället för alt göra ensammanblandning. Vikan Jusl riskera all del, av de skäl utrikesministern själv nämnde, blirbilligare för samhället att använda fonden. Men då är man beroende av denriskbedömning företagen gör - vilken typ av länder, vilken lyp av projekl,vilken lyp av industrialisering de är intresserade av. I värsta fall kommer mandärvid i en sådan situation att man snarare hamnar i en typ av exportinrikladindustrialisering som inte gagnar i första hand den inhemska majoriteten ochinte läcker de behov som de stora folkgrupperna i har. Vadutrikesministern sade i sill senasle anförande är alltså ylleriigare ett motivför mig att understryka farorna med att blanda ihop kommersiella moliv ochbiståndspolitiska moliv i samma beslulsögonblick, i samma fond. Del är delmisstagel som är gjort. Varje motiv för sig är respektabelt, mensammanblandningen av dem i samma beslut gör att vi inte kommeratt veta i vilkenriktning och mot vilka mål vår biståndspolitik kommer att styras när del gällerindustrialiseringen. Vad Mals nu säger styrker mig i min misstanke att det ärdogmatism bakom avståndstagandet från fonden. Det är naturiigtvis rikligl attde svenska förelag, som går med på joint veniures med utlandet, kommerati göradet ulifrån förhoppningen all kunna göra vinster i del vidare samarbetet. Jagtror att det är detta som skrämmer Mals så förfärligt, fasl han äveni Saab-Scania-fallel finner all företaget gör vinster i Bai . Menmed detla ärju inle sagt all man på någol säll påtvingar u-landet det svenskaförelagets värderingar. U-landel, dess regering och dess företag är hell friaalt säga ja eller nej lill etl joint venture. Etl joint venture är som elläktenskap - det är tvä parter som gifter sig, och fonden fungerar somäktenskapsmäklare så all säga. Del krävs samtycke på båda sidor, och i denprocessen är det ju fullt möjligt all lillgodose alla de krav pä inpassning iden planering som u-landel har. Därför harjag väldigt svårt att se attinförandet a v del svenska företagels iniresse på någol sätt skulle strida motden rena evangeliska läran all främja u-landels utveckling enligt dess egnaplaneringar. Andrevice talmannen anmälde att anhållil all lill protokollet flantecknat att han inle ägde rätt till ylleriigare replik. Fömlom 16 reservalioner finns del några särskilda yttranden fogade lillulrikesuiskotiets belänkande nr 27, och i ell av dem har ochJag särskill betonat vikten av alt effekten av och effektiviteten i svenskbiståndsverksamhet värderas inle bara i moltagariandet utan också av utomstående expertis ivärt eget land. Vianser alt de externa experter som SIDA anlitar för översyn av enskilda programoch projekt skall kunna las i anspråk också för resullatvärdering av projekten.Svenska folkel har nämligen rätt alt få veta inle bara vad pengarna använtstill utan också i vad män de kommil lill nytta. Enskilda humanitäraorganisaiioner kan ofta genom direktkontakt med bidragsgivarna ge informalionom hur insamlade medel använis och därmed skapa ökad vilja till bistånd.Moderaterna har ocksä i reservaiionen 14 föreslagit en ökning av stödel lill deenskilda organisationernas biståndsverksamhet med 20 milj. kt Allafår vi, genom massmedia och på andra säll, kunskap om behov av resursöverföringar,om nöden i världen, om del slora behovet av utbildning och hälsovård. Deninformationen aren fömtsättning för offervilja. Men den måste kombineras medinformalion om resultatet av satsningarna. En eflerhandsgranskning får inteuteslutas av rädsla för all resultatet skulle bli negativt. Alla har räll allgöra misslag, men man måste lära av misslagen. Del måste från samhällets sidavara riktigare all erkänna all någol gått snett än att trampa på i ullstmmpomaulan vilja fill förändring. Detla gällerocksä Vieinam. Tillkomstenoch hanterandet av avtalet om Bai Bang-projeklel i under densocialdemokratiska regeringstiden har mänga gånger diskuterats i denna kammare.Kriliken har varil härd, och det är ingen idé all upprepa den. UtrikesministerBlix har själv erkänt brisierna och skall inle behöva stå lill svars föravtalels tillkomst och dess hanterande. skall medverka till färdigställandet och inkörningen av tvåpappersfabriker och en massafabrik samt till realiserandet av ett skogsprojektför produktion av virke lill massafabriken. Alla har varil eniga om att avtaletskall fullföljas. Närdel däremoi gäller en ulbyggnad med ylleriigare åtaganden frän svensk sida ärvi icke eniga. och jag har i reservationen 8 vid punkten 15föreslagilen halvering av landramen lill Vieinam och vid punklen 17 lagitavstånd från en utvidgning av biståndet till alt läcka också en framtida driftav projekten i fråga. genom tiderna störsla bislåndsåtagande, som kostnadsmässiglkan komma au uppgå lill ell par miljarder, måste fl nagelfaras i . Vadgäller genomförandet av Bai Bang-projeklel bör en sådan granskning särskillkoncentreras lill tvä faktorer - dels den principiella, som hartalat om, dels den ekonomiska, som i detta fall motiveras av att alla kalkylersprängts och att biståndet till i allt högre grad rör sig om siffror,och om siffror som siändigi rör sig uppåt. Att den socialdemokraliskaregeringen gjorde grava felbedömningar inför Bai Bang-projekleis genomförandehar visat sig genom den hittillsvarande kostnadsutvecklingen. Felbedömningarnagrundade sig på okunnighet om olympligheten i den vietnamesiskaadministrationen och om landets låga utbildningsstandard. Detta är verifieratmånga gånger i SlDA:s petita. Organisationen av projektets genomförandeförsvårades därigenom, extra Internationelhutvecklingssamarbete m. m. 10 protokoll 1978/79:133-136 Internationelhutvecklingssamarbete m. m. utbildningsinsatser blevnödvändiga och kosinaderna steg snabbt. Närriksdagen först fick höra talas om projektet beräknades del kosta 500 milj. kr.Vid avtalets tillkomst var man uppe i 770 milj. kr. Nästa prognos blev 1055milj. kr., och presenterades en prognos pä 1,6 miljarder.Någon ny koslnadsbedömning föreligger inte - del är möjligl allutrikesministern här kan berätta när en sådan kan förväntas - vilket vi frånmoderat håll anser vara anmärkningsvärt mot bakgrund av erfarenheterna av vadförseningar kostar. beräknades förseningarna kosta ca 10 milj.kt exklusive tillkommande utgifter, och kan uppskattas attförseningarna kostar ungefär 20 milj. kr. Även infiationsfaktornmåste tas med i beräkningarna, och del är inte osannolikt att projektet, närdet en gång står färdigt, kommer att ha kostat svenska skattebetalare 2miljarder kronor, dvs. varje svensk, skattebetalare eller inle, ca . Alldel är världens dyraste pappersfabrik torde stå utom allt tvivel. Och det kanmotiveras med att det är svårt med projekt av den typen i länder som Vietnam.All del är mest misslyckade biståndsprojekt är lika klart och ärsvårare att förklara. Närblir Bai Bang-projeklel färdigt? Något svar är svårt alt ge. Del kan kanskeinte heller utrikesministern göra. Alla tidsbedömningar har försvårats av attde vietnamesiska myndighelerna inle har velat godkänna svenska tidsplaner utanarbetat efter sina egna, än mer orealistiska. ISIDA:s petita för kommande budgetär beräknas den första pappersfabriken slåklar . Enligt den ursprungliga planen skulle den ha varil klarför drift , dvs. den skulle ha byggts . beräknar manatt skall åtgå. Det kan nämnas alt bara för ell halvår sedan bedömdeVieinam alt den skulle vara i bruk . Massafabriken å sin sidaberäknades kunna byggas Enligt nuvarande beräkningar kommer delall ta 84 månader. Del behövs ingen avancerad matematik för att konstatera all denkosinadsplan som fick ta ställning till kommer attöverskridas ylleriigare. Vi väntar forlfarande på nästa. Dessutom:En extern undersökning av hela projektet beställdes av SIDA, och en första delav denna undersökning framlades . Enligl uppgift skulle denkompletteras med en andra del, men den har ännu inte presenterats riksdagen.Kanske utrikesministern kan ge besked om när den kan förväntas? När nuvarande budgetår utgår har fått 1,8 miljarder ibistånd. är genom tiderna största mottagarland. För kommandebudgetår föreslär regeringen en höjning av landramen frän 380 milj. kr. till400 milj. kr. skulle della utan ytteriigare höjningar -och de kommer ganska tätt - bli 1,2 miljarder, dvs. efter ylteriigare tre årskulle biståndet ha nätt tremiljardersslrecket Moderaternahar , vilket har framfört här tidigare, inte velat gå medpä den föreslagna landramen. I en partimolion har vi föreslagit en halvering avlandramen lill 200 milj. kr. Från dem-och de ärmånga-som inte lycker som vi och som inle vill vara med om alt sänka landramenkan naturligtvis två anklagelser riktas mot vårt ställningstagande. Den förstagäller de utrikespolitiska konsekvenserna av en nedskärning av landramen. Deargumenten har bemött i sin redovisning av vår inställning lillvilka kriterier som skall kunna föranleda en nedskärning eller etl evenluelllupphörande av bistånd. Den andra anklagelsen är all vårl förslag innebär allprojekiei kraftigt försväras eller fördröjs. Den skall jag bemöia. Ulskoltelhar fält la del av en plan för utbetalningar till Vieinam för det kommandebudgetåret Enligt denna skall 333 milj. kr. utbetalas enligt tidigare avtaladeinsatser. Av dessa beräknas 41 milj. kr. gå till barnsjukhuset i och 32milj. kt till sjukhuset i . 260 milj. kr. behövs till Bai . Därtillförutses behövas 5 milj. kr. till extra utmstning till Bai och 4 milj. kr.till utbildning av sjukhuspersonal. Tillsammans gör detla 342 milj. kr. Idenna plan har ytterligare förutsatts vissa medel till driften, men moderalasamlingspartiets representanter siöder inle del kravei, och dessutom - vilketkanske är mer angelägel för resten av kammaren - lorde de medlen varainaktuella, eftersom driften inle kan beräknas starta förrän in på budgetåretefter del som vi nu diskuterar. Den första pappersmaskinen beräknas Ju varafärdig först nästa ät Frännuvarande budgetär beräknar SIDA alt en reservation på 163 milj. kr. uppkommer.Tillsammans med de 200 milj. kt som vi föreslår skall utgå blir det möjligl aUdisponera 363 milj. kt i bistånd lill , vilket med 21 milj. kr.överstiger de beräknade utbetalningarna för sjukhusen och Bai . Ingen bilaskall alltså gå ner över projekten. Vikan däremoi inle se någon som helsl anledning alt ylleriigare inleckna framtidainsatser med medel frän del kommande budgelårel. Enligl de beräkningar somgjorts av SIDA uppkommer etl överskoll på 221 milj. kr. Här talades förut omatt moderata samlingspartiels ställningstagande skulle innebära en örfil tillVietnam. Jag skulle vilja säga att del överskott som äskade anslag här kan geinnebär en så öm smekning till , attjag har svårt att tro alt svenskafolkel skulle vilja vara med om den - inte minst mot bakgmnd av attkatastrofhjälp alllid utgår vid sidan av vanliga biståndsanslag när behov avsådana uppstår. Moderalasamlingspartiet anser alltså all 200 milj. kt lillsammans med uppkommetreservalionsanslag väl läcker arbeiei på projektet under det nu akluellabudgetåret och dessutom ger utrymme för ett överskott Vihar i vår reservation dessulom hänvisat till den omförhandling som enligtuppgift som Jag fltt skall äga rum månad, eftesom del nuvarandeIvåärsavlalel ulgår . Regeringenvill nu också all skall ta ansvaret för driften av projektet i flera avseenden, vilket också tidigarepåpekat. Ingen ekonomisk kalkyl har presenterats av SIDA. Man lalar om enövergångslid och har nämnis. Vid den redovisning av icke offenlligapapper som SIDA fick lalade man , och del kanske bör bemärkas attAnders hade en artikel i Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. i går eller iförrgår, där han anförde all en igångkörning av etl projekt av detta slag oftainnebär uppemot engagemang. Utskottet har på denna punkl icke fltt någrakonkreta upplysningar och har inle heller flu vela vilka kosinaderna för ellengagemang i driften kommer all bli. Delta åtagande är alltså med andra ordlika löst som åtagandet i det ursprungliga avtalet Änmärkligare torde brådskan vara - och del kanske skall tilläggas -eftersom vienligl det nuvarande avtalet förbundit oss all svara för en inkörningsperiod för varje enhet och dessutom all svara för kemikalier ochreservdelar för normal förbrukning under tvä år. Därtill har vi förbundit ossall enligl nu gällande avtal reservera 12 000 lon massa. Enligl vad jag räknatul bör della motsvara ell halvt års drift för en pappersmaskin. Självfalletär villigt att hjälpa till med driften. Projektet är tillkommet som engåva från , och vi finner det naluriiglvis angelägel alt vär gåvafungerar. Den var emellerlid önskad av Vieinam, och vi mäsle förutsätla all landeivill göra anslrängningar för all utnyttja gåvan, även om ansträngningarnaskulle innebära att man lar och betalar för driften av de biständsmedel man flrfrän , eller . Del innebär nämligen all Vieinampå sedvanligt sätt flr belala för den hjälp släller lill förfogande. Viskall inle behöva belala för att kinesiskt bistånd har upphört land som harråd alt föra en aggressiv utrikespolitik med krigshandlingar, som lagt undersig och vidkänns stora koslnader för att behålla makt och inflytandebåde där och i bör kunna belala för driften av den svenska gåvan. Vimäsle kunna säga ifrån. Vi skall inle ge efter för verkningarna av engagemang i . Våra bedömningar måste grundas på dagensverklighet, på fakta och siffror som dessa är presenterade för riksdagen.Vår uppgift är all la ställning till i vad mån mottagarländerna uppfyller vårabiståndskrav och naturligtvis alt fullfölja våra åtaganden. Hundratusentals människor har flytt från kommunistregimen i Vieinam.Det s. k. båtfolkels öde utgör en flyklinglragedi, som för enskilda människorinneburil livsfara och okänd framlid. Behovet av hjälp är slort, flyktingarnalider brist på det mesta, och länderna i omgivningen har svårt alt ge dem ensde enklaste förnödenheter. En oändligt liten spillra av dem, genant liten,kommer att fl en i vårt land, men nöden hos tiotusentals andra ärenorm. och Jag har i reservaiionen 13 föreslagit altytteriigare 120 milj. kr. skall avsättas lill katastrofbistånd i första handlill FN:s flyklingkommissarie för stöd åt flyktingar i . Omangelägenheten av den hjälpen lorde ingen tvekan råda. Jag yrkar bifall lill de reservationer; där och millnamn finns antecknade. Dagens debatt drar någol av ell slulstreck under treårigaförvallning av del svenska biståndet till utvecklingsländerna. Del har mestblivit elt internt borgeriigi gräl. Moderalerna lar chansen all fria lillborgeriiga opinioner i frågan. följer med etl stycke på vägen.Folkpartiet är besvärat. Utrikesministern gör sin plikt ulan engagemang. Folkpartiethar satt sin prägel på de borgeriiga regeringarnasbiståndspolitik genom och ledarskap. Jagskall inle här försöka mig på någon slutsummering eller analys av vad de härtre åren har betytt Det kommer att göras . Denlitet avslagna biståndsdeball som vi för här lyder på allbiståndspolitiken hamnal lilel i skymundan. De två borgerliga regeringarnasmisslyckanden har varit så myckel större på flera andra cenirala samhällsområden.All biståndsverksamheten ägnas elt alll mindre iniresse i vårt land är kanskeur den aspeklen någol positivt och någol som kan la åt sig berömmetför. Nuhar inle folkpartiels biståndspolitik varitokonlro-versiell. Vi socialdemokrater har skrivii ett 30-lalreservationer lill beiänkandena med anledning av de tre budgetpropositionernai delta avseende och lill proposilionen om riktlinjer för utvecklingssamarbete.De reservalionerna har inle handlat om små detaljer ulan anger sammanlaget enhell annan färdriktning. Destora debatterna har främst gällt fonden för industriellt samarbele, IDB,Väridsbanken och ländervalet har i samarbete med moderalerna ochcentern genomfört en klar högervridning eller skall vi säga ett förborgerligandeav biståndet Det har inneburit en kvaliletsförsämring av bislån-del. Delsamlade värdel av det svenska biståndet har vidare urholkals genom denvalutapolitik medverkat lill. Men,som sagt, de borgeriiga regeringarnas misslyckanden har varit väsentligt störrepå andra områden, och del är väl mot den bakgrunden som folkpartietsbiståndspolitik kommer alt värderas. Centernhar haft stora problem med att skaffa sig en egen profil i de bisiåndspolitiskafrågorna. I flera sammanhang på senare är har slagit följe medmoderaterna. Det har främst gällt frågor som , IDB, induslribiståndsfondenoch senast en markering i moderal rikining i fräga om VielnambiständetCenlerns tvä år i regeringen bidrog därmed till högervridningen. När nubefriats från regeringsansvaret gör partiet patetiska försök att framstå sommiljövärnare i samband med biståndsverksamheten. Centernhar ingen konkret krilik att komma med när det gäller den fördabiståndsverksamhetens miljöeffekter. Del hela blir därför mest löst prat ommiljön och den ekologiska balansens betydelse. Det är en synneriigen lättvindigargumentation - mest ell spel för galleriet Men man kanske närmast skall sereservaiionen 1 och särskilda yttrande som ett försök att fl folk attglömma passivitet i dessa frågor under de tvä Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Centernföreslår nu all lill våra fyra bisiåndspolitiska mål - resurstillväxt,ekonomisk och social utjämning, ekonomisk och politisk självständighet samldemokratisk samhällsutveckling -skall fogas etl femte mål med krav på ekologiskbalans. Motiveringen är att vi närde fyra målen formulerades inte var medveinaom miljöfrågornas betydelse. Denmotiveringen håller inle vid en sakgranskning. Vissl har miljöfrågorna kommilmer i förgrunden under 1970-talel, men de har hela liden funnits med iresonemangen kring målformuleringarna. har lidigare inle förl framkravei om ell femte mål. Två av reservanterna - och Anna-LisaNilsson -salt med i den bisiåndspolitiska utredningen,som lades fram i april1977, men krävde då inget femte mål. Sä senl som avvisadecentern här i krav på att ekologisk balans skulle bli ell femtebiständsmål. Allcentern nu lyfter fram kravet har uppenbarligen det enda syftet att försöka gecentern lilel mer av en egen bisiåndspolilisk profil. Del är etl utspelanpassat för massmedia, ett slagordsmässigl krav ulan någon grundligmotivering. Den som läser reservationen I flr Ju myckel snabbi klart för sig hurlättvindigt tar på den här frågan. Dethar vid flerfaldiga tillfällen slagits fasl att tillväxlmålet måste avse enproduktionsökning, som bevarar ekologisk balans och förutsättningar förfortsatt ökning av resurserna. har slagit fasl au ekologiska aspekteroch miljöaspekter bör "ingå som självklara komponenter i varje biståndsprogramsuiformning och genomförande". Så sker också i praktiken. Sverigehar spelat en mycket aktiv roll internationellt när det gällt att flmiljöfrågorna beaktade. om miljövård i Siockholm har följtsav flera andra FN-konferenser om befolkningsfrågan, om boende och bebyggelsesaml om och ökenulveckling. Vårl land har lämnat betydande bidrag tillFN:s miljöfond och aklivi verkat för att FN:s miljöprogram, , skall flgehör för sina synpunkier mnt om i världen. har också krävt attmiljöfrågorna skall särskill beaktas, när FN:s nya utvecklingsstrategiutarbetas. Tyvärr innebar regeringen tillträde 1976 all det internationellamiljövårdsarbetet frän svensk sida bromsades upp. U-ländernassvåraste miljöproblem sammanhänger med fattigdomen. Del har utrikesministernberört . Det är frågor som gäller maten, vattnet, bostaden,hygienen och renhållningen. Man kan kanske också formulera det så, att därmänniskor sväller och lider nöd råder inle en acceptabel ekologisk balans. Fördel är väl inte avsikt att sälta kravei pä ekologisk balans förekravei pä en grundläggande välfärd för människorna i ? Delkrävs miljöförändringar för alt fl bort hungern och fl fram bra bosläder,arbele, skolor, sjukvård, kommunikationer och alll annal som hör lill dengrundläggande välfärden. De miljöförändringarna vill väl inle motsättasig, även om de på kort sikt kan medföra vissa mbbningar i den s. k. ekologiskabalansen? Där människor lider nöd, är väl nöden ändå den största Människan ärväl ändå del viktigaste inslagel i del ekologiska systemet? Centernshela inställning i den här frågan - speciellt när del gäller de suddigaresonemangen om alt skall avstå från storskalig teknik -är ingentingannat än en eflerkolonial förmyndaraltilyd. Del intrycket stärktes, när manlyssnade på förste vice talmannen andramajial här i dag.Centern kommer med pekpinnar och vill visa ledare till rälla.