prot · G20958 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:58 Förhandlingarnaleddes av tredje vice lalmannen. 0//7Studieverksamhet bland arbetslös ungdom §1 Om studieverksamhet bland arbetslös ungdom Utbildningsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga,1978/79:209, och anförde: har, mot bakgrund av en framslällning från ABF tillarbetsmarknadsdepartementet, frågat mig'varför regeringen ännu inte harmedverkat lill alt fö i gång studieverksamhet bland arbetslös ungdom. ABFhar vid uppvaktning i avgivit ettförslag lill studieverksamhet bland arbetslös ungdom. Regeringen har den 15juni beslutat överiämna denna framslällning lill arbelsmarknadsstyrelsenför beaktande vid planeringen av kurser inom arbetsmarknadsutbildningen. Sedanhösten 1978 har således möjligheter funnits alt inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen utnyttja denna typ av kurser genom studieförbunden,bl. a. ABF. I skrivelse, som kom in till regeringen den 2november 1978, har avgivit elt liknande förslag omstudieverksamhet bland arbetslös ungdom. Detla förslag bereds f n. inomregeringskansliel. Jag ber attfö tacka utbildningsministern för svaret. förslag till studieverksamhet bland arbetslös ungdom som ABF lämnade inlill tidigt inriktade man sig främst på degmpper av ungdomar som har de allra största svårigheterna, som är mestskoltrölla, som inte vet vilket arbete de skall söka och som är mest osäkra påsig själva. Jag tror atl alla är eniga om atl studiecirkel verksamheten för denhär gruppen av ungdomar kan vara ett sätt alt fö dem aktiva, ell sätt somkanske kan vara bättre än andra som man redan prövat och där man inte kunnal nånågon framgång. Somutbildningsministern säger fick i och för sig ABF ett delvis posilivt svar ijuni månad, där man medgav möjligheter för AMS atl, som man brukar säga, köpaden här formen av utbildning av studieförbunden. Men det har visat sig altnågon verksamhel av del här slaget egentligen inte har kommii i gång. Vidnärmare eftertanke var kanske konstruktionen av de här köpen av utbildning frånAMS:s sida inle den bäsla. Del förslag från somutbildningsministern nämner ärju egentligen ABF:s förslag. 10 proiokoll 1978/79:57-58 0/7?anslagsberäkningen för för /78 har kommii lill efterkontakter mellan ABF och , och det liknar del förslag som ABFursprungligen kom med betydligt merän del som regeringen fattade beslut omijuni månad. Jagbeklagar atl man från departemenlels sida inle hann behandla förslaget innantilläggsbudgeten framlades. Vi borde redan ha fött i gång en sådan härstudieverksamhet på bred fronl bland den arbetslösa ungdomen. Avslutningsvisvilljag fråga utbildningsministern; Kan vi räkna med ett positivi beskedijanuari i budgetpropositionen, så atl vi får möjlighel all också verkligenpröva studiecirkelverksamhet bland den ungdom som vi med andra medel har såsvårt alt nå och all fö aktiv? Jag är övertygad om atl både studieförbunden och många folkhögskolorkan göra en ulomordenllig insats när det gäller all ge arbetslösa ungdomarförbätirade möjligheter på arbetsmarknaden. anordnar åtskilligafolkhögskolor särskild kursverksamhet för arbetslös ungdom. Regeringen ärnaturligtvis posiliv lill atl ge studieförbunden och folkhögskolorna vidgademöjligheter att bereda arbetslös ungdom en bättre grundutbildning och därmedökade möjligheter på arbetsmarknaden. Viär beredda att på nytt ta upp dessa frågor med ochskolöverstyrelsen. Det är också nödvändigl atl den av skolöverstyrelsenföreslagna kursverksamheten för arbetslös ungdom diskuteras mellan de berördaämbetsverken. Det borde vara möjligl alt redan med nuvarande regler främja ensådan kursverksamhet för arbetslös ungdom som både ABF och skolöverstyrelsenhar föreslagit. ANNA-GRETALEIJON (s): I så fall är det atl beklaga au en sådan verksamhel inte har kommii igång. Detla är kanske inte rätta tillfället an uireda var bristerna ligger,menjag hoppas atl jag kan lolka utbildningsministerns svar så alt även den nyaform av statliga bidrag som föreslås i skrivelse kan kommalill slånd, så all man den vägen kan fä i gång utbildning såväl vidfolkhögskolorna som inom studieförbundens ram. Överläggningenvar härmed slulad. § 2 Omanslagsberäkningen för för /78 erhöll ordet föran besvara i Värnidö(m)den 12december anmälda fråga, 1978/79:231, och anförde: i har frågal mig om jag har någon redogörelse alllämna för behandling av institutetsbegäran om justering av anslagsramarna /78 och Bakgrundenlill frågan är att inslilulel anser att dess resursramar harberäknats ca 2,5 milj. kr. förlagt i samband med övergången lill det nyaanslagssystemet för högskolan. Inslilulel har framhållil della i bl. a. enskrivelse lill regeringen . Ulbildningsutskollel har i sambandmed anslagsomläggningen ullalat att del måste vara möjligt för en högskoleenhetatl fö en felräkning rättad som oslridigt kan dokumenteras. Vidanslagsomläggningen var universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och regeringenöverens om anslaget till . Institutet har trolsförfrågningar under hand från inle presenterat någondokumentation som övertygande visar all sådan felräkning skulle ha skett.Numera har det visal sig atl har myckel belydandereservationer på sina anslag för /78. Reservationerna uppgårenligt UHÄ;s beräkningar lill drygt 13 milj. kr. eller av anslaget.Bl. a. mot denna bakgrund ärjag övertygad om alt inslilulets resursramar inteär för lågt beräknade. Omanslagsberäkningen för Jör /78 i (m): Jag ber att fö tacka utbildningsministern för svarei på min fråga. Innanjag går över till svarets sakliga innehåll vi|| jag göra några allmännareflexioner. Riksdagensuppgifter ärju enligl regeringsformen bl. a. all "bestämma hur statensmedel skall användas" saml alt "granska rikets styrelse ochförvaltning". När det gäller högskoleväsendet har det relativi anmärkningsvärdainträffat, att utbildningsutskottet vid förra i sin betänkande1977/78:11 bl. a. nämnde "atl utskottet inte blivit övertygat om all desom underlag för regeringens anslagsframställning gjorda beräkningarna lillalla delar ar hell invändningsfria". Samma utskott har , vidbehandlingen av lilläggsslalproposilionen i betänkandet 1978/79:15 som harlagts på bord, uttalat alt "utskottet, som inle haft möjlighetall granska de olika beräkningsmetoderna, tillstyrker regeringens förslag ommedelsanvisning". Minfråga har alltså delvis betingats av den bekymmersamma situation som måsteanses råda, då ett utskott - i brist på möjlighet att genomlysaberäkningsgrunderna för regeringens förslag-anser sig nödsakat atl på vinsl ochförlust tillstyrka en proposilion. Detta kan inte vara bra vare sig förregeringens eller för anseende. Inle heller är deltillfredsställande au en myndighet - i detta fall - inleför svar på skrivelser som gäller eii resurstilldelning, på grundval av vilkenmyndigheten måste träffa sina dispositioner. Jaghar tidigare haft många skäl alt vara kritisk mol den högskolereform somutbildningsministernlfick del tvivelaktiga nöjet att konirasignera. Inom denfakultet jag lillhör är den organisatoriska och anslagsmässiga separationen avs. k. grundutbildning och forskning en absurditet, tillkommen som så myckelannat i denna s. k. reform för alt genom att söndra verksamheien 0/7?anslagsberäkningen för för budgetåret göra det möjligl för dehögre byråkraterna att härska. Samiidigi som delta skett har byråkratin ,sedan tiderna blivit kärvare, skakat av sig sitt ansvar för medelsförvaltningenoch lagl över de prakliska bekymren på institutionerna ochinstitutionscheferna. Professorerna har, förulom alla andra uppgifter, äventvingats att bli bokhållare. Medan de centrala administrationerna växer,kämpar tappra, ensamma insiitutionssekreterare med fakturor, lönebesked ochinventarieförteckningar. Om och närde tröttnar, ger upp eller blir sjukskrivna,utbryter kaos, eftersom de är oersättliga. Ominte utbildningsutskottet kan förslå högskolans budgetsystem, beror det på attdetta budgetsystem inle motsvarar verkligheten ulan är en manipuleradskrivbordsprodukt. Om inte utbildningsutskottet kunde bedöma, om budgel är rätt räknad, kan naturligtvis inle heller jag göraanspråk på alt veta vad som är sanning. Men en viss samlad erfarenhei avmänniskolivet sade mig alt den nog vet bäst var skon klämmer som själv har denpå. Såviiijagförstår var meningen med omläggningen av anslagssysiemei alt högskolorna skullefå samma pengar som de förut fåll, om än i en annan lappning.De gamlalärarlönerna var förslagsanslag. Odontologin befann sig vid den ifrågavarandelidpunklen under uppbyggnad och krävde därför slörre anslag.Utbildningsministern har funnit att har vissareservationer. Om man bestraffar myndigheter för deras sparsamhei, inbjuder mandem emellertid atl köra sina anslag i botlen för atl delta icke skall tillvitasdem. Meddelta, herr utbildningsminister, ber jag atl fö försäkra er om den slorarespekt jag, nu som lidigare, hyser för er person. Högskolereformen medförde ju elt nytt anslagssystem. Självfalleluppstår del vissa problem vid övergången från en viss typ av budget till enhelt annan. Det här har man upplevt vid alla högskolor och universitet, ochdelta är väl en av förklaringarna till all reservationerna har varit så slora. Både regeringen och utskottet har sagt, att om mankan påvisa atl det har skett uppenbara felräkningar, skall självfallet enkorrigering ske. Del beskedet har man också fött vid , meninstitutet har inte återkommit lill departementet med någon dokumentation, därdet påvisas att en sådan felräkning skett. Jag tror därför aU uppgiften omfelräkningen var något förhastad. Det är ju inte så att vi nu ifrågasätter altdra in de här reservationerna, inle alls. Dem skall naturligtvis högskolor ochuniversiiet ha lill godo ett kommande år. Tvärtom vill vi uppmuntra till en godhushållning. Jag tror dock atl reservationerna kommande år blir mindre hellenkelt därför atl man då har vant sig vid ett nytt anslagssyslem. i (m): Jag ber att fö tacka för dessa ytteriigare synpunkter. Som jag lidigaresade harjag ingen möjlighel alt gå in i en mer detaljerad sakdebatt. Menjag hoppas att vi i fortsättningen även kommeratt fö litet klarare besked omhur man har räknat på departementet. Del blir väl tillfälle att återkommahärtill i vår. Herrialman!I samband med högskolereformen och övergången till del nya anslagssysiemeihörde vi från flera högskolor och universitet påståenden om au det skulle haskett felräkningar. I några fall var det uppenbart atl så var fallet, och dessafel har naturligtvis korrigerats. Jag tycker det är myckel viktigt atl säga atldel inte kan vara utskottets uppgift att överta ansvaret för den direktkontaktsom bör finnas mellan förvaltningarna och departementet. Jag kan försäkra atlalla som arbeiar på är öppna för all göra dekorrigeringar som kan påvisas vara nödvändiga. Vad jag har sagt här är altKarolinska institutet icke har återkommit med en dokumentation som belyserdetta. Jag tror alltså atl det har rört sig om sådanl som har alt göra medövergången lill ett nytt anslagssystem. GUNNARBIÖRCK i (m): Jag har inget ytterligare atl lillägga utan tycker all utbildningsministernhar gjort en myckel bra redovisning. Jag är tacksam för detta. Överläggningenvar härmed slutad. erhöll ordet föratt besvara () den 14december anmälda fråga, 1978/79:236, och anförde: har frågat mig om jag anser att en förflyttning avradioandakterna från P 1 till P 2 är förenlig med de riktlinjer förprogramverksamheten på del religiösa områdei som angetts i tidigareradiopropositioner. Enligtradiolagen avgör varje programföretag ensamt vilka radioprogram som skallförekomma i rundradiosändning som förelaget anordnar. Närmare beslämmelser omprogramverksamheten finns i avtalet mellan regeringen och . Därheter det bl. a. atl programmen skall utformas så att de genom kvalitet, tillgänglighetoch mångsidighet i skälig omfattning tillgodoser skiftande behov och intressenhos landels befolkning. I avtalet sägs vidare atl har skyldighetatl i lämplig form lillgodose olika intressen i fråga om religion. har det slutliga ansvaret för alt programverksamheten slår iöverensstämmelse med det avtal bolaget tecknat med staten. Radionämndenövervakar genom eflerhandsgranskning att iakttar föreskrifternai radiolag och avtal. Jag lackarutbildningsministern för svarei på min fråga. av som beslutat skall träda i kraft den1 juli 1979.1 ett sådanl sammanhang måsle del bli en rad nya poster ochomflyttningar av personal, och givetvis måsle man också räkna medprogramomläggningar. Innan den nya organisalionen är klar och innan allachefsposter ännu är besatta går emellertid den gamla radioledningen ut ochföreslår en nog så genomgripande förändring i programtablån, som bl. a. innebäratt båda radioandakierna flyllas över från P 1 lill P 2, Man kan verkligenifrågasätta det lämpliga i all den avlämnande ledningen vidtar mått och slegsom har konsekvenser i huvudsak för den nya organisalionen. Denkategori lyssnare som regelbundet följer andaktsprogrammen har under senare årvid upprepade lillfällen tvingats anpassa sig lill nyheter och försämringar iprogramtablån. Till nackdel för många lyssnare flyttades för eU parar sedan denandakt som hårde flesta lyssnarna från kl. 7.15 till kl. 6.50. Sysiemei medrepriser, som redaktionen av ekonomiska skäl tvingats införa, är inte hellerägnal alt tillgodose behovet hos de lyssnare som vill följa båda programmen. Att,som föreslagits, föra över båda programmen till P 2 vore ell hårt slag förde stora lyssnargrupper som det här gäller. Bland dem som troget lyssnar lillandakterna finns många äldre personer. Enligl tillgänglig statistik ulgörlyssnarna bland pensionärerna 15 96 av sin åldersgrupp. Vad de vill höra utöverandakterna är nyhetsprogrammen. Då del inte finns och inte planeras någranyhetssändningar för P 2 måsle de alltså växla över lill P 1 för atl fö del avdessa. För äldre personer och för handikappade kan del vara praktiskt svårl atlklara omkopplingen. Åtskilliga måste begära hjälp av vårdare. Därtill kommeraiidet fortfarande finns lyssnare på vissa vårdhem och också i privathem som inlehar tillgång till annat än P 1. Mantycker verkligen atl den stora skara lyssnare som följer morgonan-daklerna ärvärd en bättre behandling än den som planeras. Skulle någon förändringvidtas borde del vara den att fiytta den sena andakten lill kl. 7.15. Enligtuppgift har inte underhållningsprogrammen som ersatt morgonan-daklen visal sigvara lika uppskattade av lyssnarna. Jagär medvelen om atl varken regering eller riksdag har något direkl inflytande påradioprogrammen. Del är en riklig och vikiig princip som tidigareslagit fast. Men jag är lacksam för de markeringar som utbildningsministern hargjort när del gäller tolkningen av de riktlinjer riksdag och regering gett förprogramarbetet inom . Det gläder mig all styrelseockså för sitt ord med i laget, ochjag tackar utbildningsministern för detbeskedet. Enintressant fråga i sammanhanget gäller dock fördelningen av ansvaret förprogrammen inom mellan chefsljänstemännen å ena sidan ochstyrelsen för resp. riksradiostyrelsen å den andra. Jag voretacksam om utbildningsministern på denna punkt ville ge ell mer klargörandebesked. Del ankommer inte på mig alt ultala mig om hur beslut i denna fråga börfattas av . Men jag vill erinra om vissa uttalanden som jaggjorde i radioproposilionen. Där sägs atl "styrelserna i de fyraprogrambolagen bör, såsom också framhålls i de gällande rikllinjerna,ha ell odelat ansvar för verksamheien i resp. bolag. innefattar också detslutliga ansvaret för alt programverksamheten står i överensstämmelse med detavtal bolaget tecknat med staten." Iavtalets bestämmelser sägs vidare all programmen skall "i skäligomfattning tillgodose skiftande behov och iniressen hos landetsbefolkning" och "i lämplig form tillgodose olika intressen i fråga omreligion". Ipropositionen sägs också att man skall "skapa former för kontaktverksamhetsom ger allmänhelen möjligheter atl framföra synpunkter och önskemål påprogrammen utan all man inkräktar på programföretagens självständighet ochintegriiel". Denifrågasatta fiyiiningen av morgonandakterna från P 1 till P 2 är enligt uppgiftännu inte beslutad inom . Jag finner del naturligt atlallmänhetens synpunkler och önskemål på den planerade fiyiiningen vägs in föreett beslut i denna fråga. Man kan förutsätta att morgonandakterna har specielltvärde för vissa grupper av lyssnare, som programmen har lyssnare inommycket olika kategorier. För att antyda den typ av problem som det kan finnasanledning atl ta särskild hänsyn till vill jag nämna alt det på sjukhus ochandra vårdinstititutioner, där det enligl erfarenhei är särskilt många somlyssnar lill morgonandakterna i radio, i många fall saknas möjlighet alt lyssnapå P 2. Detär viktigt atl se till atl berättigade intressen tillgodoses och all dekontakter tas och den behandling av frågan förekommer som ger den bästagarantin för ett från lyssnarnas synpunkt goit resultat. LINNEAHÖRLÉN (fp): Jag tackar också för dessa påpekanden, och jag hoppas därför att ännuinte alla vägar är stängda då det gäller att påverka beslutet. Utbildningsministernnämnde i sitt första anförande atl del i radioavtalet sägs att Radiohar skyldighet att i lämplig form lillgodose olika iniressen i fråga omreligion. Det är tydligt alt stora gmpper av religiöst inlresserade i landeihar reagerat inför budet om de nya planerna. kristna gmpp harskickat en skrivelse i ärendet till slyrelsen för , och jag harmig bekant atl ledningen för och Sverigesfrikyrkoråd har gjort detsamma. Nuskulle jag också gärna vilja veta vad utbildningsministern tror om allmänhetensmöjligheter atl komma fram på den vägen. Jag har svårt att tro att vare sig ledningen för ellerdess styrelse skulle vilja fatta ett sådanl beslut innan man har haft tillfälleatt la del av den opinion som kan komma lill uttryck bland allmänheten. Överläggningenvar härmed slutad. 0/77 radioandakterna §4 Om ökad forskarutbildning Utbildningsministern erhöll ordetför att besvara {m) anmälda interpellation,1978/79:90, och anförde: har frågat mig dels hur jag bedömer möjligheterna altsnarast öka rekryteringen till forskarutbildning, dels omjag kommer att vidtasärskilda åtgärder, och i så fall vilka, för atl slimulera fler studerande inomgrundutbildningen till 60-poängskurser och till avläggande av grundexamen. Inomflertalet fakulteter - t. ex. teknisk, medicinsk, farmaceutisk, lantbruksvelenskaplig - var antalet nybörjare i forskarutbildning fler /77 än 1970/71. Inom de filosofiska fakulteterna har tillströmningen lill forskarutbildning minskat. Minskningen har dock sken från en nivå som åtminstone tidigare bedömdes vara för hög. (FUN) tillkallades bl. a. av det skälet atl omfattningen av forskarut bildningen ansågs översliga vad som kunde bedömas rimligl med hänsyn till möjligheterna framöver för forskamtbildade atl få anställningar som svarar mot utbildningen. Både universiletskanslersäm betel (UKÄ)och /SR hade i skrivelser till regeringen redovisat farhågor angående detla. FUN;sförslag rörande dimensioneringen av forskarutbildningen och remissyttrandenaöver detla visar hur svårt del är alt avgöra vilken omfattningforskarutbildningen bör ha. Enligl min mening har vi knappast underiagför alt uttala oss om huruvida antalet doktorander generellt är förlilel, lagom eller för högt. Det förefaller dock sannolikt att rekryteringenlill vissa ämnen är alltför begränsad och au det därför på sikl kan uppstå bristpå personer med forskarutbildning inom vissa områden. Undervåren 1979 kommer regeringen att lägga fram en forskningspolilisk proposition,vilken bl. a. kommer atl behandla frågor om behörighet och rekrytering tillforskarutbildning. Vissa förslag i proposilionen bör kunna genomföras redan fr.o. m. läs- och /80, dvs. med början om . Antaletstuderande inom 60-poängskurser är en av de faktorer som påverkar rekryteringen till forskarutbildning. Den minskade tillströmningen lill sådana kurser är oroande och kommer självfallet att behandlas i forskningspropositionen tillsammans med andra faktorer av belydelse för en kvantitativt och kvalitativt väl avpassad rekrytering lill forskarutbildning. Jag vill lillägga atl även för andra verksamhetsområden än forskningen behövs personer med fördjupad utbildning inom något ämnesområde. Jag ulgår från all berörda ulbildningsmyndigheter beaktar della vid ulform ningen av studierna inom olika utbildningslinjer. Jag skall be att fö tacka utbildningsministern för svaret på mininterpellation. Vi har fört åtskilliga debatter omforskning och forskningspolitik i den här kammaren. Problemen har varierat.Under 1960-lalet vaknade medvetandet om vår miljö ungeför somframtids-forskningen fick sitt stora genombrott. kom debatternaall röra sig om olillräckliga forskningsresurser och därefter om farhågorna föratl arbelsmarknaden inte skulle ha behov av alla dem som påbörjade ellerönskade påbörja forskarutbildning. upplever vi en situation som måslekarakteriseras som forskningens personella kris: De som studerar viduniversitet och högskola avser i allt mindre omfattning att avlägga examen.Tillströmningen till högre akademiska studier följer samma mönster. Jagär naturiigtvis medveten om att utbildningsministern har aviserat enproposilion , vilken bl. a. skall behandla frågor om behörighet ochforskarrekrytering. Jag har ställt två frågor som rör grundutbildningen vidhögskolorna men som ärav avgörande betydelse för rekryteringen tillforskarutbildningen. Minförsta fråga rörde statsrådets bedömning av möjlighelerna att ökarekryleringeniill forskarutbildningen. Statsrådets svar på den frågan är myckelvagt. Osäkerhet råder om huruvida vi har för få doktorander somstatsrådet anser del sannolikt att rekryteringen lill vissa ämnen är alltförbegränsad. Statsrådet betonade själv ordet vissa. Låtmig komma med några fakta. Jag håller mig lill den filosofiska /61 var del 315 studerande som avlade forskarexamen. senarevar det 901 och ytteriigare 355. Den största nedgången harkonstaterats vid matematisk-naiurvetenskaplig fakultet. Antalet forskarexaminadär gick , mellan läsåren 1970/71 och 1975/ 76, ner från 461 lill 163,dvs. till ca 35 96 . Delär inte bara på det naturvetenskapliga området man upplever den här nedgången.Vid ett av våra universitet lär antalet forskarstuderande inalionalekonomikunna räknas på ena handens fingrar och några nya har intekommii till det senasle året. Andra ämnen, som matematisk statistik, har snartinga doktorander alls. Redannär PUKAS-systemet infördes, föregångaren till den nuvarande linjebundnastudieordningen, framförde vi från moderala samlingspartiet farhågor för atl deudda ämnena skulle upphöra, alt rekryteringen lill dem mer eller mindre skulle.själ vdö. Vi har blivit sannspådda. Följderna visar sig i alt ämnen somtidigare var av grundläggande karaklär och som fortfarande har professurerstarkt har minskat sin attraktionskraft på nya studerande liksom påforskarstuderande som nya kurser av studieförbundskaraktär i alllhögre grad läggs till våra universiiet och högskolor. De har blivit"snultuniversitel" för att citera förutvarande rector magnificus vidLunds universiiet. Självklart,herr lalman, skall jag inte stå här och redovisa alla beklämmande siffror somfinns om nedgången av antalet forskarstuderande. Jag vill ändå kommenterastatsrådet ivekan om huruvida vi har för fö doktorander eller inte.Den tvekan är säkert befogad, förjag tror inle alt vihar för fö doktorander. Vikanske lill och med har för många. Vi är nämligen alla 11 protokoll 1978/79:57-58 medvelnaom alt många som inle har fått arbete ute påarbetsmarknaden har påbörjat forskarutbildning och att det bland dem finnsmånga som kanske inte ens planerar all avlägga examen. Många är inte hellernärvarande. Vad som betyder något är antalet examinerade forskarstuderande,dvs. del antal studerande som avlägger doktorsexamen. Enberäkning av anlalel avlagda forskarexamina per lusen närvarande studerande iforskarutbildning ger ell enkelt mått på den numera ökade diskrepansen mellananlalel forskarstuderande och antalet avlagda examina. 1960/61avlades 128examina per tusen studerande. 1970/71 varsiffran 114 -i stort settdensamma som .