prot · G20998 · 1978-12-31 00:00:00 — Sedan tar uppelt problem som jag ocksåfinner mycket besviirande och bekymmersamt men som inte så snabbt kan lösas somde andra. Del gäller ojämnheten i samhällsstödet till ungdomarna. Vi arbetartillsammans med i en arbetsgrupp med all försöka fåfram lösningar, och jag skall återkomma i saken så snart jag har någonting altmeddela. Jag vill beträffande dimensioneringen av gymnasieskolansäga all vi fann det synnerligen otillfredsställande alt regeringen höll fastvid en dimensionering om av årskullen 16-åringar. Vi menar all man måsteta hänsyn till del ökande sökandeintressel och därmed redan i utgångsläget planeraföratt antalet utbildningsplatser skulle ökas för alt svara mot . Vi ärockså på del klara med alt det därutöver behövs extraramar - sådana somstatsrådet nu har aviserat. Det är visserligen litet konstigt alt aviseraextraramar redan innan har behandlat och sagt ja till denursprungliga ramen, men jag ser delta som ett bevis på att statsrådet hänsyn till den kritik som vi riktade mot gymnasieplaneringen. Därförärjag lacksam för den förändring som har skell, även om beslulsgången blir lilelkonslig. SYO:n skall beredas, säger skolministern. Jag hoppas audet då också sker på ett positivt sätt. Där har vi från socialdemokratiskt hållkonkreta yrkanden på ökade resurser lill SYOmed 2,5 milj. kr. samt ökade anslagtill de regionala och lokala planeringsråden med 3,5 milj. kr. Den fråganskulle alliså kunna lösas i , om ni tycker au den är väsentlig. På den sista punkten somskolministern log upp-om de olika ekonomiska förhållanden som gäller i den härungdomsgruppen vid studier- tycker jag del är bra alt man i departementet gören översyn. Men har man aviserat någon tidpunkt när man tänker komma fram medförslag'? Såvitt jag har sett finns det ingen proposition aviserad. Jag undrardärför vilken tidsaspekt man har när man arbetar med dessa frågor. Det var framför allt två frågor som såg som olösta. När del gäller frågan om förstärkta resurser till SYO ochplaneringsråd håller vi på au undersöka om det skall behövas mer pengar än vadvi nu har föreslagit i budgetpropositionen. När det gäller uppsökande SYOkommer med utvärdering och förslag lill permanentorganisation av SYO-verk.samheicn . När det .sedan gäller den stora och besvärliga frågan omojämnheten i ekonomiska villkor forelever på del gymnasiala stadiet, beroendepå i vilken utbildningsform debefinner sig, är ju delta en stor och svår fråga. Jag vågar därför inte angenågon bestämd lidpimkt, men vi har som sagt tillsall en gemensam arbetsgruppför de bägge departemenlen för samarbelel dem emellan, och den arbelar .såsnabbt som det över huvud tagel är möjligt. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om åtgärder för att hindra förskrivningen av vissa läkemedel tilldrogmissbrukare Om åtgärder för att hindra förskrivningen av vissa läkemedel lill drogmissbrukare StatsrådetHEDDA erhöll ordet för all besvara () den 2 marsanmälda fråga, 1978/79:394, lill socialministern, och anförde: har frågal socialminislern dels om han anser allnuvarande regler för all kontrollera att läkare inle felakligi förskriverberoendeframkallande läkemedel lill drogmissbrukare är tillräckliga, dels omhan avser all la några iniiialiv för alt förhindra all beroendeframkallandeläkemedel förskrivs till drogmissbrukare. Arbetetinom regeringen är fördelat så att del är jag som skall svara på frågan. Enligt4 § 3. receplkungörelsen (MF 1965:100), vilken utfärdat medstöd av läkemedelsförordningen (1962:701), skall narkotiskt läkemedel och annatläkemedel som innebär risk för beroende förordnas med största försiktighet.Vidare föreskrivs alt narkotika inle får skrivas ul till person som inle ärkänd för den ordinerande läkaren, om inle vederbörandes idenlilel slyrks på ettbetryggande sätt. Per telefon får narkotika skrivas ut endast i trängande falloch i avdelade doser, varvid mängden inte får överstigafein sådana doser. har därefter i ett särskilt cirkulär (MF 1972:7) behandlatfrågor som rör missbruket av sömnmedel och nervliignande medel och därvid framhållit att vad som föreskrivits ireceplkungörelsen om narkotiska medel även skall gälla sådana läkemedel. Enligtmedicinalpersonalkungörelsent 1964:428) har bl. a. läkare ett särskiltdisciplinansvar vid försummelse, oförsiånd eller oskicklighet i yrkesutövningen.Medicinalväsendets ansvarsnämnd, som handlägger sådana ärenden, kan tilldelavederbörande erinran eller varning eller återkalla läkarens legitimation. Medanledning av rapporter som kommit in till från vissa länsläkareoch klinikchefer pågår inom styrelsen sedan någon tid en karlläggning ochinsamling av material som kan läggas till grund för eventuellt erforderligaåtgärder inom det aktuella området. Eftersom utredningen fortfarande pågår ärdet för tidigt att nu ultala sig om resultalet och vilka åtgärder som kanbehövas för att förhindra felaktig förskrivning av beroendeframkallande medel. kan försäkra RuneGustavsson att , länsläkarna och de Om åtgärder för att hindra förskrivningen av vissa läkemedel till drogmissbrukare ansvariga läkarna vidolika .sjukhuskliniker i landet följer denna fråga med Uppmärksamhet. RUNEGUSTAVSSON (c): Jag ber allfå tacka för del svar jag fåll. Närman seren uppgift i pressen lik den som var anledningen till min fråga,nämligen att läkare per telefon skriver ut recept på narkotiska medel tillpersoner som är narkomaner och alkoholister, personer som är eller har varitunder behandling för sill missbruk, då måste man känna oro. Man måste fråga sigvad del är för mekanismer i vårt samhälle som ger upphov lill all läkare, sombör känna ansvar för sin viktiga yrkesroll, helt enkelt saboterar vården avalkohol- och narkotikamissbrukare. Allmänhetenhar med rätta ett stort förtroende för läkarkåren. Det är nödvändigt att detförtroendet upprätthålls. Men när vi för ett lag sedan fick uppgifterom hurläkare missbrukar sin rätt all sjukskriva människor och får uppgifter omreceplskrivningav narkotiska medel per telefon, kan det leda till altförtroendet rubbas. Det menar jag skulle vara myckel olyckligt. Naturtigtvisfrågar man sig hur dessa läkare uppfattar sin läkaruppgift. Var finns etiken? Närdel gäller narkotikan har riksdag, på förslag av regeringen våren1978, lagt fast en klar målsättning att samhället inte kan godta något annatbruk av narkolika än del som är medicinskt moliveral. Allt annat bruk är missbrukoch måste med kraft bekämpas. Dettabeslut får naturligtvis inle tolkas så alt en person skall kunna ringa lillläkare för all fä elt recept utskrivet och därmed fortsätta sill missbruk. Närjag i statsrådets svar lar del av innehållet i receptkungörelsen frågar jag migom dennareceptkungörelse, som tydligen är ganska gammal, verkligen står i harmoni med de beslut som fattat i frågaom narkotika. Frågan är om man inle snabbi bör göra en översyn av kungörelsen. Vihar alltså gemensamt fattal ett beslut om insatser av skilda slag för att kommalill rätta med narkotikamissbruket dels i form av förebyggande åtgärder, dels iform av åtgärder för alt hjälpa de människor som hamnat i missbruket. Då barvi, menar jag, rätt att förvänta, ja, vi har rätt att kräva all personer inomolika sektorer i vårt samhälle .som på ett eller annat sätt kommer i kontaktmed dessa problem arbetar efter de målsättningar som samhället fastslagit.Varje receptulskrivning av del nu aktuella slaget är ett sabotage mot det arbetevi håller på med för all komma lill rätta med narkotikamissbruket. Del är ettsabotage mot de människor lill vilka narkotikan skrivs ut. Ett rimligt kravmenar jag måste vara att receptför-.skrivning av beroendeframkallande medel pertelefon inle får förekomma. Därför räcker del inte all bara följa frågan meduppmärksamhei. Vi måste handla. 1 likhet med anser jag det allvariigt om narkotika ochandra beroendeframkafande medel skrivs ut alltför lättvindigt. Del är för all förhindradetta som vi har detaljerade bestämmelser om vad läkarna har alt iaktta vidförskrivning av sådana läkemedel. Dessa bestämmelser anser jag uppfylla dekrav man kan ställa. Närdet gäller all spåra läkare som kan misslänkas för all felaktigt förskrivaberoendeframkallande medel finns fiera möjligheter. Sålunda skall länsläkareeller i kommun utanför landstingsområdet förste stadsläkare en gång om åretinspektera apoteken inom hans verksamhetsområde. Vid inspektionen skallsärskilt granskas om någon missbrukat sin rätt all skriva ul läkemedel. Vidareskall försäljningen av bl. a. narkotiska medel gås igenom. Länsläkaren skallupprätta protokoll över inspektionen, och protokollet skall sändas in tillsocialslyrelsen. Klinikchefer och andra läkare brukar också underrältalänsläkaren och om misstänkta fall av felaktig förskrivning avberoendeframkallande medel. Somjag nämnde i mitt frågesvar pågår en intensifierad undersökning avförskrivningar av beroendeframkallande medel föratt man skall få underlag fören bedömning av dels frågan i vilken utsträckning missbruk avförskrivningsrätten förekommer, dels behovet av ytterligare åtgärder inom detaktuella området. Vi får avvakta resultalet av denna undersökning. Jagvill i detta sammanhang tillägga alt vi givetvis på delta område, liksom påandra områden, måste utforma vårt regelsystem med beaktande av både läkares ochpatienlersberätligadekrav på integritet. Vi måste komma ihåg att det finnsmånga människor i vårt samhälle som har ett legitimt behov av läkemedel av delslag som vi här diskuterar. Vi får inte hindra dem att få den medikamenlellabehandling som de verkligen behöver på grund av sin sjukdom eller andra besvär. 0/71 åtgärder för att hindra förskrivningen av vissa läkemedel till drogmissbrukare Jag delar statsrådets uppfattning att del finns många människor som harstort behov av mediciner av det här slaget, men vad min fråga gäller är detmissbruk som förekommer och där läkare, enligt uppgift, per telefon skrivit utnarkotiska medel till personer som är under behandling för narkolika- ochalkoholmissbruk. Därför återkommer jag till min fråga om statsrådet anser alldet finns anledning att göra en översyn av receptkungörelsen. Denredovisning som statsrådet här har givit tolkar jag så, alt det finns anledningatt göra en översyn av receplkungörelsen, så att den överensstämmer med detbeslut som har fattat beträffande narkotikaproblemet. Jag uppreparän en gång att klart har sagt ifrån alt vi inte kan acceplera någonform av narkolika som inle är medicinskt betingad. Delpreparat som jag nämner i min fråga, Heminevrin, har enligt uppgift funnits ica och har alltså varit känt . Jag vet också att den härfrågan för inle så länge sedan har aktualiserats i socialslyrelsen, men delgäller ju att vidta åtgärder. Jag är medveten om all man måste avvakta vissaresultat och undersökningar innan man fattar beslut, men eftersom frågan äroerhört allvarlig är det väldigt viktigt att man inte drar ut på liden så altden mals sönder i de byråkratiska kvarnarna. Om rekonstruktionen av NCB, m. m. Jag vill upprepa att så fort vi genom den intensifierade undersökningsom jag talade om i milt svar får fram undertag får vi ta ställning till om detbehövs någon översyn av receplkungörel.sen med anledning av påtalat missbruk.Jag vill lugna med att vi verkligen varit aktiva i denna frågaunder årets första månader. Det är alltså troligt alt det kommer att göras enöversyn med det material som framkommer genom den intensifierade undersökningensom underlag. Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Om rekonstruktionen av NCB, m. m. Industriministern erhöll ordet för alt iett sammanhang besvara dels {(p)anmälda fråga,1978/79:362, dels () anmälda fråga,1978/79:371, och anförde: har frågat mig om jag iir beredd alt ge besked om någolbud om försäljning av vissa enheler inom NCBhargells från slalen saml om jag ärberedd all medverka lill all staten tar ledningen i arbetet för allrekonstruera NCB. UllaOrring har frågat mig vilka iniiialiv som kan väntas från mig för atteventuellt säkra fortsatt drift i eller vid en eventuell neddragningeller nedläggning skapa nya arbetstillfällen i orten. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. 1slutet av tillkallade jag en särskild förhandlingsgrupp med uppgiftall bilräda regeringen i forisalia överläggningar med skogsindustriföretagen.Förhandlingsgruppen arbetar nu med de konkreta och i vissa fall akuta problemsom toreligger inom i första hand skogsägarföretagen. Dettainnebär all regeringen genom denna förhandlingsgrupp söker finna långsiktigthållbara lösningar i strukturellt och finansiellt hänseende förskogsägarföretagen och då bl. a. för NCB. Staten medverkar således redan iarbetet med alt rekonstruera NCB. Någol förslag från förhandlingsgruppen lillNCB om försäljning av vissa anläggningar har inle getts. Jagär emellertid inle beredd att närmare redogöra förde diskussioner som försmellan regeringens förhandlingsgrupp och ledningen för NCB.Rekonstruktionsarbetet aren komplicerad process där offentlighet ål diskussionernasinnehåll kan inverka negativt på arbetet och dessutom riskera att skadaföretagets löpande affärsverksamhet. Jag kan dock försäkra att arbetet bedrivsmed största möjliga skyndsamhel. Vadgäller frågan om fortsatt drift vid ingår detta som en del i del nupågående rekonstruktionsarbetet av NCB. Innan resultatet av della arbeteföreligger, är jag inle beredd all närmare gå in på vilka åtgärder som kan bliaktuella. Jag villlacka industriministern för svarei. Detaren för mig och många väsierbottningar viktig fråga som jag har ställt ochfått svar på. Jag noterar också av industriministerns svar att den tillsattaförhandlingsgruppen inle lämnat förslag om försäljning till NCB. Sysselsättningslägeti vårt län är synnerligen ansträngt, och här gäller det frågan omHörneforsfabrikens vara eller inte vara. Detär lätt att konstatera all NCB och Hörneforsfabriken har haft fiera besvärligaår. Marknadsbetingelserna, den långa lågkonjunkturen och USA-dollarns lågavärde har haft långtgående negativa effekter, och ifrågasätter manlönsamheten. Därtill kommer brislen på råvara, vilket anges som ett av skälenför en nedläggning av massatillverkningen i . Hörneforsfabrikeningick i den kedja av företag inom skogsindustribranschen som NCB inköpte.Åren 1961-1977 inköptes 19 förelag i branschen. Så här efteråt kan NCB:ssvårigheter konstateras. Förelagsinköpen skedde i alltför snabb takt och ulanatt företagel hade möjlighet att konsolidera sin ställning. En långsiktigplanering har saknats. Utvecklings-och forskningsarbete har inte bedrivits. Över huvud tagel måste man slå fast,att detta inte bara gäller NCB. Det behövs mycket mer forskning ochproduktutveckling inom all svensk massa- och pappersindustri. Manmåste beklaga att alltför litet har satsats på investeringar förvidareförädling och utveckling. Det anses också att jämfört med andraländer har haft en myckel låg vidareförädlingsgrad. Närdet gäller förhållandena i kan jag nämna all en tredjedel avråvaran förs ul ur länet. Den delen går alltså vårt län förbi, ett län som såväl behöver fter arbetstillfällen. Jaghar varit i Hörneforsfabriken och resonerat med människorna där. Bland demfinns verkligen en stark vilja att kämpa för sin fabrik. Som en stor resursvill jag räkna den yrkesskicklighet som arbetarna besitter. Yrkesskicklighetenoch ett starkt engagemang för fabriken är tvä värdefulla inslag för en fortsattdrift i . Eneventuell nedläggning skulle vara en kapitalförstöring. har här lagts ner ca 80 miljoner för modernisering och upprustning. Under1978 nyttjades pappersbruket till sin fulla kapacitet. Priserna har ocksåförbättrats, och efterfrågan på papper saknas inle. Hörneforsär elt brukssamhälle som är uppbyggt kring fabriken. Av de 520 anställda bor400 i samhället och 80 i byarna runt omkring. Hälften av de anställda har egnavillor. Många serviceföretag är underieverantörer lill fabriken. Dimensioneringav skolor, sjukvård och annan samhällsservice har helt skett med tanke påbehovet från de människor som arbetar vid . Detär därför viktigt att, som industriministern säger, rekonstruktionsarbetet förNCB:s del bedrivs med stor skyndsamhet och i syfte att bevara driften iHörnefors. Ett helt samhälle slår och faller med denna enda fabrik. Om rekonstruktionen av NCB, m. m. Omrekonstruktionen av NCB, m. m. Vihar i massmedia kunnat läsa om turerna kring NCB och den kris som koncernenonekligen befinner sig i. En Lippgift om alt slalen givit NCB ultimatum attsälja ut enheler har naturligt nog skapat oro hos de anställda inom de företagsom evenluelll inle skulle bli kvar. Det är mot bakgrund av dessa uppgifter ochden oro som finns hos de anställda inom koncernen som jag har slälll min fråga. Delkan förefalla lilet egendomligl all uppgifterna i pressen, som har återkommitgång på gång, skulle vara helt gripna ur luften. Det talas om Väjafabriken iKramfors, ulanför och ulanför Örnsköldsvik.Visserligen har demenieral dessa uppgifter, men han sadesamtidigt att möjligheterna att sanera ekonomin genom försäljning av en ellerfiera enheler inom koncernen är ett alternativ som just nu diskuteras. Del ärinte så konstigt alt de anställda i övriga fabriker inom koncernen ställer sigfrågan vad som skall hända med dem. Om staten skall gä in, är det rimligt attåtagandet gäller hela koncernen och alt slalen lar ledningen i arbetet medrekonstruktionen. Det bör f ö. gälla hela skogsindustrin, men den debatten kanvi inle föra under en kort frågestund, och det var inte heller min mening. Delär tillfredsställande att industriministern nu säger att något bud omförsäljning av vissa enheter inom NCB inle har gått ut från statens sida. Jagförulsäller alt jag kan lila pä alt så inle heller sker innan dessa långsikligalösningar har nåtts. Det är hög tid alt regeringen går in på ett mer aktivtsätt, innan NCB kanske säljer ut vissa enheter. Jag vore tacksam om industriministernkunde ge ett besked på den punkten. Har man någon kontroll över vad tar sig för? Industriministernsäger i sill svar all staten redan medverkar i en rekonslruktion av NCB, menhan kan inle eller vill inle ge besked om vad som diskuteras. Jag lycker allett besked borde kunna ges om vem som styr detta rekonstruktionsarbete. Hållersig förhandlingsgruppen - och naturtigtvis då också regeringen - barainformerad om vad NCB gör eller griper man verkligen in i arbetet'' Regeringenförefiiller väldigt passiv. Jag lycker alt man skall se pä hela koncernen. Vadhänder t. ex. med om NCB säljer ul vissa av de, som man påstår,lönsammaste bitarna'' Vad händer med andra fabriker som blir kvar? Jag tyckernog all regeringen bör visa slörre aktivitet. Jag kan bara än en gång understryka alt vi förhandlar genom enförhandlingsgrupp, all diskussionerna befinner sig i ett akut skede och all deinle mår bra av alt jag här diskuterar olika komponenter i frågekomplexel. Men naturligtvis- jag säger delta med anledning av senaste fråga -avserförhandlingarna hela koncernen. (): Nr 98 Kan jag tolkadelta så, all det inle kommer all hända den någonting inomNCB-koncernen innan en långsiktig konkret lösning har g mars1979 Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Om nämnden för fartygskreditgarantier Industriministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:367, ochanförde: tillerkänts beslutsfunktioner genom ett regeringsbeslutav och, om sä är fallet, om riksgäldsfullmäktige harfråntagils sin av fastlagda prövningsrätt på delta område, 2.om jag anser all del från konslitutionell synpunkt är godtagbart att regeringenutfärdar uttryckliga föreskrifter till elt organ som har att självständigtenligt de grunder fastställt avge yttrande till riksgälds-fullmäktigei frågor om fartygskredilgaranli. Nämndenför fartygskreditgarantier har, enligt förordningen (1976:482)om fartygskredilgaranlim. m., förordningen (1977:500) om statligt stöd lill beställare av fiirtyg ochförordningen (1977:497) om statlig kreditgaranti till svenskt rederiföretag,lill uppgift all till fullmäktige i eller regeringen yttrasig i frågor om garanti eller län enligt dessa författningar. enligt dessa förordningar inle någon beslutsfunktion i fråga om alllämna lån eller utfärda garanti. Det nämnda regeringsbeslutet avser uteslutandevad nämnden har att iaktta när nämnden bereder och avger yttranden i ärenden. Isammanhanget vill jag emellertid nämna all jag med stöd av regeringensbemyndigande har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att se överhandläggningen av ärenden om fariygskreditgaranlier m. m. I direktiven förutredaren anges bl.;). att frågan om var beslutanderätten i stödfrägorna ifortsättningen skall läggas bör övervägas. Vad gäller den andrafrågan vill jag anföra följande. Regeringsformenföreskriver alt statliga förvaltningsmyndigheter, som inte lyder underriksdagen, lyder under regeringen. Det innebär att nämnden förfartygskreditgarantier, liksom andra myndigheter som inte lyder underriksdagen, i princip måste följa föreskrifter av allmän natur som regeringenmeddelar. Däremot får regeringen inte bestämma hur förvaltningsmyndighet skallbesluta i ett enskilt ärende, som rör myndighetsutövning mot enskild eller motkommun eller som rör tillämpning av lag. De föreskrifter som meddelats genomdet nämnda regeringsbeslutet är av allmän natur och innehåller såledesinte något beslut av regeringen om hur nämnden skall handla i ett enskilt lall. Om fortsatt drift vid ERIKADAMSSON (s): Jag ber först all få tacka industriministernför svaret. Det slås där fast alt del regeringsbeslut som jag har frågat omavser uteslutande vad nämnden har att iaktta när den bereder ärenden och avgeryttranden till riksgäldsfullmäktige. Det är precis vad som sades också ipropositionen 1975/ 76:121 i samband med all det inrättades en särskildrådgivande nämnd som skall yttra sig lill riksgäldsfullmäktige innan dettaorgan fattar beslut. Jag hade inte väntal att få någol annat svar på den förstafrågan än det som givits, och jag är väl medveten om den utredning som hartillsalls i sammanhanget. När det gäller den andra frågan tänker jag inte ta uppnågon tolkningsdebalt med industriministern. Frågan är av konstitutionell ochslalsrällslig art. Vi får kanske tillfälle att pröva den frågan i annatsammanhang. Men vad jag som lekman har framfört är all jag har svårtall förslå all farlygskrédilnämnden kan betraktas som en förvaltningsmyndighet.Den har ju endast alt lämna råd lill riksgäldsfullmäkiige,som har ansvaret, somjag ser saken, för de beslut som fattas i de ärenden nämnden bereder. Del är ennågol egendomlig handläggning, men min fråga gäller den reella behandlingen avde ärenden vi har oss förelagda i riksgäldsfullmäklige. I del avseendet har jag fält lill svar alt del icke ärtänkt att i nuvarande läge ändra den ordning som f n. råder. Del är ett svarsom kan vara lill ledning för riksgäldsfullmäklige och också lill ledning förledamöterna i farlygskrédilnämnden fram till den tidpunkt dåden tillsallautredningen har avlämnat sitt förslag och vi får tillfälle att ta ställningtill detta. Jag berännu en gång att fä lacka för svaret. Jag vill bara konstatera alt det tydligeninle råder några meningsskiljaktigheler mellan oss . Överläggningen var härmed slutad. § 7 Om fortsattdrift vid Industriministern erhöll ordet för all besvaraBörje () anmälda fråga, 1978/79:373, och anförde: har frågat mig om man kanförvänta sig att regeringen nu ingriper för alt klara upp krisen vid BrobyIndustrier. Flera intressenter har visat sitt intresse av alt förvärvaförelaget. F. n. pågår förhandlingar mellan konkursförvallaren ochdel danska företaget a/s om förvärv av . En förutsättning för delta förvärv torde emellertid vara alt Novopan fårförvärvslillslånd enligt lagen (1916:156) om inskränkningar i rälien altförvärva fast egendom m. m. Enligl vad jagharerfaril vänlasen ansökan om förvärvslillslånd inkommatill regeringen . Regeringenkommer sedan att i sedvanlig ordning pröva frågan om Torsdaeen den förvärvslillslånd. BÖRJENILSSON (s): Om fortsatt drift Jag ber alt få lacka för svarei. Min fråga till industriministern ,j o.-qU Indu-har jag slälll medanledning av den långt uldragna krisen vid strier Induslrier.