prot · G209149 · 1978-12-31 00:00:00 — Tiden medger emellertid inte detta.Jag vill dock nämna alt utskottet ställt sig bakom ett molionskrav från KjellNilsson och , som innebär att patienter som remitterats från läkarevid företagshälsovården inte skall behöva eriägga dubbla patientavgifter,vilket i ganska stor utsträckning är fallet . Med hänsyn till attriksförsäkringsverket utrett frågan och alt det således nu finns ett underiaggenom verkets förslag att rätta lill dessa förhållanden anser utskottet atlregeringen bör fatta ett beslut i frågan möjligt. Ivårt särskilda yttrande nr 2 har vi redogjort för utskottets tidigarebehandling och ställningslagande lill frågan om alt öka möjligheterna förhandikappade att fö tillgång till egen bil. Jag skall i detta sammanhang endastkonstatera all den borgerliga trepartiregeringen inle brytt sig om riksdagenstvå gånger gjorda uttalanden om att förslag bör läggasfram. kan inte frågan längre förhalas. måste något ske. Slutligenhar vi i det särskilda yttrandet nr 3 funnit anledning att påpeka alt denredovisning som förekommer i utskotlels belänkande beträffande den tidigarebehandlingen av etableringsfrågan för tandläkare var dikterad av den borgeriigautskoltsmajoriteten och att vi i en utföriig reservation log avstånd från deltayttrande från majorilelssidan. Fråganhar sitt särskilda intresse med hänsyn till atl utredningen ibörian av 1980-talel nu enhälligt föreslagit att elableringsbegräns-ningen avprivatpraktiserande tandläkare skall förlängas till utgången av 1982 för attsäkerställa folktandvårdens fortsatta utbyggnad. Utskottet har ocksåföljdriktigt avvisat nya propåer all riva uppelableringsbesläm-melserna på vissa orter. Låtmig understryka att den träffade överenskommelsen med sjukvårdshuvudmännenär viktig ur många synpunkter - inte minst då del gäller den fortsallautbyggnaden av den öppna sjukvården och den ytterst angelägna utbyggnaden avlångtidssjukvården. Det är tillfredsställande alt nu genom ettgodkännande av uppgörelsen med i praktiken ställer sigbakom vårt förslag om särskilda insatser för att bygga ut långtidssjukvården. Jagber med det anförda alt fö yrka bifall lill de socialdemokratiska reservationersom är fogade lill socialförsäkringsutskoitets belänkande nr 22. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. 8 protokoll 1978/79:148-149 Ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Till grund för betänkandet nr 22 från socialförsäkringsutskottetligger propositionen 177, som innehåller nya och uppräknade ersättningsbelopptill landslingen från sjukförsäkringen för åren 1980och 1981. Beloppen ärfastställda efter förhandlingar mellan staten och Landstingsförbundet.Samtidigt behandlas i detta betänkande inte mindre än 29 motioner i näraliggandefrågor, och det finns åtta reservationer från de moderata utskotlsledamöterna. Reservationen1 handlar om landstingens mycket stora behov av vårdplatser ilångtidssjukvården. konstaterade i sin rapport atldet behövs ca 3 000 nya långvårdsplatser fram lill 1982 om behovet skalltäckas helt. I ett annat alternativ föreslår utredningen en utbyggnad med 2 300platser , vilket helt överensstämmer med landslingens egna planer förutbyggnadstakten enligt den s. k. LKELP. 2300 platser i långtidsvården räknar alltså landslingen själva med alt byggavarje år, och även om de inte har kunnat leva upp lill den ambitionsnivån finnsden med i deras planer. har regeringen lovat extra stöd med 170 milj. kr.åren 1980-1981 om landslingen bygger 2 000 nya långvårdsplatser vart och ett avdessa år. Man kan tillspetsat säga att regeringen lovar 170 milj. kr. för aulandstingen skall bygga något mindre än vad de själva har planerat. Vireservanter anser att detta extra stöd motiverar att regeringen i samverkan medLandstingsförbundet med kraft verkar för alt dessa nya vårdplatser verkligenockså kommer lill stånd. Ireservationen 3 föreslår vi moderater att enklare sjukvårdande behandlingar iframtiden skall kunna utföras ulan läkarordinalion av distriktssköterskor ochbli ersättningsberättigade från sjukförsäkringen lill sjukvårdshuvudmännen. Delskulle vara ett enkelt och mycket praktiskt förfarande. ,, och Spri har också gemensamt framtagitexempel på behandlingsåtgärder som en distriktssköterska skulle kunna göra utanläkarordinalion men som ändå skulle vara ersältningsgrundande från den allmännaförsäkringen. En sådan här reform kostar emellertid myckel pengar, varför viföreslår att frågan las upp vid nästa förhandlingsomgång mellan staten ochLandstingsförbundet om ersättningsbeloppen för sjukvårdande behandlingar efternu aktuell avtalsperiod som går ut . Ireservation 6 har vi moderater fött sällskap med centerpartisten - vilket förvånade - i kravet på all försöka få enJämnare fördelning i fråga om privatläkarnas etablering. Detta skulle kunnauppnås inle minst genom att man skapade möjligheter att inrätta läkarstationäven inom icke tätbebyggda områden. F. n. kan försäkringskassa medge en medhögst förhöjd arvodesnivå för nyetablerad privatpraktik endast om den ärgemensam för minst två läkare och om lämnat sill medgivande. Deltamissgynnar orter dar del inle finns ett underiag för en fleriäkarstation, utanendast för en enläkarstation. För en sådan kan man alltså inte fö förhöjd taxenivä, trots alt detta är en förulsällning för all enenläkarstation skall kunna etablera sig i glesbygden. Detla kanske är orsaken,, till alt de flesta läkarstationer har tillkommit i tätorterna. Ireservation 7 föreslår vi all offenlliganslällda läkare som vill bedrivaprivatpraktik på sin frilid skall kunna fö ansluta sig lill försäkringen ulanalt de först måste vägras övertidsarbete av sin huvudman. Vi anser att allamöjligheter alt skapa en ökad sjukvårdsproduktion måste tillvaratas - inlemotarbetas, såsom nu ofta sker. Reservation8 gäller etableringsreglerna för landläkare som har privatpraktik. Dessaregler är f n. så utformade alt de effektivt hindrar ett rationellt utnyttjandeav våra tandvårdsresurser. Man kan, litet tillspetsat, t. o. m. säga att-dessatandläkare fr. o. m, är livegna i så måtto att de omfattas avregler som strider mot en enskild tandläkares rätt att på samma villkor somgäller för andra tandläkare fungera som privatpraktiker. Från detta datumgäller nämligen att tandläkare som övertar en privatpraktik för tillhöraförsäkringen endast så länge han eller hon har sin huvudsakliga verksamhet påsamma ort som praktiken ligger. Jaghar mycket svårt att förstå denna bestämmelse, som Jag anser strider mot denelementära mänskliga rättigheten all på lika villkor fö utöva sitt yrke var manän bor i landet, Etableringsreglerna kan med fördel las bort till att börja medpå orter med brist på landläkare, Ireservation 9 tar vi upp ett annat delikat problem för tandläkarna. Del gällerderas möjligheter att som andra egenföretagare efter tadelpension. En privallandläkare måste nämligen arbeta heltid eller minst 30limmar . Annars anses hans praktik inle existera, när han av äldersskälvill överiåla den på någon annan. Detta innebär att efterträdareniniekanfåetableringsrätl,och praktiken blir värdelös. En landläkare måste Jusom alla andra kunna få arbeta på halvtid, t, ex, 20 limmar , på äldredagar och ta delpension, ulan att hans praktik vid pensioneringen blir osäljbardärför att hans etableringsrätt upphör på grund av all han inte arbetat 30timmar , Ireservation 10 pekar vi på all läkare och landläkare i praktiken saknarförhandlingsrätt i fråga om sina egna arbetsvillkor. Vi anser också attriksförsäkringsverket, som är tillsynsmyndighet för vårdgivarna, inte samtidigtskall vara motpart vid förhandlingarom vårdlaxorna. Det är ungefär som omarbetsmarknadsverket vore förhandlingspart för beredskapsarbetarna och avgjordederas ersättning. Slutligenvill vi i reservationen 11 ha en översyn av ersättningen för vårdkostnadernavid sjukdom som inträffar vid vistelse i länder som saknar konventionmed. Ersättningsbeloppen är gamla. De har inle ändrats , så det ärverkligen alt se över dem. Meddessa ord, herr talman, ber jag att fö yrka bifall till samtliga moderatareservationer. Ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. () kortgenmäle: och Jag har stått i denna kammare ochdebatterat hälso- och sjukvård och tandvård. Jag skall denna kväll inle ta uppnågon längre debatt, men reagerade ju på milt inlägg vad gällerframför allt min mycket berättigade kritik av del motionsförslag som man nu harlagt fram om en utvidgning av sjukvårdens privatisering. Jaghar påpekat all vi fortfarande har 400 vakanser inom landstingens öppnasjukvård. Konkurrensen är hård när del gäller all fö läkare lill de tjänstersom finns inrättade och lill de vårdcentraler som växer fram ute i landet.Landstingen är naturligtvis ytterst angelägna om atl fö dessa tjänster besattamed ordinarie innehavare. Beslutet1977 om att inrätta s, k, gruppmotlagningar för privatläkare har helt enkeltkapsejsat. Såvitt Jag vet har ingen etablering kommit lill stånd. Landstingenhar helt naturiigt visat stor kallsinnighet för det hela. Det var en privatetablerad läkarorganisation som man försökte införa i konkurrens medlandstingen. Det som förvånar mig är alt man nu kommer tillbaka med en nyvariant av detta misslyckade projekt. Jagskall inte la upp olika reservationer. Del som är karakteristisktför dem ärju all flertalet handlarom en ökad privatisering av sjukvården ochtandvården. Var , och , slår då del gäller insatser för allgarantera utbyggnaden av den offentliga hälso- och sjukvården ochfolktandvården behöver man inte tvivla på. Det är uppenbart alt man sätterprivatiseringen i främsta rummet, även om den måste ske på bekostnad avinsatser för att bygga ul den öppna närsjukvård vid vårdcentraler ochläkarstationer som skulle garantera en angelägen förbättring av den offentligahälso- och sjukvården och tandvården, Atl ge barn och ungdom en kostnadsfri ochregelbunden tandvård är självfallet utomordentligt angeläget. Jaghar, herr talman, velat säga att vi alltid kommer tillbaka lill de väl kändaprincipiella ståndpunkterna. har ställt sig bakom privatiseringen,men vi kommer och i fortsättningen atl slå vakt om den offentliga sjukvårdenför atl över hela vårt land, även i glesbygderna, garantera människorna en godoch utvecklad sjukvård. () kortgenmäle: Det som förvånar mig vid de här debatterna mellan och migär all alltid talar om en vidgning av privatsektorn. Det ärfaktiskt så att privalläkarkåren inte vidgas, utan den håller på alt krympa -och läkarkåren på privalsidan blir äldre och äldre. Vi måste verkligen vidlaåtgärder för all åtminstone behålla den privata sektorn med den storiek den hari dag. använder fel uttryck när han talar om vidgning - det är detfaktiskt inte tal om. Jagkan också ge ett exempel på hur etableringsreglerna när del gällertandläkare verkar. Jag har i mitl län en tandläkare som har arbetat tills hanblev . Men det är klart att man inle kan arbeta när man är 83år-utan han hade gått ned till . När han nu pensioneratsig, med all rätt, kommer det en ung landläkare och villöverta hans praktik, men han får inle göra det därför alt praktikeninteexisterar-den har inte fungerat 30 limmar ! , från sammaort -del härar i norra -har folktandvårdens landläkare flyttat. stårman utan tandläkare i denna bygd, som hade två förut. Och det kan inle vararimligt att neka en människa att etablera sig där uppe på den aktuellapraktiken av så formella skäl som att den inte har fungerat . Sedan,herr talman, förvånar det nog mig också alt socialdemokraterna i utskottet haravlämnat reservationen 4 beträffande sjukpenningavdrag v.idsjukhusvård,eftersom del finns en överenskommelse i , somsamtliga socialdemokrater har ställt sig bakom. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. () kortgenmäle: Jag påpekade i milt första inlägg alt reservationbeträffande etableringsfrågorna på tandvårdssidan har ett alldeles specielltintresse. För inte så länge sedan har en offentlig utredning lämnat ett förslag-Tandvården i början av 80-talel, Där har funnits representanter för depolitiska partierna, och om jag inte minns fel har haft en kollegafrån i utredningen. Den har alltså enhälligt föreslagit attetableringsbegränsningen när det gäller privatpraktiserande tandläkare skall föriängaslill utgången av 1982 för att man därigenom skall säkerställa folktandvårdensfortsatta utbyggnad. Dethär är ett exempel på att man - när man sakligt måste ta ställning till de härväldigt viktiga frågorna - har kommit fram lill atl etableringsreglerna heltenkelt är nödvändiga för den utomordentligt viktiga folktandvården. Det tyckerJag skall observera, och det är förvånande, mot bakgrund av dennaenhälliga utredning, alt nu väcker motioner om att man åter skallstarta en rasering av etableringsreglerna, som självfallet skulle komma atl gåut över landstingen, över barn- och ungdomstandvården och också övervuxentandvården. Den spelar en myckel viktig roll - inte minst i Norriand, Delhär bara bekräftar, herr talman, vad jag sade föml, nämligen atl moderaternahar intagit sin position. Det är privatiseringssträvandena man ställer sigbakom, och det gör man även om del måste ske på bekostnad av den offentligahälso- och sjukvården och tandvården. Jag är inte längre förvånad. Men, herrtalman, det finns anledning all återigen konstalera all så är del verkligafaktiska förhållandel, PER-ERICRINGABY (m) kort genmäle: har alldeles rätt när han säger att jag har ett specielltintresse av att driva frågan om atl lätta på etableringsreglerna. Del intressetär grundat på en önskan om att ge alla människor möjlighet till landvård enligtsjukförsäkringens ersättningsregler, var de än bor i landet. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. (vpk): I socialförsäkringsutskoitets betänkande 1978/79:22 behandlas ettantal vpk-motioner, som jag vill kommentera. Jag böriar med motion nr 199, somgäller alt kostnaderna för glasögon skall inordnas i det allmännasjukförsäkringssystemet. Deltakan lyckas vara en liten fråga i jämförelse med vad nu på sluttampenhar kvar atl behandla - men för de enskilda drabbade har frågan en annanbetydelse. Vihar i motionen pekat på atl en synskada är ett allvariigt handikapp, som urersättningssynpunkt borde jämställas med andra handikapp där hjälpmedel ärnödvändiga. Kostnaden därför skall inle drabba den enskilde ulan bäras avsamhället som helhet. Vissatafatta insatser hargjorts. trädde en överenskommelse i kraftmellan och , vilken bl. a. gälldeglasögonersätlning. Staten skulle betala . per invånare och år till delandsting som ställde upp med glasögonstöd. utfärdade enersältningsrekommendation, som gällde barn , med en högstaersättningskosinad om , helt avgiftsfria slandardglas och bidrag tillglasögonbågar om högst . Eftersomrekommendationen inte var tvingande har landstingen tillämpat olikaersättningssystem. Generositeten är som bekant varierande mellan landslingen.Del framgår vid en jämförelse av de ersättningar som utgått under de tvåsenaste åren. Flera landsting har inte ens följt kostnadsutvecklingen ulanstår kvar på den urspmngliga rekommendationen, som är helt otillräcklig idagens kostnadsläge. För hela uppgick den utbetalda ersättningen ihela landet till ca 40 milj. kr. I sjukvårdssammanhang kan del betecknas somfelräkningspengar. Behovetav glasögon går ofta i arv. En familj där föräldrarna bär glasögon har oftabarn som också är beroende av glasögon. Del kan bli en betydande utgift som dedrabbas av. Glasögon behöver bytas, ibland ofta, särskilt när del gäller barnsom växer och som av naturiiga skäl oftare slår sönder sina glasögon. Frånjämlikhetssynpunkt är ett beslut i den riktning vi förordat i vår motionviktigt. Kostnadssynpunkter får inte vara ett hinder eller fördröja ettnödvändigt inköp av glasögon. Beroendet av ett godtyckligt bidragssystem är numoget för avlösning. Jag yrkar bifall lill motionen 199. Nästamotion rör ersättningsreglerna inom det allmänna sjukförsäkringssystemet.Människorna i vårt land är för mycket sjuka - det är ett påstående somåterkommer allt oftare. Argumenteringen fortsätter med att sjukvårdskostnadernaär för höga. Det är den direkta ekonomiska utgiften för vården somsjukvårdshuvudmännen då räknar med, en utgift som man menar måste hållas neregenom rationaliseringar av verksamheten inom vårdsektorn och genom ökadeavgifter från den enskilde patienten. Menom man verkligen är intresserad av all sänka sjukvårdskostnaderna, borde man iförsta hand då titta på orsakssammanhanget bakom det ökade vårdbehovet. Enviktig orsak lill del ökade vårdbehovet är den snabba förslitningen av arbetandesom sker i vårt samhälle. Utslagningen har blivit ett samhällsproblem av enormstoriek. Inom många yrken blir det alltmer ovanligt alt man kan fortsätta attarbeta fram lill pensionsåldern. Denökade arbetsintensiteten och omvandlingen till löpandebandsprinci-pen medmonotona, ensidiga arbetsuppgifter ger stressjukdomar och ökad förslitning.Strukturrationaliseringen tvingar människoratt byta jobb, vilket blir alltsvårare att klara med stigande ålder. Siffror visar alt ca en tredjedel av demsom friställs vid en normal industrinedläggning aldrig återkommer lill denreguljära arbetsmarknaden. En stor del av dem som inte kommer tillbaka iarbetslivet hamnar som långtidssjukskrivna i vårdkarusellen. Genomatt sjukvården fungerar som en uppsamlingsplats för växande samhällsproblem somden är oförmögen alt påverka hamnar man på efterkälken när det gäller atttillgodose de ökade vårdbehoven. Men sjukvården bidrar också till altkonservera och dölja utslagningen genom sin socialt passiva funktion isamhället. Enannan orsak till ökat vårdbehov, som är mera uppenbar, är att andelen äldre ibefolkningen blir större. Men inle heller här kan man mekaniskt acceptera ettökat vårdbehov. Även för de åldrande är det omkringliggande problem -exempelvisdålig bostad, isolering,olillfredsställelse med alt känna sig onyttig i samhällslivet- som påverkar vårdbehovet. Omman ser till de samlade resurserna, så är sjukvårdens andel inle särskiltanmärkningsvärd. Vi satsar exempelvis en ungefär lika slor andel på etttvivelaktigt försvar. Folkfiertalet torde också vare berett att satsa en betydandedel av de offentliga utgifterna på en förbättrad sjuk- och hälsovård, om manvet att pengarna används på ett vettigt sätt. Dagens sjukvård präglasav att alltför stor del av sjukvårdskostnaderna satsas på stora institutioner,inriktade på högspecialiserad teknisk-medicinsk utrustning. Här finnsresurserna såväl tekniskt som personellt. Hit söker sig läkarna - del ger demhögre status. Och det lycks ha varit lättare all argumentera för styrningen avekonomiska resurser till högspecialiserad vård, för även sjukvården utsätts förde fria marknadskrafternas spel. Delta har i sin tur gått ut överallmänsjukvården och den öppna vården, och värst drabbad är åldringssjukvården,helt naturligt eftersom den anses minst lönsam. Jag skall inte, herr talman, gåin närmare på kvaliteten på åldringsvården, då den frågan behandlades så sentsom . Detgrundläggande problemet är inte de stigande sjukvårdskostnaderna -det är isjälva vårdorganisationen som bristerna finns. Naturiigtvis är det angelägetatt hålla kostnaderna nere, genom förändrade insatser och inte minst avhälsoskäl. Vihar i vår motion sagt att en betydande del av de medel som ställs tillsjukvårdshuvudmännens förfogande borde användas för kvalitativa förbättringarav existerande långtidssjukvård - för att åstadkomma en bättre och merameningsfull vård och för all påtagligt förbättra personalsituationen. Vi harockså sagt alt de tillkommande platserna i största utsträckning skall inrättasi små enheter, i direkt anslutning lill den normala bostadsmiljön. Det behövs ett nytänkandenär det gäller sjukvård över huvud taget. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Avgiftsfinansieringinnebär inle att sjukvården blir billigare; den sammantagna kostnaden blir istället högre, eftersom administrationen med indrivning och bokföring tar del av avgifterna. När 7-kronan genomfördes gjorde manberäkningar som lydde på alt det kostade mer än . att driva in varje7-krona. En liknande undersökning harju nu gjorts av landstingnär det gäller 70-kortet, och den gav samma resultat. Det kostar alltså mer ändet smakar med avgifter. Och ett bort lagande a v patientavgiften, som vpkföreslagit, skulle innebära en ganska måttlig merutgifi inom sjukförsäkringen. Förvänsterpartiet kommunisterna är det i första hand en principiell fråga alt allsjukvård och sjukvårdande behandling bör vara avgiftsfri. Kostnaden för allsocial service, där sjukvård ingår som en viktig del, måste vara allas vårgemensamma angelägenhet och bäras solidariskt. Det kan inte vara rättvist ellerrimligt att den som drabbas av ohälsa dessutom skall drabbas ekonomiskt. Viaccepterar inle heller atl "behovet av sjukvård" styrs genom höjdaavgifter, vilka drabbar låginkomsttagare och utslagna grupper med socialaproblem som har svårt alt fö en adekvat vård. Höjda besöks- ochvårdavgifter skulle ytteriigare förvärra deras problem - detta inte minst medanledning av att del när det gäller vård och behandling som på grund av sjukdomoch efter ordination av läkare lämnas av annan vårdpersonal än läkare, t. ex.sjukgymnast, psykolog eller distriktssköterska - ofta rör sig om långvarigbehandling med många besök. Denavgift som vi accepterar som rimlig är avgift för sjukhusvård när sjukpenningutgår, men vi anser också alt del nu kunde vara dags alt höja de . som mangaranteras ha kvar av sjukpenningen lill . Föratt inle sjukvårdshuvudmännen skall drabbas, om patientavgifterna slopas,föreslår kommunisterna atl sjukvårdsförsäkringensläkarvårdsersätining höjs i motsvarande grad. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till vpk-molionerna 1250 och 2491. Elva reservationer och tre särskilda yttranden till det härbetänkandet, som kanske inle är så oerhört omfattande, förefaller mycket, mendå kan man lägga märke lill all flera reservationer bygger på motioner från denallmänna motionstiden. nämnde här tidigare att utskottet harbehandlat 29 motioner i samband med propositionen. 26 av dem är väckta underden allmänna motionstiden. Man kan väl säga atl en del av de motionerna harenganska lös anknytning lill den överenskommelse som har träffats medsjukvårdshuvudmännen och som vi har behandlat i utskottet. Jag kan också sägaalt många av motionerna kan betecknas som gamla bekanta, som haravslagils av , en del av dem mer än en gång. Jag ber att redan nu fö yrka bifall lill utskoUels skrivning och avslagpå samtliga reservationer. Jag kommer att beröra endel av reservationerna, men inte alla. första reservationen lar upp det nya bidraget lillsjukvårdshuvudmännen för alt säkerställa utbyggnaden av långtidssjukvården.Per-Eric Ringaby sade här att man betraktar det bidraget så, alt man ger 170milj. till landstingen för alt de skall bygga ut vården i en lägretakt än vad som tidigare planerats. Enligt de tidigare planerna-som Per-EricRingaby också sade - har man nämnt en utbyggnadstakt på minst 2 300 platser perår. Men såsom sägs i både proposiiionen och betänkandet och som också harnämnts här , har man stannat vid ungefär 1400 platser . Enligt avtalet är man överens om att sätta i gång igenomsnitt minst 2 000 nya vårdplatser . Formuleringen minst 2 000vårdplatser kan alltså som resultat ge betydligt fler platser, och det äralltså tänkbart atl önskemålet i den moderata motionen 2490 kan blitillgodosett. I varje fall är vi överens om att del nya bidraget kommer att blien god hjälp för sjukvårdshuvudmännen atl fullfölja utbyggnadsplanerna så långtsom möjligt. Vi är medvetna om atl det är den ekonomiska situationen som harvarit hindrande för utbyggnaden. Ireservation nr 3 fullföljer en motion beträffande möjligheten lillersättning från sjukförsäkringen för behandling som har ordinerats avdistriktssköterska.