prot · G209159 · 1978-12-31 00:00:00 — Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ToreClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ienlighet härmed upplästes och godkändes följande voleringsproposition förhuvudvoteringen: Densom vill atl kammaren bifaller civiluiskottets hemställan i belänkandet nr 37 mom. 10 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 9 av Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 175 Nej - 118 Propositionergavs på bifall till dels utskotlels hemslällan, dels reservationen nr 10 avKjell m. fl., och förklarades den förta propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 11 avKjell Maltsson m. fl., och förklarades den förta propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civiluiskottets hemställan i belänkandet nr 37 mom. 12 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 11 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Dä KjellMattsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 177 Nej - 116 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 12 avKjell m. fl., och förklarades den förta propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Propositionergavs på bifall till dels utskottetshemställan,dels reservationen nr 13 av m. fl., och förklaradesden förta propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositionergavspä bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 14 av KjellMaltsson m. fl., och förklarades den förta propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Den som vill all kammarenbifaller civilutskoltets hemslällan i belänkandet nr 37 mom. 15 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 14 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Dä KjellMaltsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 2422 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill aU kammaren bifaller civilutskoltets hemslällan i betänkandet nr 37 mom. 16 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2422 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till l;o) ulskollets hemställan, 2:o) reservationen nr 15 avKjell m. fl. samt 3:o) motionen nr 2422 av m. fl. imotsvarande del, och förklaradesden förstnämnda proposiiionen vara medövervägandeja besvarad. Dä begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna,av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för Sedan votering beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angående civilutskoltetshemslällan i betänkandet nr 37 mom. 19 antar reservationen nr 15 avKjell m. fl. den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 2422 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. .Vid omröstning genom uppresning förklarades nertalel av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoleringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill atl kammaren bifaller civilutskoltets hemställan i betänkandel nr 37 mom. 19 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 15 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då KjellMattsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall lill dels utskottetshemslällan,dels reservationen nr 16 av m. fl., och förklaradesden förta proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller civilutskoltets hemslällan i betänkandet nr 37 mom. 20 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 16 av Energibesparandeåtgärder / bostadshus, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemslällan, dels motionen nr 2422 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom "ill alt kammaren bifaller civilutskoltets hemslällan i betänkandel nr 37 mom. 22 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2422 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 278 Nej - 11 Propositionergavs på bifall till dels utskottelshemställan,dels reservationen nr 17 av Per m. fl.,och förklarades denförta propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammarenbifaller civiluiskottets hemslällan i betänkandel nr 37 mom. 24 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 17 av Per Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Dä BirgittaDahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Energibesparandeåtgärder i bostadshus, m. m. Propositionergavs på bifall lill dels ulskollets hemslällan, dels reservationen nr 18 avKjell m. fl., och förklarades den förta propositionen vara medövervägande ja besvarad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill moiionen nr 791 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller civilutskoltets hemställan i betänkandet nr 37 mom. 26 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen 791 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: 6 protokoll 1978/79:159-160 Anslagoch riktlinjerför u-landsinformation, m. m. §10 Anslag och riktlinjer för u-landsinformation, m. m. Föredrogs utrikesutskottets belänkande 1978/79:30med anledning av propositionen 1978/79:100, bilaga 6, lill. C 3-5, och1978/79:113 om anslag och riktlinjer för u-landsinformation och biståndets organisationm. m. jämte motioner. Ifråga om detla betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkler.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandel. Idelföljanderedovisasendastdenpunkt, vid vilkenunder överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten1 (U-landsinformalionen) Ibudgetpropositionen - 1978/79:100 bil. 6 (s. 111-113) - redogjordes för SIDA:sanslagsframställning för /80 belräffande u-landsinformation ochföreslogs i avvaktan på särskild proposition om riktlinjer för bl. a.u-landsinformationen att reservationsanslaget C 3. Information ökades med drygt0,5 milj. kr. till 17,3 milj. kr. under /80. Härav beräknades ca11,1 milj. kr. för information genom enskilda organisationer och ca 6,2 milj.kr. för S1DA:s egen informationsverksamhet. I den framlagda proposiiionen1978/79:113 om riktlinjer för u-landsinformalion och biståndets organisation m.m. hade föreslagits att reservationsanslaget C 3. Information i förhällandelill budgetpropositionens förslag ökades med ytterligare 2,6 milj. kr. tillsammanlagt 19,9 milj. kr. för /80. I det föreslagna påslagetingick en engångshöjning pä 2 milj. kr. för att bestrida kostnaderna för envidgning av den nuvarande motlagarkretsen för generella bidrag. Av det senareföreslagna anslaget beräknades 13,6 milj. kr. för information genom enskildaorganisationer och 6,3 milj. kr. för SIDA:s egen informationsverksamhet. 1 proposiiionen hade föreslagits en viss vidgningav de s. k. generella bidrag, som f n. utgick lill löntagarorganisationer ochstudieförbund lill atl gälla även (), (), (), hantverks- ochindusiriorganisation (SHIO), och en krislen samarbetsorganisation.Vidare hade förordats ett stående årligt bidrag till Sverigesungdomsorganisationers landsråd (SUL). I detta sammanhang hadebehandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1978/väckta motionerna 1978/79:590av m. fl. (vpk), vari i yrkandet 2 hemställts att underpunkten C 3. Information i bil. skulle anslå ulöver ipropositionen föreslagna belopp 2,7 milj. kr. alt ulgå lill Afrikagrupperna iSverige och , 1978/79:1205av m. fl. (m), vari i yrkandet 10 hemställts alt skulleuttala alt SIDA:s informationsverksamhet borde lillgodose krav på opartiskhetoch saklighet, delsde med anledning av proposiiionen 1978/79:113 väckta motionerna 1978/79:2282 avAnna m. fl. (s), vari i yrkandena 1 och 2 hemställts alt som sin meninggav regeringen till känna vad som i motionen anförts angående målen föru-landsinformalionen, alt skulle avslåförslaget alt utvidga systemet med generella bidrag lill u-landsinformalion attgälla (), () ochSveriges hantverks- och industriorganisation (SHIO), samt Anslagoch riktlinjerför u-landsinformation, m. m. 1978/79:2283av () och Per (), vari hemställts atl beslutade alt avmedel under reservationsanslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete, postenOfördelad reserv, för /80 bemyndiga regeringen att ta i anspråkhögst . att gav regeringentill känna vad som i motionen anförts rörande fördelning och användning avinformalionsbidrag lill enskilda organisationer, speciellt en översyn avfördelningsnyckeln för generella bidrag och en granskning av att lämnade bidraganvändes pä etl sätt som överensstämde med u-landsinformationens syften, atl hos regeringenskulle anhålla alt en allmän informationsberedning med del snaraste tillsattesi enlighet med riktlinjerna i SOU 1977:73, all beslulade all de medel som f n.användes av SIDA för utgivande av tidskriften från SIDA i ställetreserverades för en informations- och debattidskrift av samma slag, atl utgesenligt de riktlinjer som angetts i moiionen. atl förklarademotionen /79:1205, yrkandet 10, besvarad med vad utskottet i belänkandetanfört, alt förklarademotionen /79:2282, yrkandet 1, besvarad med vad utskottet anfört, alt med bifall tillpropositionen 1978/79:113 i denna del skulle avslå moiionen 1978/79:2282,yrkandet 2, alt skulle avslåmotionen 1978/79:2283, yrkandet 2, att förklarademotionen /79:2283, yrkandei 3, besvarad med vad utskottet anfört, alt skulle avslåmotionen 1978/79:2283, yrkandei 4, att i övrigt godkändede principer för och den inriktning av Anslagoch riktlinjerför u-landsin formation, m. m. svensk u-landsinformationsom förordats i propositionen 1978/79:113, atl med bifall tillbudgetpropositionens förslag och med avslag på motionen 1978/79:590, yrkandei2, lill Information för /80 anvisade ell reservationsanslag av17 , att med bifall tillförslag härom i propositionen 1978/79:113 och med avslag på motionen1978/79:2283, yrkandei 1, bemyndigade regeringen alt av medel underreservationsanslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete, poslen Ofördeladreserv, för /80 la i anspråk högsl . Reservation hade avgivils beträffandefolkrörelsernas och övriga organisationers u-landsinformalion av , , , , ,och (samtliga s) som ansett alt utskottet under 3bort hemslälla allriksdagen med bifall lill moiionen 1978/79:2282, yrkandet 2. och med ändring avpropositionen 1978/79:113 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört angående folkrörelsernas och övriga organisationersu-landsinformation. Viddenna punkt hade avgivits elt särskilt yttrande beträffande folkrörelsernasoch övriga organisationers u-landsinformalion av () och IngridSundberg (m). Del internationella medvetandet är större än tidigarei vårt lands historia. Ändå är del bara etl frö till vad det kunde vara. Hurmyckel orkar vi ta ät oss av världens nöd? Vi kanske sitter där hemma framförTV-n och kopplar av efler Jobbet. Och sä tränger sig världens elände in ivardagsrummet: de svältande barnen, flyktinglägren, krig, förtrjxk ochförtvivlan. Hurmycket av det tränger igenom vår känslohud? Åtskilligt skjuter vi ifrån oss.Men en del kan inte undgå att tränga sig igenom - trots avstånden som annarsdämpar. Oftagriper oss då vanmakten; skuldkänslorna kommer krypande för att vi är sågynnade. Ja, vi kanske försöker ruska av obehaget. Vi kanske gernågra tior till en insamling eller någol liknande. Men sammanhanget - meningen- hittar vi inte. Molandeskuldkänslor tar kraft, men de leder inte vidare. Information och påverkanmåste länkas till aktivitet och engagemang, au vi får vara med och förändraäven om det bara gäller en enda punkt, att vi får hjälp atl förstå sambandetmellan u-landsmänniskans liv och vårt eget liv, att vi flr öppna ögonen för atlvärldens öde också är vårt eget öde. Skall u-landsinformationen finna sinmening, då måste den nå det frö till solidaritet som vi bär inom oss, då måsteden kopplas lill ett engagemang som gäller mitt Jobb, min förening eller miltliv i övrigt. Hurmyckel av världens problem som vi kan ta lill oss och vad vi kan använda deninformationen till beror försl och främst påjölkrörelserna och deras arbete.Skall del svenska samhället genomsyras av solidaritet med de fattiga ochförtryckta folken, då måste folkrörelserna sätta sin prägel påsamhällsutvecklingen, dä måste de cyniska värderingar som föds av de kallaprivata vinstintressena trängas tillbaka lill förmän för de värderingar somspringer fram ur folkrörelserna. Därför var det en bra grund föru-landsinformaiionensom murades under den socialdemokratiska regeringens lid.Den grunden hålleratt bygga vidare på. Del varorganisaiionerna som fick dencentrala rollen i den informationsplan som arbetades fram i början av1970-lalet. Deras andel av de växande informationspengarna skulle öka undan förundan. har de drygt två tredjedelar av de statliga anslagen. Detär svårt att informera om de internationella sammanhangen, och det är ännusvårare alt påverka och förändra attityder. Därför måste u-landsinformalioneni stora drag bedömas ha varit framgångsrik. Det gäller både förorganisationerna och för SlDA:s egen informationsverksamhet. Deinternationella kunskaperna är både bredare och djupare än förut. Våru-landsopinion är starkare, och den står sig ganska bra i jämförelse medopinionen i andra länder. Men vi kan inle slå oss lill ro med vad som äsladskommiis.Tvärtom, vi vet inte hur hållfasi u-landsopinionen arom den utsätts förallvarliga påfrestningar. Vad som väcker farhågor just nu är tecknen pähårdnande motsättningar mellan invandrare och den övriga svenska befolkningen. Detforisatta arbetet med u-landsinformaiion bör utgå ifrån att dagensinternationella medvetande bara är den första gnistan till morgondagenssolidaritet. Socialdemokraternahar i den bislåndspolitiska utredningen drivit på för alt förbättra ochulveckla u-landsinformalionen. De förslag och motiveringar som utrikesutskottetnu för fram överensstämmer i stort sett med vår linje. Det betyder samtidigttummen ner för den vidlyftiga reservation som fogat till denbislåndspolitiska utredningen. Påen punkt använder de borgeriiga partierna sin majoritet för all brutalt köraöver flertalet av remissinstanserna. Där protesterar socialdemokraterna. Frågangäller vilka organisationer som skall fl stöd lill sin u-landsinformation form av de s. k. generella bidragen. Visstkan del vara en fördel för en organisation alt garanteras en viss summa pengarvarje är. Det ger trygghet och långsiklighet i planeringen. Det ger frihetunder ansvar i verksamheten. Ändå vill ingen, såvitt jag vet, sträcka ut degenerella bidragen lill alla organisationer som kan fä statliga pengar föru-landsinformation. Tvärtom talar man i alla läger om restriktiviiet när delgäller att bestämma den krets som får generella bidrag. Omman skulle gå med på allmänna bidrag lill alla tänkbara organisationer utan atti förväg pröva vilken verksamhet de kommer att driva, så blir det förmodligenstarisignalen till en ihållande dragkamp om pengarna. Myckel av den kraft sombehövs i själva informationsverksamheten skulle ödas i Anslagoch riktlinjerför u-landsinformation, m. m. Anslagoch riktlinjerför u-landsinformation, m. m. kampen om atl fl mestamöjliga generella bidrag. Alt försöka stryka ut de otillräckligainformationspengarna som tunn fernissa över Organisationssverige skullemissgynna organisationer som vill göra extra insaiser, del skulle försvårasatsningar på stora projekt och det skulle totalt sett göra informationensvagare. Nuföreslås att generella bidrag skall gä inte bara till de centralalöntagarorganisationerna och de godkända bildningsförbunden utan ocksä till endel andra. Detgäller , den kooperativa en krislen samarbetsorganisation. Vidare föresläs att SIDA skall ge eltstående bidrag till ungdomsorganisationers landsråd. Allt detta ärsocialdemokraterna med på. Del rör sig här om organisationer som harförutsättningar för en omfattande u-landsinformalion och som dessutom har klaraoch entydiga gränser till resten av Organisationssverige. Däremot tror vi attde borgerliga är pä fel väg närde i motsats till remissopinionen vill gegenerella bidrag också lill , och hantverks- och indusiriorganisation. Vianser au dessa organisationer både kan och bör bedriva u-landsinformalion. Vianser del också vara rimligt all de får statliga informaiionspengar. Men del ärinte del saken gäller. Frågan är: Skall de få bidrag i just den generellaformen?' Då hamnar vi på de hopplösa gränsdragningarnas sluttande plan: Varförskall fiskarena få men inte trädgårdsmästarna? Varför skall hantverks- ochinduslriorganisaiionen få men inle ell tjogtal andra näringsorganisaiioner?Varför skall det producenikooperaiiva LRF få men inte del konsumenikooperativaKF? Tarvi stegel ut i de oklara gränsernas område vet vi inte var vi hamnar till slut,och då är del inte säkert alt del i längden går alt klara den fasthet ochstadga som även de borgerliga partierna säger sig vara för. Närdel sedan gäller biståndets organisation beklagar vi alt regeringen intelyckades få fram förstärkningar av långsiktsplaneringen och utredningsarbetetvid SIDA. Medtanke på de stora krav som kommer atl ställas pä biståndsorganisationen under1980-talel ger utrikesutskottet regeringen bakläxa och ger till känna atl ökadvikt bör läggas vid lednings-, långsiktsplanerings- och utredningsfunkiionerna.Del kan inte vara utskottets sak att ta upp enskilda tjänster ellerorganisaiionsiekniken, utan det får regeringen göra elt nytt försök atl redaut. Jag ber att få yrka bifall till reservationen och i övrigt bifall lillutskottets hemställan. Genom dagens beslut kommer anslaget lill u-landsinformation att höjasavsevärt. Närmare 20 miljoner kommer att avsättas för detta ändamål. Troligenuppnås därmed det maximala belopp som i dagens läge kan användas för sådaninformation, eftersom det dels finns gränser för människors förmåga atl laemot information, som också pekade på, dels uppstår svårigheterav administrativ art. Dethar också blivit nödvändigt atl låta en allt slörre del av anslagen gå lillenskilda organisationer för atl de med sina personella resurser skall kunnabidra till all informationen verkligen når ut. SIDA skulle knappast ensam klaraden upplysning och information som är nödvändig och vilken bidrar lill alt ökakunskaperna om förhållandena i tredje världen men också om omfattning, verkanoch resultat av vårt bistånd. Moderatasamlingspartiet har i moiionen 1205 understrukit vikten av att SIDA:sinformation präglas av opartiskhet och saklighet. Alt så inte alltid varitfallet finns det vittnesbörd om. Utskottet har instämt i detta molionskrav ochbetonar atl sakligheten är särskilt betydelsefull eftersom SIDA-maierialelmåste kunna tjäna som faktabas för alla övriga parter. Deenskilda organisationernas information står i högre grad fri frän kravet päopartiskhet, eftersom varje organisation helt naturligt låter egna värderingaroch uppfattningar komma fram i sin verksamhet. Det gäller också när maninformerar om och bistånd. Frän vissa håll bedrivs t. ex. enskräckinformation om länder i , medan brott mot mänskligarättigheter i socialiststater förtigs. Somelt fritt och demokratiskt land har vi råd till mångsidighet i informationen.Det vore mig fjärran atl vilja påverka enskilda organisationer i deras påideologisk grund byggda informationsverksamhet. Det skulle dessulom varalönlöst. Däremolharjag och andra med mig rätt att kräva att fördelningen av de medel som skulleanvändas för information grundas på regler som är rättvisa och som tillgodoserkravet på opartiskhet. Så är inte fallet med de mer än 13 milj. kr. som anslåslill enskilda organisationer, och särskilt gäller delta de medel som fördelasmellan studieförbunden efter en särskild fördelningsnyckel. har därför i ell särskilt yttrande krävt en översyn av dessafördelningsregler. Uiskouet säger emellertid au uiskouei inte har anledningifrågasätta de etablerade principerna på delta område, något som således AllanHernelius och jag gör i värt särskilda yttrande. fattades första gången beslutom en fördelningsnyckel för informationsmedel lill studieförbunden - anslagetvar dä obetydligt mer än 1 milj. kr. Principen var krånglig, ochstudieförbunden var inte enhälliga i fattandet av beslutet. Motförslag ladesockså fram om etl system som mera var baserat på förbundens verksamhet. föreslog ABF att antaletmedlemmar skulle ligga lill grund för fördelningen. Då hade anslagettredubblats. ABF hade genom kollektivanslutning av fackföreningsförbund,pensionärsorganisationer, hyresgästförbund m. fl. 5 296 000 medlemmar. Enperson som var medlem i flera av dessa olika organisationer kom därigenom atldubbel- eller flerdubbelräknas som underlag för fördelningen avinformationsmedlen. Alt så var fallet visas av atl antalet uppgivna medlemmar iABF var större än det totala antalet svenskar mellan 16 och 70år. Anslagoch riktlinjerför u-landsln-formatton, m. m. Anslagoch riktlinjerför u-landsinformation, m. m. den 9,1 miljonermedlemmar. Siffran lär vara 12 miljoner. EnligtABF:s förslag skulle de tilldelas av informaiionsmedlen.