prot · G209152 · 1978-12-31 00:00:00 — Man kan naturligtvisalltid hävda, alt det bästa skulle vara att hela spekirat av önskvärda fri- ochrättigheter direkt skrevs in i grundlagen och därmed garanterades den spärr molsnabba legala begränsningar som grundlagsstifl-ningsförfarandet innebär. Dettaär dock inte möjligt. Begränsningar och avvägningar måste alllid kunna göras,bl. a. av det enkla skälet alt vissa rättigheter kolliderar med andra. Den enesrätt kan under vissa omständigheter bli den andres orätt. En obruten symfoniskrätlighetsharmoni är inte möjlig all skapa i ett enda grundlagsdokumeni. Detskulle ge etl ur olika synpunkter alltför ohanteriigt aktstycke. Vissadissonanser är således oundvikliga, och del får vi leva med och försökabemästra i vanlig lag. Det särskilda förfarande som föreslås vidrällighetsbegränsande lagstiftning är ett försök alt skapa ytteriigaregarantier för atl dissonanserna är noggrant övervägda och inte mera skärande änden Det kan onekligen bli litet krångligare för kompositörerna, dvs.lagstiftarna i , men denna ökade skaparmöda är det pris vi får betalaför ökade möjligheter lill eftertanke och debau. Jaghar sagt att del är bra om grundlagsbeslut kan fallas under så storenighet som möjligt. Förslaget om möjlighet till folkomröstning igrundlagsfrågor syftar bl. a. lill delta. Långtgående enighet i ellermöjlighet till avgörande direkt av folkel i omröstningar är de alternativ somförslaget ger. Del är inte så säkert att vi får så mänga folkomröstningar. Menmöjligheten till folkomröstningar på begäran av en minoritet är i sig en presspå partier atl söka komma fram till samlande lösningar. Och därmedmotverkas onekligen risken för vad man skulle kunna betrakta som övergrepp moten betydande minoritet som kanske svarar mot en majoritet av folket. Jag har fö. personligen sympatier för uppfattningen atl vi bör kunna gå vidare på dennaväg även vad gäller andra frågor än gmndlagsfrå-gor. Den nu aktuellafolkomröstningen om energipolitiken är ett slående exempel på alt riksdagensmajoritet, trots all den framspmngil ur en strikt proportionell valmetod, i en särskildoch mycket viktig fråga med stor sannolikhet inte harmonierar med vad folketsflertal tycker. Delnu föreliggande förslaget innebär vidare att den s. k. lagprövningsrättenskrivs in i grundlagen. Farhågor har yppats för atl detta skulle innebära attJurister och domstolar tar över politiska beslut. Självsvåldiga domstolar ochförvaltningsmyndigheter skulle kunna spoliera vad de politiska instansernabeslutat. Dessa farhågor är såvitt jag kan se ulan grund. Grundlagsparagrafenfastlägger den praxis som redan finns och som säkert måste finnas. Lagar ochförordningar skall följas av förvaltningsmyndigheter och domstolar. Skulle detvara så att underordnade bestämmelser strider mot överordnade, är detnaturligtvis bara bra att detta dras fram i ljuset, och det blir lagstiftarnasskyldighet att se till att bristande överensstämmelser härvidlag räUas till.Och atl lagstiftningen ständigt följer de formella regler som självfastlagt kan inte vara något oresonligt krav. Förslagetinnebär vidare all lagrådels uppgifter förändras och anpassas till vad somenligt min mening borde ha gällt redan genom den reform som togs 1971. Syftetmed den reformen var egentligen att del begränsade, ganska stela och avhistoriska betingelser bestämda obligatoriska granskningsområdel avskaffades.Meningen var att ge lagrådet ur allmänna synpunkter mera meningsfullauppgifter. Men dessa intentioner har, som vi vet, inte omsatts fullt ut ipraktiskt handlande. Regeringar av olika kulörer har gått förbi lagrådsgranskningennär man tyckt alt det varit angeläget all fö fram förslag i röda rappei.Exemplen på detta är många. kommer vi att behandla ett sådantärende. Det gäller förslaget om partssammansalla organ i kommunerna. Utskottenhar vissa möjligheter alt rätta lill sådana strömhopp, och del har ocksåtillämpats i en handfull uppmärksammade fall. Men deUa är en omväg som inte ärsärskilt lyckad. Del bästa är all får ta del av lagrådsgranskningen isamband med atl propositionerna avlämnas. Lagrådsgranskningen kan ju f ö. - ochdet händer inle så sällan - förändra propositionsförslagen redan innan de läggsfram i . Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. nu kommer vidgar regeringens skyldighet all höra lagrådet ulan att driva dennaskyldighet in absurdum. Del är, hoppas Jag, en vettig avvägning. av de övriga förslag som Jag hade tänkt la upp kommer jag på grund av alttiden rinner undan all gå förbi. Men till slut vill Jag, herr lalman, säganågra ord dels om förslaget till särskild lag om folkomröstning, dels om vpk:sförslag. Vad det gäller folkomröstningar harjag själv tidigare motionerat om ensådan lag och tycker naturligtvis att del är bra att den nu kommer. Den bordevi ha haft för länge sedan. Redan gmndlagberedningen föreslog en sådan lag, mengenom vad som närmast kan betraktas som ett förbiseende kom den inte i sambandmed gmndlagsrevisionen 1974. Vi harju länge haft möjlighet till rådgivandefolkomröstningar, och det kan inte vara särskilt rationellt alt man införsådana folkomröstningar utöver de nog så besväriiga problemen att komma överensom hur omröslningsfrågorna skall formuleras också skulle kunna få tvister överen rad formella frågor av närmast praktisk natur. Del gäller bl. a. sådanaelementära ling som själva omröslningsproce-duren, valnämndernas uppgifter,röslrättsbeslämmelserna och sammanräkningsförfarandet. På den här punkten harsocialdemokraterna till min slora förvåning brutit sig ur den annars såsamsjungna ekumeniken. har försökt förklara denna trängtantill solosång. Förslaget innebär att lagen skall tillämpas vid allafolkomröstningar som gäller hela riket. Socialdemokraterna vill att den endastskall gälla för de beslutande omröstningarna i grundlagsfrågor. Vad somtydligen stöter är all samma rösträtlsbestämmelser skall gälla vid deriksomfattande omröstningarna som vid riksdagsval. För min del lyckerjag altdetta är en helt logisk ordning. Har man folkomröstningar i kommuner ochlandsting, är del självklart au det är de regler som finns vid valen lill dessaorgan som skall gälla. Lika självklart måste det vara att det ärrösträltsvillkoren lill som skall gälla vid de omröstningar somanordnas i hela riket. Någon saklig motivering för en annan ordning är omöjligatt uppbringa. Dessutom skulle det socialdemokratiska förslaget just leda lillden typ av formella tvisiigheier vid de rådgivande folkomröstningarna som delborde vara en allmän önskan att undvika. Syftet med det socialdemokratiskaförslaget på denna punkt kan inte vara något annat än atl man inför den nuförestående omröstningen om energipolitiken tror sig kunna hösta in någraalldeles egna men mycket billiga poäng i de kommunalval som äger rum . Vadgäller vpk är det på det sättet all vpk i stort sett dömer ut all den nya mödasom lagts ner för alt stärka rältighetsskyddel. Detta är litet förvånande medhänsyn till att vpk:s representanter i tidigare debatter uttryckt vissasympatier för en del av de förslag som fört fram. Man sveper del helaöver bord med några fiotta gester, men det är Ju ingen lösning på svåraavvägningsproblem. Påelt par punkter har vpk egna förslag. Det ena gäller vissa frågor omarbetsrätten. Där föreslår man såvitt jag kan förstå bl. a. all rätten lill s.k. vilda strejker skall skrivas in i grundlag. Det kan väl vara så, atl man ienskilda fall kan hysa förståelse för de omständigheter som leder lill spontanastrejker Men från delta och lill all i grundlag ge generell sanktion åt vildastrejker är stegel onekligen mycket långt. Principen måste väl ändå vara allgällande lagar och avtal skall hållas; annars kan anarkin ligga nära. Ellannat vpk-förslag är att vissa lagprövningsfall skall underställaskonsiilutionsutskotlet för avgörande. Det är för det första en omständligordning, som skulle la åtskillig tid. Det skulle för det andra innebära att ettpolitiskt organ griper in i domstolsavgörandet i konkreta fall. Och delta harvi ju allmänt av principiella skäl ansett all politiska organ inte skall göra.Om det skulle vara så olyckligt all del vid domstolsavgöranden skulle visa sigatl domstolen anser att underordnad lagstiftning kolliderar med grundlagen, ärdel naturiiga att genom ny lagstiftning ser lill all de uppenbarademolstridigheterna undanröjs. Jagber, herr talman, att fö yrka bifall till utskottels förslag på alla punkter. Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. () kortgenmäle: Låt mig först konstalera att den slutsten jag talade om gäller fri- ochrätlighetsarbetet. Sedan förslår jag nog att andra delar av gmndlagen kommeratt bli föremål för diskussion. Avtidsskäl skall jag i övrigt uppehålla mig väsentligen vid folkomröstningsfrågan. BertilFiskesjö har talat om min trängtan efter au få sjunga solo. Jag brukar inle hanågra sådana benägenheier, men i del här fallet är del nog nödvändigt aU uUryck åt någon annan mening än den som utskottsmajoritelen har kommit framtill. Någramotiv för sin ståndpunkt anförde inte . Han talade endast om atldet var naturligt, och han gav sig över huvud taget inte in i någon sakdebattom del här. Delmåste ändå framstå som myckel egendomligt att invandrare, som bor här och somhar sitt arbete och sin utkomst här, inte får ge uttryck åt sin mening, medandäremot svenska medborgare i fjärran länder får göra detta. Det enda skäl fördetta som kan anföra är alt de sistnämnda är svenskamedborgare. Men varför skall delta alt ge uttryck åt sin mening knytas tillmedborgarskapet? Det kräver en förklaring. Jagläste i en tidning att avser all verka för atlinvandrarna skall få rösträtt vid energiomröstningen. Är detta sant, eller vardel en felaktighet som anfördes? Med de synpunkter som gavuttryck åt måste ju linje vara, alt först får de förvärva svensktmedborgarskap, och därefter skall de kunna fö delta i en folkomröstning. Vi har också alt ta hänsyn lill det särskilda yttrandesom utskottets värderade ordförande har avgivit och som innebär en annanståndpunkt än den som har utvecklat. För honom ter det sig intenaturligt; han låter antyda att det t. o. m. kan hända att invandrare medkommunal rösträtt skall få ge uttryck för sin mening i en folkomröstning. Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. Vpk:sståndpunkt innebär, såvitt jag kan förstå, alt man inte skall ha folkomröstningi grundlagsfrågor. Följaktligen gäller vpk:s förslag endast de omröstningar somhar rådgivande karaktär. Men kommer faktiskt atl besluta atlinföra grundlagsomröstningar, och då måste man ha en annan utformning avbesiämmelserna för dem än man har för bestämmelserna beträffande rådgivandeomröstningar. CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk) kort genmäle: Skillnaden mellan oss och de övriga partierna i huvudfrågan är all vianser all del inte skapas något starkt skydd för de demokratiska fri-ochrältigheterna genom de nya regler som man nu vill införa. Vi anser inle att ettmateriellt skydd, dvs. ett gmndlagsföstande av fri- och rättigheterna, kanbytas mol en procedurregel som ger en minoritet möjlighet att åstadkommauppskov. Delmateriella skydd som vi vill ha inskrivet i grundlagen och det kvalificeradeförfarande som man nu vill införa uttrycker motstridiga principer. Detmateriella skyddet innebären grundlagsskydd. Det kvalificerade förfarandetinnebär inget egentligt skydd - det innebär i föreliggande förslagenuppskovsmöjlighet. Grundlagsskydd stårockså i överensstämmelse med parlamentarismensprinciper. Det kvalificerade förfarande som de övriga partierna vill införainnebär bara att man inför ett tillfälligt minori-letsveto och ingenting annat.Vi anser inte att det är ett tillräckligt skydd för de demokratiska fri- ochrättigheterna. Det är därför som vi är motståndare lill det. Sedantog upp som särskilt anmärkningsvärt au vi ville grundlagstiftaoch införa bestämmelser om de demokratiska fri- och rättigheterna i grundlagen,bl. a. obegränsad strejkrätt. Och han säger: "Men det ärju atl accepteravilda strejker! Något sådant kan man inte göra." Vad vi vill göra är altta bort den olaglighel som enligt nuvarande lagstiftning vidlåder mångastrejker i vårt land. Vi vet Ju att förutsättningarna för alt utlösa legalastrejker är synneriigen minimala på grund av alla de lagregler som finns. Vivill alltså alt del skall vara en demokratisk fri- och rättighet för lönlagarnaall gå ut i strejk. Vi lyckeralt det aren grundläggande demokratisk fri- ochrättighet. Vi vill också erinra om atl vi har haft andra förhållanden i vårtland, även om man naturiigtvis inte skall idyllisera dem. När man i dagstuderar handlingarna från den stora bland sågverksarbetarnaför upptäcker man att var det inle brottsligtatl gå ut i strejk, utan det var tillåtet enligt gällande lag. Sirejkförbudenär alltså etl senare påfund, och det vill vi avskaffa. Vi tycker all det är altleva upp till arbetarrörelsens stolta kamptraditioner. () kortgenmäle: Vad gäller förslaget till folkomröstningslag vill Jag för del förstasäga atl del som två centerpartister i konslilulionsutskottet åstadkommit inleär en reservation ulan etl särskilt yttrande. För det andra vill jag påpeka attJag inte har anslutit mig till detta särskilda yttrande, som Förmin del är det självklart att den regel som läggs fast i folkomröstningslagenskall gälla rösträtten i alla riksomfattande folkomröstningar och att den börfölja rösträtten i riksdagsval. Mankan om man så önskar, vilket antyds i del särskilda yttrandet, dispenserabestämmelser i en lag genom uttrycklig bestämmelse i en annan lag. Men dettycker jag inte är någon önskvärd ordning. Vill man ändra innehållet i engällande lag, bör man helst gå in i denna lag och ändra direkt. Delsocialdemokratiska förslaget innebär atl folkomröstningslagen skall gälla ivissa omröstningar men inle i andra. Det är med förlov sagt en konstig ordning.Man kan hell allmänt fråga sig hur del skulle kännas för de människor som föttdelta i en omröstning men som skulle vara fråntagna denna rätt när en annanfolkomröstning slår för dörren. Folkomröstningslagen är närmast en parallellagtill vallagen. Hur skulle det se ut om denna lag -genom att vissa delar inteskulle gälla för ell aktuellt val - innebar alt vissa grupper skulle harösträtt i ett riksdagsval men inte i etl annat? talar om invandrare. Del är inte relevant, eftersom deflesta invandrare i vårt land har rösträtt - de är svenska medborgare. Däremotär del relevant all tala om icke svenska medborgare. Om man vill atl icke svenskamedborgare skall ha rösträtt i riksomfattande folkomröstningar och i allmännaval lill , skall man genomdriva det. Del är i varje fall en klar ochfrån formell synpunkt rimlig linje. Men att halta fram och tillbaka och i vissafall ge icke svenska medborgare rösträtt och i andra fall inle lyckerjag är enmycket konstig ordning. sade atl det bästa vore om man direkt i gmndlagen kundegrundlagsskydda alla fri- och rättigheter. Det sade Jag redan i mitlinledningsanförande. Men var och en som mer ingående har sysslat med dessafrågor - och del har Jag haft anledning atl göra i olika utredningar- vet atldet är praktiskt tagel omöjligt, om man inte vill skapa en grundlag med enbibels omfång. berörde vad Jag sade om vilda strejker. Hans argument för altgrundlagsfästa rätten till vilda strejker är tydligen alt strejkernaförekommer. Men brott mot gällande bestämmelser och avtal brukar ju sällan lassom argument för atl man oundvikligen skall ändra de avtal eller lagar somgäller. Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. () kortgenmäle: talade om för mig alt det var ett särskiltytirandeochinieen reservation som hade avgivits. Det berättadejag faktiskt imitt första inlägg här i kammaren. Och Jag konstaterade då atl de två äradecenterpartisterna egentligen har röstat fel i utskottet. Till delta fogade nuBertil Fiskesjö alt han inte hade anslutit sig lill detta särskilda yttrande.Det harjag inte misstänkt att han skulle göra. Med hansinställning finns det bara en sak all göra - uppmana invandrarna au förvärvasvenskt medborgarskap. De som inte är svenska medborgare slängs ute. Men rösträtt ål svenska medborgare i fjärran länder. Dem skall man slå vakt om,de Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. skall få vara med ochavgöra energifrågan i . Efteralt ha lyssnat till , efter atl ha läst och BengtKindboms särskilda yttrande och efter atl ha läst en notis i en tidningmåste Jag fråga: Vilken ståndpunkt har i denna fråga? Är delBertil Fiskesjös, och "eller möjligen den som stodi tidningen? Vidareanförde atl det är egendomligt atl ha olika regler vid olikaomröstningar. Men det gäller ju två olika typer av omröstningar. Så länge viinte har infört rösträtt för invandrare i riksdagsval är det svårt för all inlesäga omöjligt all ge dem rösträtt i beslutande folkomröstningar. De sakernahänger samman. Om det föreställer jag mig alt vi är överens. Men de rådgivandefolkomröstningarna är av hell annan karaktär. De är opinionsyttringar. Och jagfrågar mig fortfarande: Vad är del som säger atl man vid dessaopinionsyttringar skall dra en gräns gentemot invandrare som inle är svenskamedborgare? Något annat skäl har inte angelts än att man möjligen kan lycka attdet är litet underligt. Men det finns, som sagt, två olika typer avomröstningar där man drar denna gräns. (vpk) kort genmäle: Herr lalman! gjorde en intressant nyansering,som Jag bedömde som negaliv, när han sade alt det är omöjligt altgrundlagsskydda alla fri- och rättigheter. Jag har tolkat de övriga partiernasståndpunkt så all de visserligen menade alt det var svårt att grundlagsskyddaalla fri- och rättigheter men atl det var önskvärt atl kunna göra del och allderas ståndpunkt i den senaste rällighelsutredningen var atl man nu inle kunnatgöra det men all man icke var motståndare lill alt man försökte göra del. Del ärju också därför som vi har föreslagit en ny utredning i frågan för atltillsammans med yiirandefrihetsutredningen pröva dessa saker, som jag faktiskttrodde atl de övriga partierna har varit överens om. har alltsåherr Fiskesjö en hell negativ inställning till dessa försök, vilket jagbeklagar. Jagvill ta upp ytterligare några argument bakom kravet atl skriva in strejkrätteni grundlagen. Det är så atl den svenska regeringsformen vid internationelljämförelse visat sig inle bara slrejkvänlig utan också extremt lockoutvänlig.Den ställer alltså upp på arbetsköparnas sida. I länder som och harlockouten en med strejken icke jämställd ställning i lagstiftningen. I Italienoch är den -r .som konsekvens av tillämpningen av den konstitutionellt,alltså i grundlagen, garanterade strejkrätten - i många fall förbjuden. Vårståndpunkt är att lockouträtien inte bör ges grundlagsskydd i den svenskaregeringsformen. Däremot bör strejkrätten skyddas utan inskränkning. Vårtargument är att strejken är de arbetandes enda effektiva stridsmedel. Detgäller deras rätt att förfoga över sin egen arbetskraft. Del finns intejämställda parter, arbetsgivare-arbetstagare, på arbetsmarknaden. Parternasställning och situation är olika. Förhållanden som gällt vid ingången av ellarbetsavtal kan förändras genom arbetsgivarens aktivitet eller genom detkapitalistiska samhällets utveckling. Vi menar att i sådana ochi en rad andra fall måste arbetare och tjänstemän ha tillgång till sittstridsmedel, strejken, för all försvara sina inlressen. Jagär lika förvånad som här har gett uuryck för atl han äröveralt de borgeriiga partierna icke vill ge invandrarna möjlighet att delta ide folkomröstningar som vi nu diskuterar. Det måste väl ändå vara etlsjälvklart demokratiskt krav att de skall ha den rätten på samma sätt som deenligt vår mening skall ha politisk rösträtt. säger gentemotvår ståndpunkt au en lag härom troligen kommer att anttis. Om det blir aktuelltkommer vi naturiigtvis atl i motion kräva all invandrarna skall ha precis sammarättigheter som andra som bor och arbetar i del här landet. Förstärktskydd för fri- och rättigheter m. m. BERTILFISKESJÖ (c) kort genmäle: försöker framställa saken som om det i princip voreslor skillnad mellan beslutande och rådgivande folkomröstning. Del är detnaturiigtvis inle. I varje fall uppfattar inte Jag det så. Men man blir litetbetänksam när man hör dessa konstruerade, mycket hårda gränsdragningar somHilding gör. Är det så aU socialdemokraterna, om de skulle fåmajoritet i , efter den folkomröstning som kommer att ske ienergifrågan är beredda atl totalt strunta i omröstningsresullaiet? Det är enfråga som Jag tycker är berättigad att ställa efter de inlägg som vi har hörtfrån sida. påslår au jag maler mig ur något slags allmän enighet om all detbästa är atl man kan grundlagsfästa fri- och rättigheterna direkt. Nej, det harjag inle gjort. Jag har sagt atl det naturligtvis är den bästa metoden om detbara kunde gå. Men det är det det inte gör. Vi har en utredning på gång om enrad av opinionsfriheterna. Jag råkar tillhöra den utredningen. Vår ambition ärau vi skall försöka fö fram ett förslag som gör tryckfrihetsförordningensbestämmelser i varje fall till vissa delar gällande över ett vidare spektmm avopinionsfriheten. Men skall inte inbilla sig all ensdenna begränsade ambition är särskilt lätt atl förverkliga. Det kommer hellerinle au leda till ett grundlagskomplex som i ordets egentliga mening är absolutheltäckande. Det kommer alltid all finnas behov av uppföljande lagstiftning avolika slag. Vibmkar säga alt tryckfriheten är i detalj grundlagsreglerad. Men så är det Juinte. Tryckfrihetsförordningen är visseriigen mycket utförlig och innehållermängder av bestämmelser, men likafullt finns del utöver de bestämmelser somfinns i tryckfrihetsförordningen bestämmelser i annan lagstiftning som är avutomordentlig betydelse för tryckfriheten. Jag behöver bara nämna den särskildasekretesslagen. Rätlen lill strejk skall grundlagsfästas, sägerCari-Henrik . Vi har redan en paragraf i gmndlagen om strejkrätten,men vad och vpk vill införa är en grundlagsskyddad rättlill vilda strejker. Förstevice talmannen anmälde atl och aU lill protokollet få antecknat alt de inte ägde räu till ytteriigarerepliker. Nr 152 (): Tisdagenden '''' ''"i"' Det har förvisso inte saknatsutredningar på förfaiiningsom- 22 mai 1979 "under . Vi har haft förfatiningsutred- ning,grundlagberedningen, fri- och räitighetsutredningen och senast Förstärkt skvdd rälligheisskyddsulredningen.Vi har mer eller mindre, herr lalman, under en for fri- och rättig- haft ett ständigt pågående utredningsarbete på det här området. I heter m m "" dagens beslut, som strax torde kommaall fallas under slor enighet med undantag avkommunisterna, har enligt min uppfattning i allt väsenlligl den genomgripandereformering av vårt statsskick och särskilt då på fri- ochräitighetsskyddsområdel,somägtrum under 1960-och 1970-talen,avslutats. På sättoch vis sätter vi därmed också punkt för elt 25-årigt grundlagsarbete. Omdet nu inte vore så att våra fina grundlagar till trots denna kammare f n.befinner sig i en myckel akut tidsnöd, skulle det ha varit frestande atl ägnasig åt etl antal refiexioner över vad som egentligen har uträllals pågrundlagsområdei. Men liden medger inte detta, och det bör kanske vara ettmemento för att på olika punkter inom ramen för det regelverk som nuhar skapats få en smidigare och effektivare handläggning av riksdagsärendena.Det återstår atl se om våra nya gmndlagar i del här avseendet är lika flexiblasom de gamla, vilka sannerligen klarade av au möta olika tiders krav påarbetsmetodik med förbluffande små förändringar. Detbetänkande som vi diskuterar är med några få undantag i stort settenhälligt, och det är att hälsa med stor tillfredsställelse. Inriktningen avarbetet i rättighetsskyddsulredningen var just att fö lill stånd en så bredenighet som möjligt, bl. a. med tanke på att det är elt värde i sig all just i grundlagsfrågoruppnå en bred politisk anslutning. Detta innebär förvisso att olikameningsriktningar får ge med sig och göra avkall på att få igenom just sinaståndpunkter lill .