prot · G20959 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottetföreslår uttala att ett mera konkret förslag rörande de mindre ochmedelstora varvens slrukturuiveckling utarbetas samt alt en särskild kommissiontillsätts för delta ändamål. Beträffandevad som anförts i motionen 71 - om krav på att varvssiödet skall varakonkurrensneutralt - förutsätter utskottet att de refererade synpunkterna ochönskemålen beaktas i kommissionens arbete. Deprivata varven kan inte - såsom de statliga - påräkna såväl stöd lillfarlygsbeslällare som täckning i efterhand av förluster. uttalandepå denna punkt innebär således att den föreslagna kommissionen för enbetydelsefull uppgift. Kommissionen måste la sådana intialiv att deneftersträvade konkurrensneutraliteten kan uppnås! Varvs-och rederinäringarna kännetecknas inle bara av de mycket stora kapitalbeloppsom varje byggnadskonlrakl avser. Det ställs också mycket stora krav påsnabbhet i beslutsprocesserna. Den formella handläggningen av låne- ochkredilärenden anses av både varvs- och rederinäringen vara alltför byråkratisk. Föratt närmare kunna belysa behandlingsgången för kreditgarantier ochavskrivningslån för skeppsbyggnader - där författningen föreskriver regeringsbeslut- har jag inhämtat upplysningar rörande elt ärendes handläggning. Detexempel som valts är etl ärende som är väl förberett från början och intebehövt vila för kompletterande upplysningar. Det bör också observeras all del-såvitt jag kunnat finna av de upplysningar som jag fött - inte har funnitsnågra skäl alt under handläggningen ifrågasätta vare sig rederiets ellervarvels ekonomiska ställning. Del är alltså elt konkret exempel på en normal handläggningstid,vilket ger rättvisa åt bedömning av själva principfrågan. Ärendetsgång är följande, så långt det går all utläsa ur offentliga protokoll: Den13 januari är resp. rederi och varv överens om skeppsbygget och skickar sammadag en ansökan om avskrivningslån och kreditgarantier till nämnden förfariygskreditgaranlier. Nämnden behandlar ärendet ochtillstyrker ansökningarna. Ärendet går därefter till riksgäldsfull-mäklige,efiersom del är den myndighet som har att effektuera besluten. Ärendetvidarebefordras därefter lill regeringen, som i det aktuella fallet fattar sittbeslut . Sedan riksgäldsfullmäklige därefter fallat beslut om erforderligakreditgarantier till rederiet, resp. varvet för byggnadsfinansieringen,expedieras ärendet - dvs. ca efter det ansökaninsändes. När dylika ärenden väl har kommit så långt löper de snabbare efterinarbetade rutiner. Men liden innan är besvärande lång och kan åstadkomma svåraproduklionsstörningar. Ivår motion har vi tagit upp dessa problem. 1 motionen eftertyser vi enorganisatorisk lösning som kan förenkla handläggningen av låne- ochkrediiärendena. Föratt förenkla handläggningen och därigenom vinna lid har branschens företrädareföreslagit att fartygskreditnämnden underställs regeringen direkt och attriksgäldsfullmäktige därför frikopplas från handläggningen. Då dessa synpunkterär beaktansvärda är del välbetänkt - som föredraganden har anfört i propositionen- alt frågorna blir föremål för översyn. Ettannat alternativ - påpekar vi motionärer - är att samordna handläggningen hosfartygskreditnämnden med riksgäldskonlorets handläggning, vilket förutsättervissa organisatoriska förändringar. Oavsett vilken lösning som väljs skallmålsättningen vara alt forenkla och inle minst förkorta handläggningsliderna. Ulskollelanser att det är värdefullt all den angivna översynen kommer till stånd. Det ärinte minst angeläget, uttalar näringsutskottet i betänkandet, att manundersöker möjligheterna all förkorta handläggningsliderna. Enligt min meningskulle detta bli ett värdefullt bidrag till den eftersträvadeavbyråkra-liseringen i samhället som den tidigare trepartiregeringen uttaladesig för. Jag hoppas alt den nuvarande enpartiregeringen kommer all fullföljasådana ambitioner. Delär, herr talman, värt alt uppmärksamma statens övriga engagemang inom dentotala varvs- och rederinäringen. Genom sina engagemang inom varvsindustrin harstaten blivit hel- eller delägare till 3,5 miljoner dödvikts-ton. Under nästaår - då tillkommer - blir tonnagemängden 5,8 miljoner lon, dvs. Som jämförelse kan nämnas att statenshandelsflotta då blir nästan lika stor som den som samtliga medlemmar inomSveriges redareförening sammanlagt har. Därmed torde den svenska staten snartkunna tävla med väridens största rederier i . Med sina 47 tank-, bulk-och kombinationsfarlyg blir den ståtlige ägaren en av världens i särklassstörsta redare. Deflesta fartygen seglar under norsk eller brittisk flagg. Under svensk flaggseglar enbart elt fölal. Till bilden hör alt den statliga varvskoncernen genomsill rederi är delägare i och har andra stora intresseni en fiotla fartyg som styrs av , Ltd, i skalteparadiselGuernsey, De uppgifter som jag inhämtat kommer alt redovisas merautförligt i , sammanställning som uppgifterna bygger pä har inle medtagits de fartyg somSvenska Varv har kvar på grund av sin lagerproduklion eller som man tvingatsbehålla till följd av uteblivna betalningar. Dessa fartyg representerar etlvärde av mer än . Även mot den här bakgrunden är del angelägetall följa upp vilken betydelse statens engage- mang kan fö för denfortsalla utvecklingen vad gäller övriga företagsenheter inom vår totala varvs-och rederinäring. Detär i nuvarande situation vanskligt alt göra någon prognos för varvs- ochrederinäringens framtid. Företagen är givelvis beroende av den utländskakonkurrensen, den inhemska kostnadsutvecklingen och den egna skickligheten påskilda nivåer. Det finns dock, herr talman, en vilja hos alla parleran bemästraproblemen, men insikten om problemen borde ha funnits för sex . Jagber all fö yrka bifall lill utskottets hemställan vad gäller avsnittet om demindre och medelstora varven. I övrigt vill jag i likhet med bifall till samtliga moderata reservationer. I detta anförandeinstämde (). Den proposition om vissa varvsfrågor som behandlas är enfortsättning på de närmast föregående årens behandling av samma ämne. Jag skallhelt kort bara framföra några synpunkter som har nära anknytning tillÖresundsvarvet. Deförsta goda åren av 1970-talel med skälig lönsamhet för varvsnäringen medfördeen snabb ökning av tonnaget. Efter oljekrisen och den därefterlångvariga lågkonjunkturen i industriländerna har varvsnäringen råkat i en djupslrukturkris. Då den reducering som tidigare beslutats inle anses varatillräcklig förestår ytteriigare begränsningar. Denminskade efterfrågan och den hårda kostnadskonkurrensen, bl. a. frånnytillkommande varvsnationer, har medfört betydande svårigheter för svensk varvsindustri,som intekan producera till självkostnadspris utan ärberoende av olika stöd och bidrag. En nödvändig reducering av kapaciteten inomvarvsindustrin har skett vid tidigare tillfällen, och den må gälla ävenfortsättningsvis. Den skall enligt uttalanden ske i balanserad takt och isocialt acceptabla former. Denedskärningar och andra förändringar som kommer att göras medför svårigheterför berörda orter. Men svårigheterna kan vara starkt varierande, beroende påvilken dominans som företagets - i detta fall varvels - antal sysselsatta har iförhållande lill det totala antalet sysselsatta inom bygden. Öresundsvarvetharen sådan dominerande ställning med av de inom Landskronakommun industrisysselsatta. Denna avgörande roll är främst märkbar förLandskrona kommun men också för hela regionens arbetsmarknad. Öresundsvarvethar hög produktionskapacitet och effektivitet, vilket under normalaförhållanden medfört goda ekonomiska resultat. Den lill varvet hörande treårigaverkstadsskolan har bidragit lill god personalutbildning och därmed starktmedverkat till företagets goda produktionsresultat. Öresundsvarveisanläggningar, där man investerat ca 200 milj. kr., kan betraktas som moderna och väl lämpade föratl möta framtiden med denfariygsefterfrågan som kan förväntas från svenska och utländska redare in på1980-lalel. Varvet är specialist på tekniskt utvecklade specialfartyg, t. ex.högmoderna kylfariyg. Varvethar genom de gångna årens goda resultat visat sig vara en företagsmässigilämplig enhet, vilken även i fortsättningen bör ha en produktionsinriktning påbyggande av specialfartyg. Där bör också finnas en reparaiionsavdelning jämteen nytillkommen avdelning för alternativ produktion. Den nödvändigastrukturförändring som måste ske bör åstadkommas med insatser från olika håll- från såväl förelaget självt som från samhällets sida. Förelagen, i detta fallvarven, bör anförtros en stor självständighet när det gäller att finna sin nyaroll. Vidstudium av ambitionen hos Öresundsvarvel - såväl hos förelagsledning som hosde anställda - finner man alt det föreligger en vilja att skapa framtidaförutsättningar för att överleva trots de svåra uppgifter som finns. Detgäller att skapa företagsekonomisk lönsamhet. För den produktion avalternativa produkter som skall förekomma gäller alt hållakonkurrensneutralitet, så att inle andra verksamheter inom landet avmotsvarande slag för svårigheter. Här måste till en kraftig satsning påforskning och utveckling av dessa nya produklslag, och del är insatser som börske snabbt. Fråganom vilken organisationsform som bör bli gällande för Svenska Varv bör nogaövervägas. De olika varvsenheterna bör ges en stor självständighet men därtillvara öppna för samarbete med varandra. Kanske detta samarbete bör fö vissfastare markering i något fall - som t. ex. en viss samordning mellan Öresunds-och Kockumsvarven, om detta kan medföra underlag för en konkurrenskraftigareenhet. Förde sysselsättningstillfällen som försvinner vid varven trots olika insatser därbör skapas nya arbetstillfällen inom regionerna. De arbetsmarknadspoliliska insatserna måste därför inriktas på allskapa nya sysselsättningar inom dessa områden, så att det totala antaletsysselsatta i möjligaste mån kan bibehållas. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Oavsett vilket beslut kommer att fatta när det gällervarvsfrågorna finns del naturiigtvis många frågetecken kvar bland de människorsom direkt eller indirekt är beroende av varvsnäringen. Det handlar inteom att vi talar om för människorna: Så här skall varvsindustrin se ut iframliden. Det kan vi inte, därför att de framlidsbedömningarna - som mannaturiigtvis skulle önska sig - är alltför osäkra. Det har redovisats både iutskottets betänkande och i propositionen. Däremot kan vi gå ut och talaom för de kamrater som är berörda all de kommer att ha anställningstrygghetunder 1979 och 1980. Detär naturligtvis väldigt angelägel alt behålla del kunnande som finns på varven.Dessutom är den här branschen osäker, och man vet inle hur bilden kommer att seut , exempelvis 1981. Faktum är också att under den lid som dessafrågor har behandlats i ulskollel och i regeringen har ändå skett litet grandsom man kan betrakta som positivt, Uddevallavarvel har fött nya beställningarpå en viss typ av tankfartyg, som av många betraktas som helt värdelös att överhuvud taget satsa på. Vi vet vidare att man i har fött order på enflytande fabrik till . Därför gäller det naturligtvis, som vi alltidsagt från socialdemokratiskt håll i olika sammanhang, att hålla huvudet kallt,avvakta och se på de här frågorna . Vi kan inte sparka ut människorinnan vi kan bedöma det hela i litet längre perspektiv. Och om nedläggningarmåste ske är del nödvändigt all ha alternativ sysselsättning all erbjuda. Menvad händer sedan, när de två åren gått? Ingen kan ge svar på den frågan. Menföredragande statsrådet - och även utskottet - säger all del kanske kan bedömasbättre . Del är väldigt viktigt att här klartmarkera att det inte är något slutgiltigt beslut som säger att del kommer altbli på del här sättet med varvsnäringen, utan helt klart måste vi fatta nyabeslut om just varvsstrukturen . . I propositionen föreslås vissinriktning av den framlida beläggningsverk-samhelen vid varven mot bakgrund av detberoende som finns på en del olika enheter. Det har talats om beroende i olikasammanhang. Föregående talare talade om hur del ser ut i . Detär naturligtvis inget all skryta med att kommun och regionen där ärmest beroende av verksamheten vid Uddevallavarvet, efiersom över 50 96 avsamtliga industrisysselsatta är verksamma vid varvet. Det är ofta en belastningmed etl sådant beroende, eftersom det inte finns alternativ tillsysselsättning, som man kanske i många stycken skulle ha önskat sig. Ipropositionen sägs all Uddevallavarvet i första hand skall fö order. 1 densocialdemokratiska partimotionen begär vi ett förtydligande av det uttalandet.Vi menar att detta självfallet måste innebära all fartygsproduktion bedrivsäven vid Arendals-och Öresundsvarven,särskilt underde första åren innan manklarat ut hur verksamheten skall se ut och på vilket sätt man kan utvecklaalternativa produkter. Avnågon anledning har man i utskottet utgått ifrån att den socialdemokratiskamotionen i del här stycket är kritisk lill propositionen. Men jag vill integöra någon annan tolkning än att vår partimotion inte är kritisk utan handlarom etl förtydligande av att man självfallet skall kunna producera fartyg ävenvid Arendals- och Öresundsvarven. Vadjag tycker är allvarligt i del här stycket är att man överlåter detta föravgörande till Svenska Varvs ledning. Del måste vara fel. Det måste varariksdagen som skall avgöra inriktningen för den svenska varvsindustrin. Det kaninle vara rimligt att överiåta det lill ledningen för Svenska Varv.Utgångspunkterna i skrivningarna handlar ju om på vilket sätt man kan förändravarvsstrukluren . Därför yrkar jag bifall till den socialdemokratiska partimotionen141 av m. fl., yrkande 1. Propositionentarockså upp inriktningen för . Delsägs där att om man kan skapa alternativ verksamhet vid Skandiaverken så kanvarvsproduklion föras över lill Uddevallavarvet. Vid Uddevallavarvel finns enenhet som bedriver motorproduktion, och vid Skandiaverken tillverkas lill endel hjälpmotorer. Det är då självklart att om man inle kan räkna sig det tillgodo vid varvet så blir del kanske svårt alt upprätthålla den produktion somman kommer all ha under etl par års tid. Avnågon anledning gillar inte utskottet alt markera att man kan räkna på delsättet, som skisserats i propositionen och i en motion. Utskottet säger alt detråder enighet i stort om en kapacilelsneddragning vid storvarven. Jagförstår in te riktigt utskottets sifferexercis idet här sammanhanget. Man ärenig om en kapacitetsneddragning för nyproduktionen vid de svenska varven. Menom man då skapar alternativ verksamhet i ett dotterbolag lill Uddevallavarvelmåste del ju innebära alt den varvsverksamhet som har bedrivits övergår i annanverksamhet, och därmed har den reducerats just genom nyproduktionen. Detär egentligen ganska ointressant om del är ett dotterbolag lill Uddevallavarveleller elt annat företag som tar sig an arbetskraften eller hur maninriktar.produktionen. Väsentligt i dessa stycken är att klara ut alt demänniskor som arbetar i Skandiaverken tycker ungefär som så: Del viktigaste ärinte om vi tillverkar del eller del, utan del viktigaste är alt vi har ettmeningsfullt arbete . Mansäger alt det inle finns någon anledning för utskottet alt göra något specielltuttalande för etl särskilt varv. Låt vara om man räknar enligt den modell somjag här har nämnt. Har elt förelag klarat en omställning lill alternativproduktion - oavsett om det är i eller på något annat ställe - hardel lett lill all del har minskat kapaciteten i stort när del gällernyproduktionen. Därför måste den delen kunna räknas ifrån nedskärningssiffrorna. Utskottetger alltså ingen klarhet när det gäller dessa bilar ulan säger att det inlefinns någon anledning att göra något speciellt uttalande för etl särskilt varv.Men låt mig betona, herr talman, all Uddevallavarvet befinner sig i en speciellsituation när det gäller produktion av motorer och hjälpmotorer. Skär man bortdessa bilar, innebär del all Uddevallavarvel relativt sett i förhållande lillde övriga varven drabbas hårdare, efiersom produktionen av motorer ochhjälpmotorer inte är inräknad beträffande övriga varv. Del gäller naturiigtvisalt kunna klara den produktionen under den lid som man har ställt i utsikt.Därför finner jag ingen annan möjlighet än att yrka bifall till motionen 132,yrkande 2. är, som ingående har berörts i utskotts-betänkandetoch i propositionen, beroende av denna varvsverksamhet. Jag nämnde alt över 5096 av de industrisysselsatta arbetar vid varven. 1 200 människor går ulanarbete i Uddevalladistriklet. Därtill kommer de som är föremål för olika formerav beredskapsjobb osv. - ganska kortsiktiga arbeten. Några andra alternativ iregionen finns inte och har inte funnits . Vi vet att iUddevallaregionen finns en del företag som lever i stort sett för dagen. Denenda verksamhet som är ganska säker är verksamheten vid lasarettet och möjligenockså vid regementet. Motbakgrund av delta beroende och den stora satsning som statsmakterna ändå hargjort med 600-700 milj. kr. på investeringar utgår jagfrån alt Uddevallavarvet måste bli kvar. Jag hoppas all nästavarvsbeslut eller två, när vi har en klarare bild av hur del .serut i denna värid, kommer att grundas på både samhällsekonomiska och företagsekonomiskabedömningar. Intilldess är det naturiigtvis viktigt att berörda människor kan känna trygghet ochfår arbeta med de produkter som de är vana vid, efiersom Uddevallavarvel harorder framåt. Jag utgår från all de får arbeta med de nya order somföretaget har fått under den senaste liden. 1 detta anförande instämdeTyra (). RUNEJOHANSSON i (s) kort genmäle: Jag skall bara ta upp en detalj i anförande, nämligenden skrivning som han påtalade beträffande Uddevallavarvet. 1propositionen stod det att i första hand skall nyproduktion av fartyg förläggaslill . Del är riktigt, som framhållit, alt i densocialdemokratiska motionen hade vi skrivit alt farlygsproduklion skall kunnapåbörjas också vid Öresundsvarvel och Arendalsvarvet. När vi kundebli överens om skrivningen beträffande anställningstryggheten, så är delsjälvklart att det tar över myckel annat. Anställningstryggheten för de tvånärmaste åren gäller vid samtliga varv, självfallet då också Uddevallavarvet. Dengäller nalurtigtvis också Arendalsvarvet och Öresundsvarvet, och i den mån detkommer in order på fartyg kan Svenska Varv lägga dem vid såväl Öresundsvarvetsom Arendalsvarvet, även om man i trepartiregeringens propositionsutkast intehade tänkt sig det. Vifann därför i näringsutskollet alt som etl komplement till anställningstrygghetenvar det rimligare att göra del uttalande som finns i utskottets betänkande, därvi säger: "Vid planeringen av neddragningen skall hänsyn las lillbibehållen effektivitet i produktionen och varvens möjligheter all levererabeställda fartyg inom avtalade tidsramar" Detta är skrivet inte minst medtanke på de nya order som har tillfallit Uddevallavarvet. Det innebär ju iprincip att om personalstyrkan behålls oförändrad vid Uddevallavarvel, säg delnärmaste året eller kanske de två åren, så äger man inom Svenska Varv isamarbete med Uddevallavarvet att klara den uppgiften. Delmåste, tycker jag, för varvels vidkommande och för le sigmera tilltalande än enbart en skrivning om alt nyproduktion av fartyg i förstahand skall föriäggas till Uddevallavarvel. Utskottets skrivning tillgodoser judet intresse som har uttalat, nämligen att man inom tidsramarklarar de beställningar som man tar på sig. () kortgenmäle: Jag noterar med tillfredsställelse alt skrivningen innebär, med hänsyntill de omständigheter har berört, att de människor som arbetarvid Uddevallavarvel kommer att få arbeta där och utföra de order som placerashos varvet. Delär möjligt all det är tidspressen som gjort alt det är litet slarvigt skrivet,men utskottet framhåller i betänkandet att även i "den senare motionen"-därmed avses moderatmoiionen - "kritiseras uttalandel i propositionen allUddevallavarvet i första hand skall beläggas med de farlygsorder somerhålles". Jag har aldrig uppfattat den socialdemokratiska partimotionenpå det sättet all den varit kritisk i del här sammanhanget utan att del harhandlat om ett förtydligande. I motion nr 132 har jag tillsammans med etl par kolleger väckt eltantal förslag som vi tycker borde återfinnas i beslut angåendevarvsnäringen, I det första förslaget har vi gått in på den omstrukturering avvarvsnäringen som samfällt bedömts nödvändig och den lidsperiod man skulle behövata i anspråk för att genomföra den så att det blir minsta möjliga problem förde orter som drabbas. Nuhar debatten handlat om de olika förslag rörandevarvsnäringens struktur som propositionen och parlimotionerna innehåller,ochjag skall därför inle utveckla den delen av våra synpunkter mer. Jag barakonstaterar att egentligen är del inget av de förslag som föreligger ipropositionen, från utskottets majoritet eller i reservationerna, som är heltbra. Vid min bedömning har jag kommit fram lill att del riktigaste dock är allfölja den linje som reservation anvisar. Jagskall däremot gå in på några av de andra yrkandena mera detaljerat. Vi harredan i motionen sagt att de yrkanden vi kommer fram med här är avgränsade tillUddevallaregionen och Uddevallavarvet. Jagskall börja med det som berörs i propositionen på s. 9, att Uddevalla-varvetsdotterbolag i möjligen kan föras över till annanverksamhet. Vi har ansett det angelägel att i riksdagsbeslutet få en bättreprecisering av vad som avses. Vi vet att del pågår arbete med alt skaffafram nya produkter lill Skandiaverken. Svenska Varvs utvecklingsavdelning harprojekt som man nu diskuterar, och kommun och landsting har på olika sättlämnat tips som bearbetas. Vi menar att det är myckel värdefullt för deltaarbete alt ha klart,att om företaget förvandlas ifrån att vara enunderleverantör i huvudsak i varvsnäringen lill alt i stället bli en vanligverkstadsindustri, borde det då också räknas de anställda vid godo på så sätt alt den kapacitet som skall vara kvar för farlygsbyggandeblir något högre. Vi har föreslagit ett uttalande från sida i denriktningen. Tyvärrhar näringsutskottet inte ställt upp på del, utan tvärtom i sin skrivning varitnegativt till vårt resonemang. Med anledning av den diskussion som ägderum mellan och i vill jag dock sägaatt del är bra att man inle även på denna punkt ändrat propositionen såsomutskottet gjort beträffande Uddevallavarvels ställning som nybyggnadsvarv. Deltalas på olika ställen om varvsorl och varvsregion, och vi har funnit detangelägel alt gör någon precisering av vad som menas. Enligt vårbedömning borde de specialinsalser som skall göras i samband medomstrukturering av varvsnäringen satsas på del som i andra sammanhang räknassom en arbeismarknadsregion, i delta fall A-region. Härhar arbetsmarknadsutskottet och näringsutskollet gjort en förbättring iförhållande till propositionen. Man har följt etl förslag som länsstyrelsenlagt fram. Det tillfredsställer inle motionärerna helt - del utesluter ju tvåkommuner - och - som tillhör A-region. De bordeha varit med, tycker vi. När man nu gör specialsalsningar på grund av problem ien bransch är del myckel viktigt alt man inte glömmer bort de regionalpoliliskariktlinjerna. och har ju under lång lid varit de expanderandeorterna dit arbetskraften från kommunerna i denna A-region sökt sig. Om vi numed olika insatser har möjligheter att få etableringar lill stånd även i deandra kommunerna än de där Uddevallavarvel och Skandiaverken ligger, har dettaprecis samma positiva effekt för arbetsmarknaden totalt. Därför ville vi haförbättring på den punkten. Detsammagäller arbetsmarknadspoliliska insatser. Enligt propositionen skall nubyggnadsinvesteringar kunna användas i detta syfte. Vi har pekat på att deskulle kunna användas för industrihusbyggnader. Ipropositionen har man nämnt en del konkreta projekt: hamnbyggnader, ombyggnadav järnvägslinjer osv. Vi har därför aktualiserat hamnutbyggnader i ,