prot · G20996 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:96 §,1 Justerades protokollet för . §2 Meddelande om val Jagfår meddela atl vid morgondagens sammaniräde val kommer att företas av ombudoch suppleanter i pariamenlariska [rådgivande] församling. Omåtgärder för att göra arbetslösa ungdomar mera villiga att acceptera erbjudnaarbeten §3 Om åtgärder för att göra arbetslösa ungdomar mera villiga att accepteraerbjudna arbeten Arbetsmarknadsministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1978/79:358, ochanförde: har frågal mig om jag är beredd alt medverka till ökadkunskap om i hur stor omfattning ungdomar tackar nej till erbjudna arbelen samtorsakerna härtill. I frågan ligger också om jag är beredd att medverka till altundanröja orsakerna till ett evenluelll sådant förhällande. Utgångspunktenför vår sysselsättningspolitik är atl envar som sä önskar skall kunna fö ettarbete som passar hans eller hennes önskemål. Arbetsförmedlingen har detta sommål i sitt arbele. Möjlighelerna att nå detta mål varierar emellertid medtillgängen pä lediga arbeten. Undersenare år har som bekant antalet lediga arbeten varit få. De arbetssökande harsåledes haft små valmöjligheter. I en uppåtgående konjunktur bör dettaförhållande förbättras. Studiersom AMS gjort över de lediga platserna visar alt ett mycket ringa antal av demhar den karaktären atl de inte ställer särskilda krav på yrkeskunnande,erfarenhet, viss ålder m. m. Å andra sidan saknar en myckel stor del av dearbetslösa ungdomarna just yrkeskunnande och erfarenhel. För flertalel av delediga arbetena fordras alltså kvalifikationer som de arbetslösa ungdomarnasaknar. Å andra sidan skall del inte förnekas att många av de ungdomar somlämnar skolan har en orealistisk bild av arbetslivet och dess villkor. Detförekommer därför att man lackar nej till ett arbete som inte motsvarar deförväntningar man ställt upp. Efter det att en arbetsförmedlare har klargjort förden sökande att drömjobbet inte gär att fö brukar denne ha en merrealistisk inställning till sina möjligheter. Denna process tar emellertid tid,och kan det inträffa att den arbetssökande Omökade medel tiU det regionalpolitiska Jordbruksstödet missar etl eller fleraarbeten. Trotsen viss uppgång i antalet lediga platser är arbetslösheten fortfarande hög.Detta förhållande är oroande. Vi vet ytterst litet om i vilkenutsträckning arbetsgivare tackar nej till ungdomar eller ungdomar tackar nejtill erbjudna arbeten. Jag har därför beviljat ungdomsdelegalionen 200 000 kr.för att studera dessa frågor. Delegationen kommer i samarbete med AMS attgenomföra denna undersökning . BOTURESSON (m): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret på min fräga. Viär väl överens om alt detla är ett allvariigt problem. Jag har, som jag nämndei frågan, hört företagare pä olika håll i landet diskuteradelta problem och oroa sig för det. Jag har hört företagare som har kunnatnyanställa tiotals personer och som har fått anvisning pä lämpliga människor,men vederbörande har inte velat ta jobbet. Dettaär skadligt för värt samhälle, efiersom vi härigenom inte utnyttjar denvärdefulla resurs som mänsklig arbetskraft är, när den så uppenbart behövs somi det fall jag åsyftar. Men det är skadligt också för ungdomar, och förmänniskor över huvud taget, att inte fö uppleva den tillfredsställelse somföljer av att man känner att man kan klara sig själv genom eget arbete. Del ärdärför bra atl arbetsmarknadsministern nu ger möjlighet till etl studium avdessa frågor, och på grundval av det kan vi fä bättre möjligheter att bedömavilka åtgärder som kan behöva vidtas. Jag ärdärför t v. nöjd med svarel, ochjag hoppas del skall leda till positiva resultat. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om ökade medeltill det regionalpolitiska jordbruksstödet JordbruksminisiernERIC erhöll ordet för att besvara () den 16 februarianmälda fräga, 1978/79:363, och anförde: har frågat migom jag avseratt omgående för innevarandebudgetår tillföra stödet till lantbruksföretag m. m. i vissa glesbygder ökademedel så att verksamheten kan fortsätta och att för kommande budgelår kraftigtöka medelsramen härför. Detsärskilda stödet till lantbruksföretag m. m. i vissa glesbygder infördes den 1juli . Syftet med stödet äratt främja sysselsättningen i de delar avvårt land där förutsättningarna för elt livskraftigt näringsliv är mindre godaoch där som följd härav befolkningen i aktiv ålder minskar starkt. Stödet utgåri form av statsbidrag och statliga kreditgarantier. För innevarande budgelårdisponeras 10 milj. kr. för vartdera ändamålet. Sysselsättningsutredningenoch glesbygdsdelegationen har lämnat förslag lill förstärkningar ochförändringarav stödet bl. a. i fråga om samordning med andra glesbygdsinsalser.Dessa frågor kommer att behandlas i den proposi- tion om regionalpolitikensom regeringen avser atl förelägga Även frågan omresurserna för stödet för näsla budgelår kommer all behandlas där. Intressetför det nya stödet har varit glädjande stort Lantbruksstyrelsen har ocksäbegärl vissa ökningar av ramarna för kreditgarantier och bidrag. I avvaktan päproposilionen och behandling av denna harjag inte för avsikt attföreslå regeringen nägon förstärkning för innevarande budgetär. Några slörrenackdelar härav behöver enligt min mening inte uppkomma för verksamheten. Vissabeslut om stöd kan bli försenade någon månad. Lantbruksnämnderna har dockalltid möjlighel all medge alt projekt får påbörias innan stöd formellt kanbeviljas. 0/77Ökade medel lill det regional po-11 tiska Jordbruksstödet Jag ber atlfå lacka slalsrådel för svarel pä min fråga. understryker au utvecklingen har gåtl snabbi pä det här området ochatl stödet har omfattats av eu myckel stort inlresse. Såsom sägs i svarel harsysselsältningsulredningen och glesbygdsdelegationen föreslagit förstärkningarav stödet Slalsrådel är således medvelen om att medel saknas för attverksamheten skall kunna ulvecklas under innevarande år med den kraft somerfordras. Detär mot den bakgrunden beklagligt alt statsrådet inle avser alt underinnevarande budgetär föreslå förstärkningar. En sådan åtgärd skulle kunnaförhindra all negaliva effekter uppslår. Statsrådet medger atl det blirförseningar i fråga om beslut om stöd, men han pekar på atl del finnsmöjligheler för lantbruksnämnderna alt medge att projekl får påbörias innanstöd formellt kan beviljas. En förulsältning för delta måsle dä vara aulillräckliga medel tilldelas nämnderna för näsla budgeiät Svarel innebär får acceptera atl verksamhelen kommer all fördröjas. Närman nu kan nolera de posiliva effekterna av della stöd - det har sagls all detvar det bäsla som har hänt glesbygderna och de traditionella näringarna inom dehär områdena - tyckerjag del är märkligl all man inom regeringen inte ärangelägen om atl slödel fär ulvecklas. Nästan varie annal alternativ ärjudyrare och således negativt ur samhällsekonomisk synpunkt. Andra allernalivupplevs ocksä negativt av dem som berörs. Jag lycker därför all slalsrådelborde än en gäng överväga atl på lilläggsstat medge ytterligare medel. Jagkan alltså inte tacka för svarel med alltför glatt hjärta, när nu statsrådetsvarat negaiivi i fråga om det första ledet av min fräga. Statsrådet säger inleheller någonting direkl positivt om omfattningen av de resurser han avser allföreslå för kommande budgetär. Jag vill ändå tolka svarel så all del finns enpositiv lon i del. Den sista meningen i svaret, i vilken det framhålls alllantbruksnämnderna har möjlighel atl bevilja stöd i avvaktan pä kommande medel,är kanske en indikation pä all beiydligi ökade medel kommer all föreslås. 2 protokoll 1978/79:95-97 Omfortsatt drift av Karpalunds Sockerbruk Alt jag haren positiv inställning i denna fråga är förvisso en riktiglolkning av mitt svar. Nusade jag i mitt svar alt jag bedömer läget så, all inga större nackdelar skallbehöva uppkomma för verksamhelen på grund av alt vi inle lägger fram någotförslag om förstärkningar när del gäller innevarande budgelår. Proposilionenmed förslag lill lilläggsbudgel 111 behandlas normalt inte av förräni , och medlen kan därför inte disponeras av lantbruksnämndernaförrän tidigast i börian av eller , och då återstår bara eltpar veckor lill den Ijuli, när de medel som anslås genom den regionalpoliliskaproposilionen blir tillgängliga. JAN-IVANNILSSON (c): Även jag känner till den formella gängen och vet atl tilläggsbudgetenbehandlas relaiivi senl, men om slalsrådel hade sagl att han har föravsiki all föreslå ytterligare medel kunde lantbruksnämnderna med störretillförsikt ta slalsrådels rekommendalion på allvar, alt man har möjlighet allmedge au projekl fär påbörias, innan stöd formellt kan beviljas. vet viingenling om omfattningen av kommande budgetårs resurser. Delta tyckerjag inteär fullt tillfredsställande. Svaret hade alltså kunnat vara mera positivt Menfår jag tolka statsrådets senaste inlägg så, atl medlen för nästa budgetår istort sett kommer att anpassas till den aktuella efterfrågan? Del är nog en vanlig ordning att man innan propositionerna läggs framinte ger offentlighet ål de eventuella förstärkningar som kommer att föreslås. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om fortsatt drift av Karpalunds Sockerbruk Jordbruksministern erhöll ordet för alli elt sammanhang besvara dels (), dels () den 26februari anmälda frågor, 1978/79:364 resp. 374, och anförde: och har frågat mig om jag är beredd att vidlaålgärder för alt rädda driften vid Karpalunds Sockerbruk. Regeringenuppdrog ål siatens jordbruksnämnd att efter överläggningarmed förelrädare för sockerbelsodlarna och sockeriill-verkningen samtkonsumentdelegationen avge förslag om den närmare utformningen avprisregleringen för sockerbetor och socker för tiden efter den 30 juni 1979.Förslagen skulle utformas med utgångspunkt i beslut om nyariktlinjer för jordbrukspolitiken. Vid analys av sockerlillverk-ningensstrukturella och ekonomiska förhållanden skulle särskilt undersökas förhållandena vidsockerbruket i Karpalund. I uppdragei uttalades vidare alt regeringenförutsätter att i avvaktan pä resultatet av dessa överläggningar inga sädanabeslut eller ålgärder genomförs som kan förändra sockerindustrins nuvarandestruktur. Jordbruksnämndenhärmed anledning av uppdraget till regeringen lämnat förslag om dennärmare utformningen av prisregleringen för sockerbetor och socker för lidenefter . I vad gäller sockerbruket i Karpalund finner nämndenefter överläggningar med de nyssnämnda parterna atl en nedläggning av bruket iKarpalund beikampanj inle medför några påtagliga negalivakonsekvenser för livsmedelsproduktionen och livsmedelsberedskapen. Frågan bördärför enligl nämnden, förutom frän förelagsekonomisk synpunkt, främst avgörasfrän sysselsättningspolitiska, regionalpolitiska och allmänekonomiskautgångspunkter. Eftersom dessa frågor faller utanför nämndens verksamhetsområde,bör enligl nämnden den övergripande prövningen göras av regeringen. Fråganom Karpalunds Sockerbmk prövas f n. inom och kommer att tasupp i vårens proposition om reglering av priserna på jordbruksprodukter. Omfortsatt drift av Karpalunds Sockerbruk BO (): Jag ber atl få tacka jordbruksminisiern för svarel. Den nedläggning avKarpalunds Sockerbruk, som Sockerbolaget lydligen eftersträvar, motiverasuppenbarligen främsi med alt man har en överkapacitet som bedöms bli slörre medlanke på en minskande sockerkonsumtion och den minskade imporlandelen på 10-1596 av sockerkonsumiionen som beslutades av . Vilkaskäl talar dä mol en nedläggning av jusl Karpalunds Sockerbruk? Kanske della ärdet mest intressanta, inte minst för oss som företräder den region det rör sigom. Försl kommer självfallet sysselsällningspoliliska och regionalpoliliskahänsyn. En nedläggning kommer atl drabba ett anlal anslällda vid bruket,sekundärt även många andra människor. Enligl kommunens beräkningar kommeruppemot 400 personer all få problem pä grund av en nedläggning av KarpalundsSockerbruk. Det enda sockerbruket i län - vilkel skall jämförasmed all del finns flera sockerbruk i - kommer all läggas ned,vilkel bidrar lill en regional obalans i . Det kan komma alt leda tillminskad betodling på en för belodling bra anpassad mark. Dessutom kan del noterasatl statens industriverk i en ulredning 1976, nr 4, for sin del ansåg altsvensk sockerindustri skulle kunna bli konkurrenskraftig och att mandärför snarare borde öka socker-betsa realen. Slutligenkan ytteriigare ell motiv anföras, nämligen atl man av socker-betor kanframslälla eianol, som kan vara etl alternativ till energiproduktion eller lillannal i detta land. Man kan alltså ha en allernaliv produklion,vilket man bör la hänsyn till när del gäller bedömningen av denna fräga. Finns del någol sätl påvilket man kan klara av att bibehålla Karpalunds Omfortsatt drift av Karpalunds Sockerbruk Sockerbruk, exempelvisulan ett stalligl stöd? Personligen ifrågasätter jag om del finns anledning föross att utifrån de bislåndspolitiska skäl som är huvudmoiivel bibehålla densvenska sockerimporien på en sådan nivå, av konsumlionen, som riksdagenlidigare har besluiai om. Huvud-parlen av denna import kommer från , euland som av olika andra skäl inte borde vara föremål for bislåndspolitiskainsalser. 1978 kom näsian hälften av sockerimporien från Väsiiyskland. Jagskulle vilja fräga jordbruksminisiern om det finns anledning all importerasocker till från och för all pä del viset riskerasysselsätlningen i , speciellt som del sockeravial som gäller och somSverige har gåu med på inle innebär några åtaganden i fråga om import, vilkellidigare sockeravial har gjort Jag har slälll min fråga lill jordbruksministem mol bakgrund av alt ennedläggning av Karpalunds Sockerbruk kan fä allvarliga konsekvenser försysselsäuningen och jordbruksnäringen i öslra . Direkt berörs 165anslällda, vilka nu ganska länge fäll leva i ovisshet om sina jobb. Allaförstår hur pressande det kan vara, särskili med hänsyn lill att det inle finnsnågon allernaliv sysselsällning i Krisliansiadsområdet Arbelsmark-nadslägel äryiiersi besväriigl i hela öslra . Därför är del ocksä vikligl att slå vaklom varie arbelstilllalle. Somjag ser saken finns del ingen anledning alt nu lägga ned driften vid Karpalund.Sockerbolaget är inle något s. k. krisförelag. Tvärtom lämnar förelaget ellkraftigi förbäliral vinstresultai för det senasie året Överskottet ökade från158 milj. kr. lill 220 milj. kt Uldelningen till aktieägarna ökade frän 24 lill28 milj. kr. Manställer sig frågan: Vill man lägga ner Karpalund och därmed göra hundratalsmänniskor arbelslösa enbart för au öka utdelningen lill aktieägarna? Ja, delförefaller sä. Jag tar bestämt avstånd frän ett sådanl handlande. Sockerbolagetmäste la etl ansvar för sina anslällda och för den bygd där del verkar. Dellamåsle regeringen göra klart för Sockerbolaget Jaghar velal göra denna korta beskrivning av situationen, eftersomjordbruksminisiern , som han säger i sill svar, har avgörandet i sin hand.Enligl statens jordbruksnämnd skall Karpalunds framlid beslämmas ulifränsysselsättnings-, regional- och allmänpolitiska ulgångspunkler, och jag tyckerau eu sådanl avgörande bör vara ganska enkelt med hänsyn lill atlarbetsmarknadsläget är myckel allvarligl i östra . Jag vill påstå att detär ett av de svårast utsatta områdena i landel. Jordbruksminisiernsäger nu i sitt svar atl frågan om Karpalunds Sockerbruk f n. prövas inomregeringskansliet och kommer att tas upp i vårens proposilion om regleringen avpriserna pä jordbrukels produkier. Del svarel får vi nalurliglvis respektera -denna fråga bör las upp i det sammanhanget Men det är nödvändigl alt vi får eltbesked om Karpalund. Del kan inle accepieras all de anställda och derasfamiljer skall leva i ovisshet om sina jobb. Beslutet kan bara bli ell,nämligen all driften skall forlsälla vid Karpalund, och jag hoppasverkligen för de anställdas och för bygdens skull all statsrådet kommer framtill samma slutsals i sin proposilion. log i sitt inlägg upp frågan om utrymmet för import avsocker från . Jag vill försl erinra om all Sockerbolaget för sin delhar hävdat, all imporlbehovei i och för sig inle har nägon belydelse för fråganom nedläggningav Karpalund. Bolaget skulle ha samma syn på denna fråga, även omvi hade en hundraprocentig självförsörining i vad gäller socker. Jagvill vidare erinra om all del beslut som fattade 1977 angående nyariktlinjer för jordbrukspolitiken m. m. bl. a. innebär att sockerbeisarealenskall avpassas så all den vid normalskörd ger ell imporlulrymme molsvarande10-15 % av vår totala sockerkonsumiion. imporlulrymme fastställdes främsimed hänsyn lill behov av export. ullalade isill belänkande, all det föregen del också fann skäl tala för atl den inhemskasockerbetsodlingens omfallning avpassas så atl eii lillfredsslällande ulrymmelämnas för import från . Beslutet om sockerproduklionen fattades aven hell enig riksdag. Jagvill vidare beiräffande vad framhöll peka på all jag i mill svarsade alt frågan f n. prövas inom har låiiiexpertis från göra en samhällsekonomisk analys avkonsekvenserna av en nedläggning. Härav framgår all det för de fyra första årenefter en nedläggning uppslår en viss samhällsekonomisk vinst Men regeringen harnu all pröva om ålgärder av bl. a. sysselsälinings-och regionalpoliliska skälbör vidlas,och del ärdet svar somjag lordagen kan ge. Omfortsatt drift av Karpalunds Sockerbruk BO (): Som jag sade i mill försia anförande finns del enligl min uppfaliningäven andra skäl som lalar för ett bibehållande av Karpalunds Sockerbruk. Jagsyftar dels pä statens industriverks ulredning, som rimligen bör ha nägonbakgrund och som kan las lill iniäkt för all man borde bibehålla bruket,dels påmöjlighelerna till allernaliv produklion,som jag fömisälleralljordbruksminisiern också kommer all väga in i etl slutligt ställningslagande. Riksdagensbeslut om imporlulrymmet fattades i etl läge när man inte var rikligi medvelenom vilka konsek venser del skulle kunna få förden svenska sysselsättningen. Jagfrågar mig för del försia - och del har vi frän moderaia samlingspartiet ocksäifrågasatt -om del finns anledning för att för elt u-land som , somkan bedriva krig på andra håll i väriden, ge ulrymme för import av socker avbislåndspolitiska skäl. Jag har för del andra ifrägasall, om det finnsanledning atl imponera socker från andra länder, av typen , ochdärmed riskera svensk sysselsällning. Här kommer också en annan synpunkl in. stöd lill sockerbruken på och , dvs. de sockerbruk därdel enligl Sockerbolaget är närmast lill hands alllägga ned driften. kan innebära atl Karpalund ligger i riskzonen. Del ärjust så som jag anser atl samhälls- och regionalpolitik inte fär bedrivas. BÖRJENILSSON (s): Som jag sade tidigare, respekterar jag del besked som jordbruksminisiernhar lämnat här . Frågan skall alltså nu avgöras utifrånsysselsällningspoliliska och regionalpolitiska aspekter. Därvid måsle mannaturligtvis se till arbetsmarknadsläget i östra , och gör man del,irorjag inte det är svårt all fatta ell beslut om Karpalund. Det är som sagtbekymmersamt när det gäller sysselsätlningen för hela öslra , och vi måsteslå vakl om varie arbetstillfälle. Eftersom återkommer lill frågan om från vilka länder importtill av socker förekommer, vill jag erinra om att importen av sockerinte enbart kommer från - och del har också påpekat 1976utgjorde visserligen importen från en belydande del av den totala importenlill . var emellertid även importen från Dominikanskarepubliken betydande, och var den största exportören lill SverigeBrasilien, följt av och . Närdel sedan gäller den bedömning som regeringen nu skall göra av denna fråga,kommer vi självfallet all väga in regionalpoliliska, sysselsällningspoliliskaoch allmänekonomiska synpunkler i den bedömningen. BOLUNDGREN (m): Jag lackar jordbruksministern för del beskedet. Jag hoppas också - detär väl ganska naturligt - all man i samband med denna frågas prövningförutsätter atl samma sak kommer alt gälla som vid jordbruksnämndens prövning,dvs. att regeringen förutsätter att inga beslui eller åtgärder genomförs som nukan förändra sockerindustrins struktur och all man pä del viset alltsåkommeratl faen ordentlig och ingående prövning av denna fråga. Jag är liksomBörie övertygad om atl man dä ulifrän alla utgångspunkter kommer framlill au man bör bibehålla brukel även i forlsällningen. Överläggningenvar härmed slulad. § 6 Omdjursjukhusens finansiering JordbruksministernERIC erhöll ordel för atl besvara {m) den 26 februarianmälda fråga, 1978/79:369, och anförde: har frågal mig om en proposilion om djursjukhusensfinansiering kommer alt läggas fram i vär. Del betänkande somdjursjukhusulredningen avlämnade har remissbehandlals.Härvid har framförts synpunkler som kräver bearbéining och ylleriigareöverväganden inom Del är därför inte möjligt alt lägga framen proposilion om djursjukhusens finansiering i vär. INGRIDSUNDBERG (m): Jag ber atlfä tacka jordbruksminisiern för svaret. Iärels förteckning över proposilioner som är avsedda au läggas fram avfolkpartiregeringen slår del "ev." efter Djursjukhusens finansiering.Därav min fråga. Svaret gjorde mig bedrövad - och med mig hundratusentals personer ivårt land. Gäng efter gäng har djurägare setl fram mol en lösning av frågan hurvården av sjuka djur skall kunna finansieras. , ofta i samband medbyle av jordbruksminisler, har man setl en lösning -och sä har frågan fallit Trepartiregeringensjordbruksminisler lillsaiie en ulredning. Dess betänkande har varit på remiss,och ingen trodde väl annal än att resultatet äntligen skulle bli etl förslagtill , ell förslag med innebörden atl våra sjuka husdjur skulle fä denvärd de behöver ulan att djurägarna drabbas av mycket stora kostnadsökningar.Personalen på sjukhusen skulle också fä bällre arbetsförhållanden. Antingensaknar jordbruksminisiern kännedom om de verkliga förhållandena vid våradjursjukhus, eller ocksä sätter han vården av sjuka djur långl ner påönskelistan. En bil som är försäkrad kan lagas utan alt bilägaren drabbas avorimliga kosinader. När det gäller djurens rätt till sjukvård är inteförhållandet sä . Utredningen har föreslagit en avgift pä djur och hästarsamt pä industrilillverkal foder, och den avgiften skulle samlas i en fond.Förslagel innebär alltså inle atl man skulle ta ur den hårt ansträngdastatskassan för au låla djurskyddslagen bli praktiskt genomförbar. Jagsyftar med djurskyddslagen pä bestämmelserna om djurägarnas ansvar för atlsjukt eller skadat djur omhändertas för erforderiig omvårdnad. Husdjuren harsedan urminnes tider en social funktion, och liksom förändra sådana funktionerbör del finnas allmänna medel tillgängliga för alt vid behov avlastadjurägarna, och inle minsl all låta djursjukhusens utveckling tekniskt ochpersonellt följa med i den allmänna slandardutvecklingen och ökningen avdjurbeståndet i samhällel. Vi har över 600 000 hundar, iroliglvis ännuflera kaller och 60 000 ridhästar, om man medräknar ponnyer. Alla dessa behöveroch har rätl lill adekvat värd. Jagvill fräga jordbruksminisiern: Vad är del i förslaget frän ulredningen -som jagoch även många andra finner uttömmande och föredömligt väl gjort-som förhindraralt jordbruksminisiern i vär kan lägga fram den eventuellt aviseradeproposilionen? Jag är, , mycket väl medvelen om aU landels djursjukhusi dag arbelar under hård ekonomisk press och all några av dem stårinför myckel kostnadskrävande invesieringar. Djursjukhusulredningen,som nämner, konstaterade också alt flera djursjukhus harekonomiska svårigheter. Bilden av djursjukhusens ekonomi är dock inte helt entydig.För all allmänt förbättra djursjukhusens ekonomi har ulredningen föreslagil auen särskild djursjukhusfond bildas, såsom ocksä nämner. Medellill fonden bör enligl utredningen tillskjutas av berörda avnämargmpper, dvs.hund-, katt-och sporlhäslägare. Flerlalelremissinstanser delar ulredningens uppfalining om nödvändigheten av ellfinansielll stöd äl djursjukhusen. Krilik hardock riktats frän flera håll, delsnär det gäller olika former av finansiering av uppbyggnaden av djursjukhusfonden,dels när det gäller vilka effekler en högre taxenivå skulle ge.