prot · G209142 · 1978-12-31 00:00:00 — 2. med anledning av moiionerna1978/79:387 och 1978/79:477 som sin mening ge regeringen lill känna vadutskottet anfört om angelägenheten av att mineralförsörjningsfrågorna bevakadespä del regionala planet. Punkten 2 (geologiska undersökning:Uppdragsverksamhet, geologiska undersökning: Prospeklering) I proposilionen1978/79:100 bil. 17 hade regeringen föreslagil underpunklen D 2 (s. 96-100) att lill geologiska undersökning:Uppdragsverksamhet för /80 anvisa ett förslagsanslag av lOOOkt, underpunklen D 3 (s. 100 f) all lill geologiska undersökning: Prospekleringm. m. för /80 anvisa elt reservationsanslag av 15 216 000 kt I delta sammanhang hade behandlals molionen1978/79:1014 av (apk) och (apk) såvitt avsåghemslällan att som sin mening gav regeringen till känna att Sverigesgeologiska undersöknings (SGU) anslag för uranprospeklering borde utgå medbegärda . för /80. 1. med bifall lill regeringensförslag lill geologiska undersökning: Uppdragsverksamhet /80 under fiortonde huvudtiteln anvisa elt förslagsanslag av , 2. med bifall till regeringensförslag och med avslag på motionen 1978/79:1014, yrkandet I, lill Sverigesgeologiska undersökning: Prospeklering m, m. för /80 underfiortonde huvudtiteln anvisa eU reservationsanslag av 15 216 000 kt Mineralförsörjning,m. Punkten 5 (Statensgruvegendom) Regeringenhade i proposilionen 1978/79:100 bil. 17 under punklen D6 Statens gruvegendom(s. 104-114) föreslagit all 1, bemyndigaregeringen all under /80, i enlighel med vad föredragande statsrådet hade anfört, ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndens verksamhei som innebar åtaganden om högst , för /81, 2. tillStatens gruvegendom för /80 anvisa etl förslagsan slag av . Idelta sammanhang hade behandlals molionema 1978/79:473 av RolfDahlberg (m), 1978/79:546av m. fl. (s), vari hemställts att hos regeringenbegärde en omedelbar översyn och redovisning av möjligheterna lill stödjandeålgärder för gruvhanleringens framtida utveckling, varvid särskild hänsyn bordetas lill situationen vid gruvfälten i i enlighel med vad somanförts i molionen I978/79:1017avBirgitta m. (c)såvillnu vari fråga (yrkandet 2), 1978/79:1031av m. fl. (vpk), vari hemställts att hos regeringenbegärde ett förslag till utveckling av gmvnäring enligl deriktlinjer som angavs i motionen, 1978/79:1492 av BriUa Hammarbacken m. fl. (c), varihemställts att hos regeringen begärde en översyn och konsekvensanalysvad gällde tillämpningen av gruv- och minerallagstiflningen, och 1978/79:2028 av m. fl. (vpk) såvittavsåg hemställan att hos regeringen skulle anhålla om förslag tilländringar i gruvlagen som innebar all koncessionsrätlen ej låstes avinmutningar (yrkandet 3). 1. beiräffande anslag m.m. att skulle a) med bifall lill regeringensförslag bemyndiga regeringen alt under /80, i enlighet med vadföredragande statsrådet hade anfört, ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebar åtagandenom högst . för /81, b) med bifall till regeringensförslag och med avslag på molionen 1978/79:473, molionen 1978/79:546 iifrågavarande del, motionen 1978/ 79:1017, yrkandel 2, och molionen1978/79:1031 i ifrågavarande del till Statens gruvegendom för budgelårel1979/80 under fiortonde huvudtiteln anvisa ell förslagsanslag av 64 451 000kr., 2. beiräffandegmvpolitiskl handlingsprogram all med anled ning av motionen 1978/79:546 i ifrågavarande del och motionen 1978/ 79:1031 i ifrågavarande del som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört. 3,beträffande översyn av gmv- och minerallagstiftningen att medanledning av motionen 1978/79:1492 och motionen 1978/79:2028, yrkandet 3, somsin mening gav regeringn till känna vad utskottet anfört. Punkten6 (Prospeklering i kommun) Regeringenhade i proposilionen 1978/79:127 bil. 1 (industridepartementet) under punklen 2(s. 15 f) föreslagil bl. (5) att lill Prospeklering i Jokkmokkskommun för /80 under fiortonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av . Mineralförsörjning,m. Idetta sammanhang hade behandlals dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1978/79:2224av (apk) och (apk) såviu avsåg hemställan au riksdagenhos regeringen begärde en exploatering av kalk- och marmorfyndigheten iNorvijaur (yrkandet 3 i viss del), 1978/79:2268av m. fl. (vpk) såvitt avsåg hemställan att uttalade altdet i proposilionen föreslagna särskilda prospeklerings-projektet i Jokkmokkskommun borde utvidgas till att omfatta mineralbältet Svappavaara-Kaunisvaara(yrkandet 3), 1978/79:2291av () och (). delsde under allmänna motionstiden vid 1978/väckta moiionerna 1978/79:331av (apk), vari hemställts att anmodade regeringen attutarbeta en plan för kommun i syfte att skapa full sysselsättning ochutveckling och all därvid beakta 1. att etl aluminiumverk bordeuppföras i kommun, 2. att, i enlighet med i motionenanförda synpunkter, lillgången lill aluminiumråvara i tillvaratogs, 3. all exploatering av kalk- ochmarmorfyndigheten i Norvijaur inleddes, 4. att en total mineralinventeringskyndsamt förelogs i kommun, 1978/79:1502 av SvenLindberg m. fl. (s) .såvitt nu var i fråga och 1978/79:1516 av . (s) såvitt nu var i fråga. Av ovannämnda motioner hade 1978/79:331 och1978/79:1516 hänvisats lill arbetsmarknadsutskottet som sedermera överiämnatdem till näringsutskoiiet. 1.beträffande prospeklering i kommun all med bifall lillregeringens förslag och med avslag på molionen 1978/79:331 i ifrågavarande del,molionen 1978/79:1502 i ifrågavarande del, motionen 1978/79:1516 iifrågavarande del, motionen 1978/79:2224, yrkandet 3 i Mineralförsörjning,m. ifrågavarandedel, och molionen 1978/79:2291 till Prospeklering i kommun förbudgelårel 1979/80 under fiortonde huvudtiteln anvisade etl reservalionsanslagav 40 000 000 kt, 2.beiräffande prospeklering i omrädei Svappavaara-Kaunisvaara all riksdagenskulle avslå molionen 1978/79:2268, yrkandel 3, 3.beiräffande en sysselsätlningsplan för kommun all skulleavslå molionen 1978/79:331 i ifrågavarande del. (vpk): Näringsulskottetsbetänkande 1978/79:41 behandlar tvä propositioner, 1978/79:100 och 127 avseendemineralförsörjningen. Ulskotlel har i delta sammanhang ocksä behandlal trevpk-molioner, nämligen 1031, 2028 och 2268. Låt mig kort redogöra förinnehållet i dessa motioner, Motionen1031 berör gruvnäring. Vi har i molionen angivit mycket konkrelariktlinjer för utvecklingen av gmvnäringen i . Vihar föreslagit omedelbara åtgärder för alt kunna inleda en rationellgmvbryining av nickelförekomslerna i Lainejauromrädei. Vi har föreslagit ellföretag för att ordna och svara för en omfattande prospeklering avVästerbottens fy ndigheier. Vi har föreslagit all föruisäuningarna förett svenskt zinkmelallverk skall utredas. Vi har föreslagil organ för forskningoch utveckling. Vi har föreslagil all fyndigheterna av iSloruman-området skall ges hög prioritet vid prospeklering. Ja, molionen bestårav etl flertal konkreta och högst realisliska förslag. 1utskottets svar på mofionen hänvisas bara lill alt salsningar gjorls somansluter sig till de prospekleringsinsatser som . Det är inget uppmuntrande svar,om det alls är något svar på enmoiion. Vi har ingenstans i molionen tagit upp dessa satsningar till behandling- däremot har vi ställt en hel mängd andra förslag; det hade varil merintressant att fl svar som rör de förslagen. Påen punkl är i alla fall ulskollets skrivning direkt och konkrei. Jag tänker dåpå den passus där man säger: "Något särskill ultalande av omutökade prospekleringsinsatser behövs inte." Ja, så står det faktiskt,ulan vidare motiveringar. Videlar inle utskottets mening och vidhåller våra förslag i motionen. Det skullevara intressant att höra utskottets motivering till att "någol särskiltullalande av om utökade prospekleringsinsatser" inte behövs. talesman funderar på det svaret skall Jag ta upp våra övriga krav ide molioner som det här utskottsbetänkandet behandlar. Imotionen 2028 finns två yrkanden som behandlats av utskottet, nämligenyrkandena 3 och 4. tredje yrkandel begärs förslag frän regeringen om ändringar i gruvlagen, såatt innebörden av koncessionsrätten inte blir låst av inmutningar. Vi menar augruvlagens inmuiningssystem ger utrymme för inlressenler att i renlkonkurrenssyfte stänga mineralförekomsier som skulle kunnautvinnas "på koncessionsrätl". Delär glädjande och bra all utskollel insett betydelsen av sådana ändringar igruvlagen som vi förordat och all ulskotlel föreslår att dessa frågor skallanalyseras och studeras vidare. Del finns all anledning all emotse konkrelaforslag lill lagändringar för att komma äl dessa oönskade effekier i gruvlagensnuvarande uiformning. Vi är medveina om alt del är svårt att skriva lagtexter,men hoppas ändå pä en skyndsam handläggning av denna fråga och senare ocksåförslag till ändringar i gruvlagen. Delfiärde yrkandet i vår motion består i krav om en forcerad berggrundskartering.Skälet måste Ju vara uppenbart: svensk berggrundskartering haren iinternationell jämförelse ovanligt lång omloppstid . Del skalljämföras med de som gäller i jämförbara nationer. Därför har viföreslagil att SGU skall ges i uppdrag all planera för en forceradlotalinven-lering av de intressanta områden man känner lill. skulleocksä yUeriigare främja gruvnäringen i Norrbollen och Västerbollen. Ulskoltelframhåller aU vi i vår moiion pekar pä eU angelägel behov. Man menar som vi altprospekleringsinsatser måste kunna grundas på tillföriilligt geologisktkartmaterial. Det är bra. Utskottet framhåller dock all före elt beslut om enökad berggrundskartering borde den mineralpoliliska utredningens förslag flkomma fram. Utredningen sägs bl. a. se över behovet av berggrundskartor samlskilda organisatoriska och finansiella lösningar. Vi menar dock altberggrundskarteringen är så eftersatt att man nu ofördröjligen måsteforcera detta arbete. Del finns kända områden där berggrundskartorär angelägna, och för alt besluta om dessa behöver man inte inväntamineralpoliliska utredningens förslag. Därför vidhåller vi, herr talman,förslaget om en forcerad berggrundskartering. Sånågra ord om motionen 2268 och kravet på prospeklering av mineral-bältetSvappavaara-Kaunisvaara. Del är klariagl all där finns rika mineraltillgångaroch därmed grund för prospeklering. I sill svar konstaterar utskottet attområdet också är föremål för uppmärksamhel av bl. Utskottet vill dock inle föreslå alt besluta omprospeklering av området i fråga - som del verkar bara därför att della skulleinnebära beslut all förorda omprioriiering av nämndens resurser. Det är i allafall elt avgörande skäl som utskollel anför. Förslsom sist vill Jag också yrka bifall till vpk-molionerna i detla avsnill, utomde delar som behandlas i mom. 2 och 3 i utskottels hemslällan under p. 5.Utskottet föreslår beslula att ullala behovet av ell gruvpolitisklprogram. Vpk delar hell utskottets uppfattning om behovet av en samladgmvpolilik, men vi kanske inte är överens med utskottet om vad som senare skallinskrivas i della program. Men del ärju en senare fräga. Delär dock bra att den hittillsvarande kortsiktiga och planlösa gruvpoli-tiken kankomma alt skötas pä ett planeral sätt Detla kan bidra till alt utveckla svenskgruvhantering, säkra jobben och ge en bättre kontroll av och översiktöver statens egen gruvpolilik. Men lill della program får vi, som sagt, lidsnog anledning att återkomma här i kammaren. Mineralförsöijning,m. Slutligenhoppas jag att utskottets talesman vill besvara min inledande fråga omutskottet verkligen har några motiv för att gå emot uttalanden om uiökadprospeklering. Mineralförsörjning Under detta anförande överlog andre vice lalmannen ledningen av ALFLÖVENBORG (apk): I näringsutskoitels betänkande nr 41 behandlas de förslag .somjag harnämnt i föregående sammanhang. Det gäller projekt som skulle kunna gesysselsättning i de inlandskommuner som drabbats hårdast av densysselsällningsmässiga krisen, nämligen och . Jag skall inleprovocera fram någon energipolitisk debatt i detta sammanhang-den flr vi tids nog- men jag kan ändock inte underiäla alt göra följande reflexionet Vårtland har inga egna oljelillgångar, undantagandes de ynkliga droppar som vimöjligen kan pressa fram i och på Golland. Däremoi har vårt landbeiydande energitillgångar av annat slag. Vihar i motionen 1014 tagit upp frågan om exploatering av vårt landsalunskiffertillgångar i deras helhet. De innehåller stora mängder uran. I dettabetänkande behandlas endast en del av förslagen i vår motion. Vi har bl. a.begärt mer pengar för att man skall kunna genomföra ordentliga heltäckandeundersökningar över hela . I den slencilerade rapporten , somen uiredning inom statens industriverk avlämnade 1978, påpekas att tillgångarnai Qällranden är mycket litet undersökta "men har bedömts som de störsla ilandet och kvantitativt mer än fem gånger större än de skånska". Idet här sammanhanget tänker jag bl. a. på de urantillgångar som finns inom miueget län, i . Prospekteringarna kring områdena ,och är ännu inte slutförda. Men klart står au del finnsminst i Pleutajokk i kommun. Del betyder att en kommun somnu bokstavligt talat kippar efter andan har oerhörda rikedomar inomsina gränser vilka skulle kunna användas för att skapa sysselsättning. Vårmening är att den tillgången snabbt måste exploateras, detta av två skäl.Kommunen behöver snabbt en rejäl sysselsättningsinsats, om den inte skallförvandlas lill enbart renbetesland. Och vi kommerati behöva uran både nu och iframtiden. m. det parti som gick ut i valet med löftet om att stoppa kärnkraften kan junu tänka sig en tioårig avvecklingsplan, och åtminstone under den tiden kommerdet alt behövas uran. Jag är dessutom övertygad om ati kärnkraften har kommitför att stanna, att den är en inhemsk energitillgång som måste exploateras, ochdå måste också den inhemska råvaran skaffas fram. I Pleutajokk liggerden ännuoch väntar medan kommunen sakta tvinar bort. Jag yrkar mot denbakgrunden bifall till vår motion, som innebär ökade medelför vidare prospeklering och dessulom all gmvbryining igångsätts i . Sedanvill Jag övergå lill våra molioner som rör kommun. Här kommer man inpå den verkliga bedrövelsen och de oföriålliga försy ndelserna frän samtligaregeringar, inte minst den som satt års val. Man kan nämligen inteskylla allt på den folkpartiregering som svenska folkel har fäll för sinasynders skull. Nej, här måste man främst anklaga socialdemokratin, som hademakten i sina händer decennium efter decennium och inle vidlog några åtgärderföratl förebygga del kalaslrofläge som kommunen nu befinner sig i. Numinskar vallenfallsjobben i rask takt, nu ökar arbetslöshelen, nu ställs frågornapä sin spels. När underskrids den gräns då kommunen kan beslå som kommunalenhel med normal samhällsservice? Alll lyder nu på all man är där.Inte ändras detta faklum av alt del anslås ett anlal miljoner förmineralundersökningar i kommun. Hur många arbetstillfällen förJokkmokksbor kommer det att ge? Naturiigtvisär det bra aU man gör en totalundersökning av mineralfill-gångarna i kommunen.Men del skall ju inle slå i motsäUning till att sälta i gång med att exploaterade fyndigheter som man redan hittat, exempelvis kalk- och marmorfyndigheten iNorvijaur. Arbetarpartietkommunisterna har i moiion 331 föreslagit all skall anmoda regeringenatt utarbeta en plan för kommun i syfte att skapa fullsysselsätlning. I den planen borde gruvbrytning i Norvijaur ingå som ennaluriig del. Där skulle man också ha med uppförandel av ell aluminiumverk inomkommunen, anser vi. Vihar i vår moiion utvecklat ett resonemang i den frågan. Vi vel av tidigareframlagda utredningar all behovet av aluminium kommer all växa och altkapaciteten i måste byggas ul. Men meningen är lydligen inle all delskall fl ske i . Det är som skall fl ta hand om guldäggen.Vår mening är att del borde ske i . Där finns flera viktigaförutsättningar. Man har god tillgång till energi, man har gott om arbetskraft,och del finns elt anläggningskunnande som borde las lill vara. Vihar i vår motion citerat ur etl yttrande frän länsslyrelsen i , därman i likhet med oss betonar vissa vikliga fömlsättningar. I yttrandet heterdel bl. "IJokkmokk finns arbetskraft och energi. Där finns också kapilal,eftersomlokaliseringspolitiken innebär all etl gott projekl aldrig slupar på gmnd avbrisl pä kapital. I landet finns kunnande om aluminiumframställning,vidareförädling och marknadsförhållanden. I finns detanlägg-ningslekniskl kunnande och de resurser som behövs för all uppföraanläggningen, eftersom förklarat sig beredd alt med sinarbetskraft och utrustning uppträda som entreprenör i sammanhanget. Vad somsaknas är råvaran bauxit Det är knappasl troligt all ulredarna vill hävda alttillgången pä en av de råvaror som ingår i en industriprocess är utslagsgivandevid alla industrietableringar. Mineralförsöijning,m. 6 protokoll 1978/79:142 Mineralförsörjning, m. m. skullese annorlunda ul om den principen förverkligades. Dessulom finns i Sverigemineral som kan ersätta bauxit vid aluminumproduklion. Anortosil, som finns istora mängder i , är en av dessa." Kraftverksbyggena är snartklara. Den arbetskraft som frigörs borde sällas in i förberedelsearbetena förde projekl vi har nämnl. Den bistra sanningen ärju all om kommun intesnabbi får några slora rejäla sysselsällningsinsatser, inle kortsiktiga nödhjälpsarbeten,så blir den fullständiga katastrofen ell faktum. Dä har man kallt att räkna meden ulflyllningsvåg som i början av 1980-lalel drar med sig ylteriigare 3 000människor, och då blir del inte kvar myckel mer än åldringar i kommunen. Regeringensföreträdare och utskottet säger nej lill våra förslag, både när del gällerexploateringen av Norvijaur-fyndigheterna och när det gäller uppförandet av ellaluminiumverk - projekl som skulle kunna ge uppemot 1 000 fastaarbetstillfällen , en stor rusch och etlbetydande anlal indirekta arbetstillfällen som man alllid måste räkna med. Nisäger nej och del kanjag inle göra någol ål. Men kom då i Herrans namn mednågot annal! Inser ni inte att det är bråttom? Au kommunen snart har nätt denpunkt då man kommer alt ivingas säga: Vi kan inle lägga några industrier iJokkmokk, del flnns ingen arbetskraft kvar. Ellerär del kanske del som är meningen? Ingen halshuggning, utan långsam slrypning,som lika ofelbart leder lill döden? Vihar föreslagil all av regeringen skall beställa en plan med den endatolerabla målsättningen all skapa full sysselsättning och utveckling, en plansom snabbi måste sättas i verket. avslås, förvånansvärt nog ocksä avsocialdemokraterna. Är inte det underligt? Anser ni inte alt , efteralll vad kommunen har lämnat ifrån sig, är värt en sådan plan? Tycker niverkligen all den insats som regeringen föreslär är lillräcklig? Jagber all fl yrka bifall till samtliga de yrkanden i arbetarpartietkommunisternas molioner som behandlas i näringsulskottets betänkande nr 41. Näringsutskoitelsbelänkande /79:41 behandlar bl. a. frågan om värt lands mineralförsörjning.Sveriges geologiska undersökning har all bevaka dessa frågor i vårl avlångaland. Imolionen 387 har vi aklualiseral frågan om en mera regionaliserad ellerdecentraliserad verksamhet pä länsnivå. Vi anser all nuvarande nivå av prospekteringsverksamheleni och angränsande områden i Bergslagen inle är tillräckliga. Vi menaratt en högre ambitionsnivå bör fastläggas. Etl av de effekiivare medlen är allregionalt placera befattningshavare med uppgift all aklivi bevaka samtligaaspekter av mineralförsörjningsfrågorna. Vi har i vär motion krävt en samladfemårsplan för prospekleringsarbelen. I första hand bör en berggrunds- ochmalmgeolog jämle en geofysiker placeras i för en mera offensivlokal och regional mineral- och prospekleringsverksamhet När en successivt regionaliserad verksamheiutbyggs, ja, då bör lämpligen bli nägol av eU pilolprojeki.Värmlands län behöver arbetstillfällen, och vi är god tvåa i landeiefter Norrbollen när del gäller arbetslösa. De tankegångar vi motionärer aklualiseral är långl ifrånrevolutionerande eller verklighetsfrämmande. Tvärtom - redan i början av1900-lalet väcktes de första tankegångarna om en mera regionaliserad verksamheiav det geologiska arbetet De väckta förslagen har inle hillills mött någolgensvar. Imillen av 1950-ialei aktualiserades frågan pä nytt. Del var docenten som menade alt geologisk kunskap borde knytas lill landets allalänsstyrelser. Han skisserade en modell som i slort sett liknar naturvärden.Som vi alla vet finns på resp. länsstyrelse en nalurvärdsenhet med speciellahandläggare. har docent . Lundegärd vid Sverigesgeologiska undersökning i ett par intressanta och uppmärksammadetidningsartiklar på nyU aklualiseral frågan. Docent är inne pä sammalinje och menar all beiydande fördelar finns all hämta på en regionalisering avden geologiska servicen spridd över hela landei. Hillillstre tappra försök har således inle satt några djupare spår efter sig. SGU är en relativt slarkl centraliserad myndighel. De allra fiestabefattningshavare är stationerade i och . Smärte filialenhelerfinns i , och . Erfarenheterna frän filialverksamheien ärenbart posiliva, och man bör nu bygga ul lill en mera regionaliseradverksamhet. Jag menar alt det är hög tid all sälla skutan i sjön och ta sig anden här frågan. Vadsäger då utskottet? I slort sett är utskottet helt ense med oss motionärerangående vikten av en mera regionaliserad mineral- och prospekleringsverksamhet. Näringsutskotlelskriver i sill belänkande att frågan är angelägen, och utskottet förutsätterall länsstyrelserna i sina anslagsframställningar kräver förstärkning avpersonal med geologisk kunskap. Utskottet säger vidare att det är angelägel medregionalt placerade befauningshavare med speciell arbetsuppgift all aktivtbevaka mineralförsörjningsfrågorna. Sedan säger man all olika organisatoriskalösningar är möjliga. Med andra ord: Vär motion har i princip bifallits. Ellriksdagens ullalande på denna punkt känns självfallet tillfredsställande. Viflr nu noggranl följa frågans fortsatta behandling. Jag vill inle föregripa den mineralpolitiska utredningens förslag. MenJag kan ändå inte undgå all ta lillfället i akt all redan nu framföra minasynpunkier. Jag förutsätter att uiredningen framlägger konkreta förslag om enökad regionaliserad utvinning av våra natur- och mineraltillgångat I konsekvensdärmed bör förslaget även inrymma regionalt placerade befattningshavare förutvinning av länens resurser. Förhoppningsvis kommer en successiv regionalförstärkning av personal med geologisk kunskap att ske i vissa landsdelat Däbör del vara naturiigl alt i första hand prioriiera . Vi anser -och med all rätt - all är något av en vil fläck på den Mineralförsöijning,m. Mineralförsörjning,m. geologiskakartan, I jämförelse med mänga andra län ligger vi myckel illa till. Jag kannämna en rad län där man har en betydligt mera detaljerad berggrundskarta. Vihoppas all SGU nu känner sill ansvar och inom ramen för sina anslag ökar sinainsatser i . I första hand bör grovkarlering och därtill hörandeintressanta specialundersökningar forceras. De intressanta legeringsmelalleroch fyndigheter som påträffats inom Filipstadsområdel bör intensivt bearbetasoch utvärderas. Jag har ingel annal yrkande än utskottet, men vi fömtsätter attregeringen uppmärksammar frågan och på alll sätt siöder länet och ger SGU båderesurser och direktiv för all snabbi öka prospeklerings- ochmineralundersökningarna i vårl län och angränsande områden i Bergslagen. Ulskouetsäger slulligen all regeringen bör överväga frågan, och vi motionärer förväntaross snara och konkrela förslag. Ärendei brådskar, och regeringen bör handla -och handla snabbt. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. Detla ulskoiisbetänkande behandlar proposilionen ommineralförsörjningen och i vissa delar proposilionen om åtgärder för att främjasysselsättningen i . Jag skall beröra de olika avsnitten i denordning i vilken utskottet har behandlat dem. Beiräffandemineralförsörjningen har del väckts fyra motioner som har till syfte all skapabältre grundförutsättningar för gruvnäringen i olika delar av landet.