prot · G20954 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag tycker nog inte att den ursäkten är särskilt godtagbar, därför altingen vid vare sig departementet eller försvarets civilförvaltning kunde varaovetande om hur personalsituationen skulle komma atl se ut vidutflyttningstillfället. Personalärendena hanteras ju på sådant sätt att beskedganska snart föreligger om hur många som är beredda att flytta ut medmyndigheien. Utifrån sådana besked hade man nog haft möjlighet att möta denuppkomna personalsituationen. Beträffanderekommendationen att tala med personalvårdsassistenterna om förtur och andratyper av möjligheter till bidrag vill jag säga att det nog är den absolut sistautväg man bör anvisa, därför att förtur när det gäller sådana ärenden barainnebär alt andra likaberättigade då skjuts åt sidan. Det som minst av allt kanvara önskvärt är att våra värnpliktiga utsätts för nödvändigheten att klara sinekonomi med socialvårdsbidrag . Frågan om personalutjämning i civilförvaltningen hade varitallvariigare, om inte i hela förvaltningen 70 96 av personalen omsattes på 18månader i samband med flyttningen till . Jagvill också säga alt vi överväger i departementet att förstärka civilförvaltningensfamiljebidragssektion i Karistad med personalkonsulenter från förbanden för atlytteriigare påskynda avverkningen av ärendebalansen. Tyvärr kan, på grund avden årstid vi befinner oss i, denna åtgärd inte bli effektiv förrän i början av1979. ROLANDBRÄNNSTRÖM (s): Jag hoppas atl försvarsministern, med den möjlighet han har, lever upptill den målsättning han nu har deklarerat. Överiäggningenvar härmed slutad. Omförbättring av företags- och fastighetsstrukturen i § 9 Om förbättring avföretags-och fastighetsstrukturen i Jordbruksminislern erhöll ordet för allbesvara () anmälda fråga, 1978/79:212, ochanförde: har frågat mig omjag är beredd att ställa medel tillförfogande för intensifierade insaiser så alt en förbättring av företags- ochfaslighetsslmkturen i kan komma till stånd. Detprivata jord- och skogsbruket i kännetecknas av små ochsplittrade bmkningsenheter. Detta försvårar en rationell sköisel av marken.Problemen inom länel förstärks genom atl många fastigheter brukas medsamäganderätt. Denyttre rationaliseringen inom jord- och skogsbruket syftar till atl förbättrafastighetsstrukluren i vad avser såväl brukningsenheternas storiek som derasutformning. Samhället främjar via lantbmksstyrelsen och lant-bmksnämnderna denverksamheten genom rådgivning, ekonomiskt stöd, köp och försäljning av marksamt genom att med stöd av jordförvärvslagen hindra olämpliga förvärv. Vidarearbetar lantmäteriet med att förbättra fastighetsslrukturen genom meromfattande fastighetsregleringar. Vid sidan av dessa på verkandeåtgärder förekommer på skogssidan samverkan i olika former mellan skogsägarnaför alt överbrygga de svårigheter som den rådande strukturen skapar. Detär självfallet angelägel att på olika sätt komma till rätta med de dåligafastighets- och bmkningsförhållanden som råder i vissa delar av vårt land.Enligl vad jag harerfarii har i ett projekt startats inomvilket , lantbruksnämnden och gemensamlarbetar med atl förbäura fastighetsimkturen i länet. Det är angeläget all dettaarbele fortgår. Det ankommer på de berörda myndigheterna att inom ramen förtillgängliga resurser göra erforderliga prioriteringar. Jag vill tacka statsrådet för svarei på min fråga, även om jag långtifrån är nöjd med det. Jag känner också igen vissa delar från ett svar som jagfick av jordbruksministerns företrädare . Vadsom behövs är intensifierade insatser och exlra medel för att förbättrafastighetsstmkturen i . Inom länet råder - och det erinrar ocksåstatsrådet om i svaret - i vissa områden en mycket svår ägosplittring. Detärett stort antal små fastigheter med många skiften, ofta med andelar i enmängd samfälligheter. Det stora antalet små och ofullständiga fasligheter ägsdessutom ofta av dödsbon och i vissa fall av andra samäganderältsformer som istor utsträckning saknar annan anknytning lill jord- och skogsbruk än ägandet. Inomavsevärda områden av länets skogsmarker är förhållandena så tilltrasslade, attsuccessiva förbättringsåtgärder ter sig lämligen meningslösa. Där måstegenomgripande åtgärder genomföras i ett sammanhang. Ett exempel på hurförhållandena är - om än säkerligen inte det allvarligaste - kan hämtasfrån socken i kommun, där fastighetsreglering nu pågår av omkring13 och där inägojorden och skogsmarken lill ca 25 96 ägs av dödsbon.Medelinnehavet per fastighet i förrättningen har beräknats lill ca 15 hekiarfördelat på fyra skiften. Ungefär 1 300 personer berörs av förrättningen. ärnedbrytningen av fastighetsbeståndet betydligt värre i andra delar av länel.Förmodligen tillhör de områden där det är allra svårast. Delär nödvändigt att en strukturrationalisering på allvar kommer i gång inomKopparbergs län, och skall detta ske krävs särskilda anslag från statens sida.Del vore olyckligt och till påtaglig skada för samhällsintresset om arbetet medstmkturrationaliseringen skulle fördröjas ytterligare på grund av medelsbrist. Somförhållandena nu är omöjliggörs ett rationellt skogsbmk, och delta är lill skada för alla parter - markägare, skogsarbetare och industrin - med slora samhällsekonomiska föriusier som följd. Denrådande ägosplittringen är också ett hinder för att effeklivt begränsainsekternas härjningar i skogen, och inte minst , i tider med stormfälldskog, kan delta bli kännbart. Jag är rädd för alt ägosplittringen på vissaställen kommer atl omöjliggöra omhändertagande av stormfällt virke. Då kan delbli härdar inle minst för granbarkborren. Jag hoppas atl statsrådet kan ge sigtid att besöka länel och på så vis säUa sig in i förhållandena på äganderättensområde i . När diskuterade denna fråga med minföreträdare var bakgmnden den att i Kopparbergslän hade begärt ett anslag för att förbättra fastighetsslrukturen i länet. Denframställningen tillgodosågs inte i budgetarbetet . I sitt svar sadeAnders att de berörda myndigheterna i stället fick göraomprioriteringar av sina befintliga resurser. Jag vill till detta säga, attingenting har hiuills kommit mig till del som gör att jag har en annanuppfattning än min företrädare. Jagvill lillägga alt jag tror inte att man kan lösa dessa problem enbart med merapengar. Det är sannolikt minst lika väsentligt alt man på andra vägar stärkersamhällets möjligheter att påverka förhållandena. Jag kan ge ett exempel. I dennya jordförvärvslagen kommer undantagen från tillståndsprövning att begränsastill atl endast avse make och barn. Härigenom kommer fler förvärv att prövas,vilket bl. a. ger ökade möjligheter att i samband med ägarskifte också görastrukturförändringar. Sedanberörde i sitt inlägg frågan om dödsbonas förvaltning. Det kommeratt tillsättas en utredning med uppgift att lägga fram förslag om begränsningav rätlen för dödsbon att äga jord- och skogsbmksfastigheter. Regeringen harför avsikt att utfärda direktiv i frågan. Jag tror att åtgärder pådetla område kommer atl få ganska stor belydelse. ömförbättring av företags- och fastighetsstrukturen i Omåtgärderför att stärka patienternas rättssäkerhet inom sjukvården Jag är tacksam om det görs någonting för att begränsa den tid undervilken elt dödsbo för bestå, för det hindrar mycket av rationellt arbete iskogen. Närdet gäller omprioritering av anslagen hoppas jag att också statsrådet är bereddalt göra vissa omprioriteringar från departementels sida så att länför mera pengar för att klara omstruktureringen av jord- och skogsmarken. Detbehövs för att man skall få en tillfredsställande fastighetsstruktur i länet. Jaghoppas också att statsrådet är beredd alt på ort och ställe se på dessa frågor,så han får klart för sig hur besvärligt det i verkligheten är. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Om åtgärderför att stärka patienternas rättssäkerhet inom sjukvården StatsrådetHEDDA erhöll ordet för atl besvara () den 7december anmälda fråga, 1978/79:216, och anförde: har mol bakgrund av alt elt lasarett utanpatienternas vetskap bandat samtalen till akutmottagningen under kvälls-ochnattid samt över frågat mig om jag avser att ta något initiativ för atlstärka patienternas rättssäkerhet inom sjukvården. Enligtgällande rätt skyddas patientens intresse av sekretess för lämnade uppgifterfrämst genom regeln om tystnadsplikt för hälso- och sjukvårdspersonal. Sålundagäller tystnadsplikt för uppgifter som lämnats i förtroende. Vidare gällerförbud mot att obehörigen yppa personliga uppgifter som framkommit på annatsätt. Journalinom den allmänna hälso- och sjukvården är enligt tryckfrihetsförordningenallmän handling. Det innebär emellertid inte att en journal utan vidare förlämnas ut. Enligt 14 § första stycket sekretesslagen för nämligen handlingar iärenden angående hälso- och sjukvård i princip inle lämnas ut till annan än denhandlingen rör, om inte denne samtycker lill del. Sådanabandupptagningar som har berört i sin fråga för anses varasekretesskyddade på samma sätt som sjukjoumaler. Personligen anser jag attpatienterna bör i förväg underrättas om att telefonsamtalen spelas in på band. Inomkort kommer förslag till nya bestämmelser om tystnadsplikt och sekretess inombl. a. hälso- och sjukvården att remitteras till lagrådet. Enligt vad jag harinhämtat kommer bandupptagningar av det angivna slaget att varasekretesskyddade också enligl de föreslagna bestämmelserna. Medicinalansvarskommitténhar i sitt huvudbetänkande (SOU 1978:26) lagt fram vissa förslag ompatientjoumaler. Kommittén har vidare anfört all hela systemet medpatientjournaler bör ses över i särskild ordning. En sådan översyn borde enligtkommitténs mening innefatta inle bara journalerna utan även andra former avpaiientdokumenlation saml dokumentationsmelo- Nr 54 derna med hänsyn tagenfrämst till iniegritetsintressel. lingövervägs nu kommitténs förslag i . Jag ber atl fö lacka sjukvårdsministern för svaret på min fråga. Tillatl börja med vill jag anlägga några principiella synpunkler på problemen. Inomsjukvården har den vetenskapliga och tekniska utvecklingen medfört mångaförbättringar för den vårdsökande allmänheten, men den har också orsakalproblem när del gäller den personliga integriteten. Dalateknikens intåg harmedfört stora administrativa och medicinska fördelar men betyder också alt fleroch fler uppgifter om patienterna lagras med åtföljande risk att de kommer iorätta händer. Sålänge vi hade en omfaUande privalläkarkår hade många patienter i allmänhet baraen läkare alt anförtro sig åt. Privatläkarnas journaler är inte underkastadesekretesslagens regler. Journalerna är därmed läkarnas egendom och i motsatstill de offentliganställda läkarnas journaler inte allmän handling. Sålunda ärprivatläkarjournalerna mer svåråtkomliga för utomstående. Den fortlöpandeminskningen av privatläkarkåren medför atl patienterna nu kommer i kontakt medfler läkare, och sekretessbestämmelserna för dem är sålunda dessulom mindre. Ettannat hot mot integriteten är den s. k. bevissäkringslagen som varit i kraft . Den möjliggör för skattemyndigheterna alt ta del av patientjournalernai fiskall syfte också utan atl misstanke om skattebrott föreligger. Eneffektiv vård fömisätter ett fullständigt förtroende mellan patient och läkare.Patienten måste kunna känna atl vad som anförtros läkaren och övrigvårdpersonal under inga som helst omständigheter för komma i orätta händer.Känner inte patienten den tryggheten kan han eller hon bli benägen atlundanhålla uppgifter, vilket naturligtvis kan leda till ett sämre vårdresultat.Det som hänt vid är förvisso inte ägnat alt ökamöjligheterna att åstadkomma elt förtroendefullt samarbete mellan patient ochvårdpersonal. Jagär naturiigtvis tacksam för att bestämmelserna om tystnadsplikt och sekretesskommer att överarbetas, som sjukvårdsministern angav. Del är viktigt allde förbättras, för som jag tidigare anförde blir det fler och fler som harmöjlighet alt ta del av patientjournalerna. Jagär också glad atl sjukvårdsministern delar min uppfattning att patienterna iförväg bör undertättas om att telefonsamtal spelas in. För mig är naturiigtvisdelta en självklarhet. Man för nu hoppas alt det uppseende denna fråga orsakatoch sjukvårdsministerns ställningslagande här medför atl berört landsting sätterstopp för det ofoget. Jagskulle till sisl vilja slälla en följdfråga lill sjukvårdsministern: Om detvisar sig alt inte gör rättelse i del här avseendel, kommer 0/77åtgärderför att stärka patienternas rättssäkerhet inom sjukvården 0/7?åtgärder för att stärka patienternas rättssäkerhet inom sjukvården sjukvårdsministern då attta något initiativ för all fö stopp på denna hantering? I och för sig är del ju inle något märkligt alt uppgifter som patientlämnar vid t. ex. telefonsamtal med personalen inom hälso- och sjukvårdenantecknas och bevaras. Syftet är ju främst att tjäna patientens intresse av godoch säker vård . Patienten har självfallet också ett intresse av altuppgifterna stannar mellan honom och personalen. Även om del inte föreliggernågon allmän skyldighet att tala om alt elt telefonsamtal spelas in, anser jag,som jag sade i mitl förra svar, att patienten i förhand bör underrättas om attsamtalet spelas in på band. Härvidlag är och jag helt eniga. Somjagockså påpekat i svaret har medicinalansvarskommittén uppmärksammat vissaproblem i samband med journalhanteringen och patienldoku-mentalionen ochföreslagit att en särskild översyn kommer lill slånd. Liksommedicinalansvarskommitléns förslag i övrigt övervägs denna fråga i departementet.Del menar jag är elt svar på senaste fråga. Iniegritetsproblemen är naturiigtvis särskilt stora vid akutmottagningarna,eftersom vårdpersonalen ofta måsle ställa frågor för atl kunna göra enangelägenhelsgradering. Därför har man t. ex. vid det landsiing som jagfillhör. , tagit särskild hänsyn till detta under program- ochprojekteringsarbetet beträffande sjukvårdsbyggnader. Vid de befintligaanläggningarna försöker man avgränsa den enskilda patientens samtal medmottagningssköterskan. Jagbeklagar atl sjukvårdsministern inte vill säga rent ul alt hon tänker ta ettinitiativ, om den här hanteringen fortsätter. Kanjag nu inte fö ett svar, kanjag blott rekommendera henne att vandra över till justitieministern ochbe-honom vidta de erforderliga åtgärderna. Överiäggningenvar härmed slutad. §11 Föredrogs och hänvisades 1978/79:183 och 184 tillsocialförsäkringsutskoltel §12 Föredrogs men bordlades åter Näringsutskotlets betänkanden /79:9, 13 och16 Arbelsmarknadsutskotlets belänkande 1978/79:16 §13 Föredrogs och bifölls Interpellaiionsframställning 1978/79:113 §14 Den ekonomiska politiken m. m. Föredrogs finansutskottets belänkande 1978/79:10 ominriktningen av den ekonomiska politiken samt åtgärder för atl stimulera konsumtionoch invesleringar, 1978/79:19 med anledningav dels propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiskapolitiken, m. m. såvitt avser budgetdepartemenlets arbetsområde (bilaga 2)jämte molioner, dels propositionen 1978/79:56 om ändringi sjömansbeskaUningen, m. m., i viss del, 1978/79:20 med anledning avpropositionen 1978/79:56 om ändring i sjömansbeskattningen, m.m. jämte motioner, 1978/79:21 med anledningav propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken,m. m., såvitt avser höjning av de allmänna barnbidragen, jämtemotioner, 1978/79:13 med anledningav propositionen 1978/79:50 om inrikiningen av den ekonomiska politiken,m. m., såvitt propositionen hänvisats till Denekonomiska politiken m. m. 1978/79:15 med anledning av proposilionen1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. såvitt avserarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde jämte molioner. Finansutskottetsbetänkande nr 10, skatteutskottets belänkanden nr 19 och 20, socialutskottetsbetänkande nr 21, socialförsäkringsuiskottels betänkande nr 13 samtarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 15 debatteras i ett sammanhang ochyrkanden beträffande samtliga dessa betänkanden får framställas under dengemensamma överiäggningen. 1 det följande redovisas endast de betänkanden,beträffande vilka under överiäggningen framställts särskilda yrkanden. Medstöd av 3 kap. 15 § riksdagsordningen hade vid början följandemolioner väckts: 1978/79:1av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga föreslagils attriksdagen beslutade 1. att hos regeringenhemställa om åtgärder för att ett bostadsbyggnads- Denekonomiska politiken m. m. programom 85 000 lägenheter genomfördes under /79, 1) att hos regeringen hemställa omåtgärder för alt ytteriigare 20 000 barnsluge- och fritidshemsplatser skullebyggas under budgelårel 1978/79 och att erforderliga slalsbidrag härför skulleulgå, 2) att hos regeringen hemställa omåtgärder för att personaltätheten i daghemmen blev 1 personal på 4 barn, 3) atl hos regeringen hemställa omåtgärder för 6 000 nya tjänster inom sjukvården, 4) alt hos regeringen hemställa omåtgärder för 5 000 nya tjänster inom äldreomsorgen, 5) att hos regeringen hemställa omåtgärder för en förbättrad kollektivtrafik - såväl siatlig som - avsådan omfattning atl 12 000 ytteriigare tjänster inrättades, 6) all hos regeringen hemställa omförslag till program för alternativ energiproduktion och energibesparandeåtgärder som gav 5 000 årsarbeten ytteriigare inom verksamheten, 9,att hos regeringen hemställa om förslag till sysselsättningsgaranti inom gruv-och stålbranschen, 10) alt hos regeringen hemställa omförslag lill statligt slöd till nya idrottsanläggningar som kunde ge 1 000 nyaarbetstillfällen, 11) att hos regeringen hemställa omåtgärder för utarbetande av ett industripoliliskt program med sikte på ökadförädling inom landet, 12) atl godkänna de i motionen iövrigt angivna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. 1978/79:2av OlofPalme m. fl. (s), vari såvitt nu var i fråga hemställts att riksdagenskulle 1. besluta inrätta en strukturfondfr. o. m. i enlighet med i motionen angivna riktlinjer, 2. till Simkturfonden(industridepartementet) på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1978/79 anvisa elt invesleringsanslag på 2 , 3. uppdra åt fullmäktige iriksgäldskonlorei att ikläda staten garanti för stmklurfondens förpliktelser påett belopp intill sammanlagt högst , 3.besluta ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts i fråga om behovet av en ansvarsfullenergipolitik, 4.besluta ge regeringen tillkänna vad som i moiionen anförts om prisstopp på byggnadsmaterial och skärplkontroll av enlreprenadpriser på byggnadsområdel, 5.godkänna - under förutsättningav bifall till hemställan under 6 ovan - i motionen förordade riktlinjerbeträffande särskilt lilläggslån för flerbosladshus, 10.godkänna de ändringar i fråga om hyresgränser och inkomstprövningsregler förstatskommunall bostadsbidrag till barnfamiljer m. m. som förordats i motionen. 11. till Bostadsbidrag m. m. ()på tilläggsbudget lill statsbudgeten för /79 anvisa ettförslagsanslag av , hos regeringen hemställa altkonsumentpriset på mjölk, ost, nötkött, bröd och mjöl sänktes med i motionenangivna belopp, lill Prisreglerande åtgärder påjordbrukets område () på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för budgelårel 1978/79 anvisa elt förslagsanslag av 825 000 000kr., besluta genom utnyttjande avanslaget under punkt 15 kompensera jordbrukei genom särskilda pristillägg påberörda jordbruksprodukter för de i moiionen föreslagna prissänkningarna, 18.godkänna de i motionen i övrigt angivna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken. Denekonomiska politiken m. m. 1978/79:5 av m. fl. (vpk), vari såvittnu var i fråga föreslagils alt beslulade atl hos regeringen hemställa omåtgärder för alt verkställa ett och effektivt allmänt prisstoppunder 12 månader, all hos regeringen hemställa omförslag lill lag om hyresslopp under i första hand 12 månader, 6.att i övrigt som sin mening uttala vad som i motionen anförts om den ekonomiskapolitiken. för framlagda propositionen 1978/ 79:50 ominriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. hade regeringen(ekonomidepartementel)-efter föredragning av budgel- och ekonomiministernIngemar Mundebo - dels föreslagit atl godkänna vad som iproposilionen anförts om inriktningen av den ekonomiska politiken, dels i bil.1-4 framlagt lagförslag, gjort anslagsframställningar m. m. Belräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen redovisas huvuddragen i den ekonomiska utvecklingen fram t. o. m.år 1978 samt ges prognoser för . Mol denna bakgrund framläggs förslag ominriktningen av den ekonomiska politiken och om ulformningen av erforderligaekonomisk-politiska åtgärder. Föratt öka kapacitetsutnyttjandel och sysselsättningen föreslås en förslärkning avhushållens köpkraft med sammanlagt ca . Förslaget tillförsäkrarhushållen en ökning av realinkomsten med 2,5 96. En vissmarginalskattelättnad genomförs utöver inflationsskyddet. Den särskildaskattereduktionen räknas upp. Det extra skatteavdraget höjs för pensionärerliksom avdraget för underhållsbidrag lill icke hemmavarande barn. Barnbidragethöjs från 2 260 lill . per barn och år fr. o. m. januari 1979.Samtidigt höjs studiebidraget inom studiehjälpen och del föriängdabarnbidraget. Denekonomiska politiken m. m. För atl slimulera näringslivels invesleringarutsträcks de nuvarande reglerna ifråga om invesleringsavdrag ochinvesteringsbidrag för maskinin-vesleringar ytteriigare elt år. Vidare införsett tidsbegränsat 10-procentigl invesleringsavdrag för byggnadsinvesteringar.Vissa förändringar i den s. k. Annell-lagsliftningen föreslås i syfte attunderlätta företagens anskaffning av riskvilligt kapital. Föralt upprätthålla sysselsättningen föreslås arbelsmarknadspolitiska åtgärdertill elt belopp om ca 3 000 milj. Propositionen hade remitterats tillfinansutskotiet, bil. 1 till socialutskottet, bil. 2 till skaiteutskottet, bil.3 lill socialförsäkringsutskoltel och bil. 4 till arbetsmarknadsutskoltet. hade behandlat följande medanledning av propositionen väckta motioner: 1978/79:88av m. fl. (m), vari hemställts att vad gällde riktlinjerna fördenekonomiska politiken beslutade i enlighel med vad som i moiionenanförts, 1978/79:94 av m. fl. (c), varihemställts att skulle besluta att godkänna vad som i motionenanförts om inriktningen av den ekonomiska politiken samt alt som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten alt också ipraktiken hävda de centrala målsättningarna rättvis inkomstfördelning ochregional balans, 1978/79:96av (apk) och (apk), vari föreslagits atl byggandet av minst 75 000lägenheter igångsattes , atl som sin meninggav regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande kapitalexportoch utlandsinvesteringar, alt som sin meninggav regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en ökadvidareförädling av svenska produkier för att stimulera den inhemskasysselsättningen samt att i anledning avproposition 1978/79:50 gav regeringen till känna vad som i denna motionytteriigare anförts som riktlinjer för den ekonomiska politiken, 1978/79:105av m.fl. (vpk), vari hemställts att beslulade att medavslag på vad som sagts i propositionen 1978/79:50 om inriktningen av denekonomiska politiken godkänna vad som i denna molion samt i molionerna1978/79:1 och 1978/79:5 sagts i motsvarande del, och 1978/79:116av OlofPalme m. fl. (s), vari hemställts alt skulle besluta 1. att godkänna vad som imotionen anförts om inrikiningen av den att i enlighet med denöverenskommelse som träffats i civilutskottel fr. o. m. den I januari 1979förbättra bostadsstödet till barnfamiljerna samt atl till Bostadsbidrag m. m. påtilläggsbudget I till statsbudgeten för budgelårel 1978/79 under trettondehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på . Denekonomiska politiken m. m. beträffande inriktningen av denekonomiska politiken att med avslag på motionerna 1978/79:1, yrkandet14, 1978/79:2, yrkandel 18, 1978/79:5,yrkandet6,1978/79:94,yrkandet1,1978/79:96, yrkandet 4,1978/ 79:105 och 1978/79:116, yrkandet 1, skullegodkänna vad som förordats i propositionen 1978/79:50 och motionen 1978/79:88och som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört, beträffande inrättande av enstrukturfond att skulle avslå motionen 1978/79:2 yrkandena 1-3,