prot · G209138 · 1978-12-31 00:00:00 — Detfinns heller inget skäl alt ifrågasätta dessa ledningar,eftersom det inle harframkommit någonting som tyder pä all de skulle medföra skador på människor ochdjur. Delcenirala i del här sammanhanget ärju aU den 800-kV-ledning som är underdiskussion - och där regeringen ännu inle har lagil ställning - skulle ge sammaeffekter på marken som en 400-kV-ledning. Omspänningen i planerade kraftledningar YNGVENYQUIST (s): Jag bestrider inle rätt all ifrågasälla - del ärnaturligt all man skall göra del i del här huset - men det mäsle liksom vararim och reson i ell sådanl ifrågasättande, en viss sans. Om del hindrar enteknisk utveckling utan att man har rimliga skäl för detla och om det görmänniskor arbetslösa och förhindrararbelstillfallen,då mäsle man rimligtvisocksä ta upp en diskussion om del. Närdet gäller frågan om fältslyrkan, som har varil inne på, är del rättintressant att konstatera att i manshöjd, dvs. I å över marken, undernormala 400-kV-ledningar uppgår fältslyrkan lill 4 ä per meter, och undernormala 800-kV-ledningar lill 9 å per meter. Då kan man naluriiglvis göradel konstaterande som har gjorl - alt man alltså kan nå fältstyrkorsom inte rimligtvis skall vara skadliga. När man lar del av sädana fakta finner man allresonemang som kan förhindra en rationalisering av kraftöverföringsförmägan ochsedermera också kraftdistribulionen borde vara onödiga i en lid när vi sökerprojekl som skall sätta människorna i arbete. När konstaterar att flertalet utländska undersökningar pekarpå aU delta inte är något problem, så är del naturiigtvis riktigt Men det hartrots allt gjorls en hel del undersökningar som pekar ål motsatta hållet. ärdel Ju så när del gäller vetenskap att man inte kan lösa problemen genommajoritetsbeslut. Del räcker inle med all räkna undersökningar och sedan sägaalt vad flertalet visar på är del rätta. Omspänningen i planerade kraftledningar mäsle man egentligen ocksäta minoritetens synpunkier på lika stort allvar. Vadvi diskulerar är ju hur vi skall bygga ut kraflledningsnäiet och hur myckel vibehöver bygga ul del. Då är resonemanget om Norrlandsälvarna inle särskillrelevant. Här är del alltså fråga om ökad kapacitet. Och hur pass mycket vianser oss behöva öka kapaciteten på kraflledningsnäiet beror naluriiglvis pähur myckel ytteriigare ström vi avser att producera och distribuera och i vilkaformer den tillkommande strömmen skall produceras. Jag menar all om man låterdet ske i mera decentraliserade former, t ex. i kraflvärmeverk med stor lokalavsättning, blir belastningen på riksnätet inle lika stor. Del ärju ganskanaturiigl att del ligger lill pä del sället. Sedanlyckerjag alt del är myckel värdefullt att man arbetar på all så all säganedbringa spänningen på marken i samband med 800-kV-ledningar -det är en viktigsynpunkt. studerade della, var man inle tillräckligt säker pä au de ålgärdersom hade vidtagits skulle ge lillfredsställande resultat. Man ansåg inle hade fömlsättningar alt tillstyrka överföring av i dessa ledningar,även om de kunde få byggas. Elt led i mill resonemang är alltså all del måstefinnas garantier för att menliga effekier undviks innan man släpper till pengarför byggande av dessa ledningar. Hit hör givelvis också utformningen av självabygget. Meninte heller den spänning som man får från 400-kV-ledningar ärju hell utanproblem. Den debatt som förts om effekter på kor under kraftledningar har jugällt 400-kV-ledningar; redan sädana ledningar har alltså givit anledning tilldebatt om de problem som kan uppstå. Överiäggningen var härmedslulad. §3 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2667 lillJordbruksuiskollel 1978/79:2668-2670 lillnäringsulskoltel §4 Anmäldes och bordlades 1978/79:214 om ändring iförköpslagen (1967:868), m. m. 1978/79:215 med förslaglill lagstiftning om gränsövervakning §5 Anmäldes och bordlades Förslag 1978/79:21 revisorers förslag angåendeden lokala lantmäteriverksamheten § 6 Anmäldes ochbordlades Nr 138 1978/79:2671 av . med anledning avproposilionen 1978/79:182 om försöksverksamhel med s. k. konlrakisvård avnarkotikamissbrukare som har begått brott 1978/79:2672av och 1978/79:2673 av och 1978/79:2674 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:207 omförvärv av aktier i och 1978/79:2675av m.fl. 1978/79:2676 av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:208 omreglering av priserna pä jordbruksprodukter, m.m. §7 Anmäldes och bordlades betänkande 1978/79:19 med anledning av proposilionen1978/79:105 med förslag lill ändring i konkurslagen (1921:225), m. m. jämlemolioner 1978/79:23 med anledningav propositionen 1978/79:111 om ålgärder mot krångel och onödigbyråkrati m. m., såviii proposilionen hänvisats till socialförsäkringsutskottel,Jämle moiion 1978/79:36 om uppskov med behandlingen av vissaärenden lill /80 1978/79:27 med anledning av propositionen1978/79:167 om lån lill Årepro-jeklet 1978/79:39 med anledningav proposilionen 1978/79:125 med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /79 såviu gäller vissa anslag inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde 1978/79:26 med anledning av proposilionen1978/79:130 om vissa ålgärder på växtförädlingsområdet m. m. jämle motioner 1978/79:38 med anledning av proposilionen1978/79:172 om ändring i lagen (1955:416) om sparbanker 1978/79:33 med anledning av proposilionen1978/79:125 med förslag om tilläggsbudget III lill statsbudgeten för budgetåret1978/79, såviit avser och kommundepartemenlelsansvarsområden 1978/79:34 med anledning av proposilionen1978/79:191 om ändring i lagen (1971:1037) om äganderättsutredning ochlegalisering §8 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1978/79:183 av HansLindblad (fp) til flygsäkerhetsarbetet: Sloraanslrängningar måste göras för all minska antalet haverier i den mililäraflygverksamheten. Förebyggande insatser för all minska haverifrekvensen kanrädda liv och spara slora belopp. Enrad sädana förebyggande insalser har gjorts under en lång följd av år.Ullagningsmeloder för förare förbättras, utbildningsmetoderna utvecklas ochräddningssysiemen har blivit alltmer effektiva. Tillbud av olika slagregistreras, och genom analys av dessa kan sedan åtgärder i förebyggande syftevidias. Etl exempel är alt ornilologisk expertis biträtt med att finna meioderall minska riskerna för kollisioner mellan flygplan och fåglar, genom allundvika lågflygning och i områden med särskilt storfågelakliviiet Flygverksamhetförekommer i alla tre försvarsgrenarna. Enligl den s. k. huvudstabsprincipenhar flygstaben all handlägga flygsäkerhelsfrågor för hela försvaret. Hillillshar tre av miloslaberna haft flygsäkerhetsenheler, men dessa ulgår enligl delbeslut fattade 1978. Den förändrade cenlralstabsorganisationeninnebär nämligen alt flygsektionerna vid miloslaberna dras in. Någonpåtaglig förbättring av den mililära flygsäkerheten har tyvärr inte inträtt Tvärtom finns oroande inslag, t. ex. all haverifrekvensen för i olika versioner varit högre per än för närmasi föregående ty per i tjänst. Frekvensen haverier för har varit ungefär dubbelt så stor som den man kalkylerat med, vilket innebär all del kan bli svårt att uppehålla del anlal divisioner som statsmakternas beslul förutsatte. Väsentligast är självfallet att reducera anlalelomkomna vid haverier. Sedan 15 är tillbaka ligger antalel omkomna i militärflygtjänsi mellan 3 och 12 . 1977 omkom 5, medan anlalel 1978 sleg lill10(7 inom flygvapnet och 3 inom armén). Frekvensen omkomna per 100 000flyglimmar inom flygvapnet låg I964-I969 på 6,1 och 1970-1974 på 5,3. Siflrornaför har beskrivii en försämring, nämligen 2,8 är 1975, 4,01976, 5,3 1977 och 7,4 1978, del senare den högsta siffran . Bådefrekvens och totalantal ligger klart lägre än pä 1950-lalei och första halvanav 1960-lalet. Insalser under andra halvan av 1960-lalet gav etl bättre läge,men någon markerad ytteriigare förbättring har därefter tydligen inle ägt mm.Della synes lala för all en målmedveten ytterligare satsning måste göras förall öka säkerheten. Serman lill antalet totalhavererade flygplan, finner man all frekvensen sedan 15är tillbaka är alt försvarei förlorar etl flygplan genom haverier.Etl enda år har anlalel totalhavererade flygplan understigit lio, nämligen1975, då sex flygplan föriorades. Med de alll siörre värden som ligger imoderna flygplan är också della ell oroande faklum - även om självfallet ocksågamla, snart utgångna typer och små, billiga flygplan ingår i bilden. Allmäntkan sägas att en satsning på flygsäkerhetsarbele ger stor ekonomisk utdelningredan om ytteriigare etl enda haveri kan förebyggas. Enuttalad målsättning för flygsäkerhetsarbetet bör utformas, och denna bör sedanstyra arbetets inriktning och resurstilldelning. Engrundläggande fråga är sannolikl kommunikation och utbildning, sä allerfarenheter och nya rön snabbt kan nå ut till all berörd personal, bådeflygande och markpersonal. Personalmedverkan i flygsäkerhetsarbetet ärförutsättningen för goda resultat. inleddes elt sådanlarbele i samverkan med fackliga organisationer. Särskilda kurser hölls, och deansågs ha god effekt De har dock inte hållits de senasle fem åren. Kurserbehövs för att ge personalen möjlighet att fullgöra sill ansvar enligtarbelsmiljölagen. Sedan i fiol finns den nyinrättade ,som har all utreda såväl civila som militära flyghaverier. Analysarbetet förall dra lärdomar för framliden ligger dock till stor del kvar inomförsvarsmakten. Behålls denna uppdelning, är del av stor vikt att lillräckligaresurser för sådant analysarbete kan sättas in. Flygslaben, liksom de andra tvåförsvarsgrensstaberna, reduceras kraftigt lill följd av fiolårels riksdagsbeslul.En nedskärning av resurserna för flygsäkerhetsarbetet vore dock mycketallvariig, eftersom insatser för alt förebygga haverier ju kan spara bådemänniskoliv och mycket stora ekonomiska värden. Som jag redan nämnl drasflygsekiionerna vid milostaberna in och därmed även flygsäkerheisoffi-cerarnavid dessa. Om inle det samlade flygsäkerhetsarbetet skall få minskade resurser,bör dessa tjänster tillföras den centrala flygsäkerhelsavdelningen vidflygslaben. Denna skulle därmed fl siörre möjligheler all verkligen hinnaanalysera olika problem och föra ut erfarenhelerna lill lokal nivå. Genomstatens bör rimligen möjlighelerna au utbyta erfarenhetercivili-mililärl i flygsäkerhetsarbetet öka. Vid tekniska högskolan i flygsäkerhetssludiet även med internationellt deltagande.Det är självfallet angeläget all erfarenheter snabbi kan föras ut i praktiken. Defrågor jag här lagil upp är av principiell karaklär för flygsäkerhetsarbetet,även om den oroande höga frekvensen haverier med utgör en stordel av bakgrunden till frågorna. Jag har dock inle velal dra upp dessa problemsom del i diskussionen om huruvida del framlida altackflyget skall ha ännu engeneration eller om man bör välja ett lällare flygplan. För alt undvikaen sammanblandning av dessa frågeställningar har jag medvetet valt all väntamed interpellationen i flygsäkerhelsfrågan lill dess att riksdagensförsvarsutskott färdigbehandlat flygplansfrågan. Medhänvisning lill del anförda vill jag ställa följande frågor till försvarsminislern: Bedömer statsrådet all en formulerad målsättningför det mililära flygsäkerhetsarbetet kan ge långsiktigt resultat? Anser statsrådet all ylteriigare insalser kan görasför alt öka personalmedverkan i flygsäkerhetsarbetet? Vilka analysresurser för flygsäkerhetsarbetetkommer all finnas i försvarels framlida cenirala stabsorganisation? Kommer deflygsäkerhetsresurser som tas bort från miloslaberna att finnas kvar på annathåll i organisaiionen? §9 Meddelande om frågor Meddelades all följandefrågor framslällls 1978/79:524av () lill kommunikationsministern om förbud mot användningen avblykromatfarg: Enligl uppgift kräver , posten, vägverkeloch SJ all deras bilar målas med färg innehållande det cancerframkallande ämnelblykromal, vilket medför arbetsmiljörisker för målare och reparatörer. beredd att medverka lill att användningen av blykromatfarg förberörda verks bilar upphör? 1978/79:525 av GunnarBiörck i (m) till utbildningsministern om läkarutbildningen försjuksköterskor: För etl par är sedan påbörjades vid en förkortad läkarutbildning för sjuksköterskor. Dennautbildningsgång har hunnit sä långt att de ifrågavarande skall påbörja den kliniska delen av studierna. Denna fas avutbildningen förefaller myckel illa De reguljäraundervisningsklinikerna (medicin och kirurgi) ställs Nr 138 nuplötsligt inför kravei au en av dem skall svara för utbildningen av dessa 30 Fredaeenden sjuksköterskor, medandess reguljära andel av de ordinarie läkarstuderan- 4 yg-jg dena - 45 medicinekandidater - skall fördelas pä de övriga tre klinikerna. skulledärigenom fä kurser på 60 studerande. Delta sägs skola upprepas Meddelandeom Harutbildningsministern tillfälle all redogöra för sin syn på rimligheten i den föreslagnaanordningen, och avser ulbildningsminislern au framlägga ell sådant förslag förriksdagen? 1978/79:526av S//g/t/£'w>'/(s) lill industriministern om ulvecklingen vid AB EmrhabodaGlasverk: Vilka ålgärder avser regeringen vidtaga medanledning av den senaste utvecklingen vid AB Glasverk? §10 Kammaren åtskildes .