prot · G20948 · 1978-12-31 00:00:00 — Vihar därför föreslagit all klart och entydigt uttalar atl verkens ochbolagens intressen sammanfaller och all del är resp. chefers skyldighet allsamverka i helhetens intresse. Uiskoiteiinskränker sig här lill all lala om all och Statsföretag har genomfört enulredning av framlida struktur och utveckling och atl denna ulredningutgår från all järnvägstaxorna sänks så myckel all de ligger på eninternationellt sett normal nivå. Men gäller ju samordningen mellanstatsföretagen inte bara den saken. Vi har talal om viklen av samordning överhela fältet, men den frågan undviks. Vitar i motionen också upp frågan om 80. Det projektet var, enligt värt.sätt att se. Norrbollens siora chans alt bryta sig loss ur den kolonialarollen och atl ulveckla länets näringsliv på bred front. säljs malmen tillunderpris; det är ingen hemlighet. talas det om uppgång för järn och stål,men dä slår vi där med största sandlåda i stället för del stålverk som stöddes av en starkfolkopinion men torpederades av svenskl och internationellt storkapital. Vihar också lagil upp de handelspoliliska aspekter som saknas i årsredovisningen. Iverksamhetsberättelsen redovisar bolaget all det har utvecklatsin verksamhet i , och . Men vårt bestämdaintryck ärall man här, liksom på många andra sektorer, inte har tagil till varaalla möjligheter. Del gäller Statsföretags verksamhel i dess helhet. Vissa företagi vårt land har lyckats mycket bra när det gäller utvecklingen av handeln medde socialistiska länderna. Men då har man också haft en bestämd inriklning ochgjort stora insaiser. Jaghar hela liden hävdat alt för alt fö fart på handelsutbytet med de socialistiskaländerna krävs del alldeles speciella åtgärder, och här lycker vi attStatsföretag kommer in i bilden. Fråganom handelsutbytet med de socialistiska länderna är för stor och för viktig föralt avgörandena skall ligga i händerna på privatkapitalet. Omman tittar på ser man vilken enorm betydelse som handeln med ochövriga socialistiska länder har. Från exempelvis sovjetisk sida läggermanslorvikt vid möjligheten atl utveckla direkt industriell samverkan på olikaområden. Vi har del s. k. som ett av exemplen. Del finnsandra som jag inle skall gå in på här. Menfrågan är vilken roll som Statsföretag skulle kunna spela för all ulvecklasådana typer av handelsförbindelser lill ömsesidig fördel. Jagskall inte vid del här tillfället gå in på hislorien, orsakerna till vårbegränsade handel med socialismens länder och den ensidiga bindningen till dekrisdrabbade kapitalistiska. Men man kan ju ändå konstatera vilka konsekvenserdella medfört. Den kapitalistiska krisen hade självfallel drabbal ävenom vårt handelsutbyte varil annorlunda, men den ensidiga bindning som vi harlill krisens har naturligtvis förstärkt problematiken. Sammanfallningsvis;Vår åsikt är all Statsföretag måste fö en hell annan målinriktning än dennuvarande, alt koncernen måsle utvecklas och frigöras från de värderingar sområder inom den privala industrin. Det snäva företagsekonomiska tänkandet måsteersättas med ell samhällsekonomiskt. Vår krilik mot årsredovisningen fränStatsföretag riklar sig inte bara mot vad som slår där utan framför allt motatl man där icke finner en samhällsekonomisk filosofi och en målsättning somkan göra den statliga företagssektorn lill en expansiv, ledande och styrandefaktor inom svenskl näringsliv. Jag ber, herr lalman, attfö yrka bifall lill vår molion 1978/79:15. Kraven i den aktuella moiionen är inle blygsamma - de omfattar mycket.Jag skall bara knyta an lill punkierna i moiionen och lill de sista orden. Punkten1 gäller att en samhällsekonomisk helhetssyn skall reglera Statsföretag AB:sverksamhet, punkten 2 att uiifrån denna helhetssyn ell 14 protokoll 1978/79:468 intimtsamarbete belräffande råvaruförsörjning och frakter bör komma lill stånd mellanstatliga verk och statliga bolag och punkten 3 all bör minskasill beroende av de kapilalistiska marknaderna och göra ansträngningar för allkomma in på de krisfria socialistiska marknaderna och i utvecklingsländerna. Ifråga om att komma in i konkurrensen, in på den krisfria socialistiskamarknaden, vet vi vad del betyder. Det är just den marknad som på mänga områdenhåller på alt konkurrera ut vår företagsamhet. Inte minst gäller detlasjöfarlsområdet, som f n. är vår värsta krisbransch tillsammans med varven, däröststaterna bjuder ut frakter till betydligt lägre priser än de svenskaanställda i branschen anser att de kan få fram produktionen för. Molionärernaeftersträvar en helhetssyn och vill ha ell uttalande frän . Det ärklart all man kan göra ell sådanl uttalande. Verkställande direktören iStatsföretag har understrukit i redovisningen all företaget bedrivs på sammavillkor som gäller för svenskt näringsliv i övrigi. Alt driva del på andravillkor är inle möjligl med mindre än all man skjuter lill stora summor avskattemedel. Någon annan möjlighel finns tydligen inte. Denföregående talaren nämnde någonling om och all vi i hade .såltut våra lager av stål lill underpris. Del är NJA som har sålt ut sill lager.Men är det inle så alt om man inte försöker alt placera det lager som finns vidproduktionsenheten, så blir risken oerhört stor alt sysselsätlningen minskarlängre fram? Man kan inle ideligen bygga upp elt lager, och man kan inte liggapå ell lager med de slora ränleförluster som del innebär, ulan man måsleförsöka sälja det. NJA har väl inte haft några andra utvägar. Jag vet myckel väl alt del finska stålverket i Brahesladligger något bättre till än vad NJA i gör. i Braheslad byggdessom en paketlösning och kom till i ell sammanhang, medan NJA byggdes upp ietapper genom tillbyggnader under många är. Det är naturligtvis inte säkonkurrenskraftigt som stålverk. Närdet gäller 80 har väl konjunkturerna visat att om man hade salt i gångdet projekiei skulle förlusterna ha blivit oerhört slora. Jagharväl inle, herr lalman, så många minuter lill mitt förfogande, och jag skalldärför inskränka mig till detta och yrka bifall lill näringsuiskoiieishemställan. (apk); är sig lik. Han ser inga som helst tillgångar i all ökahandeln med de socialistiska länderna. Del är i slällel så, menar han, atl dehåller pä att konkurrera ut oss. Men i så fall borde del väl verkligen vara enuppmaning till lilla atl försöka fö fart på den ömsesidiga handelnmellan och . Bilden äremellertid inte riktigt sådan somden målar upp. Det finns enorma vinster all göra för svensktarbetsliv. Det finns arbetstillfällen all skapa genom alt man ökar handelsförbindelserna.Jag tror atl gör sig skyldig lill ell misstag som skulle gehonom bakläxa även från de grupper som han företräder, om han sälier sig pätvären och säger all del inte finns hägra möjligheter eller några positivasaker atl vinna på all öka handeln med socialismens länder. Jagnoterade alt man nu säljer malm lill underpris. Det ärett faktum. Det kan mannaturiigtvis inte hälla på med. Men hela vår kritik ligger ju i atl man inlegår vidare i lillverkningskejdan, alt man inle har gjort sig mindre sårbar iförhällande till den kapilalistiska krisen. Statenhar i vårt land engagerat sig på vissl sätt genom den statliga företagsamheten.Men slalen har framför alll ingripit när företagen körts i botlen avprivatkapitalet. Staten har för dyra pengar lagil över konkursbo efterkonkursbo, men man har inle satsat på att ulveckla svenskl näringsliv påsiatlig bas. Man har inte gjort de framlidsinriklade invesleringar som skulleha varit nödvändiga. Jag förnekar inte nödvändigheten av de många ingripandensom skett , men jag skulle vilja slälla den här frågan när delgäller brislen vid de statliga företagen: Vad har skett efter övertagandet?Har del skett en framlidsinriktning för alt möta framlidens krav och för atltrygga människors och bygders inlresse av arbete och utveckling? I väldigimånga fall kan mansvara nej. Överlagandel harskelt för alt man skulle klarakrisen för stunden. Men staten har i alla fall efteråt gått in med åtgärder föratt minska produkiion och sysselsättning. Så kan man se pä del hela om man larhänsyn till en lång rad faktorer. Man kan också ta med ibilden. Där har slalen inle satsat pä del säll som den borde varil skyldig båderegionen och de människor som är berörda. Viefterlyser en helhetssyn, och vi anser atl Statsföretag bort göras lill ledandeoch dominerande inom svenskl näringsliv, atl koncernen alltid skulle gå ispetsen för högförädlad produkiion, framför alll i de områden där man hillillshar ägnal sig åt råvaruutplundring. gäller det här i första hand Norrbotien,men vi anser alt måsle ha en sådan roll även i övriga regionerdär det är hell uppenbart, , all privalkapilalel inle kommer göranågra slörre ansträngningar för atl skapa arbele och utveckling. Vi efteriyseren ny grundsyn, men förstårjag rätt tycker han alt alll är brasom del är. Jag förslår också atl han, med utgångspunkt i sin grundläggandefilosofi, lycker atl de 5 96 som slatsdriften omfattar räcker mer än väl. Jag vill tillbakavisa påståendet all jag tycker atl allt är bra som delär. Vi vet atl del är stora svårigheter både för del privata näringslivel och förde förelag staten och Statsföretag driver, och del skulle vara önskvärt med enförbättring på del området. Sedanvill jag också säga all jag inte menar all man inle skall bedriva någon handelmed . Jag har bara gett ett exempel pä all det på vissa avsnitt avvårt näringsliv inte är så enkelt att konkurrera med dem. I övrigt harjagingenting emol -och det har inte heller det parti jag representerar ellerutskottets ledamöter i övrigt -alt vi har handelsförbindelser med ochandra öststater i den mån en sund och ordentlig handel kan bedrivas ochutvecklas. Nr 48 (apk): , , Herrlalman! Det senast anförda var kanske en reträtt som bör noteras. 6 H b' 1978 Menar allvar med vad han säger om nödvändigheten avoch viljanlill atl öka handeln med de socialistiska länderna, tyckerjag också atl r, ;, - han i fortsättningen bör stödja initiativ som lasbl. a. i den här kammaren jusl i Prospekteringen " ' ' I , den riklningen. av m. m. Överiäggningenvar härmed slutad. Proposilionergavspä bifall lill dels ulskollels hemställan, dels motionen nr 15 av , och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller näringsuiskoiieis hemställan i betänkandet nr12 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 15 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röslal för ja-propositionen. Då AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 286 Nej - 11 §23 Prospekteringen av m. m. Föredrogs näringsuiskoiieis belänkande 1978/79:14med anledning av motion om prospekleringen av m. m. 1 delta betänkande behandlades moiionen1977/78:1292 av m. fl. (c), vari hemslällls all riksdagenhos regeringen skulle anhålla om en översyn av konsekvenserna av gällandelagsliftningsregler för såväl undersökning som brytning av mineralfyndigheler ienlighel med vad som anförts i motionen. Utskotlethemställde au skulle avslå motionen 1977/78:1292. Reservation hade avgivits av . , och (samtliga c) som ansellatt utskottet bort hemställa altriksdagen med anledning av moiionen 1977/78:1292 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanierna anfört om en översyn av vissa gruvräiisligaregler. BIRGITTAHAMBRAEUS (c): m.fl. har väckt en molion om översyn av gruv- ochminerallagarna från tvä synpunkter. Dels vill de stärka markägarens ställninggentemot gruvinlressena. Dels vill de all del inte skall vara möjligt aukringgå minerallagen när det gäller alt prospekiera konces-sionspliktiglmineral. Vissamalmer, som t. ex. guld, järn, kvicksilver och vanadin, lyder under gruvlagen.För dessa behövs bara bergmästarens rent tekniska prövning för att man skall fösälla i gång och prospekiera. Bergmästaren i måsle ge sådant tillslånd omdet från rent mineralteknisk synpunkt kan antas flnnas sådan malm inom områdeioch om sökanden bedöms kunna klara jobbet. Andramineral, som t. ex. torv, alunskiffer för atl utvinna olja och uranhaltigamineral, lyder under minerallagen. För dessa måste man ha koncession frånregeringen innan man får börja prospekiera. Ivissa områden finns av båda kategorierna. I alunskiffern finns del t.ex. både uran och kvicksilver. Ett förelag kan ansöka om fullulvinning och då enligt både gruvlagen och minerallagen. Han för klarsignal avbergmästaren pä reni tekniska grunder och har därmed också rätt att börjaprospekiera efter sådant som skulle ha behövt koncession av regeringen.Man kringgår alltså den mer omfattande prövningen enligt minerallagen. Dettakan inte ha varit mening. Vireservanter föreslår att gör ell uttalande till regeringen avinnebörd att frågan om hur tillslånd alt undersöka alunskifferfyndigheier skallges bör ulredas i särskild ordning. Detär vikligl alt en mer allsidig bedömning än vad bergmästaren har rätt alt görakommer in när del gäller prospektering av uran. Regeringen, dvs. en politisktansvarig instans som folkel kan bli av med om del vill, måste la ansvaret. Bådegruvlagen och minerallagen utgår från att det alltid är ett samhällsintresseatt ta lill vara ekonomiskt brytvärda och att alla andra iniressen fårvika. Markägaren blir inte ens underrättad om all mineralpro-spektering skallpåbörjas på hans mark. Intrånget kan bli betydande: vägar kanske måste drasöver , lunga maskiner transporteras dil, provschakt öppnas och hålborras. Det lycks t. o. m. vara oklart om marken måste återställas efteråt. Synenpå naturresurser håller pä all fördjupas. Förnybara resurser, somjordbruksmark, är produktiva för all framlid. Del är inle en gruva. Det är intealllid säkert atl en gruva är värdefullare ens rent ekonomiski, om man sertillräckligt långt. Andra iniressen, som värdet i en kullurbygd, naturens Prospekleringenav m. m. Prospekteringenav m. m. skönhetoch värdet i en bebyggelse, kan också väga tyngre än gruvinlressena. Vireservanter tycker atl det minsta man kan begära är en översyn som germarkägaren rätt alt åtminstone yttra sig över ansökningar enligt gruv- ochminerallagarna. Jag ber attfö yrka bifall till reservationen. RUNEÅNGSTRÖM (fp): Innan jag går in på de speciella synpunkler på gruv- och minerallagarnasom behandlats i moiionen av m. fl. och på den reservaiionsom har pläderat för vill jag ge några allmänna synpunklerpä mineralprospekieringen i . Detär väldigi vikligt att vi i saisar på atl leta reda på de mineraler somfinns i den svenska berggrunden och kartlägga dessa så alt vi vet vad som ärvärt alt bryla i en gruvdrift. Omman gör en översiktlig analys av den gruvdrift vi har i , serläget ut på ungefär följande sätt. Då del gäller järn och bly är Sverigenettoexporlör; vi producerar mer än vi förbrukar inom landei. För t. ex. kopparräcker däremoi inle den inhemska brytningen för alt täcka landels eget behov;del är kanske litet överraskande alt höra. För viktiga legerings-metaller,såsom nickel och vanadin, och även för aluminium är landei hell beroende avimporl. Genomen överproduktion i världen och den därav följande dumpningen av priserna hardel uppställ bekymmer för den del av vår gruvindustri som är baserad påutvinningen av järn och koppar. Ur ekonomisk synpunkt och beredskapssynpunkt -vi bör inle vara helt beroende av imporl - har intresset alltmer inriktats molde fyndigheler som innehåller nickel, vanadin, uran, molybden och en del andrasällsynia jordmeialler. Nickelfyndigheterna,som är utomordentligt inlressantaUr ekonomisk synpunkt, har främst påträffats i fjälltrakterna, och vanadinfinns bl. a. i och Ruoutevare väster om . Medde svårigheter som vår traditionella bergshantering har är det viktigt atl defyndigheter som innehåller de metaller jag räknat upp fören snabb kartläggningoch alt resurser också satsas på att ulveckla mineralbearbel-ningslekniken. Omman geografiskt ställer samman den gruvegendom som staten disponerar över-s. k,utmäl, kronoandelar och inmutade områden -är det frapperande hur myckel av denvilande statliga gruvegendomen som finns i de sysselsättningssvaga områdena iNorriand. Och att den varit vilande och förblir vilande beror på altprospekteringsarbetet ännu inte är hell klart. Man saknar de teknisk-ekonomiskabetingelserna för en exploalering. Mitl budskap då del gällerprospekieringsverksamheien i stort är alltså all vi bör satsa de resurser somär möjliga atl utnyttja för att fö fram nya brytvärda fyndigheler. FörNorrlands del är det bråttom med della. När del gäller prospektering av nyafyndigheter är del ett klart samhällsintresse atl främja gruvdriften, ochlagstiftningen kan också sägas främja det syftemålet. om detta moiionen ochreservationen handlar. Denframtida malmprospekieringen kommeratt i alll större del riktas mol djuptbelägna som är rika och mot lågvärdiga som ligger nära dagyianoch läcker slora ytor. Dä det gäller ytligt belägna finns en utveckladteknik för prospekleringen, men det är främst i detla hänseende som man kommeri konflikt med markägarens intressen. I reservationen pekar man pä attmarkägaren har alltför små möjligheter alt bevaka sina iniressen, om någonsöker inmutning enligt gruvlagen eller undersökningskoncession enligtminerallagen. framhöll också i sin anförande all i bådegruvlagen och minerallagen det alllid är samhällsintresset av att la till varaden brytvärda mineralen som blir dominerande och alt markägaren oftast kommer ikläm i den hanteringen. Nuär inte de civilräilsliga förhållandena mellan motstående iniressen dä delgäller prospektering av som tas upp i moiionen någon ny hel, utan dehar varil och är föremål för flera uiredningar. Bland de uiredningar som harbetat på detla område finns den mineralpoliliska ulredningen, som i sinadirektiv bl. a. harall ulvärdera gränsdragningen mellan inmutningsbara ochkoncessionsplikliga mineraler. Ulredningen beräknas slutföra sill arbele undervåren 1979.1 denna ulredning skall vidare göras en utvärdering av de regler somfrämst hänger samman med undersökning och bearbetning av alunskiffer Ocksåstatens industriverk har prövat dessa frågor i sin alun-skifferulredning, ochdessa båda uiredningar kommer sedan all samman-vägas då den mineralpolitiskautredningen blir klar. Redannu finns dock rätt klara regler för hur markägaren skall ersättas för detinträng som sker pä hans mark, hur marken skall återställas och liknandeproblem. De gällande bestämmelserna i gruvlagen och minerallagen rörandeundersökningsarbetena är rätt så delaljerade, och utskottet anser all desynpunkler som reservanterna anför dels redan är tillgodosedda genom delutredningsarbete som är på gång, dels redan finns reglerade inom ramen förgällande föreskrifter och praxis. I dessa föreskrifter finns också markägarensintressen med, och de bevakas även i de utredningar som jag har talal om. Idella sammanhang vill jag särskilt peka på all statens industriverk enliglminerallagen diskuierar med sökanden och med berörda kommuner hur man på ettsmidigt säll skall kunna minska undersökningsområdets storiek efter hand somresultaten av den översiktliga prospekleringen kommer fram. Även i della fallär alltså reservanternas önskemål tillgodosedda. Men det anförda yrkar jag bifall lill utskottets hemställan och avslagpä reservationen. Prospekteringenav m. m. Mineralhanteringen - utvinningen och försörjningen med - är enfråga av myckel stor vikt. Den ger grunden för olika basnäringar och förstoradelarav vår induslri liksom för våra möjligheter atl klara vitala funklionerulan alt vara beroende av ullandel. I debatten om den framlidaenergiförsörjningen framhåller man alll oftare Prospekteringenav m. m. viklen av atl tillvaratade unika energiiillgångar som kan stå lill värt förfogande i form av rika förekomsterav energi- och mineralhaltiga alunskiffrar. Alunskiffrarna utgör Sverigesstörsta potentiella tillgång av fossilt bränsle. Delärende som vi nu behandlar har således nära samband med frågorna rörande denframtida mineralprospekieringen saml den forsknings- och utvecklingsverksamhetsom log ställning till . I den debatlen slog jag fast treväsentliga punkier, vilka jag nu funnit anledning all upprepa. I avvaklan påkommande energibeslui bör enligl min mening följande verksamhet bedrivas medhög intensitet: Fördel förslå en bred karlläggning av allamineralförekomsler i landei, alltså en iniensifierad prospektering. För det andra en successivt vidgad handlingsfrihetför atl kunna lokalisera kommersiell skifferbrytning lill områden i landet, därdel från miljösynpunkt och från ekonomisk synpunkt är sakligt mest motiverat. En ökad handlingsberedskap måste stegvis byggas uppså all vi kan behärska leknik som i största möjliga utsträckning skyddarmiljön. Vadsaken gäller är inte bara sysselsällning, försörining och ekonomisk ulveckling,hur viktiga dessa frågor än är. Det är fråga om vår miljö, omhanteringen av viktiga naturtillgångar och om människors rätt ätt fö vara medoch inverka på viktiga beslut som rör deras framlid och miljö. Vihar lidigare här i kammaren erinrats om viklen av dessa frågor i denlånga debatten om lokaliseringen av nya skjutfält för armén, bl. a. till Skövdegarnison. Del är lika vikligt i de frågor som las upp i del näringsutskotletsbetänkande som vi nu behandlar, atl också där berörda markägare på ett tidigtstadium för tillfölle att påverka beslutsprocessen. Kort sagt: alla som berörsav dylika förändringar måste fö tillfälle att säga sin mening och göra del påen så tidigt stadium som över huvud taget är möjligl. Formernaför den nuvarande beslutsordningen har sina rötter i ell helt annat samhälle ändagens - en samhälle där miljö, naiuriillgångar och ett brettmedborgarinflytande inle särskill myckel beaktades. Och beslutsformerna harutvecklats lill ett system liksom vid sidan av och ulan samordning med annanlagstiftning och reglering av betydelse. Denrätt beslutssystemet ger så att säga över huvudet på berörda människor ochkommuner att dela ut rättigheter pä mineralområdel hargjort alt människornakänt sig maktlösa eller överkörda. Miljöskador och andra negaiivaåterverkningar av verksamheien har ofta varit realiteter, som ibland lett negativ inställning lill verksamheien över huvud laget. Ökadinsikt om miljöns belydelse och om nödvändigheten av att hushålla mednaturtillgångarna har lett till en hel del ny och ändradlagstiftning, och den har på avgörande punkier brutit igenom del gamlasystemet. är elt lappverk, och vi saknar alltjämt - i motsats lill de flesta andraledande industrinationer - en samlande lagstiftning, som placerar in den härverksamheten i ett vettigt system och som möjligl au inom ramen för engod hushållning med naturtillgångarna och med beaktande av angelägna miljökrav och andraanspråk på markanvändningen tillgodose försörjning med . Defrågor som motionärerna tar upp och de som jag kommenterat har behandlatsav alunskiffemtredningen, vilken avlämnades lill regeringen . Iulredningen har man dragit upp riktlinjer för del fortsatta reformarbetet.Remissvaren pä ulredningen ger förslagen en massiv uppbackning,och allt deltavisar all vi är i stort behov av de föreslagna reformerna. Förslagen ligger nui , och jag hoppas att bostadsminislern ser till allarbelel kan fullföljas med del snaraste. Alunskifferuiredningensförslag står i bjärt kontrast lill det tvångs- och överkörandesystem somlydligen föresvävar socialdemokraten . I en debatt påutrikespolitiska institutet lät det så här; Det är inte Skövdeborna som skallavgöra om skall bryta uran eller inle i . De har inie fältmandat atl sköta energipolitik, menade . krävdeatt den kommunala vetorätten skulle tas bort - om, som han uttryckte sig, inleförnuftet vaknar i . är emellertid en isolerad företeelseinom socialdemokralin - i vart fall i denna fråga. Förnuftet,somCarl lalarom, finns pä många häll. Näringsutskotlets majoritet, inkl.utskottets socialdemokrater, har i det betänkande som vi nu behandlar goda skälatl hänvisa lill industriverkets alunskifferutredning.