prot · G20982 · 1978-12-31 00:00:00 — Detta beror till hälften på ett bättre utnyttjande avmiljövänlig vatten- och moltryckskraft och till hälften på ökning av denomstridda kärnkraften från de sex laddade aggregaten, som utnyttjades ca 75 %av totalt möjlig tid. Av stilleståndstiden för kärnkraftsaggregaten fördelarsig grovt räknat knappt 4/5 pä planerade avställningar och drygt 1 /5 pästörningar. Moldenna bakgrund är det enligt min mening uppenbart att Vallenfall inte skullekunnai tjäna 1,5 miljoner per driftdag om man fått starta undertredje kvartalet 1978, eftersom det inte fanns mer än knappt 500 GWholjekondenskraft att "slå ut" av 1978.Och i den mån man slog ut oljekondenskraft, så ökade ju föriusterna på dessakraftverk. Eller var avsiklen att försöka exportera överflödig elenergi tillDanmark och ? Atl del skulle vara sä framgår i vart fall inte avVattenfalls redovisningar till allmänheten, ulan där har man hävdat attRinghals 3 behövde startas snabbt för alt klara elförsörjning. Isammanhanget bör man kanske notera att vi f n. utöver de sex redan laddadeaggregaten har ytteriigare fyra (genomsnittligt större) snart färdiga aggregat.Vi har uppenbarligen inte något behov av dessa aggregat inom de närmasle åren,men ändå vill regeringen enligt pressuppgifler salsa ytterligare pengar påkärnkraftsutbyggnaden för att färdigställa och ämnar inte hellerstoppa utbyggnaden av 3. Detta kommer uppenbarligen att leda tillmycket stora samhälleliga föriuster pä grund av en överdimensioneradproduktionsapparat för elkraft. Medhänvisning till vad jag anfört vill jag rikta följande frågor till statsrådetTham: 1, Anser statsrådet allvattenfallsverkets beräkningar av förluster vid senarelagd idrifttagning avRinghals 3 var väl gmndade mot bakgrund av nu ytteriigare kända fakta? 2, Vilken annan elproduktion anserstatsrådet skall tas ur drift, om aggregaten 7-10 mot all förmodan kan gesdrifuillstånd,och hur stort blir i så fall resursslöseriet för dessastillastående elproduktionsanläggningar? 3, Anser statsrådet atl vi börbygga ut och 3, trots att vi redan har byggl ut enbelydande överkapacitet för elproduktion? 1978/79:142av () lill socialministern om snabbare åtgärder mol läkare pågrund av felaktiga sjukskrivningar: Pä senare tid har uppmärksammats alt några läkaresjukskrivit människor i en exceptionellt hög ulslräckning, Detla har väcktmisstankar om alt en del av dessa sjukskrivningsfall varit obefogade urmedicinsk synpunkt. Förhållandena har uppmärksammats vid , därmedicinalväsendets ansvarsnämnd utreder om felaktigheter blivit begagna avifrågavarande läkare, Enligltidningsuppgifter har dessa sjukskrivningar kostat samhället uppemot 50 milj,kr, I elt fall liir en läkare ha sjukskrivit 665 patienter under en månad.Normalt för en allmänläkare är mellan 50 och 90. Avflera skäl måste felakliga sjukskrivningar ses som något myckel allvarligt.Förutom de ekonomiska konsekvenserna för sjukpenningförsäkringen är delallvarligt, därför all långvariga sjukskrivningar kan tyda på all patienternainle fäll en adekvat behandling. Det föreligger en uppenbar risk alt denvärdsökande passiviseras, om inle vården är inriktad på atl söka komma lillrätla med sjukdomstillståndet och rehabilitera vederbörande. Felaktigasjukskrivningar kan vidare leda till alt allmänhetens förtroende för läkarkårenrubbas. Läkaryrketmedför ell långtgående ansvar, som ställer mycket stora krav på kunnande ochomdöme hos den som utövar yrket. En felaktig diagnos eller behandling kan fåsvåra konsekvenser för människors hälsa och i värsta fall innebära all livsätts i fara. Delär viktigt alt läkarna fär stöd i sill arbete-alt de känner förtroende frånsåväl samhällels organ som allmänhelen. Det fåtal läkare som misslänks förfelaktig läkarulövning är till skada för läkarkårens anseende. Därför måsledessa fall skyndsamt ul. Förall kontrollera och utgöra elt stöd för läkarna inom försäkringskassornasverksamhetsområden finns särskilda förtroendeläkare knutna till kassorna. Vid välgrundademisstankar om felaktiga sjukskrivningar kan samhällel vidla motåtgärder.Ytlersl kan medicinalväsendets ansvarsnämnd frånta en läkare denneslegitimation. Innan sanktionsåtgärder sätts in mot en läkare hinner del dock gälång tid till följd av en långsam beslutsprocess. Vid ärarbetsbelastningen stor, och man har omfatlande ärendebalanser. Den långsammahandläggningen medför risker för patienterna och har betydande ekonomiskakonsekvenser för samhällel. Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att lillsocialminislern fä slälla följande fräga: beredd vidla åtgärder för att möjliggöra snabbare ingripanden motläkare som uppenbart missbrukar sin rätt all sjukskriva människor? § 18 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framslällls 1978/79:330av () till socialministern om ersättningen för sjukresor medegen bil: Man möter allt oftare frågan om ersältning förresekostnader i samband med sjukvård. Ersättningenför resa med egen bil, som utgår med /km minus karensbeloppel, har legatstill . Allt har blivit betydligtdyrare , inle minst bensinen. Mångamänniskor tvingas av olika anledningar til) täta sjukhusbesök, vilket innebärresekostnader som icke på långt när kan täckas av bilersättningen enligt ovan. Kanman räkna med initiativ frän socialministern om uppräkning av nämnda belopp? I sä fall - när kan detlaberäknas ske? 1978/79:331av () lill socialministern om klassning av Blocadren somfritt läkemedel: Glaucoma aren gammal term för olika tillstånd iögat. Det är med andra ord beteckningen för förhöjt tryck i ögat. Deltaförhöjda tryck i ögal förorsakar en successiv försämring av synförmågan ochkan, om del icke åtgärdas, övergå till hel blindhet. Glaucomakommer oftast omärkligt, varför del kan vara ganska långt gånget innanvederbörande söker läkare. Observera här alt den syn som förlorats ej går attåterställa. Vissobligatorisk läkarkontroll är härvid motiverad, exempelvis för allaöver . Den som vid undersökning konstaterats ha för högt tryck fårmerendels böria med daglig behandling i form av olika droppar, t ex.Isoptopilokarpin. Dessa droppar får patienten gratis; de går under rubrikenfria läkemedel. Nuhar (i ) prövats andra droppar -Blocadren -som visal sig vara effektivare och ha mera långsiklig verkan. Läkarna låter nupatienterna mer och mer övergå till den nya medicinen. De nya dropparna gårdock ej in under fria läkemedel, varför det för många kan bli ekonomisklbetungande atl använda denna medicin. Jag ställer nu därförfrågan till socialministern: Närkan den nya medicinen Blocadren gå in under rubriken fria läkemedel? 1978/79:332av Beriil Måbrink (vpk) lill statsrådet om handläggningen avflyktingärenden m. m.: Oron är stor och befogad bland flyktingarna frånbl. a. efter avslöjandet av en polischefs olovliga underrättelseverksamhetrörande uppgifter om flyktingar från . De har tvingats att mycket ingåenderedogöra för sin situation och verksamhet i hemlandet för alt erhålla asyl iSverige. Deras uppgifter används kanske nu mol släktingar och vänner ihemlandet Ingenvet heller med besiämdhel, om inle också poliliska flyktingar från andra länderomfattas av det nu inträffade. Del är känl alt säkerhetspoliserna "köper,säljer och byter" information. Förall möjliggöra en odramatisk och för flyktingarna säkrare handläggning av asyl-och flyktingfrågan borde denna hell överföras lill invandrarverket. Allauppgifterna i polisens arkiv borde också flyttas dil. Jag vill mol dennabakgrund slälla följande fråga: beredd all medverka lill att handläggningen av asyl- och flyktingärendeni sin helhet överförs lill invandrarverket? 1978/79:333 av ArneAndersson i (s) lill kommunminislern om övning av räddningstjänsten iKalmar län: Som bekant drabbades län i börian aven allvarlig snökaiastrof Erfarenheterna av katastrofen ådagalade klart behoveiav övningar för alt effektivisera katastrofberedskapen, bl. a. på den kommunalasidan. Redani hemställde i län hos chefen förkommundeparlementel om medel för att genomföra en räddningstjänst-övning medinriktning pä en klorgasolycka. har ännu inte fäll svar på sinbegäran. Jag ber nu atl få frågakommunministern: När kan ettställningslagande till denna angelägna övning förväntas? 1978/79:334av Per () till jordbruksministern om dispenser frånsnöskoterförbudei: Avsikten med införandet av snöskoterförbudet varatt reglera en ohämmad skoteråkning utan alt försämra orlsbornaslevnadssiluation. Tyvärr har förbudet kommit alt verka så att ortsbor utestängsfrän skoleråkning och vistelse på fjällen. Jagvill med anledning av della fråga chefen för : att ge dispenser från skoterförbudet för årelruntboende människor ifjällbyar nära förbudsområdel? 1978/79:335av () till arbetsmarknadsministern om fördelningen av statligamedel för information och utbildning med anledning av medbeslämmandelagen: Enligl senaste beslut(arbetsmarknadsutskottets betänkande 1977/78:21 s. 45) skall fördelningen avmedlen för informalion och utbildning med anledning av MBL fördelas mellan fackoch arbetsgivare i proportionen 80-20 96. Bidragen adminislreras avarbelarskyddsfonden och uppgår innevarande budgetår lill 103 milj. kr. 1arbetsmarknadsdepariemeniels regleringsbrev för innevarande budgelår (daterat1978-06-08, s. 78) fördelas emellertid pengarna pä så säll all 90 milj. kr. geslill de fackliga organisationerna och 13 milj. kr. lill arbetsgivarorganisationerna.Fördelningen innebär en procentuell relation 87,4 resp. 12,6 i slällel förriksdagens beslut om 80 resp, . lA milj, kr, av anslaget förs därmed överfrån företagarsidan till löntagarsidan, i strid mot beslut, Moldenna bakgrund vill jag fråga arbetsmarknadsministern om della misstag kommeratl korrigeras och inle upprepas i framliden. 1978/79:336av ;V//5 Berndlson {vpk) till industriministern om förstatligande av : Sysselsättningen vid i med ca 2 000anställda är hotad, Detla är särskilt allvarligt mot bakgrund av deindusirinedläggningar som har drabbat kommunen. Studiersom de anställda har genomfört om företagels verksamhel ger anledning tillmisstankar om all en avgörande orsak lill den akluella krisen är vidlyftigautlandsaffårer med stora investeringar utomlands. Företagets begäran omstatligt stöd kan således i praktiken vara en begäran om att med skattemedelfinansiera dessa utlandsinvesteringar. Företagelskisserar dessulom en utveckling av avancerad hemelektronisk utrustning,efiersom marknaden för färg-TV är nära nog mättad. En sådan inriktning avförelagets verksamhet har bl. a. kuliurpoliiiska och hushålls-ochsamhällsekonomiska konsekvenser som måste underkastas politisk prövning. Jag vill mot dennabakgrund fråga industriministern: Ärregeringen beredd all vidta åtgärder för atl förstatliga i syfte attgarantera upprätthållen sysselsättning och ge företagets produktion en socialtoch kulturellt godtagbar inriktning? §19 Kammaren åtskildes .