prot · G20922 · 1978-12-31 00:00:00 — Insiktenom delta förhållande delas numera också av ledande företrädare för den privataskogsindustrin, något som pä den allra senaste liden kommit lill uttryck. Jaghar, herr lalman, med del anförda velal fästa den nya regeringens och främstden nye industriministerns, , uppmärksamhet på behovet av snaraåtgärder i en för en hel region avgörande fråga. Industriministern ärvisserligen inte närvarande i kammaren, men jag vill trots del försäkra honomom att vi på nytt kommer alt göra oss hörda i den här frågan direkt tillregeringen. Det jag inledde mitl anförande med kommer dä äter alt aktualiseras,och vi kommer all fråga om regeringen är beredd atl i samband med det härredovisade konkreta exemplet infria de löften som avgivits iregeringsförklaringen och som löd: "Investeringarna för framliden måstekomma i gång. Stora näringspolitiska insatser är nödvändiga." Människorna i väntar på ett snart och positivt besked. Arbele ål alla är ell viktigt mål i den poliliska kampen. Under desenasle åren har man misslyckats med den uppgiften. Fler människor är i dagarbetslösa . Hundratusentals löntagare och deras familjer lever iovisshet om sin framlida sysselsällning. Sedan den borgerliga trepariiregeringentillträdde har arbetslösheten fördubblats, vilket bevisar atlman misslyckats i den viktigaste samhällsfrågan. Värst har arbelslöshetendrabbal ungdomen. Många riskerar all bli utslagna och för.länga lider hamna Delhade inle behövt ske om i lid följt de socialdemokratiska förslagenom sysselsällningsåtgärder för ungdomen. Äveni mitt eget län, län, har utvecklingen drastiskt försämrats.Omsvängningen blev klart märkbar . Den låga aktiviteten ilandei har på olika siilt påverkat sysselsättningen negativt. Lågkonjunkturenmed åtföljande tveksamhet har inle skapat några nya jobb i någon slörreomfattning. Industriinvesteringarnas minskning med sedanregeringsskiftet medför redan nu svåra konsekvenser. Juslnu är 3 400 personer ulan arbete i vårt län, vilket är 1 000 fler än . Nära hälften av de arbetslösa är under 25 är. Andelen kvinnoruppgår till . Till dessa siffror kommer 2 500 som sysselsätts iarbelsmarknadspolitiska åtgärder. är relativt höga siffror för vårt lillalän. Arbetsmarknadsläget väntas bli än svårare , om inle radikalaåtgärder sätts in. Behovet av regionalpoliliska insatser är i vissa delar avlänet mycket ston. Länsmyndigheterna har hos regeringen äter aktualiseratfrågan om Östra Göinges, och kommuns inordnande i den s.k. grå zonen. Regeringskrisen har fördröjt beslut i denna fråga. posilivtbesked måste komma mycket snart. I annat fall blir silualionen myckel svår för mångamänniskor i slora delar av östra . Efteren med en tillfredsställande ulveckling har östra drabbats avsvåra förelagskriser, sorn mycket snart kan fördubbla arbetslösheten.Omsvängningen hargått snabbt och antalet företag i akut kris är högt iförhällande lill antalet i andra regioner. möter vi människor somkänner stor oro över det som sker. De förelag del närmast gäller är med 380 anställda, Junesco i med 206 anslällda,Karpalunds Sockerbruk med 165 anslällda, Ösianå Bruk med 190 anslällda, HjärsåsSkofabrik med 44 anslällda, sågverken i och Chrislinehov med 20anställda. På grund av krisen vid i Kristianstadi Ool går 100 personer fortfarande arbetslösa. Dessutom är 300 anslällda vid ABÖnos i och Novia i i farozonen, om regeringen genomförförslaget om punktskatter på saft och juice. Därför måste vi på alll sättmotsätta oss detta förslag. Sammanlagt lever i vårt län närmare 1 500 med ettdirekt hol om friställning. Säkerligenhar vi inte sett slutet , ständigt överraskas vi av nya problem. Allt fierlöntagare ställer sig allt oftare frågan; Får jag behälla mitl jobb? Vad händermed orten där jag bor, då del enda företaget läggs ned? Frågor av det härslaget skall inte behöva ställas. Människorna måsle känna trygghet i sinanställning. Delär elt hårt och cyniskt spel som bedrivs av bolagsherrarna i samband med hot omnedläggning. Förelagen lar inget som helst ansvar för anslällda eller förorter. Bakom kriserna döljer sig marknadskrafternas mål, nämligen atlåstadkomma största möjliga vinst för ägarna. Jag kan peka på två direkta fall,där storbolag vill lägga ned driften enbart för atl öka vinsten och därmedutdelningen till aktieägarna. Jag åsyftar bl. a. Karpalunds Sockerbruk, som jagtidigare haft uppe i i en debatt med förre jordbruksministern. ABCardo, som är ägare till Karpalunds Sockerbruk, är definitivt inte någotförluslförelag. som vill lägga ned sockerbruket lämnarkoncernen ell kraftigt förbättrat rörelseresultat. För det senasle årel ökadeöverskottet från 158 milj. kr. till 220 milj. kr. Utdelningen lill aktieägarnaökade från 24 milj. kr. till 28 milj. kr. Genom nedläggningen av sockerbruketkalkylerar man med en vinsl på ytteriigare mellan 5 och 10 milj. kr. En sådanåtgärd kan vi naturligtvis inte acceptera. Vi kräver atl Karpalunds Sockerbrukskall leva vidare. Ifredags nåddes vi av det dystra beskedet att Ösianå Bruk med 190 anslälldaskall läggas ner. Ägaren med 10 000 anställda och en omsättningpä 3 000 milj. kr. tjänar 6 milj. kr. på atl lägga ner ÖsianåPappersbruk och därmed en hel by. Ett stopp i Ösianå innebär också en tragediför många familjer och ell hårt slag för bygden. Delta är några exempel på hurden borgerliga kapitalismen uppträder ute i bygderna. Situationenär ungefär likartad vid Junescofabriken i . Fram till december månadhar man garantier för sysselsättningen; därefter vet man inle vad som händer.En nedläggning av företagel får svåra konsekvenser för . Junesco ärnämligen ortens största induslri och den enda kvinnliga industrin, och ennedläggning drabbar främst kvinnor och ungdom. En nedläggning innebär endödsdom över della lilla nordskänska samhälle. Delsamma gäller för Ösianå medbruket som enda arbetsplats. Därför måste såväl Junesco i som ÖstanåBruk räddas. Dädet gäller Indusirier publicerades en räddningsplan förföretaget. Flera villkor måste dock uppfyllas innan faran är över för den härgången. a. behövs del statliga kreditgarantier, och dessa brådskar. Denförlustbringande spånplatlefabriken måste också inlemmas i ett eventuellt nyttriksomfattande spånplalteförelag. Det är viktigt att de här planerna snabbisätts i verket. Krisernai östra men även på andra håll visar atl facket, kommunen ochlänsmyndigheterna släpps in alltför sent. Bolagsstyrelserna vill tydligen intestöras i sina nedläggningsplaner. Ofta bor ägarna utanför regionen, och i endel fall är de helt anonyma. Detta försvårar snabba och konstruktiva lösningarav problemen. Motbakgrunden av de kriser som vi fåll bevittna i östra finns det anledningatt rikta hård kritik mot företagsägarna, framför alll för bristande socialtansvar. På grund av den allians som finns mellan och SödraSkogsägarna är nedläggningen av anmärkningsvärd. Vi måsle kraftigtreagera mot det som sker i . Engiven konsekvens av kriserna i dagens är att vi måste få en planeradsysselsältning. Lokall och regionalt kan man inte göra sä mycket för att lösasysselsättningsproblemen. Länels myndigheter har inga resurser ellerbefogenheter atl ingripa. Enda hoppet slår ibland till staten, som i vissa fallkan gå in med bidrag, lån eller garantier. Men i dagens poliliska läge ställsdel inga krav på förelagen. De kan agera hur som helst. Sä får det intefortsätta längre. Vi får inte överiåta ål marknadskrafterna att ta hand omstrukturomvandlingen. Omvandlingen inom näringslivet får inte gä till så alt människorna drabbas avarbetslöshet eller andra sociala problem. Storföretagensbristande ansvar gör det nödvändigt med elt planmässigt näringsliv, där man tarhänsyn till de enskilda människorna. Svenskt näringsliv måste ställas underdemokratiska regler. HÅKANWINBERG (m): En av statens och kommunernas viktigaste uppgifter är all skapatrygghet ål medborgarna. Del moderna samhället måste ge trygghet i mängaavseenden - trygghet mot krafter - inom eller utom värt land - som kan ha tillsyfte alt angripa oberoende och självständighet eller som vill brytasönder den representativa demokratin, som är grunden för det svenskastatsskicket. Samhället har lill uppgift alt svara för medborgarnas välfärd imånga avseenden. Social trygghet är en medborgeriig rättighet. Den innefattartrygghet i livets många skeden: trygghet till utbildning, i arbetslivet, iboendet, vid sjukdom och pä gamla dar. Delfinns mänga fler trygghetsbegrepp som är väsentliga. Ett av dem är medborgarnasräu till skydd för liv, hälsa, integritet och egendom, till skydd för övergreppoch våld från andra. Det är den delen av trygghetskravet vi moderater- kanskemerän företrädare förändra partier- funnit så viktig alt markera, utveckla ochförverkliga. Det är den del av tryggheiskravel vi sammanfattar i begreppeträttstrygghet. Men i begreppet rättstrygghet lägger vi också den enskildaindividens skydd gentemot en statsmakt som kan hhför stark, för maklig, fördominerande i förhällande lill den enskilde. Kravei på medborgerliga fri- ochrättigheter, på medborgarnas likhet inför lagen, kravei atl domstolar ochmyndigheter skall vara sakliga och opartiska, kravei på en lagstiftning somöverensstämmer med medborgarnas rättsmedvetande ingår också iIrygghetsbegreppet. Vi har från moderat håll hävdat nödvändighetenav att lagar och förordningar är begripliga för envar, atl de inte tyngs avonödiga detaljregleringar och föråldrade bestämmelser. Vi anser att lagstiftningeni princip inle skall ha tillbakaverkande kraft, vi önskar en lagstiftning som isina enskildheter har en så hög grad av precision atl den uppfyller sådanaelementära rättssäkerhetskrav som atl lika fall skall behandlas lika och attden som företar en rättshandling då skall ha rimliga möjligheter att förutsekonsekvenserna av den. Det lagförslag om generalklausul i skatterätten som harutarbetats i budgetdepartementet och som är föremål för remissbehandling ärenligt min mening exempel på lagförslag som inte uppfyller sådana krav. Det står i bl. "Allalagar skola vara sådana, att de tjäna till del meniga bästa, och därföre dålagen bliver skadlig, så är del icke mera lag, utan olag, och böravläggas." Det är, herr lalman, ingen dålig handlingsregel heller fördagens lagstiftare, vare sig de finns i eller i kanslihuset. Ettproblem i del moderna samhället är den omfatlande normgivning som sker, mängdenav lagar och förordningar. Det försvårar överskådligheten och möjligheterna förbåde enskilda, myndigheter och organisationer all ha kunskap om gällande lag,ell krav som statsmakten faktiskt ställer och sannoliktockså måsle ställa. Men då bör samma statsmakt också underlätta och inleförsvåra möjligheterna atl uppfylla det kravet. Del förekommer ideligaändringar i gällande författningar. Författningarna träder i kraft snart sagtvid varje tidpunkt . Det gör del svårare all ha kunskap om dem ochalt tillämpa dem. Det är en kritik som drabbar regeringarna under senare lid. Det är naturiigtvis en truism - som så mycket annat som sägs av såmånga från denna talarstol - att hävda all samhällel måste föra en effekiivkriminalpolitik. Men det bör ändå sägas. Brottsligheten .ligger fortfarande påen nivå som är alll annat än godtagbar. statistiköver anlalel anmälda brott mol visar för tiden iär på ca 427 000. Det är en nedgång i jämförelse med 1977, menungefär lika många som anmäldes 1976. Densläpphänlhel som den socialdemokratiska regeringen länge visade i kampen molbrottsligheten drabbade i första hand de enskilda människorna. Försocialdemokraterna lycks det vara viktigare alt skydda samhällets intressen änalt skydda den enskilde. Den borgerliga trepartiregeringen log åtskilligainitiativ för all skärpa kampen mol brottsligheten: ett ökande antalpolistjänster och fier utbildningsplatser inom polisskolan, utbyggnad avkvarterspolisinsiiiuiionen-en institution som moderata samlingspartiet frånbörjan var ensamt om atl hävda värdet av, men vars betydelse nu torde inses avalla -, väsentligt förbätirade möjligheter för dem som har blivit utsatta förbrott atl få ersättning av staten för liden skada, aktiva åtgärder mot denorganiserade ekonomiska brottsligheten, som bl. a. har resulteral i konkretaförslag från brottsförebyggande rådets utredningar inom delta område ochförstärkning av polisens resurser. Narkotikanär fortfarande ett gissel i samhällel. Den värsta konsekvensen av den ärnaturligtvis de mänskliga tragedier som sä ofta är följden av missbruket. Mennarkotikabrottsligheten utgör också inkörsporlen lill annan brottslighet. Mednarkotikamissbruket följer andra typer av brott: olika slag av tillgreppsbroti,inbrott, rån m. m. Stöldgodset skall avyttras och omsättas i pengar som skallfinansiera inköp av ny narkotika. Det ger i sin lur grund lill en omfatlandehäleriverksamhel. Kvinnliga narkomaner drivs till prostitution för atlfinansiera sitt missbruk. Detta ger i sin lur möjlighet till olika former avkoppleribrolt. Narkotikahajarnasysslar också med sådan verksamhet där handel med begagnade bilar,faslighetsaffärer, skatlebrotlslighel m. m. utgör väsentliga inslag. Otvivelaktigtär en så stor del av brottsligheten kopplad till narkotika allpolisverksamheten måste byggas upp med en stark inriktning på bekämpning avlangarkedjor och narkolikasyndikat. Alt en sådan verksamhet kan ge resultatvisar bl. a. den sprängning av en stor narkolikaliga som har skett . Narkotikamissbruketär också utbrett på kriminalvårdsanstalterna. Det sägs ibland alt del ärlättare all få tag på narkotika inne i ett fängelse än utanför. Här måste frånstatsmakternas sida ytterligare åtgärder sättas in för attskapa narkoiikafria anstalter. Del är i hög grad inhumant och oförsvarligt attnär samhället som påföljd för brottsliga gärningar berövar en människa hennesfrihet, samma samhälle under den liden inte kan skydda vederbörande frän allfortsätta eller komma in i narkotikamissbruk. Enarbetsgrupp inom moderata samlingspartiet med uppgift att lägga fram förslaglill effektivare brottsbekämpning har angivit några riktlinjer för alteffektivisera kampen mot narkotikaproblemen. Åtalspraxis beträffande otillåtet narkolikainnehavbör skärpas. Stockholmsförsöket med särskild narkolikarotelutvidgas till flera delar av landei. Narkolikabrotlslingar måste slå under effektivareanslallsbehandling. Ökad satsning på särskilda visitalionspatrullerinom kriminalvården. Insmuggling av narkotika på anstalterna måstebemästras genom att möjligheterna atl visitera besökare ökas. Mer differentierad behandling av de intagna påkriminalvårdsansial-lerna för all förhindra insmuggling av narkotika. Skärpta permissionsbesiämmelser för narkotikamissbrukareoch för dem som har dömts för narkotikabrott. Omdessa förslag realiserades skulle vi ta ett steg på vägen för att bekämpa en avvärt samhälles allra värsta företeelser. En av de viktigaste uppgifterna i brottsbekämpningen har polisen. Denenskilde polismannens arbetssituation pä fältet borde uppmärksammas mer. Haneller hon blir i regel det lagbundna samhällets första utpost gentemot dem somsätter sig över de regler samhällel självt har skapat för atl ordnadeförhållanden skall råda mellan de enskilda individerna. Polisens olika organföljer de uppgifter statsmakterna har ålagt dem och klarar enligt min meningmed få undantag sitt ofta komplicerade arbele på elt både smidigt och effektivtsätt. Eftersom det ideligen kommer högljudd kritik från vissa grupper, vilkasnumerär visserligen torde stå i omvänd proportion till deras höga röstläge, menvilkas syften med kritiken är ganska genomskinliga, kan del finnas anledningför medborgarna - och särskilt politikerna - att åtminstone bidra till denbältre tillfredsställelse i arbetet det kan innebära för polisen atl få erfaraen mer uttrycklig uppskattning för sill arbele. På omslaget av senaste numretav Svensk Polislidning finns en bild av en polis som överraskad fått enblombukett i samband med ett uppmärksammat och komplicerat tjänsteuppdrag iStockholm. Del kanske finns anledning för både allmänhet och politiker altoftare än som sker ge en blomma genom alt uttrycka sin uppskattning av ettslitsamt och påfrestande arbele för att samhället skall fungera. Ikampen mot brottsligheten är arbetet mot ungdomsbrotlslighelen särskiltviktigt, och även om särskilt ungdomsbroltslighelen lill stor del är beroendeav åtgärder utanför den egentliga kriminalpolitikens fäll saknar inte åtgärderinom delta fäll belydelse. Vi står väl nu inför förändringar ipäföljdssysle-met. Detmåste vara en utomordentligt viktig uppgift för samhällel all ständigt söka nyavägar som kan hjälpa ungdomsbrottslingar all sluta att begå brott. Samhälletmåsle sätta in alla resurser för att hindra att unga lagöverträdare också blirgamla lagöverträdare när de inle längre är unga. Nyapäföljdssyslem bör övervägas, och här utgör den rapport frän brottsförebygganderådels kriminalpolitiska arbetsgrupp som föreligger elt bra underlag. Närdet gäller ungdomsbrottsligheten finns del anledning all mer seriöst än somskett i brottsförebyggande rådets rapport dock överväga påföljder såsomveckoslutsflingelse och samhällsnylligl arbele, påföljder som används i fleraandra länder och som man där säger sig ha god erfarenhet av. Justnär del gäller unga lagöverträdare ärdet särskilt viktigt atl liden mellanbrott och lagföring blir så kort som möjligl. Elt syslem med jourdomsiolar,åtminstone på större orter, har vi från moderat håll begärt altfå belyst, och har dess bättre accepterat denna begäran. Ulformningenav kriminalvårdens permissionsbesiämmelser innebär en svår balansgång mellanolika intressen. Målet måsle vara alt varje intern efter fängelsestraffets slutskall kunna fungera i samhällel ulan alt göra sig skyldig lill nya brott.Möjligheten lill permission, särskilt under senare delen av ett längrefrihetsstraff, är naturligtvis betydelsefull som förberedelse för vederbörandesfunktion i arbetsliv och samhälle. Mensamtidigt begås mänga brott just av dem som har permission eller har rymt efterpermission. Många människor anser det orimligl all också grova förbrytare fåttupprepade permissioner, trots atl de begått både vålds- och egendomsbrott underdessa. Hiir behöver det förslag som föreligger om en uppslramning verkligengenomföras. Huruvida den nya regeringen kommer att kunna la erforderliga initiativför atl fullfölja en nödvändig förbättring av kriminalpolitiken återstår altse. Den nya regeringsförklaringen innehåller ingenting om kriminalpolitik.Moderata samlingspartiet kommer i varje fall all fortsätta arbetet för allgenom åtgärder inom kriminalpolitiken och på andra områden förbättrarättstryggheten för medborgarna. Påförslag av talmannen beslöts atl kammarens förhandlingar skulle forisättas vidmorgondagens sammanträde. §2 Kammaren åtskildes .