prot · G20934 · 1978-12-31 00:00:00 — Det kan vara tillgången på fisk inom det område där man är verksam, detkan vara avsättningsproblem och fångsibegräns-ningar av olika slag och del kanvara sådana omständigheter som att man ivingas till långvarigt stillaliggandepå grund av otjänlig väderlek eller omfattande reparationer på maskiner ellerfiskefartyg. Allt detla påverkar fiskarens inkomsier, och del är därförangeläget att han ett gynnsamt år ulan alltför kännbara skattekonsekvenser kanavsätta medel för de sämre åren. Ävenutgifterna kan för en fiskare variera starkt mellan olika år. Nödvändigareparationer pä bålar, motorer och övriga redskap kan vara omfallande och kaninfalla vid högst olämplig tidpunkt för fiskaren. De kan också vara myckettidskrävande och tvinga lill långvarigt stillaliggande. Det förhållandet kanalltså lätt uppstå atl fiskaren med extremt höga utgifter ocksåfår extremt låga inkomster. Det rör sig numera om avsevärda investeringar fören modern fiskeuimstning med slora fasta kostnader för fiskaren ellerfiskelaget. Därför är det synnerligen angeläget an en skattemässig resultatutjämningför yrkesfiskarna kommer till stånd ulan dröjsmål, och jag hade hoppats på ettpositivt besked frän budgetministern i detla avseende. Företagsskatteberedningensolika förslag lill skaiteutjämning har berörts i svarei, och där harbudgeiministern förordat en allmän investeringsreserv, dvs. alternaliv 3 i detförslag som företagsskatteberedningen aktualiserat. Fränfiskarnas sida har man framhållit önskvärdheten av alt en resultatutjämning avtyp skogskonto skulle bli möjlig även för yrkesfiskarnas vidkommande. Man harmenat atl de speciella förhållanden som råder inom fisket motiverar en sådanform av resultatutjämning, medan däremot den allmänna investeringsreserven,särskilt med begränsningen lill , inte är lämplig för fiskarna. Yrkesfiskarnai vårt land hade säkert förväntat sig ell förslag från budgetdepartementet idenna fråga redan detta år, och jag beklagar att så inle blir fallet. Omskattemässig resultatutjämning för yrkesfiskare Jag kan försäkra att jag också gärna hade sett alt det hade varilmöjligl au komma med ell förslag , för jag är medvelen om all det för fiskarnafinns speciella problem som borde lösas på ell bältre sätt än vad nuvarandeskattelagstiftning möjliggör. Men som jag nämnde i svarei är uppfattningarnadelade bland de sakkunniga som har sysslat med olika förelagsskatiefrägor ochbland de många remissinstanser som hade att yttra sig över beredningensförslag. Det var inte någon av de tre modeller som beredningen arbetade med somklarade sig helskinnad genom remissbehandlingen, och vi har därför känt ettbehov av att grundligt gå igenom materialet. Vi har inom departementet alltsåännu inte bundit oss för någon teknisk 6 protokoll 1978/79:33-34 Omåtgärderför att öka antalet kvinnor bland högre statstjänstemän lösning, utan vi arbetarvidare med beredningens belänkande och de många remissvaren som grund. Jaghoppas alt är ense med mig om att det förslag som vikommer med bör vara ett så bra förslag alt det kan fungera pä ett gott sätt iden praktiska verksamheien. Minambition ärall finna en hygglig lösning på det här problemet och alt till vårenkomma med elt förslag. KARL-ANDERSPETERSSON (c): Del är självklart atl yrkesfiskarna vill ha ett syslem som fungerar ipraktiken. I det avseendet harjag ingen annan uppfallning än budgeiministern.Men med tanke på del investeringsbehov som finns inom fisket är det bråttom medett förslag. Och jag trodde faktiskt att det, eftersom yrkesfiskarnasriksorganisation lill budgetdepartemeniet entydigt har uttalat sig för enresullalutjämning enligt skogskoniosysiemet, inte skulle vara så förfärligtsvårt, ulan alt vi skulle ha kunnal få ett förslag i den riktningen redaninnevarande höst. Granskningen av beredningens förslag och de många remissyttrandenavisade atl det var en hel rad problem all lösa, vilket vi arbetar med . Överläggningen varhärmed slutad. § 10 Om åtgärder föratt öka antalet kvinnor bland högre statstjänstemän Statsrådet erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1978/79:91, ochanförde; har frågat mig om jag anser atl det är bra för landet altbara av ca 5 000 statstjänstemän i lönegrad F 23 och uppåt är kvinnor ochhur jag vill arbeta för en förbättring. Juslnu genomförs elt omfatlande handlingsprogram föratt öka jämställdheten istatsförvaltningen i allmänhet. Den här verksamheten omfattar bl. a. särskildarekryleringsåtgärder, försök med ändrad arbetsfördelning, ökad tillgång lillbarnpassning och olika slag av utbildning. Alla dessa insatser skall utvärderasår . Strävanall bättre ta till vara kvinnors kapacitet kommer till uttryck på olika sätt ihandlingsprogrammet. a. pågår försök vid lio myndigheler, däribland elt parslora affärsverk, att fö fler kvinnor att söka tjänsterna i lönegradernanärmast över F 18, dvs. med en månadslön kring . När man ökar andelenkvinnor pä den nivån, fär man en större rekryteringsbas av kvinnorför högre chefstjänster. Avsikten är dessulom atl de här försöken skall belysavad det är som hindrar atl fler kvinnor får högre befattningar. Jaghar vidare tagil itu med frågan om inte fler lediga högre chefstjänster kanannonseras ut. Enligtregeringsformen skall vid tillsättning av en siatlig tjänst avseende fästasendast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Som saklig grundkan i vissa fall också räknas bl, a, arbelsmarknadspolitiska hänsyn. Regeringenhar vid bedömningen i enskilda tillsättningsärenden vägt in kravei på ökadjämställdhet mellan könen. Jagräknar med all de samlade insatser som görs verksamt skall bidra till atlman når en jämnare könsfördelning också på högre nivåer inomstatsförvaltningen. Det är vidare min övertygelse att det förslag till lag omjämställdhet i arbetslivet som kommer atl föreläggas för beslut våren1979 också kommer atl verka pådrivande i denna riklning. Omåtgärderför att öka antalet kvinnor bland högre statstjänstemän Jag tackar statsrådet för svaret och vill också uttala min glädje överatl del är som är statsrådet. Jagtror att vi två är ense om att del inte är bra för land att man slösarmed mänsklig kapacitet - för del gör man. Både i fråga om högre tjänster och ifråga om lägre tjänster. Jag kunde lika väl ha frågat om statsrådet tycker attdet är bra att kvinnorna dominerar de lägst betalda yrkena i statstjänst,vilket de gör. Men till det återkommer jag en annan gäng. Tilldem krävs ofta högre utbildning och akademisk examen. Andelen kvinnor som läsersådana ämnen som normalt och snabbast leder till chefsbefattningar i staten ärinte fullt så stor som andelen män. Men den är mycket större än 4 96. Och denökar ständigt. Det är säkert 4 96 var en aktuell siffra i fråga omkvinnors utbildning och examen. Utbildningär en investering som staten gör i människor. Då bör man utnyttja den produktsom har kommit fram ur investeringen på bästa säll, och det har man alldelesuppenbart inle gjort . Vi vet också att det inte är någon skillnad ifråga om begåvning eller betyg. Då måste vi fråga oss, varför staten inte tartill vara de här kvinnornas kunskaper. Vi har inte råd med ett sådant slöseri! Därförär det bra om statsrådet nu tar itu med frågan och annonserar ul ledigachefsbefattningar i slörre ulslräckning. Del är vikligt. Jag tror att kvinnligachefer skulle medföra alt jämställdhetsarbetet i hela statsförvaltningenskulle påskyndas, och del behövs. Detär synd om männen, stod det i i går. De sliter ut sig och har igenomsnitt kortare liv än kvinnorna. Rädda männen från en för tidigdöd, manade man. Jag håller med professorn i fråga. Männen skulle tjäna påjämställdheten. Vi kan börja med atl lära dem att hela samhället skulle tjänapå att de inte får monopol på chefstjänsterna. Tillsist: Jag har som vet en egen lista på de vanligasteinvändningarna mot att genomföra jämställdhetsreformer. När statsrådet skall laitu med den här frågan kommer de tvä första argumenten atl dyka upp: Viharinterådjust ,och vi har inle tid just . Kom då ihåg: Den här Omtidpunkten för proposition om sysselsättningen i Vindelälvsområdet reformen kostar inte ettöre, F 25 är exakt lika mycket i kronor om man betalar det till en kvinna ellertill en man. Jag har inle begärt fler tjänster. Vi har tid atl annonsera uttjänsterna, att leta efter duktiga kvinnor. Idén att söka duktiga kvinnor tillrekryteringstjänsterna i lönegrad F 18 är också bra. Det kommer att ta tid -det är rätt. Men jag begär inte atl andelen skall öka från 4 lill 40 9é på etteller ens . Jag lycker det behövs en målmedveten plan över hur storökning man behöver klara . En ökning med 50 96 låter för den oinvigdeenorm, I verkligheten betyder det en ökning från . Det är fortfarandeen blygsam andel, men om man fortsätter att räkna på det sättet skulle mankunna nå resultat. Och det är ju del vi vill, både och jag.Lycka till! Överläggningenvar härmed slutad. §11Om tidpunkten för proposition om sysselsättningen i Vindelälvsområdet Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1978/79:49,och anförde: har frågat mig när propositionen om särskilda sysselsättningsåtgärderför Vindelälvsområdet kommer att läggas fram. Den arbetsgrupp som berett frågan om särskildainsaiser i Vindelådalen har för mig redovisat ett förslag tillsysselsältningsskapande åtgärder. Jag beräknar på grundval härav altproposition i ärendet kan föreläggas under innevarande höslsession. Jag ber att fålacka för det svar som jag har fåu. Detär nu uttalade sitt slöd för åtgärder iVindelälvsområdet, Del skedde med anledning av förslag i det s, k,Vindelälvspaketei, Vi var några riksdagsledamöter från som hademotionerat om detta. Och sade då att arbetet med alt förverkligaåtgärdsprogrammet skulle drivas med kraft av berörda departement. Ordförandeför arbetsmarknadsutskottet var då , och i en stort uppslagenintervju i folkpartitidningen , som jag har ett urklippur, sade all Vindelälvspaketei inte skulle dribblas bort, 143 milj. kr.skulle staten pumpa in i Vindelådalen. Det var löftet. Pengar skulle anvisas påtilläggsbudget . Det stod också att läsa i denna intervju. Sedanhar i regeringsställning kommit atl bära ansvaret för den härfrågan. kom inga pengar, I stället blev det en s, k. interdepartemenlalberedningsgrupp, Vindelälvspaketei skapade således sysselsättning, men inte iVindelälvsområdet utan hos byråkrater i kanslihuset, "Beskedetsom ni kan ge till alla som väntar på jobb efter Vindelälvsådalen är alltså altde inte ska behöva vänta så länge till? - Ja, del är helt rättuppfattat", svarade 1976, Trotsdelta hamnade hela frågan i den s. k. långbänken. Ytterligare dröjsmål uppkom,och motstridiga uttalanden har gjorts av representanter för trepartiregeringen.Det här spelet har utsatt förtroendet för politiker för svåra påfrestningar.Dribblandet mellan olika departement har av befolkningen upplevis som djuplolustigt. Nuhar återigen förväntningarna skruvats upp. Den folkpartisliska pressen har nuaviserat ankomst till för att där öppna ålgärdspakelel.Arbetsmarknadsutskottet har åkt helikopter längs för ett par dagarsedan. Kommunens företrädare har på ett vältaligt sätt vittnat om de problemsom de brottas med. Atl kraftiga åtgärder erfordras är klart dokumenterat. Detåtgärdsprogram som utlovade kostar närmare en halv miljard augenomföra. Staten förväntas svara för merparten av dessa kostnader. Närnu ell regeringsförslag återigen utlovas villjag slutligen fråga: Kommerregeringens nu utlovade förslag atl innebära alt löftena kommer atlinfrias? ömtidpunkten för proposition om sysselsättningen i Det materiella innehållet i regeringsförslagel får vi diskutera vid ettsenare tillfälle - och jag och kanske flera andra som ärinlresserade av ämnet - så det lämnar jag därhän. Jagblir litet förvånad över atl nu försöker göra enhistorieskrivning som skulle vara till min och den här regeringens nackdel. Detär litet farligt alt trampa ut på den isen, , Beslutet om atlVindelälven inte skulle byggas ut togs under en socialdemokratisk regering förmånga år sedan. har under mänga år haft möjlighet att med hjälpav sina partivänner i kanslihuset se till att någonting blev gjort iVindelådalen, Men sä har inte skett, , Jaghar haft ansvaret för . Nuutlovar jag hösten efter det att jag börjat detta arbele en proposition, varsinnehåll vi som sagt skall diskulera . Jag vill bara göra den stillsammakommentaren alt jag inte har utlovat 340 milj. kr, till Vindelådalen, Jag harbara refererat till kostnaden för det paket som tidigare presenterats. Dessutomskulle dessa pengar komma frän olika huvudmän. Jag har inte sagt annat än atldet finns skäl att vidta åtgärder för atl hjälpa upp sysselsättningen iVindelådalen, De skälen anser jag fortfarande vara bärande. Omtidpunkten för proposition om sysselsättningen i Vindelälvsområdet Jag har i den s,k, historieskrivningen bara refererat en intervju i idecember 1976, Jag har inte upplevt att den intervjun på något sätt har blivitdementerad som sedan gått. Det sades då; "Hur storasatsningarna blir måsle först la ställning till, men inom utskottet räknarvi med atl det inle skall bli några avsteg frän de 143 milj, kr, somarbetsgruppen för föreslagit," gjorde ingaändringar i utskottets förslag. Vidare sades det att om ställer sighelt bakom utskottets förslag och det blir elt ja till den statliga andelen om143 milj, kr, är det sannolikt atl pengarna portioneras ut något så när jämntunder de fem åren. Jaguppfattade detta såsom ett klart löfte från ett enigt arbetsmarknadsutskottsordförande. ställde sig också bakom delta förslag. haremellertid ingenting hänt. Jagär inte ute efter att utkräva skuld, men människorna frågar givelvis vad sompågår och hur myckel de kan lita på sådana här uttalanden. När det nu utlovasen proposition som beräknas komma frågar jag: Kommerproposilionen atl uppfylla detta löfte? Jag frågar inle efter detaljerna ipropositionen. De är inle sä intressanta. Dem fär vi återkomma till i ensenare diskussion. Men kommer man i propositionen upp lill den nivå somutlovades ? Blir så inte fallet, åstadkommer man åter stor besvikelse idetta område. Del är illa för politikernas anseende, om sådana besvikelsermånga gånger skall drabba en utsatt befolkning. ArbetsmarknadsministernROLF WIFLTÉN; . Det var skönt alt backade väldigt snabbi från atl förstsäga atl jag har lovat 340 milj. kr. lill att nu säga att den statliga andelenär 143 milj. kr. Dessutom har - och jag tror all manframför alll skall la fasta på vad utskottet har skrivit och vad jag har sagthär i - såsom villkor ställts all skall godkänna förslaget.Det finns inte så myckel kvar av första påstående. Jag vill än en gång säga atl det mol bakgrund avatt socialdemokraterna inte åstadkom någonting i denna väg ärlitet anmärkningsvärt all för denna debatt. Det är litet sentpåkommet att nu börja kritisera. Arbetsmarknadsministern måste ha missuppfattat mig. Jag har aldrigtalat om 340 miljoner, ulan jag har nämnt statens insats på 143 miljoner mensagt atl omräknat till dagens penningvärde och kostnader så innebär det merpartenav den halva miljard som hela projektet nu kostar. RolfWiriénkryper bakom och sägeratl statens insats skulle vara villkorad avriksdagens beslut. har anslutit sig lill arbelsmarknadsutskotletsuttalande . Därefter har aldrig fått ell förslag från regeringenatt ta ställning lill. Vi har väntal ell sådanl, men frågan harbollals mellan olika departement. Sedanupprepar , för att försöka komma undan det svåra debatlläge som hanbefinner sig i, att den socialdemokratiska regeringen ingenting gjorde. Delpåståendet är felaktigt. Den socialdemokratiska regeringen gjorde intetillräckligt, och det harjag sagt här, men den satsade 45 miljoneri vägpengar, den satsade 19 miljoner på reningsverk -åtgärder som har kommitbygden lill godo - och den tillsatte den utredning som har lagl fram detåtgärdsprogram som den borgeriiga regeringen sedan fick la över och som deninte har gjort någonting av. skrev i det betänkande som jag hade ett visstansvar för om vikten av att arbetet med alt realisera ett framtagetåtgärdsprogram för området bedrivs med kraft av berörda departement ochmyndigheter. Som jag sade lidigare, harjag efter att ha tagit över ansvaret fördet här arbetet faktiskt försökt att driva det med all den kraft som varitmöjlig. är vi nu på väg atl presentera ett förslag. Det finnsf ö, inga belopp angivna i utskottsbetänkandei. GEORGANDERSSON (s): Får jag fråga; Anser RolfWirién att den borgerliga regeringen hardrivit denna fråga med kraft, vilket beordrade den alt göra för tvåår sedan? Anser RolfWirién alt det är alt driva frågan med kraft, när manuiifrån ett färdigt älgärdsprogram inte har åstadkommit ett enda dugg på de härtvå åren? Det är ju de två åren som den borgeriiga regeringen bär huvudansvaretför. Jag har uttalat mig för den period somjag har varil verksam somarbetsmarknadsminister, alltså sju å . Jag tycker inte attresultatet är så dåligl, eftersom vi på den liden kan presenlera en propositionom Vindelådalen. Det är hell klart., , atl de projekt som dethär har resonerats om inte alllid har varil färdigutredda och klara, ulan vihar fått göra en ganska ingående prövning av projekten i samråd med länsmyndigheteroch andra myndigheter, kommunala instanser osv. ömtidpunkten för proposition om sysselsättningen i Vindelälvsområdet Kvar står attRolfWirién i egenskap av arbetsmarknadsutskottets ordförande i december 1976ansåg programmet vara så färdigbearbetat att han i en intervju iVästerboltens-Kuriren läl förstå alt förslag skulle av regeringen läggas fram itilläggsbudget , Vad jag vet, fanns en färdigskriven propositioni departementel våren 1978,1 arbetsmarknadsutskottets betänkande -lägg märke till del - utlovades alt denna proposilion skulle komma. Utskottethade fått information om att del fanns en proposilion, och jag fick självmuntliga informationer från den departementschef i den borgerligatrepartiregeringen som handlade frågan. Ominförande av allmän platsanmälan i Nuhar det gått ytteriigare , och kan ju inte krypa bakomdet förhållandet att han själv haft hand om dessa frågor i departementet underbara några månader. Vad vi diskuterar ärju hela den lid som den borgerligaregeringen haft uppdrag all arbeta för all skapa arbetstillfällen iVindelälvsområdet, alltså från hösien 1976, fanns ingen färdig proposilion. Den är inte färdig nuheller, men vi blir klara med den , hoppas jag. Vidarevill jag än en gång påpeka atl trepartiregeringen arbetade ell par är och attjag har arbetat i några månader. Men beslutet omVindelådalen logs 1967, och då kan man lätt räkna ul hur som gick utanatl något hände, när vi hade en annan ansvarig regering. Låt migslutligen beklaga atl arbetsmarknadsutskottet var felinformerailiksom också , som följde arbelsmarknadsutskotlets förslag. Jagvill också önska RolfWirién lycka till i slutbehandlingen av förslaget, I delligger en förhoppning om att det förslag som han skriver underuppfyller löftena, dvs, når upp till den nivå som har ullalat sigför. Överläggningenvar härmed slutad. §12 Om införande av allmän platsanmälan i Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga, 1978/79:101,och anförde; har frågat mig omjag kommeratt verka för au allmänplalsanmälan införes i . Enarbetsgmpp inom AMS med representanter för arbetsmarknadens parter har ioklober månad till regeringen överlämnat en rapport, som f n. är på remissoch som bl. a, innehåller en utvärdering av de försök med allmän platsanmälansom f n, pågår i lio län, AMS har föreslagit att allmän platsanmälan fr. o. m,utvidgas lill hela landei. Efterdel att remissyttrandena har kunnat beaklas kommer rapporten och frågan om enutvidgning av allmän platsanmälan au behandlas inom , och jagkan därför inte säga i vilken omfattning allmän platsanmälan kan kommaatt införas. Regeringen har dock en bestämd ambition att genomföra enutvidgning. Under delta anförande övertog förste vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. Jag får lacka statsrådet för svaret. Jag är litet besviken överatl svaret inle är ett klart positivt besked. Försöksverksamhetenmed allmän platsanmälan i vissa län har medfört en ca 40-procentig ökning avplalstilinödel till arbetsförmedlingarna i berörda län. Del har varit positivi,vilket också framgår av AMS förslag om utökning. Norrbottenhar mer än 20 000 personer utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Antaletlediga platser är 475. Mot bakgrund av regeringens ambition om en utökning avden allmänna platsanmälan är det min förhoppning alt kommer med iverksamheten, alt regeringen alltså tillmötesgår en enhällig länsarbetsnämndskrav. Denhöga arbetslösheten, anställningsstopp i basindustrierna och svaga lokalaarbetsmarknader ställer speciella krav på insaiser från förmedlingspersonalenssida. Situationenär mycket jobbig för alla, för arbetslösa, för dem som hotas av arbetslöshetoch för förmedlingspersonalen, som alltid får känna sig otillräcklig. Socialdemokraternahar krävt alt allmän platsanmälan införs i för atl effektiviseraförmedlingsinsatserna. Förmedlarna skulle då kunna utnyttja den lid som går åttill bevakning av arbetsmarknaden till andra förmedlingsinsatser, exempelvisutökad tid för personliga konlakler med de arbetslösa. Delhar varit svårt all förstå vilket motiv den borgerliga utskottsmajoritetenhade för all yrka avslag på vårt förslag. Jag vill betona att införandel av allmän platsanmälan inte löser vårasysselsättningsproblem. För detta krävs näringspolitiska insaiser. Vi kommeratl ta upp krav på sådana i andra sammanhang. Men en allmän platsanmälan måsteses som en humanitär insats i ett myckel svårl sysselsättningsläge. Jag frågarstatsrådet : Kommer statsrådet att ge hög prioriiei om inlealla län kan komma med enligt AMS förslag? Ominförande av allmän plalsanmälan i Allmän arbelsplalsanmälan har kommit under hand. De första länen,, och , fick en sådan 1976, och systemet harsedan successivt byggts ul till alt nu omfatta lio län. Jaghar i mitt svar angelt att vi har ambitionen atl fortsätta. Det gör vi mol denbakgmnd som var inne på, au den har gett ett gott resultat. Vivill dock se på den utvärdering som pågår innan några slutligaställningstaganden görs, inte kommit med beror i första hand på aUarbetsmarknadsstyrelsen bedömt det vara av vikt atl man bearbetarplatslis-lorna med ADB-ieknik, Sådan leknik har inte använts i länförrän . föreligger således inte det hindret. På fråga,slutligen, skall jag gärna svara att jag har stor förståelse för attNorrbottens län bör vara ett av de län som skall prioriteras i deltasammanhang, FRIDABERGLUND (s): Jag får lacka statsrådet för den senasle upplysningen. Vi har ju redanunder våren haft de tekniska förutsättningarna för allmän platsanmälan. Därförhar det varil litet svårt att förslå varför vårt krav avslogs, när vi ändåvisste atl det i andra län var så positiva inslag i atl ha allmän platsanmälan.Det gäller här elt län som har det väldigt svårt och där man självfallet ocksåmåste la hänsyn lill den belastning som del innebär för personalen att ideligenkonfronteras med arbetslösa och ha mycket små möjligheter atl placera ut dem.Då måste man från samhällets sida - från regering och riksdag - göra allt föratl underlätta det arbetet. Jagär alltså tacksam för den uppgift som statsrådet lämnade i sitt senasteinlägg. Överläggningen var härmedslutad. §13 Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga,1978/79:105, och anförde: har, med hänvisning till alt sysselsällningsulredningenföreslagit personalförstärkningar inom arbetsmarknadsverket för intensifieradeinsatser till förmån för ungdomens sysselsättning, frågat mig om en propositioni frågan kommer att föreläggas och om detla i såfall sker i sådan tid att kan slutföra sin sakprövning av förslagenföre utgången av . Den30 maj behandlade propositionen om åtgärder molungdomsarbetslöshet, fick då besked av mig alt jag underhösten i samband med proposilion om åtgärder för handikappade skulle föreslåyllerligare personalförstärkningar till arbetsförmedlingen.