prot · G20946 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:46 §1 Jusierades protokollet för . Måndagen den 4 december1978 inverkan på vissa försvarskost -nåder §2 Om inverkan på vissa försvarskostnader Försvarsminislem erhöll ordet för atlbesvara () den 18 oklober anmälda interpellation,1978/79:42, och anförde; har frägal mig hur mycket dyrare redan inplaneradeoch av beslulade beställningar hos blir vid elt sludiglnej lill B3LA. Maj Briu har vidare frågat hur en sådan fördyring skulleläckas samt om bakgrunden lill formuleringen i proposilionen 1977/78:95 allanskaffningen av skulle förbilligas genom att utvecklingsarbetet påB3LA inte avbröts. och ftera andra svenska industrier pågår f n. produktion avJaktviggen, JA 37, för det svenska flygvapnet. Denna produkiion har sedan långtid tillbaka planerats komma alt omfatta tre delserier av varierande storlek.Regeringen beställde genom beslut delserie 1. urdennaserie har påbörjats och kosinaderna för serien påverkas inleav det slutliga ställningstagandet lill B3LA. Ibeslut uppdrog regeringen åt aU medberörda industrier genomföra slutliga förhandlingar om villkoren för fortsauutvecklingsarbete m. m. pä B3LA och A 20 för tiden intill den 1 juli 1979.Vidare framgår av beslutet atl arbelel skulle fömtsätlas bli genomfört inom enekonomisk ram av högsl 310 milj. kr. Dessulom förutsattes i beslutet ensamtidig beställning av JA 37. För erforderiigl underiagsarbete, intilltidpunkten för beslut om det utvecklingsarbete som här avsetls, skulle 30 milj.kr. Pågrundval av detta uppdrag hemställde i skrivelse den 2februari 1978 hos regeringen om tillstånd för fortsatt utvecklingsarbete påB3LA och A 20 fram lill inom en total kostnadsram av 280 milj.kr. I denna skrivelse framförde , bl. a., att sedandetta utvecklingsarbete på B3LA beställts hade materielverket möjlighel altenligt ett erbjudande från , beställa serietillverkning avdelserie 2 och 3 av JA 37 lill eU fast pris. Minförelrädare anförde i proposilionen 1977/78:95, som beslutades den 23 februari1978, bl. a. all förhandlingar ägl rum med berörda industrier under hösten1977. Därvid hade enligt propositionen industrin enligt olika alternaliverbjudit s. k. lakpris för serietillverkningen av under OmB3LA -projektets inverkan på vissa försvarskostnader förutsättning attutvecklingsarbetet på B3LA inle avbröls. Vidare anförde min företrädare;"Om man beslutar sig för atl avbryta B3LA-projekiel , harförsvaret drabbats av vissa kosinader som inte direkl kan nyttiggöras ifortsättningen. Avlalel med industrin om bibehållen handlingsfrihetinnebäremellerlid minskade kosinader förserieproduktionen av JA 37. Även omB3LA-projeklel inte fullföljs kommer anskaffningen av jaklsystemet att blibilligare än om vi hade avbrutit B3LA-arbetel ." fattadebeslut i enlighel med proposilionen 1977/78:95 . Jagvill erinra om delta uttalande från min företrädares sida eftersom del ärdirekl berört fråga. Något avtal av det slag som omnämns idet av mig citerade stycket förelåg ej . Med uttrycket"avtal" torde avses det erbjudande från Saab-Scanias sida som omnämnsi försvarels materielverks skrivelse . Av della framgår altSaab-Scania i della läge ej var berell atl offerera något bestämt pris fördelserie 2 och 3 av JA 37 om inle typarbele på B3LA beställdes för liden framlill . Detfortsatta händelseförloppet är, som det framgår av de för mig tillgängligahandlingarna, följande. Regeringenbemyndigade alt lägga ulbeställningar rörande utvecklingsarbete m. m. på A 20 och B3LA intill den 1juli 1979 inom en kostnadsram av 250 milj. kr. 1 beslutet föreskrev regeringenalt utvecklingsarbetet skall bedrivas pä sådant sätt att full handlingsfrihetföreligger inför beslut om inriktningen av del fortsatta utvecklingsarbetetefter och all kosinaderna för vidare ulveckling och produktionför såväl A 20 som B3LA efter denna tidpunkt minimeras. Vidare föreskrevs attom utvecklingsarbetet på B3LA avbryts , skallutvecklingsarbelel på flygplan A 20 omgående kunna fortsätta utan altstatsverket åsamkas tillkommande avvecklingskoslna-der. insände därefter via överbefälhavaren en framställning, daleradden , rörande beställning av delserierna 2 och 3 äv JA 37. Avframställningen framgår att det ekonomiska underlaget bl. a. utgjordes av delerbjudande som lämnades lill försvarels materielverk av den 11december 1977 och som omnämns i materielverkets skrivelse den 2 februari 1978.Detla erbjudande hade senare formaliserats genom en offert. Offerlen avsåg ensamtidig beställning av delserierna 2 och 3 till en fast kostnad av 2 335 milj.kr. under förutsättning av att B3LA fullföljs. Enligt offerten hade försvarels materielverk räll attavbesiälla delserie 3 före . En förutsättning för offerlen varalltså aU typarbele för B3LA beställdes för perioden den Ijanuari 1978 lill denIjuli 1979.1 annat fall kunde ej fast pris för delserie 2 och 3 påräknas.Offerten förutsatte vidare alt i det fall fortsatt typarbele på B3LA inleskulle beställas från eller om delserie 3 av flygplan JA 37skulle annulleras, så ökades kostnaderna för delserie 2 och 3. I så fall skulledock leverans av delserie 2 i princip ske lill fast pris. Regeringen hade, som jagtidigare har sagt, fattat beslut att låta beställa typarbele på B3LAoch A 20 intill . Försvarels materielverk kunde därför pågrundval av Saab-Scanias offert göra framslällning omfatlande både delserie 2och 3 till fast pris och - enligt försvarels materielverk - lägsta möjligakostnad för statsverket. Av framställningen framgår alt villkoret för fast prispå delserie 2 i princip är alt även delserie 3 av JA 37 beställs och vad avserdenna delserie alt B3LA-ulvecklingen fortsätter efter den . Regeringenmedgav atl fick beställa delserie 2 avJA 37 jämte kringutmstning inom en kostnadsram av I 869 milj. kr. samt anskaffamaleriel fördelserie 3 inom en kostnadsram av 90 milj. kr. Regeringen föreskrevvidare all antalsfördelningen mellan delserie 2 och 3 skall göras så atl densammanlagda kostnaden minimeras, oavsett val av atlackfiygplan. Meddelta beslut som grund ingicks ett avtal avseende tillverkningav JA 37, delserie 2 och 3, mellan och AB.Detta avtal har följande huvudsakliga innehåll. I det fall fortsatttyparbele pä B3LA fullföljs efter den gäller: Konlraklstypen är fastpris med prisreglering. Prisetför delserierna 2 och 3 (dvs, 119 flygplan) inkl. bl. a. produkiionssiöd är 2357 milj. kr. äger rätt alt avbeställa delserie 3 (dvs. 59 flygplan) före den 15juli 1980, om tar ställning mol anskaffningen. Då blir priset fördelserie 21 396 milj. kr. I detla pris ingår avbeslällningskoslnader fördelserie 3. Däremoi ingår ej kostnader för avveckling eller underbeläggning avproduktionsresurserna, om fortsatt flygplanslillverkning vid ABefter delserie 2 ej kommer lill slånd. Separat överenskommelse omkostnadsansvaret skall i detla fall träffas. Prisernaenligl ovan kan justeras efter granskning, dock skall priserna gälla somavtalade, även om granskningen visar att beloppen borde vara högre. I del fall lyparbelet påB3LA avbryts den gäller; Efterden omformas avtalet om begär det. Delserie 2tillverkas lill ett fast pris om 1 381 milj. kr. I detla pris är inräknat 152milj. a. de prishöjningar som kan föranledas av uppsägningsreglernaför personal. belopp kan ändras sedan effekterna av uppsägel-sernaklariagls. Priset förusälter vidare beställning av delserie 3. Tillverkningav delserie 3 utförs lill ett preliminärt pris av 1 376 milj. kr. Här gäller ejvillkoren om fast pris. Reglerna för samarbete mellan försvarets materielverkoch skall i detta fall blir föremål för ett speciellt avtal somskall anpassas till Saab-Scanias speciella arbetssituation. Sammanfallningsviskan jag utifrån för mig tillgängliga handlingar konstatera att det inle tordevara möjligl atl uttala sig om vilket pris som kunde ha avtalats för JA 37, omutvecklingsarbetet avseende B3LA inte hade föriängts lill den Ijuli 1979. Vadgäller frågan om prisskillnaden i de fall B3LA fullföljs resp. inte fullföljsså har jag utgått från de preliminära priser som finns i avtalet. Kostnadernablir med denna utgångspunkt 400 milj. kr. högre för JA 37, om inte fortsauutveckling av B3LA beställs före . 0/77B3LA-projektets inverkan på vissa försvarskostnader ömB3LA-projektets inverkan på vissa försvarskostnader eventuellt tillkommandekosinaderna måste enligl min uppfattning inrymmas inom försvarsmaktens ram, ochde har planerats in av chefen för flygvapnet i den programplan som inlämnades iseptember 1978. Jag ber alt till den nuvarande försvarsminislern få framföra ett tackför svaret på min interpellation av och noterar den relativaöppenhet som svarei andas. Tyvärrivingas jag konstatera att de värsta farhågorna därmed också blivit besannade. Fördet första; har blivit vilseledd av förre försvarsministern iproposilionen 95 av och i riksdagsdebatten den 26 aprilsamt av förre statsministern . Fördel andra; Sambandet mellan och och derassamverkande iniressen har yllerligare bekräftats. Förre försvarsministern harförhandlat med industrin på induslrins villkor och med handlingsfrihet förindustrin och inte för sina uppdragsgivare - de svenska skattebetalarna. Fördet tredje: Skattebetalarna får betala yueriigare minst 400 milj. kr., kanskedel dubbla, för de beställda JA 37 till följd av det kontrakt som denförra regeringen via skrev med , om B3LAinte beställs - under förutsättning all della myckel diskutablakontrakt inte upphävs av den nuvarande regeringen eller pä annat sätt, exempelvisgenom revisorernas ingripande. Jag skall återkomma lilldelta, men försl bakgrunden. Denförra försvarsulredningen genomförde två olika studier av den framlidaflygplansutvecklingen och de samhällsekonomiska konsekvenserna av den.Utredningen visade också atl en satsning på ulveckling och produkiion av dellätta altackplanet skulle kräva minst 350 milj. kr. den förstafemårsperioden, utöver den borgerliga majoritetens försvarsram.Socialdemokraterna i ulredningen, liksom i , sade nej lill B3LA ochklargjorde att man vid ett eventuellt regimskifte 1979 skulle riva upp ettbeslut om B3LA. Denborgerliga majoriteten önskade B3LA men ville inte presenlera räkningen förväljarna. I stället sköt man på del definitiva riksdagsbeslutet och tillsatteB3LA-utredningen, vars uppgift var alt presentera en smakligare räkning påB3LA. Resultatet blev dock delsamma som utredningens, dock alt A20-allernalivet nu skulle kosta ytteriigare 100 milj. kr. Kostnadernaför B3LA var fortfarande 350 miljoner över den borgerliga försvarsramen, som isin lur ligger 300 miljoner över den socialdemokratiska. Nuskulle väl ändå beslutet komma? Nej - på nytt sköt man formellt frågan ifrånsig, dvs. skulle, som del hette, erhålla handlingsfrihet fram lillden under förutsättning att ytteriigare 310 miljoner beviljades förfortsau utvecklingsarbete, huvudsakligen på B3LA. Under liden skulle en nyberedning - FLIK - söka alternativ till B3LA. Efter en ganska hetsig debattröstade den borgerliga riksdagsmajoriteten ja tillytterligare 310 miljoner i fortsattutvecklingsarbete. Socialdemokraterna krävde elt avbrytande avB3LA-projektel och påpekade atl del nu sker en belydande forcering avutvecklingsarbetena trots au något politiskt beslut inte föreligger om atl B3LAskall komma till slånd. Man framhöll vidare: "som man frånregeringens sida säger sig vilja eftersträva handlingsfrihet binds i självaverkei mer pengar i B3LA-projeklet." Inteheller sedan FLIK presenterat sitt material är man beredd alldefinitivt avskriva B3LA. Nya variationer på samma tema flyger nu omkring menunderandra beteckningar "Allt tal om att ett nytt projekt presenterats ärnonsens. Vad vi talar om är B3L A. De legärt redovisade förändringarna gällerbelalningsförutsällningarna." Ja, så står del i elt brev från chefen förmaterielenheten vid försvarsdepartementet lill överbefälhavaren. Militärer,industri och beställare synes samverka för gemensamma intressen. Menspelet om B3LA har en djupare och allvarligare dimension och ingår i ettinternationellt mönster. Rustningarna i världen har kommit ur kontroll såväl iomfattning kvantitativt som i "kvalitet" men också genom allpolitikerna inte längre har full kontroll över besluten. kan sägas gällagenerellt i världen men äger också sin tillämpning i värt eget land. Detär mig främmande att citera mig själv, men för en gångs skull gör jag ettundanlag. Vad jag i elt generellt tal om det mililärindustriella komplexet sadeför elt halvår sedan ser med kuslighet ut att bekräftas här hemma: "Denformella beslutsprocessen,dvs. politikernas beslut om vapenproduk-lion ärotillräcklig och måste kompletteras. Den verkliga beslutsprocessen överutvecklingen på ett lidigi stadium måsle politikerna på nytt skaffa sig. Fördella krävs alt man kan överblicka hur den verkliga beslutsprocessen övervapenutvecklingen fungerar. Förioppet vid projektering av vapen-syslem förmånga länders försvar är i slorl delsamma och likt en dans med många inveckladeturer. Alt mer komplicerade och mångsidiga vapen är bättre än enkla och billigastridsmedel omhuldas i militära staber och i industrins utvecklingsavdelningar.Anslällda i försvarsstaber och krigsmaterielverk sammanträffar regelbundet medspecialister från försvarels gemensam utformning avsyslemspecifikation där vanligtvis endasl långt avancerad leknik kan medges.Redan på detta stadium påverkas de militära experterna av de omfattandekontakterna med försvarsindustrins representanter, som i sin tur har elt stortantal begåvade militärer och kvalificerade lekniker lill förfogande.Tillsammans bildar de en sorls anonym klubb för likatänkande och med gemensammaintressen. Även högt uppsatta befattningshavare inom försvaret är mer ellermindre indragna i detta näl, och ju slörre företaget är, desto effektivare kanbearbetningen ske. Därtill kommer atl det är en medvelen strategi hosmilitärindustrin att plöja ner tillräckligt kapital i en vapenutveckling Innanslutliga formella beslut fattats för all pressa regeringen till för industrinpositiva beslut." Delär beklagligt att konstatera atl verkligheten alltför lydligl besannat minagenerella påståenden om del militärindustriella komplexet. Med en lätliravestering av kan man säga: Del är något ruttet i konungariketSverige. 0/77B3LA -projektets inverkan på vissa försvarskostnader ömB3LA-projektets inverkan på vissa försvarskostnader Så till självainterpellationen och svaret. Försvarsministernhar undvikit att direkl svara på min första fråga om motiveringen för all vilseledariksdagen. Var och en kan själv dra slutsatser mol bakgrund av vad som sägs isvarei i sakfrågan. Indirekl klarlägger försvarsministern dock motivet. Isvarei anförs bl. a. vad som slår i proposilion 95 av den 23februari ; "Avlalel med industrin om bibehållen handlingsfrihetinnebär emellertid minskade kostnader för serieproduktionen av JA 37. Även omB3LA-projektet inle fullföljs kommer anskaffningen av jaklsystemet att blibilligare än om vi hade avbrutit B3LA-arbetet ." Nuvarandeförsvarsminislern klargör alt något sådanl avtal inte förelåg ,och vidare all "del inle torde vara möjligt att uttala sig om vilket prissom kunde ha avtalats för JA 37 om utvecklingsarbetet avseende B3LA inte hadeförlängts till ". Den förre försvarsministern har med andraord klart vilselett i akt och mening atl förhindra elt avbrytande avB3LA-projektel. del av svaret som gäller den här saken säger försvarsministern också attullrycket "avtal" torde avse det erbjudande från varav"framgår alt i della läge ej var berett atl offerera någotbestämt pris för delserie 2 och 3 av JA 37 om inte typarbele på B3LA beställdesför tiden fram till ". Pä vanlig svenska kallas della Saabsbeleende för utpressning. Omskrivet löd Saab-Scanias krav: Får vi intefortsätta lyparbelet pä B3LA, höjer vi priset på JA 37 . Isvarei pä min andra fråga klargör försvarsministern atl det kontrakt som denborgerliga trepariiregeringen via skrev med Saab-Scaniaden om redan inplanerade och av beslulade beställningarpä JA 37 blir minst 400 milj. kr. dyrare vid ett slutligt nej till B3LA. Deltakontrakt innehåller klara bindningar mellan JA 37 och B3LA. Detframgår klart av försvarsministerns redogörelse alt priset pä JA 37 i sinhelhet är 6e//'/?ga/av beställning av B3LA efter den Ijuli 1979. Tvä prisnivåerhar offererats av och / kontrakt accepterats av den förraborgeriiga regeringen. Dessa prisnivåer är: OmB3LA fullföljs efterden ; ell fast pris om 2 357 milj. kr. för 119 flygplan JA 37 i delserierna 2 och 3. OmB3LA-arbelei avbryts : eu fast pris för delserie 2 om 1 381 milj. kr. saml ell preliminärt pris för delserie 3 om 1 376 milj. kr., summa 2 757 milj. kr., dvs. minst 400 milj. kr. Idelserie 2 är vidare inkluderat ett beräknat belopp om 152 milj. kr. - som kanhöjas-"fördeprishöjningarsom kan föranledas av uppsägningsregler förpersonal". Detta betyder i klartext alt delserie 2 av skallbelala för viss B3LA-personal, dvs. la kosinaderna för ett flygplan somriksdagen över huvud tagel inle beslutat om . Kontraktet förutsätter inlefast pris för delserie 3, ulan vad som kallas "bok- och räkning" ochär eu väsentligt dyrare beräkningssystem för staten. Idenna del är således försvarsministerns svar inle korrekt. Kosinaderna för JA37 blir enligt det kontrakt som regeringen via försvarets maleriel- verk skrev den 25 majminst 400 milj. kr. högre vid ett nej lill B3LA. Enligl säkra bedömare kansumman med denna formulering i kontraktet bli upp emot den dubbla. Avsvaret i denna del framgår också klart atl priset för såväl delserie 2 somdelserie 3 av JA 37 är kopplat lill fortsatt ulveckling av B3LA. Förreslatsministerns uppgifter i riksdagsdebatten var således intekorrekla. Mina följdfrågor lillförsvarsminislern är ganska naluriiga: Kanett kontrakt av denna karaklär accepteras av den nuvarande regeringen? Har man för avsikl altbryla kontraktet och omförhandla? Anserförsvarsministern att ett så villkorat kontrakt står i överensstämmelse medgod affärsmässighet? Räknarförsvarsminislern med atl revisorerna skall accepiera ett kontrakt där denredan beställda JA 37 i efterhand skall betala för avvecklingskostnadernaför elt ännu inle beställt plan? 0/7?B3LA-projektets inverkan på vissa försvarskostnader Jag avseratl besvara frågor i en kommande replik,eftersom de framställdes i slulel av hennes anförande och var mycketomfatlande. har förvisso anledning atl kräva att svar på i gjordainterpellationer skall lämnas och just i denna sal.Samiidigi kräver arbetsrutinerna i kanslihuset att elt ganska stort antalpersoner för tillgång till ett utkast lill svar i förväg. Jag ivingaskonstatera atl det förhandsuidelade svaret, genom vårdslöshet eller avsiktligt,i förväg kommit till massmedias kännedom. Av vissa formuleringar all döma kundeman i.o. m. dra den slutsatsen, att jag i min egenskap av försvarsministerlåtit mig intervjuas i förväg belräffande detla interpellationssvar. Jag villhärmed försäkra alt några sådana intervjuer självfallel ej förekommitoch självfallel ej heller under några omständigheter får förekomma, omriksdagens arbetsordning skall följas och respekteras. Jagbeklagar därför härmed djupt den förtida publicitet som förevarit belräffandedel nu avgivna interpellationssvaret. Del är min förhoppning alt den eller desom - av vårdslöshet eller avsiktligt - utnyttjat sin förtida tillgång lillsvaret lill all omgående överlämna detta till massmedia bör tungt känna sinansvar för della mol arbetsordning helt stridande och illojalaförfaringssätt. Debatlen om svaret måsle rimligen äga mm här i ,annars finns risk all talesäliet "vad sägas skall är redan sagt"kommer atl äga giltighet om densamma. I interpellationen angripna personer ochmyndigheter kan dessutom inle rimligen gå i svaromål beträffande problemställningarsom ännu ej officiellt berörts i något interpellationssvar, ulan ivingasavvakta denna förhandling med ur deballmässig synvinkel bakbundna händer. Dettaär en ytterst otillfredsställande lingens ordning som alla om vårt demokratiskasystems helgd medvelna människor måsle med kraft motarbeta. OmB3LA -projektets inverkan på vissa försvarskostnader MajBritt slutsatser av mitl svar för helt stå för hennes egen räkning. Endirekt felaktighet var hennes påslående all priset på hela beställningen av JA37 skulle hänga samman med fortsatt utvecklingsarbete på B3LA. Priset fördelserie I ärju under alla omständigheter fast. Isjälva sakfrågan, vilket priset skulle ha blivit för den nu hos Saab-Scaniabeställda delserie 2 av JA 37 om utvecklingsarbetet på B3LA ej förlängts lillden , anser jag mig dock med min industriella bakgrund kunna bidramed ett par väsentliga påpekanden. Detförsta gäller kostnadsbilden vid all serietillverkning av verkstadsindustrinsprodukter, det må sedan gälla personbilar, kylskåp, TV-apparaler ellerdatamaskiner. Om en köpare, då ell aktuellt köp skall avgöras, lämnar enpåtaglig indikation på all produkten i fråga är intressant även i en kommandeutvecklingsversion får säljaren i en marknadsekonomi förvisso ett starktincitament atl lämna en väsentligt lägre pris än om vederbörande fåruppfattningen atl både den nu aktuella affären och eventuellt kommande affäreravser endast den nu tillgängliga modellen av produkten. I del senare fallet tarhorisonten slut när befintlig modell, eventuellt med vissa mindre ändringar, t.ex. från en jaktversion till en attackversion av samma grund-fiygplan, blivitomodern inom en inle alltför avlägsen framtid. I del förra fallet däremot kantillverkaren se fram emot en framtid där tid och resurser kan stå lillförfogande inte blott fören hell ny modell utan indirekl också för övergånglill hell andra, kanske civila, produkier. Möjliga seriestorlekar kan i dellafall bli längre, och chansen atl utveckla militärt och civilt intressanta nyamodeller och versioner förbättras. Den säljare som inle lämnar ell väsentligtlägre pris i en aktuell affär för att få bibehålla sin tekniska ochkommersiella framtidshorisont trorjag knappasl finns. I det aktuella falletanser jag sålunda sannolikt alt verkligen lämnat ett lägre pris pådelserie 2 än man skulle ha gjort därest utvecklingsarbetet på B3LA avbrutits ibörjan av . Mittandra påpekande är av mer teknisk karaklär. Vid serietillverkning av en såoerhört komplicerad produkt som ell flygplan behöver verkstäderna då och dåtillgång lill högkvalificerade tekniker vilka ofta är helt specialiserade pånågot detaljproblem, exempelvis konstruktion, hållfasthet och aerodynamik, föratt ta hand om ändringar under produklionen. Man behöver ocksåulprovningsspecialister för verifierande mark- och flygulprovning av ändringar.Ändringar kan vara betingade av produktionssiörningar, tekniska rationaliseringar,flygsäkerhelsålgärder osv. Dessa tekniker kanske endasl behöver ägna 10 eller20 % av sin tolala arbetstid ät della produktionsstöd. Men de måsle likvälfinnas tillgängliga . Om serietillverkning av stridsflygplan bedrivsparallellt med utvecklingsarbete på en ny flygplanstyp kan kosinaderna fördessa tekniker, som är rätt många till anlalel, fördelas mellan den löpandeproduktionen och utvecklingsarbetet. Om utvecklingsarbetet avbryts måsie helakostnaden för dessa specialister bäras av den löpande serieproduktionen - trotsalt teknikerna i fråga inle är fullt sysselsatta med denna. Självfalletfördyras serieproduktionen om den belastas med totalkostnaderna för ettantal specialister som inle behövs annat än under en mindre del av sinarbetstid. () kort genmäle: Får jag bara försl säga all jag lycker inle all försvarsminislern skallförskymma sin öppenhet med en kritisk granskning av massmedias inlresse. Dettaär en stor och rätt skandalös historia, och om massmedia genom vissoförsiklighet hos någon person har kommit i åtnjutande av svaret kanjag i sakdela försvarsministerns inställning, alt del är som först skall debatterafrågan. Men jag lycker fortfarande all försvarsministern kan noterakomplimangen från mig för alt del visals en öppenhet av rätt god beskaffenhet idet härsvarel,en öppenhet somjag faktiskt uppskattar. I svaret harjuförsvarsministern klargjort det reella innehållet i del hemliga kontrakt mellanregeringen och som FMV skrivit för regeringens räkning.