prot · G20978 · 1978-12-31 00:00:00 — Socialdemokralernahar föreslagit en höjning på yllerligare . utöver regeringens förslag, menden är endasi sä stor alt studieförbunden i slorl sett får kompensation förförväntade kostnadsökningar. Den är alltså inle tillräcklig för atl återgebidragen deras tidigare reella värde - men innebär dock etl tillskott Samhälletmåsle la etl ansvar för all alla de som inle hafl förmånen alt gä igenom dagensskola får komplettera sin utbildning. Del innebär alt vi ständigt måste varaberedda atl stödja studieförbunden i deras verksamhel för alt tillgodose devuxnas utbildningsbehov. Ipropositionen om vidgad vuxenutbildning föreslog den socialdemokraliskaregeringen en försöksverksamhet med uppsökande verksamhet riktad lillkorttidsutbildade grupper som inle kan nås pä arbetsplatserna, t. ex.hemarbetande, handikappade och invandrare. I denna uppsökande verksamhet ibostadsområdena skulle studieförbunden medverka. Iårets budgetproposition anmäler föredraganden alt överlämnaten rapport över verksamheten. I avvaktan på en samlad värdering av denuppsökande verksamheten både pä arbetsplatser och i bostadsområden beräknasför nästa budgetår inga medel för verksamheten i bostadsområdena. Dettaregeringens förslag strider, enligl min mening, mot uttalandet i föregående budgetproposition.Däranfördes atl den angelägna verksamheten med uppsökande verksamhel ibostadsområdena inle skall behöva avbrytas i och med atl skolöverstyrelsenavslutar sitt uppdrag. Man beräknade 2 milj. kr. för detta ändamål. I en moderalmolion yrkades avslag på regeringensförslag. Regeringens förslag i ärels budgetproposition innebär all man anslutitsig lill den moderaia uppfattningen alt medel inle bör anvisas för fortsattförsöksverksamhet i bostadsområden. Det är beklagligt all inlelycks ha lämnat . Någon förståelse for de vuxnasutbildningsbehov är inle all vänla från del hållet. Regeringensförslag i denna fräga äretl ytterligare exempel pä hur man på olika punkterförsvårar för studieförbunden all nå ul lill kortlidsulbildade vuxna. Socialdemokraternahar i en motion om ökal slatsbidrag lill studiecirkelverksamheten motsatt sigen ytterligare urholkning av detla bidrag- man bör i stället förstärka det föratt ernå en utjämning av utbildningsklyftorna. Mananser vidare att det saknas skäl att avveckla bidraget till uppsökandeverksamhet inom bostadsområden då denna skall ingå i en gemensam värdering meduppsökandet på arbetsplatserna. Sammanfattningsvismåste de båda förslagen från regeringen, som jag redogjort för, uppfattas så avstudieförbunden atl man inle vill stödja det frivilliga folkbildningsarbetetFöreliggande förslag från regeringen är en olycklig utveckling och har enbromsande effekt på ell viktigt arbete för lång lid framöver.Folkbildningsorganisaiionernas arbele har inle fåll samma uppskattning ochvärdering som motsvarande vuxenutbildning. Lika arbetsmöjligheter för allvuxenutbildning är en målsättning som med det snaraste måste fastställas. 1detla ligger även en fortsättning på det uppsökande arbetel i bostadsområdena. Erkännande ord vid högtidliga tillfällen räcker inte - del fordras enuppriktig vilja och handling, och delta saknas frän regeringen. Allmän/wlitisk debatt skolministern berälladealt hon, som honuttryckte det, hade gjort en djupdykning i skolans brister. Efter alt halyssnal på henne måsle jag lyvärr konstatera all jag tror all hon aldrig kommerupp frän de undre vattnen. har varit skolmi-nisier, och vihar hafl socialdemokratisk utbildningspolitik i det här landel, men efteralt ha lyssnal pä henne kan man konstatera att hon ingenting lärt och dessutomallting glömt. Jagsade all del är socialdemokraterna som har skapat det svenskautbildningsväsendet Låt mig redan frän börian säga atl inle allting är dåligt idet. Inle minst den kvantitaliva utbyggnaden har alla partier varit eniga om.Den har ocksä betytt myckel för vår utveckling och vårt välstånd. Menfrån socialdemokratiskt håll irodde man alt den kvantitativa utvecklingenskulle gå lättare om man åsidosatte kravet på motsvarande kvalitativautveckling. Och man gjorde det i en sorls idealistisk anda genom alt förändravärderingarna och införa nya honnörsord och nya målsättningar. Del är inget felpå de nya orden. Del är ord .som samarbete, social förnyelse och jämlikhet -ord som självklart hör samman med varie form av mänsklig verksamhel. Mensocialdemokralerna log lyvärr bort andra ord i en sorls missriktad inslällninglill vad jämlikhet egentligen kräver. Ord som fostran, noggrannhet,punktlighet, ordning och samvelsgrannhel har i slor ulsträckning försvunniteller utbytts mot oprecisa formuleringar som inte relateras till konkreta åtgärderoch som definitivt inle kan utgöra någon ledning för lärare eller elever. Vemav oss är det som lalar klarspråk? Iulbildningspolitiska sammanhang hör man ofta klagomål. Inle minsl tyckte jagatt här påtalade vissa brisler. Men man hör aldrig att delfrån socialdemokratiskt håll påtalas brisler i kunskaperna. Vi har fränmoderata samlingspartiets sida år krävt alt den kvalitativautvecklingen av skolan skall fortsätta. Lål mig, för all inle bli beskylld föralt lala i diffusa ordalag, komma med konkrela forskningsresultat Del gäller enmalematikundersökning utförd på lärarkandidater i klasslärarutbildning. Viduniversitetet i har man fått tillstånd atl testa lärarkandidaternasmatematikkunskaper. Del fordras gymnasieutbildning för inträde päklasslärarutbildning. Testerna rör enbart grundskolekunskaper i matematik ochinnehåller 60 uppgifter av myckel läg svårighetsgrad. Projektledningen haderäknal med att en person med grundskolekompelens, med hänsyn lagen lill normalfelräkning, skulle klara mellan 50 och 60 av uppgifterna. Proven harbekräflalvad man har hafl på känn. Utvecklingen ärnämligen förfärande. I september 1975hade anlalel svagpresterande blivande klasslärare, dvs. sådana som inte löstmer än 30 uppgifter, ökal från till . var de , och 1977 varde . Projektledningen konstaterar all andelen i matematik svagpresterandelärarkandidater på klasslärariinjen på två är har ökal från lill . Varfemte klasslärare kan inte räkna. Del är inle sådana lösa ord som oss från moderata samlingspartiet för all föra fram iulbildningspoliliska sammanhang. Andra fakta kan inle heller socialdemokraternavara omedvetna om, t. ex. alt lärarna vid de juridiska fakulteterna på vårauniversitet säger att många blivande jurister saknar elementär förmåga atluttrycka sig korrekt i skrift Moderaiasamlingspartiet har i en partimolion ställt ett yrkande på en åtgärd som vifinner vara den mest angelägna. Jag riktar mig här till skolministern. Vi villatt regeringen skall lägga fram ell ålgärdsprogram for kvalitativ upprustningav . Vi vill ge alla elever vad de som medborgare i ell demokratisktsamhälle har rätt att kräva, en utbildning som inte bara är avpassad lill derasförutsättningar utan som också tillvaralar dessa förutsättningar. Detla finnsockså med i våra synpunkler på förslaget lill kommande läroplan. Jaghar med intresse tagit del av förslag och kan konstatera attskiljelinjen när det gäller ulbildningspolitiska uppfattningar går mellan deborgeriiga partierna och socialdemokraterna. Vi har i våra synpunkler pä denkommande läroplanen fört fram krav pä baskunskaper och basfärdigheler. Vi harvelal precisera värt förslag - återigen inga diffusa ord som inte ger konkrelaförslag. Varfemte elev går ul ulan atl kunna förstå skriven text Vi vill - ochjag ullrycker mig konkret - atl varie elev inle bara skall kunna läsa utan ocksäkunna förstå, inte bara kunna skriva utan också kunna slava, inte bara kunnaprata ulan också kunna forma sammanhängande meningar. Där säger atl del väsentligaste för henne är den pedagogiska och socialaförnyelsen. Men om den pedagogiska och sociala förnyelsen, som hon och hennesparti har haft möjlighel alt ägna sig ål , inle har medfört enökad jämlikhet i skolan, kan man inte dä böria lilla på om den storaojämlikheten egentligen inle ligger i kunskapsinnehavel? Förrsade man alt del var penningpungen som avgjorde vilken utbildning barnen fick.Sedan sade man att del var den sociala slällning som familjen hade som varavgörande. Verkligheten visar någonting annal. Den visar alt det är barnsom är vana vid att krav ställs på dem som lyckas bäst i skola och högreutbildning. Den som ställer krav bryr sig om, den som inte bryr sig om ställeringa krav. Omvi vill all skolan skall utgå från den enskilde eleven, måsle skolan varaintresserad av elevens prestationer. Alla kan inte prestera delsamma, allaelever är inle lika, men alla kan prestera efter sina förutsättningar. Delgäller inle bara kunskaper. Del gäller också prestationer av lypen atl harespekl för kamraters arbetssituation, alt ta hänsyn, all ha respekl förlärares krav på ordning och reda, för skolbyggnader och för skolans materiel. Detfordras dessulom betyg. Jag har under de är som betygsdebatten har förts aldrigfåll klart för mig varför socialdemokralerna är rädda för betyg. Man vill juinte helt bortse från att värderingar måsle förekomma, och oberoende av vilkentyp av bedömningar som görs, sä måste de bli olika. Varförskallvi, föratt komma ännu längre på nivelleringsviigen, som tyvärr leder tilllikgiltighet och längre bort lill arbetsovilja, förmena barnen rätlen att fäsina prestationer objektivt bedömda? Moderaia samlingspartiet kommer alt varakonsekvent Vi har ända sedan det relativa betygssystemet infördes kämpat företl system som bedömer den enskilde eleven efter vad han eller hon harpresterat och inle efter en relalivilel genlemol kamrater i klassen. Vi villockså att belygssältningen skall vara skriftlig och att varje elev skall hamöjlighet alt komplettera sina betyg. beskyller för bakålslräveri och säger all den moderaiautbildningspolitiken har kapsejsal, vilket betraktas - om jag minns rätt - medlillfredsslällelse av stora delar av folk. Jag kan lala om atl säfaktiskt inte är fallet Jag vill här bara erinra om all efter del alt denmoderata skolministern tillsalt den s. k. normgruppen möttes intebara hon. departementet och partiet utan alla som över huvud tagel har att göramed skolan av erkännande runt om i vårt land. Socialdemokralerna böriade medatt smutskasta försökei och initiativet till tillsättandet av denna grupp, mendet har blivit märkvärdigt lyst när det gäller detla. Detfinns åtskilliga andra åtgärder som trepartiregeringen hann genomföra. a. i moderata samlingspartiels partimotion. Jag skall här interäkna upp alla de åtgärder som föresläs i moderatmoiionen. Låt mig bara nämnaförslagen om fränvarokoniroll - som också finns med i SIA-uiredningen -, omökade bidrag lill saxad schemaläggning, om permanent-ning av den flexiblaintagningen, om lärarnas ämneskompetens, om det fria Alliiiäii/7oli/iskdebatt 1vår partimolion redovisas ocksä, som jag lidigare nämnde, våra synpunkler påell kommande läroplansförslag. 1 del sammanhanget villjag beklaga attskolministern, efter vad jag förställ, inte har några planer på all lägga framproposilionen om en ny läroplan i sådan tid atl den kan behandlas av åretsriksmöte. Vi hade pä moderat håll räknat med all sä skulle bli fållel. Här har redan nämnts atl vi om några är kan räkna med en kraftigtillväxt av anlalel ungdomar i gymnasieåldern - den tillväxten har f ö. redanbörial-och därmed en kraftigt ökad tillströmning till gymnasiet beklagade här alt av 16-åringarna kan beredas plats igymnasieskolan och sade att socialdemokraterna föreslagit att gymnasieskolanskall kunna ta emot . Men, , under de år vi hadesocialdemokratiska utbildningsministrar kom man inle ens upp lill . Varförskall ni då kritisera en borgerlig regering som överträffar vadsocialdemokraterna lyckades med när del gäller all ge 16-åringarna plals igymnasieskolan? Isamband med den kraftiga ökningen av de här årskullarna kommer vi också i andraavseenden att kunna konstatera alt våra gamla krav var riktiga. Jag tänker tex. pä kravet pä ökad användning av näringslivel och arbetsmarknaden förutbildning. betraktades på socialdemokratiskt häll inbyggdutbildning och läriingsulbildning närmasl som någonting fult. verkar detsom om samlliga partier har accepterat - och dessulom med tillfredsställelseser - atl man utnyttjar de resurser som näringslivel kan slälla till förfogandenär del gäller teknisk materiel och personal. Det beror naturligtvis pä atl manpå socialdemokratiskt håll har måst böja sig för den kraftiga efterfrågan somvi har på arbetskraft med god yrkesutbildning. Vimoderater brukar varna - vi har gjorl det - och låt mig här kommamed etl varningens ord. Självfallet skall all gymnasieutbildning ge allmänbehörighet lill fortsatta studier. Men utbildningsmyndigheterna och regeringenmåsle se lill att det flnns utbildningar för atl klara de krav på särskildbehörighet som ställs för tillträde till olika linjer. Del ligger nämligen enfara i atl man genom alt göra den högre ulbildningen tillgänglig för praktiskttaget alla sänker förkunskapskraven, med ytterst tragiska konsekvenser bådeför den enskilde studeranden och för samhället, som satsar medel påulbildningen i fråga. Den kommunala vuxenutbildningen måste få bättre resurserför alt kunna motsvara de krav som eleverna kan slälla på utbildning för atl fåden särskilda behörighet som fordras för en viss linje på högskola elleruniversitet. Vi får hoppas all KOMVUX-ulredningen härvidlag kommer all läggafram förslag som kan accepteras och bli lill nytta. Värtfasthållande vid betygen som urvalsinslrumenl underiäitar vårtställningstagande när vi säger nej lill förslagel om belygsfri intagning varesig del gäller gymnasieskola eller högskola. Vi kan aldrig godkänna lollning.Vi anser atl elevens förutsättning alt klara studierna skall vara det tyngst vägandeskälet vid antagningen. alllför hån fasthällande vid arbetslivserfarenhetsänker standarden på utbildningen. Lika bra hade del kanske varit att erbjudade ulbildningssökande möjlighel all skaffa sig erforderliga kunskaper. Delamskaperna måsle de ju ändå skaffa sig för all kunna följa studierna. Man harredan börial gå den vägen genom förslagel atl tillskapa enuibildningskomplettering för dem som vill söka sig till leknisk och naturvetenskapligutbildning. En sådan utbildning behövs. har flera av linjernavid de tekniska högskolorna varit knappt halvbesatta. Från gymnasieskolansN-linje kommer varie är 3 000 elever som kan söka de 6 OtX) platser vilka sombehörighet kräver genomgäng av naturvetenskaplig linje. Del är med slor glädje jag kunnai konstatera atl regeringen har velalföreslå ålgärder på delta område. Det är kanske trots alll del mest väsentliganär del gäller alt klara av landets tekniska utveckling och vår framlidaekonomi. () kortgenmäle: I ngrid gör sig skyldig till del som jag påtalade i min debattmed , nämligen pådyvlar socialdemokratin alt den inte vill inseproblemen, all den ingenting lärt osv. säger att jagi mill anförande påtalade en mängd brister som finns i skolan. Vad är del förkonsekvens i den typen av resonemang? Jag lycker atl vi bör sluta med sådanlnonsensprat Allalla som över huvud taget sysslar med skola och utbildning lycker att kunskaperär viktiga är för mig en självklarhet Del kan hända att min inslällning berorpå min förankring i arbetarrörelsen, som alllid haft en myckel slor respekl förkunskaper. Vi fick tidigt lära oss atl kunskap är makt. Det är därför som delär .sä vikligl all ge kunskap lill alla, inte bara lill ett privilegieratfätal. Delär också därför som vi alllid reagerar mol konservativa krafter som väloljattalar om att vissa barn - man menar då i allmänhet barn frän arbetarhem -behöver särskilt mycket av praktiskt kunnande och alltså skall undandras delallmänna kunnande som är så betydelsefullt för möjlighelen au påverka den egnasilualionen och samhällel. Delär oförskämt atl anklaga arbetarrörelsen för att nedvärdera kunskapensbetydelse. Men del är väl så enkelt alt man i vissa konservativa kretsar inletål att vi ifrågasätter den traditionella lärdomsskolans kunskapsideal. Vianser atl skolarbetet måste förbereda ungdomarna för all klara dagens krav ochmorgondagens samhälle. Därför måste den gamla lärdomsskolans kunskapssynersättas med en genomtänkt och framlidsinriklad kunskapssyn. Del är självklartall synen på kunskaperna är olika beroende på skilda poliliska värderingar, t.ex. när det gäller frågan om kunskap skall lägga grund för samhällsförändringeller för samhällsbevarande. Lät oss gärna diskutera den typen av frågor-skolans innehåll och arbetssätt, vår kunskapssyn osv. -när nu läroplanen skalländras. Men sluta med det här allmänna snacket om kunskapsförakl! Del ärupprörande ur arbetarrörelsens synpunkt Inse alt arbetarrörelsen säuermyckel högi värde pä kunskap, förmodligen högre än de som kommer frånprivilegierade miljöer! INGRIDSUNDBERG (m) kort genmiile: Jag sade inie, , alt ni inte engagerar er i problemeni allmänhet, utan jag talade om jusl kunskapsproblemen. sadei sill lidigare anförande att del inte bara gällde all bliiddra i böckerna ochall hålla i en penna - det lät på henne som om hon ansåg alt della var dennegaliva delen av skolarbelel. Lålmig erinra om vad en känd socialdemokratisk journalist har sagt: "Detfinns ingen annan väg lill kunskap än hårt arbete." Det är faktisktbetydelsen av det hårda arbeiet som man pä socialdemokratiskt häll har velalförneka. Socialdemokralernavill salsa resurser för atl öka anialei vuxna i skolan. Det innebär en djupnedvärdering av lärarna när socialdemokraterna säger all de med sitt förslagvelat tillföra varie klass ytterligare en vuxen person, men när vi på moderathåll år krävl atl klasserna skulle minska - vi har aldrig lalal om allhalvera klasserna -då har det ansetts vara för dyrt. Är det sä atl man lyckeratt andra vuxna personer är mer värdefulla än lärarna atl ha i klassen? Ensådan inslällning till lärarna anser jag vara minsl sagt nedsättande. Jagglömde i mitt lidigare anförande atl svara på en fråga som direkl till mig, nämligen frågan vad vi menar med del som vi i vårmolion skriver om arbetsglädje. Ja,jag kan förstå all ställer den frågan, därför atl del är säfå elever som upplever arbetsglädje och som går med glädje till sinskola. Au det i sin lur kan bero på alt skolan ställer för små krav på elevernaeller ställer fel krav på dem, del är en annan sak. Men atl nedvärderabetydelsen för en människa - hon må vara 7,10,15 eller - av altkunna gä till sin utbildning eller lill sill arbele med glädje, del är intebara atl nedvärdera utan det är ocksä hånande, och det tyckerjag kanske ärlilel ynkligt Återigen:Del är alltså de konkrela kunskaperna och problemen i fråga om dem som vibeskyller socialdemokraterna för all inle ha beaktat Närdel gäller frågan om pedagogisk förnyelse och den förändring av samhällel, somhell självklart alltid kommer all äga rum, har vi i många fall varit ense ommetoderna. Del har vi också varit närdet gäller utformningen av SlA-skolan.Lena känner lika väl somjag lill de ansträngningar skolminister gjorde föratt föra ul SI A-skolans bästa idéer i vårakommuner, i våra skolor. () kortgenmäle: Jag tror del är mesi som vill framhäva därvidlag. Det är mänga ule i skolorna, i föreningslivei ocharbelslivei som haren hell annan inslällning lill hennes insatser. All lära sig genom allanvända handen också lill annal än alt bläddra med ochhålla i pennan med, del var någol anslöiligl alt säga enligt kan då inte inse all man faktiskt kan lära sig väldiglmyckel genom all bruka händerna på elt annal säll, genom all fungera prakliskli skolarbelel, där man jusl använder händerna för all skapa. Skolarbelel kandärigenom komma nära eleverna, så all eleverna kan finna del meningsfullt Jaglycker lotalteoreiiska syn på skolan var mycket belysande. Delär alllsä inställning. Noghar lämnat många löften om minskade klasser, men sä snart man komlill regeringsmakten blev därav intet Den moderaia skolminisiern förklarade altdel slod fel i regeringsdeklarationen när den lovade minskade klasser. Dellöftet lotalkapsejsade alltså. Vilovar nalurliglvis inle att varie klass skall få ylleriigare en vuxen. Det harsamhällel inle råd med. Det klargjorde jag i diskussionen med vad den socialdemokratiska molionen handlar om äratt del på sina häll finnsbehov av alt förslärka personalen med fler vuxna i skolarbelel, nämligen däroron är stark. Del är sä vi vill arbeta - atl behovsinrikta. Vårtförslag grundas på atl vi bryr oss om eleverna. Vi menaratt det äratt bry sigom eleverna om man har fler vuxna med i skolarbetet, som hjälper till, som hartid med både svaga och dem som är snabbare, som har lid all intressera sig föreleverna, prata med dem, avväria mobbning, siödja dem i arbetet Del är just dentypen av personalinsats som värt förslag avser. Jagliisie etl moderatrecept om skolans omsorg, och det var helt annorlunda. Jagciierar ur en nyligen publicerad artikel av , där hon säger:"Betygen är etl uttryck för au skolan bryr sig om eleverna." Hurkan man uttrycka sig så cyniskt? Nästan hela låg- och mellanstadiet är jubeiygsfrilt. menar alltså au alla läg- och mellanstadielärare, sominle sätter betyg, inte bryr sig om eleverna. Del fär vara någon mätta påhärresande påståenden. Jagfrågar vad arbetsglädje är och frågar konkret: Vilka åtgärder avses? Vad kostardel skattebetalarna? Vad menar ni med arbetsglädje? Men jag får inget konkretsvar. Återigen bara fagert tal. Del är del jag skulle önska att vi kom ifrånoch att vi kom att diskutera konkreta lösningar i stället () kortgenmäle: Om del gäller vad våra förslag kostar, så kan jag glädja med att det efter motionstidens utgång och efter ärendenasbehandling i utskott pä sedvanligt sätt kommer att visa sig vilket parti somsvarar för de högsta kosinaderna for skolpolitiken. Del är definitivt socialdemokralernasom med sina moiioner och utan all ha del direkia ansvaret för statsbudgetenföreslagit högre anslag lill skolan. Det var en helt annan situation närsocialdemokraterna hade ansvaret för landets ekonomi. Menåterigen kommer vi framtill våra djupt skilda uppfattningar om varie människasrätt lill baskunskaper. Jag håller nämligen med om atl mankan lära sig väldigt mycket ulan papper och penna och atl det är oerhört värdefullakunskaper, för att inte säga nödvändiga kunskaper. Men vi skiljer oss ål i etlavseende, nämligen därjag anser alt det finns en viss typ av kunskaper som maninte kan tillägna sig utan papper och penna. Man kan säkert vara riksdagsmanulan atl använda papper och penna, men man kan inle lära sig multiplicera,addera och över huvud lagei atl räkna eller skriva ell referat utan atl användapenna eller - jag vill göra ell tillägg -skrivmaskin. Delär därför som vi i vårt understrykande av kravet pä baskunskaper inte har velatförneka värdet av den andra typen av kunskaper, bl. a. behovei av atl knytaulbildningen närmare till samhället. Men vi anser också alt man inte färförmena barnen deras rätt - från jämlikhetssynpunkt för att la bortklasskillnaderna - att lära sig skriva, läsa och räkna. Det är därLena Hjelm-Walléns uppfattning skiljer sig sä markant frän min. Del framgickdessulom av hennes lidigare anförande. Kraven på skolan hopar sig - alla brisler i dagens samhälle skallelimineras av skolan, alla förhoppningar inför morgondagen skall skolan böriaförverkliga. Skolanskall vara verklighelsanknuien och framlidsinriklad, den skall vara till för desvaga och ta vara på begåvningarna, den skall ge barnen en god miljö, slällakrav och sätta upp normer, den skall rikla in sig på naturvetenskap och teknikoch därmed "rädda ", den skall låta barnen få uppleva bild,musik och dikt, den skall ge alla fasta basfärdigheler, men också låla var ochen få chansen all ställa upp egna mål. Idet här vimlet av krav vill jag la fasta på det centrala: som allabarns skola, en skola för alla barn och alla begåvningar, en skola som ställerupp gemensamma mål och erbjuder många olika vägar att nä dem. Den skola som vivill skapa för framtiden skall vara en gemensamhelens och mångsidighetensskola. Såvar det ocksä tänkt från början.