prot · G209142 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:142 §1 Justerades protokollen för den 2 innevarande månad. §2 Om åtgärder mot viss reklam i SJ:s bussar Statsrådet erhöll ordet för all besvaraUlla Tilländers (c) anmälda fråga, 1978/79:500, till statsrådetBirgit , och anförde: har i en fråga till statsrådet anfört allpå en reklamaffisch för en viss poplidning i kan man i anslutningtill en stor bild läsa texten: Hon har gjort vad miljontals flickor bara kandrömma om, hon har älskat med . Med anledning härav har UllaTilländer frågat statsrådet om hon är beredd att på någol sättreagera och hävda de jämställdhelskrav som det råder stor enighet om och somriskerar att motarbetas på sätt som beskrivs i den angivna reklamen i SJ:sbussar. Frågan har överiämnalstill mig. Jaghar sell den akluella affischen. Oavsett hur man bedömer affischen vill jagframhålla all vi givelvis måste låta jämställdhetssträvandena i samhälletomfatta ocksä reklam och annan marknadsföring. Detsaknas f. n, lagliga möjligheter - annat än i mycket begränsad utsträckning -att ingripa mot reklam och annan marknadsföring som är diskriminerande. Fråganär komplicerad och inrymmer bl. a. tryck-frihelsrättsliga aspektet har fltt i uppdrag att lägga fram förslag tilllagstiftning eller andra åtgärder för att förhindra könsdiskriminerande reklam.Enligl vad jag inhämtat från kommittén förbereds nu utredningsarbetet.Kommillén gör bl. a. en undersökning av förekomsten av könsdiskriminerandereklam i pressen och i reklamfilmer. På gmndval av de förslag som kommillénkommer att lägga fram flr regeringen sedan ta ställning lill vilka åtgärder somskall vidtas. Menäven om vi inför lagstiftning mot könsdiskriminering inom olika områden avsamhällslivet - regeringen harju lagt fram ett lagförslag omJämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, vilket bl. a. innehållerförbud mot könsdiskriminering i arbetslivet - sä är sådan lagstiftning ändåbara ett komplement lill jämställdhetsarbetet i stort. Jämställdhetsarbetetmåste bedrivas framför allt genom aktiva åtgärder på alla områden avsamhällsorgan, organisationer och andra som har ansvar för olika delar avsamhällsutvecklingen för att vi skall kunna åsladkomma den förändring av /anor,tänkesätt och attityder som är en förutsättning för att vi skall uppnåjämställdhet mellan kvinnor och män. Här har bl. a. skolan en viktig uppgift Omåtgärder mot viss reklam i SJ.s bussar I regeringensproposilion med förslag lill ny läroplan för m. m. har ocksåframhållits skolans fostrande betydelse när del gäller jämställdheten mellankönen och föreslagits att krav på aklivi jämställdhetsarbete skall införas iskollagen och skolförordningen. ULLATILLÄNDER (c): Jag villtacka statsrådet för svarel på min fråga. Delär förståeligt alt det kan råda tveksamhet om vilket statsråd som i första handberörs, för även om delta är en fråga som tar upp ett problem som har medsamlevnadsundervisningen i att göra, så är det också enjämställdhetsfråga. Samlevnadsundervisningen har liksom andra ämnen medjämställdheten att göra. Detär med tillfredsställelse man noterar att statsrådet är beredd att avge enreaktion närdet gäller könsdiskriminerande reklam. Vi är fullt medvetna om atten sådan reaktion aren form av åtgärd som är möjlig och som inte alls ärbetydelselös - det är jag övertygad om. Jag tycker att svaret är enviljeyttring som markerar en inriktning, och det understryks jusl av attjämställdhelskommittén har fltt i uppdrag att lägga fram förslag lilllagsliftning eller andra åtgärder för att förhindra könsdiskriminerande reklam. Isädana här fall har man rätt att förvänta sig en reaktion från samhällets sida,en politisk handling i form av en äsiklsyltring. Det är naturiigtvis inte frågaom all jaga affischer-en sådan jakt skulle lätt kunna fl oss att framstå sompapperstigrar - men den här typen av affischer är etl utslag av en mentalitetpå detta område, liksom stiletten är elt utslag av en mentalitet på ett annal,och en enstaka affisch som man råkar fl se i en av SJ:s bussar är oroande somsymtom. Pålängre sikt bör man därför försöka komma åt själva härden, och en inriktning påetl sådant arbete där alla samhällets krafter är samlade är något man villhoppas på. Ett mål, inte alllför långsikligt flr man hoppas, som därvid böreftersträvas är att tillgodose jämställdhetskravet. Kampen för jämställdhetmellan kvinnor och män förs ju numera med gemensamma krafter överpartigränserna. Tillkomsten av jämställdhetskommittén, som statsrådet hänvisadetill, är ett ullryck för detta. Del arbete som nedläggs där har vär aktning ochbehöver värt helhjärtade stöd. En utebliven reaktion på en företeelse i stilmed den vi nu debatterar skulle innebära en underiålenhet som försvagade dengemensamma kampen. Attden här affischen, det här utslaget av mullig-mansgris-mentalitet, spontantväckte ens avsky beror på alt den i en enda mening helt nedklassade miljontalskvinnor, som är eller borde vara medvetna om sin värdighet som människoroch som- kvinnor. Affischens innehåll står ocksä rakt i strid med devärderingar som skolan försöker skapa hos den unga generationen, och del gerbelägg för den viktiga uppgift som skolan har i det här sammanhanget, vilketstatsrådet också namnet Fria marknadskrafter kan nog vara bra, men de måstetyglas när man som i del här fallel hoppar över skaklarna. Miljörörelsensslogan Håll rent har egentligen sin tillämpning också på deltaområde, och man borde därför kunna räkna med Nr 142 SJ:s medverkan för att förhindra en marknadsföring av det här slaget. Jag vill än en gång tacka statsrådet för svarel. jq j; g-jg Överiäggningen var härmedslutad. §3 Om ytterligare medel till Socialministern erhöll ordel för aUbesvara £verr () anmälda fråga, 1978/79:523, och anförde: har frågat mig om regeringen ärberedd att bifalla en ansökan från omytteriigare 10 milj. kr. a. försöksverksamhet med vissafritidsaktiviteter. SomEvert nämner i motiveringen till sin fråga disponerar socialstyrelsensnämnd föralkoholfrågor5 milj. kt förär 1979 för bl. a. denna försöksverksamhel. Medlenhar anvisats ur allmänna arvsfonden i enlighet med uttalande i propositionen omalkoholpolitiken (1976/77:108). skrivelse hemställer nämnden all ylteriigare 10 milj. ktställs till förfogande för försöksverksamhet med fritidsaktiviteter och nöjesverksamheti alkoholfri miljö . Skrivelsen bereds f n, isocialdepartementet. Jagvill understryka att regeringen ser positivt på den aktuella verksamheten. Jagkan dock inte för dagen säga vad regeringen kommer alt besluta med anledning avnämndens ansökan. EVERTSVENSSON (s): Försl etttack till socialministern för svaret på min fråga. inbjöd kommuner och organisaiioner alt ansökaom medel för den här verksamhelen, och vid ansökningstidens utgång hade nästan400 ansökningar inkommit till en sammanlagd kostnad av 100 milj. kr. Det ärklart att man då kände tillfredsställelse över den stora genomslagskraft somtankarna kring fritidsverksamhet som etl medel i alkoholpolitiken har flit,men detta innebär samiidigt att de tillgängliga medlen visat sig heltotillräckliga. Tillfleråriga projekt som startades kommer nämnden att som fortsättningsanslagfördela 2,3 milj. kr. För nya projekl återstår alltså endast 2,8 milj, kt,vilket kan beräknas räcka till 25 projekt av dessa 400. Vi tvingas såledesavslå många ansökningar som uppfyller villkoren för att erhålla stöd. Nämndenhar nu ansökt om eU anslag med endast 10 milj. kr. Socialministern säger isvaret att regeringen ser positivt på den aktuella verksamheten. Jag skullevilja säga: Fattas bara annat! När vi inledde den alkoholpolifiska diskussionen för några ärsedan var poängen just att försöka engagera folkrörelserna. Här står vi alltsåmed dessa små anslag, ulan att komma någon vart. Jag kan, herr talman, tilläggaatt vi har samma silualion på informationssidan. Där är det mer enbudgetfråga, medan del i det här fallet går över allmänna arvsfonden. Jaghoppas verkligen alt det fattas ett beslul i posiiiv anda. Annars kan man talaom handlingsföriamning i det som regeringen kallat vårl störsla socialaproblem. Beträffandeinformationen, som är en annan sida av saken, kan nämnas all LO och TCO harsalt i gång en verksamhei. Samlingslokalsanordnarna ansöker ocksä om medel förskapandet av en alkoholfri nöjesmiljö. gäller det, hen talman,akliviietsslödet. Nämnden befinner sig f n. i den situationen att den knappaslhar några pengar alls. Får den inte mer pengar måste jag säga att regeringenlider av handlingsföriamning när det gäller vår tids största sociala fråga. Som jag redan har nämnt ser vi positivt på den här verksamheten, så påden punklen lycks vi vara överens. Vidare är vi överens om att alkoholfrågan ärett mycket allvariigt problem, även om kampen mot alkoholskador naturiigtvisinle slår eller faller med om man bifaller den här skrivelsen. Eltpar kompletterande synpunkier, utöver det jag sade , som förklaring tillattjag inle nu kan stå här och säga vad regeringen kommeratt ta för ståndpunkt:Allmänna arvsfonden, ur vilken de här medlen skall las, måste också räcka hel del annat värdefullt, som jag vel att bmkar ömma föt Fördet innevarande budgetåret återstår del bara etl mindre belopp för utdelning urallmänna arvsfonden. Uppgifter om hur mycket som kommer alt disponeras nästa årär inte tillgängliga förrän , Detla är bakgrunden till attjag inle kan säga någoniing mera beslämt än vad jag redan har sagt i mittförsta svar. Självfallet är det önskvärt alt man kan bidra lill sådana häraklivileler när del nu finns ansökningar, men lika självklart är att man sålänge en försöksverksamhel pågår, som det ju här är fråga om, inte kan väntaatt samtliga ansökningar kommer all bifallas - lika litet som andra som ansökerom statens pengar kan vänta sig all fl alll vad de önskar sig. EVERTSVENSSON (s): Nej, socialministern, varken jag eller någon annan i nämnden tror attvarenda ansökan kan bifallas. Det var dock fråga om 400 ansökningar, medan vihar pengar för bara 25. Del är, för att uttrycka sig milt, faktiskt lilel. Kvarslår all om vi inte flr några pengar måste regeringen i denna fråga betecknassom handlingsföriamad. Jagvill ocksä säga alt det här naturiigtvis inle är hela biten i detalkoholpoliliska arbetet, utan bara en liten del. Som socialministern ochkammarens andra ledamöter väl vet har vi inom socialdemokratin i stort settfltt avslag på alla framställningar. Tillsisl villjag säga att jag inte Iroratt allmänna arvsfondens pengar räcker tillför delta ändamål, utan det krävs en omprövning. Kan de åriiga fem miljonernabeviljas är det bra, men de måste kompletteras i budgeten, ty 5 milj. kr. omåret är en alldeles för liten summa med lanke på de löften som samtliga partierhar gett organisationerna här i landet Överläggningenvar härmed slutad. Omvisst industriprojekt i Klemensnäs §4 Om visst industriprojekt i Klemensnäs Industriministern erhöll ordel för allbesvara () anmälda fråga, 1978/79:509, ochanförde: har frågat mig när jag är beredd aU ge klartecken förbyggande av en ny fabrik i för tillverkning av s. k. MDF-plaUa. Jaghar både i mitt svar på en fråga av och den1 i mitt svar på en interpellation av vilka problem som först måste lösas innan frågan om etl statligt stödtill det akluella projektet kan tas upp. Trots alla de insatser som gjortssåväl av det berörda företaget, AB i Klemensnäs, som avförelrädare för industridepartementet, saknas dock fortfarande tillräckligtunderiag för beslul. Eftersamråd med statsrådet , som i regeringen föredrar ärenden avseenderegionalpolitiskl slöd, vill jag svara att målsättningen iregeringskansliet nu är den att beredningen av ärendet skall vara avslutad inomnågra veckor och all ansökan om lokaliseringsstöd därefter skall kunnaavgöras. Fömlomansökan om lokaliseringsstöd har regeringen även att pröva en ansökan frånbolaget om lillstånd enligt 136 a § byggnadslagen för det aktuella projektet. Idet ärendei sker prövningen bl. a. med hänsyn lill hushållningen mediräfiberråvara. BÖRJEHÖRNLUND (c): Jagvill understryka alt det här inle endast rör sig om 300 människor som riskerarall föriora jobben utan au det är minsl 200 till, som arbetar ikringsysselsältningar - transport m. m. Det enda som kan rädda dessa 500arbetstillfällen är en ny industri. Sedanvill jag också påpeka att norra har en dåligt utbyggdskogsindustri. De råvaror som det här gäller - björk, klenvirke och sågspån-har samtliga låg lönsamhet, och det krävs en industri som ligger nära till omdet skall gå alt fortsätta att la vara på detta, som ändå ger underiag för enprodukt. Det är 1 100 arbetslösa i Skellefteåkommun. Arbetsförmedlingen säger att antalet varsel är skräm- Omvisst industri-projekt i Klemensnäs mande, och dessutom har vien omfattande dold arbetslöshet. säger att i kommer inom ganska attbehöva uppföras två tre fabriker som tillverkar den här nya produkten.Industridepartementets utvärderare anför att det kommeren sådan häranläggning i norra , frågan är bara vat Han säger ocksä att den s. k.MDF-volymen har tagits upp litet lågt i de tidigare beräkningarna. Han anförvidare all MDF kommer aU ha sin naluriiga marknad och alt del inte blir någonsiörre konkurtens med spånskivor. Överhuvud taget är uttalandena positiva. Del enda man kan tolka negativt, om man såvill, är att han säger att det behövs stora marknadsansträngningar för alt flut produkten. Det är man givetvis medveten om hos företagsledningen och påföretaget i övrigt. Han säger också alt all nypro-duktsatsning innebär nyarisker. Men i industripolitiken är vi ändå sams om att det behövs satsning pånya produkter och att vi måste ta vissa risker för att föra svensk industriframåt. Meddet här som underiag bedömer jag det inte så att den här marknaden ärövervärderad. Om man ser på andra länder finner man att den vuxit sig rätt storpå kort lid. Jagvill också göra en liten samhällskalkyl: Om 500 människor ylteriigare friställskommer det säkert att ta att finna ny sysselsättning för dessa.Detta kommer att kosta 125-150 milj. kr, av AMS-medel, Satsningen på en nyenhet skulle kosta 130 milj, kt, i huvudsak lånemedel. Motden bakgmnden måste jag ställa frågan: Varför tvekar industriministern när vikan fl ett framtidsprojekt, som ger full sysselsätlning, i stället för denarbetslöshet som förekommer, och som dessutom ligger rätt lill när detgäller att utnyttja råvamtillgången? Låt mig först understryka att både arbetsmarknadsministern och jag ärväl medvetna om sysselsättningsproblemen i . De är av den arten attdel är klart önskvärt att positiva saker händer där. Låt mig vidare fastslå attdet sakläge somjag lidigare har skildrat i debatt oss emellan alltjämt beståtDet är sant att det finns relativt positiva uttalanden av konsultföretag, mendessa företag åtar sig inte driften av den aktuella anläggningen. Behovetav att förstärka det svaga företaget med en stark partner, somkan åstadkomma en behövlig kapitalbas för detta mycket kostnadskrävande projektoch som har branschresurser för detla, kvarståt Vi har ägnat mycken tid ät altpå olika vägar försöka få fram en sådan partner. Det föreligger emellertid ännuicke någon sådan, och därför ärjag, som jag nämnde, icke beredd att nu ge ettbesked. Dettainnebär inte att jag inte väl inser behovet - det har jag i många sammanhanggivit uttryck för - att vidareutveckla svensk skogsindustri med nya produkter.Det är dock inte klariagl att det finns tillräckligt underiag för att göra jusldenna satsning. Den plaUyp som det gäller har av den totala spånskivemarknaden iUSA. har dess marknadsandel i , där den fabrik frän vilkenScharins importerar ligger, vuxit frän O lill . I och i Nordeuropaär marknadsandelen , och man räknar med att den skall komma upptill . Jag måste säga aU del är rätt försiktiga beräkningar som företagel ifräga har gjort. Beträffandeägarproblematiken,som vi resonerade om förta gången, vill jag framslälla ett direkt förslag:Tillsätt en speciell man, som tillsammans med utreder delta!Låt t. ex. landshövdingen i eller förtelandshövdingen som statens man dra upp riktlinjerna för den nyaförelagsbilden! Använd gärna också i detta sammanhang ochoffertprincipen! Dennafråga är så betydelsefull för norta att vi icke har råd attföriora detta tillfälle. Jag vet att det finns folk som tycker mycket illa omprojektet och som gör påtryckningar i ärendet. Jag tror för min del att de somgör detta är de som, om icke induslri- och arbetsmarknadsministrarna härbeslutar att projektet skall tillfalla , vill ta över delta.Projektet behövs i första hand i Nortland, och det är elt framtidsprojekt. Jagser fram emol ett positivt beslut inom ganska . Dä kan bygget komma igång , och svensk industri flr dessutom ytterligare ellreferensobjekt att peka på när industrier skall byggas upp ute i väriden. OmVäxjö och stifts markförvärv Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Om och stifts markförvärv Jordbruksministern erhöll ordel för allbesvara () anmälda fråga, 1978/79:522, och anförde: har frågat mig dels om regeringen så här föredel all den nya jordförvärvslagen skall träda i kraft avseralt godkänna Växjöoch stifts förvärv av ca 6 000 ha skogsmark, dels - om sådant godkännande ges - om regeringen kommer att ställa krav på köparna att dessa skallställa lika mycket mark lill lantbruksnämndernas förfogande för nödvändigkomplettering av det enskilda lanl- och skogsbruket i regionen. Enligtövergångsbestämmelserna lill den nya jordförvärvslagen skall lagtillämpas pä förvärv som har skett före . Om köpehandlingbeträffande de båda stiftens markförvärv således upprättats före den 1 juli1979, måste regeringen pröva förvärvet med hänsyn till bestämmelserna i nugällande jordförvärvslagsliftning oavseti om regeringens avgörande sker föreeller efter . Förvärvsärendel har ännu inte inkommit lillregeringskansliet för prövning. Jag kan därför inle nu göra någol ultalande omhur regeringen bedömer ärendet. OmVäxjö och stifts markförvärv Jag skall först be att fl lacka för svarel på min fräga, även om jagnog tycker alt Jordbruksminislern kunde ha gjorl en principiell deklaration omhur han ser på sådana här frågor. Del är nämligen så all i slulet av förra åretköpte domänverket i samma region mark på nära 14 000 ha. Tillsammans med del markförvärv som kyrkan gjorl inom samma fyra län rör det sig nu om ca 20 000 ha. Den här marken är belägen i ell område där kombinalionen av jordbruk och skogsbruk är denvanligaste och mest traditionsbundna företagsformen. Ulvecklingensysselsäliningsmässigl inom jord-och skogsbruket i della område -det gällerför resten ocksä andra näringar- har präglats av en intensiv ochlönsamhelsmässigl nödvändig rationalisering. Detla för med sig all del i dagkrävs betydligt större areal än lidigare för att bereda ägarna full och jämnsysselsättning. Men pä grund av del låga faslighelsul-budei och den kraftigabolagsdominansen i regionen är del ytteriigt svårt för de enskilda lanlbmkarnaall köpa lill mark för all komplettera sina jordbruk. Enannan väsentlig nackdel med de här markförvärven är alt köparna har gott omkapital, kapilal som de inle nödvändigtvis mäsle fl vanlig förräntning pådärför alt de har billiga pengar - lill skillnad frän jordbmkare. Jag har ettexempel hemma i min by, där en Jordbmkare på loppen av kosinaderna för delmarkförvärv han har fltt göra lägger i ränta. Därför kan man förståvilken skillnad det är mellan en Jordbrukare som måste leva pä sin rörelse ochsådana slora förelag som domänverket och kyrkan, som har gott om pengar ochbilliga pengar. Delär också fråga om sysselsättning. LRF i vårt län har räknat ul att med enförnuftig planering av tillgängliga markreserver kan man klara en ökning med 1000 arbetsplatser i länet. Men lyvärr främjar kyrkan inte en sådan utveckling.Vi har ett exempel frän , där både församlingen ochpastoratet ville all man skulle bygga en ladugård på den kyrkligaboställsgården - den andra gården i siorieksordning i församlingen - men därstiftet menade att del inle var ekonomiskt att hålla byggnaderna vid liv pä dengård som är den bästa i församlingen. Delarmot den bakgmnden somjag tycker alt jordbmksminisiern borde ha ägnat någonlanke äl vad som sägs i den nya jordförvärvslagen om dessa frågor. Kyrkans förvärv av jordbruksfastigheter omfattas inle av den nuvarandejordförvärvslagens lillståndsplikl. Trots detta har regeringen i flera fall isamband med prövningen uppställt krav på att kyrkan, i likhet med vad somgäller för annan Juridisk person som vill förvärva jordbruksmark, skall avslåkompensationsmark av ungefär samma storiek eller till samma värde som denegendom förvärvet avser. Ivad del sedan gäller lillämpningen av den nya lagstiftningen vill jagunderstryka att övergången från den gamla lagstiftningen lill den nya självfallet måste ske pädel datum och i enlighet med de övergångsbestämmelser som finns intagna iriksdagsbeslulel. Skalljag då tolka jordbruksministerns senaste inlägg så, au när detta ärende kommerin lill departementet kommer man där alt säga lill köparna all man kräver attde skall ställa moisvarande mark som den de köper till förfogande förlantbrukarna inom den akluella regionen? På detta harjag redan svarat i mitt första inlägg, nämligen att Jag påen fråga här i kammaren inte kan la ställning i ett ärende som ännu inleinkommit lill Den prövningen måste alltså anstå tills frågantas upp i regeringen. ARNEMAGNUSSON (c): Jordbruksministern vill således inte ens göra en personlig deklaration? efterlyste en personlig deklaration. Jag skall lämna ensådan. Jag vill deklarera att jag anser all den nya jordförvärvslagen är bälireän den som gäller . Men övergången lill den nya lagen och tillämpningen avden måste självfallet ske i enlighet med det riksdagsbeslut som vi har fallal. Överiäggningenvar härmed slulad. Ommottagningsförhållandena för radio och TV i östra § 6 Ommottagningsförhållandena för radio och TV i östra KommunikationsministernANITHA erhöll ordet för aU besvara () den 19 aprilanmälda fråga, 1978/79:502, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidlaför all åstadkomma lillfredsslällande moltagningsförhållanden för radionssamtliga kanaler och TV:s tvä kanaler i östra delen av . Utsändningenav radio- och TV-programmen i östra sker från huvudstalionernai , och . Stationen i saknar f n. FM-sändare,men enligl är en sådan inplanerad lill höslen. Den nya sändaren kommerattavsevärt förbättra motlagningsförhållandena för radio för etl stort antalhushåll. Desom bor i har i vissa fall problem med framför allt TV-mottagningenfrän huvudstationerna. Det beror på de svåra terrängför- Ommottagningsförhållandena för radio och TV i östra hållandena på den svenskasidan om gränsen, och har därför kompletterat sändarnälel med mindreTV-stafioner pä sex orter längs gränsen. Ca 900 hushåll har därigenom flttbättre mottagningsförhållanden. Den station som har uppförts i harockså försetts med FM-sändare. Ylleriigare två TV 2-stationer kommer att tas idrift , en i Suokolojärvi och en i . Återståendeområden med besväriiga mottagningsförhållanden för TV omfattar ca 75 hushåll,fördelade på fem platser. Hur mottagningen skall kunna förbättras även fördessa hushåll utreds f. n. inom . Jagkonstaterar alltså alten hel del har gjorts föratt uppnå tillfredsställandemoltagningsförhållanden på många slällen i östra och attansträngningarna för att göra dem bältre i övriga områden fortsätter. Någrasärskilda åtgärder från min sida förefaller därför inte behövas. Jag ber att fltacka kommunikationsministern för svaret med redovisningen av de förbättringarsom skall vidtas. Motlagningsförhållandenaför radio och TV i östra , särskilt i mellersta , har varitföremål för ett växande missnöje. harförhållandena när del gäller radio och TV ytteriigare försämrats. Påvissa, visseriigen avgränsade, platser kan man inte alls höra det enaradioprogrammet.