prot · G209153 · 1978-12-31 00:00:00 — Borgarnas är defensiv och ger inga nyajobb. För och är det bara en kortsiktig säkerhet. Medborgarnas politik kommer och i alla fall au hamna isvårigheter. Socialdemokraterna spelar med elt mediumverk som kan ökas ikapacitet och i realiteten ta en slor del av de mindre handelssiålverkensmarknad. Detenda realistiska för socialdemokraterna, som driver den här frågan väldigthårt, borde vara att överge sin ståndpunkt om och gå infören integrerad produktion vid varje verk. Då skulle järnverk få del avannan valsningskapacilet som har betydligt bättre marknad. Dessutom skulle en ägarsamordningmellan de mindre handelssiålverken inom , som vpk föreslår, lösa många avde problem som står för dörren. Jagvill verkligen fråga : Är inte struklumlan förödande förLuleå? Vore inle integrerade verk till nytta för och för helahandelsslålindusirin? Borde inle arbetarrörelsen slå in på den vägen, närborgeriigheten går till så våldsam attack med nedskärningar? Demindre handelsstålverkens existens är i många fall i fara. I har beslutfattats om nedläggning, och den sker nu . Därmed harstorfinansen förorsakat stor skada som bara kan kompenseras genom ensamhällsinsats. De uttalanden som gjorts av nästan alla partier för atl räddaHorndal måste nu uppfyllas. Rätten till jobb i måste hävdas. Etlfungerande samhälle som kan aldrig tillåtas bli en livlös före deltabruksort. Grundenför framtiden är en forlsalt malmbaserad produktion. Järnhanteringen i Horndalmåste fortsätta. Man kan la lill vara del kunnande och de traditioner som finnsi . Vpk har i sin partimolion föreslagit atl hela stålindustrin skallnationaliseras och alt samhällsekonomiska principer skall hävdas för framtiden.Vi anser därför att bör införiivas i . En offensiv handelsslålpolitikkan göra stålproduktion i möjlig. Till en början kan man fortsätta dendrift som är tekniskt möjlig i och därefter utvidga med nyaförädlingsenheter som förläggs till . Delskall bli intressant all se hur många som ställer upp för . Föregåendeår lyckades ju alla som lovade så mycket med konststycket alt den 6april svika alla sina löften. Vissainvesteringar inom , m. m. Vissainvesteringar inom , m. m. får konsekvenser också för och Siljansbygdens kalkverk. Dekrav som vpk framför i motionen är tillstyrkta vad gäller utredningen men intevad gäller principen att ersättningsjobb skall vara ordnade innan någonförändring eller nedläggning får ske. Del är en viktig princip som måste medkraft hävdas. representerar i svensk industri en modell för hurutvecklingsproblem löses med koncentration, stordrift, personalrationaliseringoch regional utarmning på grund av nedläggningar. Den vägen formar ingenframtida stålindustri. Vad vi behöver av industriellt uiveck-lingsvakuumär en väg mot en stålindustri för framliden. Den skall vara anpassad eftersociala behov och ingå som ett led i hela industrialiseringen. ProfessorSven Ekeiorp vid tekniska högskolan skisserar i några punkter 1990-taletssvenska Järn- och stålverk: Små verk, anpassade lillsvenska förhållanden. Hantering från råvara lillslutprodukt. Säkerteknik, som idet närmaste kan jämställas med flygets säkerhetssys-lem, för altundvika driftstopp. Framsy.uhei i produktionenför ständigt skapande av nya produkter. Denteknik som används är skapad efter människans behov och förmåga, och Jobbetblir intressant. Energi-och miljöfrågor får avancerade lösningar i Jämförelse med dagens läge. Samhälletoch verket skall intimt bli beroende av varandra. Gemensamma projekt genomförs,exempelvis inom energiområdet. Vpk:sförslag till slrukturplan för aren utmärkt övergångsplan till det framlidastålverket. Varför skall vi nu avrusta vårt kunnande och våra traditioner påflera orter? Det är ingen framlidspolitik. Del är endast en arbetarfientligkapitalistisk politik som den svenska arbetarklassen har fått mer än nog avunder . Detgäller därför att ställa elt konkret alternativ mol borgarsamhället. Vpk:sförslag har denna inriktning. Vpk:s förslag lill slrukturplan har den. Jag yrkar bifall till samtliga vpk-motioner som behandlas i dettabetänkande och till det i anslutning till motionen 2289 framställda särskildayrkande .som har delats på ledamöternas bänkar och är av följande lydelse: altriksdagen med anledning av motionen 1978/79:2289 yrkandet 3 hemställer hosregeringen om all skyndsamt framlägga förslag om atl elt mediumvalsverk i Luleåuppförs i enlighet med de riktlinjer för offensiv slålpoliiik som anförs imotionen, vartill bör läggas a. althuvudsyftet därmed skall vara atl erövra nya marknader, vilket möjliggörs genom etl ökat samhällsbyggande och bostadsbyggande samt en expansion av verkstadsindustrin, b. alten samordning av stålproduktionen bör ske med inriktning på samhällsekonomisk värdering, varvid importen av handelsslålsprodukter bör begränsas. c.atl härigenom någon motsäuning inle skall uppstå mellan mediumverk i ,, , och . INGVARSVANBERG (s) kort genmäle: frågade mig om jag anser all vad som inleds med denplan som las för är atl betrakta som en offensiv politik för densvenska stålindustrin. Nej, del gör Jag verkligen inte. Vad vi behöver iSverige är naturligtvis en expansion på alla möjliga områden, inte isoleradjust lill stålindustrin. Vi behöver en annan industripolitik. Del är del som viär beredda all genomdriva om vi skulle ta över regeringsansvaret. Vi vågar tropå svensk industris framlid. De svenska stålverken måste ha slora investeringarom de skall kunna bli konkurrenskraftiga - betydligt större än de som nuföreslås. Men delta är ett litet steg på vägen mot en bättre politik än den somhar förts. Sedanhar här dykt upp vissa underiigheler, om jag för använda del ullrycket. Manförsöker i betänkandet från borgerlig sida fördärva hela tanken med . Deborgeriiga vill egentligen inle ha en utveckling av den svenska stålindustrin,de är hell nöjda med alt vi har en produktion på ungeför av kapaciteten.Vi socialdemokrater vill ha en offensivare industripolitik på hela området. Hurden sedan skall se ul i detalj kan vi inle diskutera här. Jag kan inte helleråtaga mig aU på varje punkt säga vad den innebär. Men den innebär en störretilltro till vår möjlighet atl bygga upp en konkurrenskraftig industri. Lars-OveHagberg frågarom inte hela slrukturplan är förödande för . med alla de inskränkningar som görs och som man planerar allgöra om man får fortsätta atl driva den rent borgeriiga inställningen ärförödande för alla svenska stålverk, del har rätt i. Då är delinle fråga om humvida konkurrerar ul , utan då försvinneregentligen alltihop - det kommer aldrig all kunna fortleva. Men atl säga atlstrukturplanen är helt negaliv är naturiigtvis farligt. Fortsätter vi på deninslagna vägen leder det mol en försämring inte bara för utan för heladen svenska stålindustrin inom . Vissainvesteringar inom ,. m. m. BIRGITTAHAMBRAEUS (c) kort genmäle: Jag vill bara rätta en felaktighet i vad sade. Vid riksdagsbeslutet all bilda SSABlalade Jag om hur viktigt det är aU bibehålla malmmelallurgin också vidDomnarvets . Struktur-planen varda ännu inte fastställd, ochjag var månom aU betona au frågan var helt öppen och all något beslut beträffandemalmmelallurgin ännu inle hade träffals. (vpk)kort genmäle: Hert talman! Ibeslutet fanns del också etl konsortieavtal. I del sadesatt affärsmässiga och förelagsekonomiska principer skulle gälla. 3 prolokoll 1978/79:153 Vissainvesteringar inom , m. m. , skrev i proposiiionen att företagsekonomiska principer skullegälla. Atl sedan överiåla åt de anställda all la andra hänsyn är att utmanalöjet. Ärdet inte så, , att ni hade helt fel och att det är därför somni har ändrat er ? Vad Jag hoppas är atl ni inte ändrar er nästa gångcentern kommer i regeringsställning. Diskussionenmed socialdemokratin är intressant. Helt plötsligt säger nu attdel finns stora brister i . Men varför lägger intesocialdemokraterna fram något alternativ? Varför godkänner mankonsortieavtalels förelagsekonomiska principer? Varför godkände man efteråt deföretagsekonomiska utgångspunkterna alt göra del lönsamt? Del är judet som SSAB-ledningen rider på. Verkställande direktören talar i PMefter PM om dessa företagsekonomiska principer, och några går då ul och sägeratl vi skall avskeda den verkställande direktören. Men vad vi skall avskeda ärväl principerna, så all verkställande direktören inte kan agera på detla sätt.Jag ser emellertid inte någon sådan reservation från socialdemokraterna, ochdel beklagar jag. Jag hoppas verkligen alt den borgerliga krispolitik som harförts skall överges. Men del fordrar naturiigtvis alt socialdemokratinställer upp eU alternativ. Jag är mycket besviken över alt det inte finns någotalternativ till den slrukturplan som drabbar , , ochgruvorna i detta läge. Detfinns inle heller någon linje för den offensiva industripolitiken. Vad jag kanförstå så måste den kombineras med en kraftig satsning på den svenskaverkstadsindustrin. Det är elt problem all socialdemokratin tror - jag använderdet ordet, - i fråga om expansionen. Måste man inte lägga framen planerad politik för att kunna utveckla? Annars hamnar man Ju i det läge somvi befinner oss i f n., nämligen atl inte kunna lägga fram elt alternativ motborgeriigheten när den i varje läge ansiormar mol Jobben. Det är på det sätteti dag, alt attacken mot mediumverkel har sin utgångspunkt i atlsocialdemokratin inte har haft en helhetssyn, har accepterat stmklurplanen ochdärmed avvecklingen av och har fått ta tag i denna lilla fråga, som inle gerfier jobb utan snarare förre. Finvalsverkel har ett större antal anställda ändet kommande mediumverket. ()kort genmäle: Det är rikligt alt måste gå in för företagsekonomiska principernär man föreslår sin slrukturplan. Men dåvarande industriministern sadealt Just därför måste samhället vara berett alt gå in med ytteriigare pengarnär det är motiverat och när samhällsekonomiska skäl talar för det. Del vardärför industriminister gav uppdraget åt alt komma med sådanaförslag, och det är det vi diskuterar . Det finns inget som helst fog fördet säger om min inställning lill malmmelallurgin. Jag harhela tiden hävdat all den bör vara kvar av samhällsekonomiska skäl, men kanskeockså i det långa loppet av företagsekonomiska skäl. () kortgenmäle: Lars-OveHagberggördet litet enkelt för sig när han menarait man med denoffensiva slålpoliiik som vi skulle föra inte enbart skall taföretagsekonomiska hänsyn. Vi kan naturiigtvis inte driva en industri i dettaland som icke är företagsekonomiskt riklig. Man kan inte driva företagsekonomindithän att varje enskilt förelag skall vara företagsekonomiskt riktigt. Mentotalt måste det vara så, eljest kommer vi att ligga illa lill. Jag är inle såpessimistisk att Jag tror att svensk stålindustri skall behöva leva på så magerfot att den inte skall kunna bära sig. Den kan göra del om vi investerar. Delkan vara investeringar som för dagen inte är lönsamma, men som framöver kanbetyda en hel del. Vi har begärt atl regeringen lägger fram en slrukturplan förhur skall se ut i framliden. Självfallet litar vi inte på atl den blirbra, men del finns alla möjligheter för all ändra på den. Närdet sedan gäller strategin för industripolitiken så kommer vi ju all diskuteraden här i , och då kan vi tala om förutsättningarna. Vitror inle alt dagens beslut leder till någon väldigt bra politik - man rör ihopen soppa av folkpartistisk och cenlerparlislisk industripolitik, och vi drivervåra egna förslag. I den kommande debatten skall vi diskutera vår inriktning avindustripolitiken, och jag tror atl vi skall spara diskussionen tills dess. Altenbart permanenta alla arbetslslällen är ingen lösning på dessa problem. Vissainvesteringar inom , m. m. (vpk)kort genmäle: Vpk har inle förordat någon permanentning av jobben. Vi vill hanyinvesteringar, och vi vill ha en omdaning. Jag slutade milt huvudanförandemed alt säga att vi vill ha en ny framtida stålpolitik, och vi menar all manmed vår samhällsekonomiska slrukturplan när del gäller skulle få en braväg för övergången till denna framtida stålpolitik. Men,, om vi accepterar dagens borgerliga slålpoliiik, då hamnar vi idet läget all vi utarmar alla traditioner vi har på många av våra stålörter.Hur kommer då den framlida slålpoliliken alt se ut? Problemet ärju att om vigodkänner den nuvarande inriktningen, så innebär det för del att manskall stycka upp företaget i små enheter, i dotterbolag. Varje enhet skall dåha resultatansvar, dvs. alt går inle en enhet ihop så all den kan bära sinaegna kostnader, då lägger vi ned den, och då köper vi produkterna någonstansutifrån. Ärdel en sådan typ av företagsekonomiskt länkande som vi nu skall beslutaom? Detfrågarjag också de borgerliga representanterna i utskottet. Är det verkligen såalt ni godkänner alt man kastar in 5 miljarder i företaget, som mangår så vårdslöst fram med jobben som del talats om här? Del blir ju följden avde intentioner som SSAB-ledningen har gett lill känna. Sedanvill jag också säga atl frågan om är en del av industripolitiken. Den kanaldrig avskiljas från den. Och det man från socialdemokratiskt håll i dagframför som alternativ till den borgerliga utarmningspolitiken får ju därförses som en del av den industripolitik som man vill driva. Vissainvesteringar inom , m. m. väl inte föra en annan typav industripolitik på andra områden? Närdetsedan gäller Birgiua , så ärdet ju så all hon nu är ensam bland decenterpartistiska företrädarna i näringsulskottet om atl tala förmalmmetallurgin. Och det lyckerjag är bra. Vad jag pekat på äralt det inte nufår vinglas vidare i den här frågan, för när var iregeringsställning och lade fram sin proposition, då trodde man blint på vadsom sades där. Men jag är liksom positiv till att man skallta samhällsekonomiska hänsyn när del gäller frågan om malmmetallurgin. Jagönskar atl det skulle finnas fier som gjorde det i fler frågor som rör , t.ex. sådana som rör Blötbergsgmvan och Håksbergsgruvan. Del borde man göra ocksånär del gäller hela frågan om struktur. Då kanske vi fick en helt annanslrukturplan för . Förstevice talmannen anmälde att anhållit alt lill protokollet fåantecknat all han inle ägde rätt till ytteriigare replik. i (fp): Del utskottsbetänkande som vi nu behandlar innebär i allt väsenlliglett bifall lill regeringens proposilion. Som är naturligt- och som det alltidborde vara - har utskottet lagt till synpunkter och gjort tillkännagivanden.Om vi jämt, när ett utskott görsmärre ändringar och tillägg, kallar delia-somIngvar gjorde - en perforering av proposiiionen, då utgår vi ifrån attriksdagen skall vara etl transporlkompani. Det vore olyckligt. En av fördelarnamed den period av minoriteisregerande vi nu har är just att utskotten ochriksdagen får ett större inflytande på den praktiska politiken. Det väsentliganär del gäller den nu föreliggande propositionen är bl. a. alt den ekonomiskaram som föreslås av industriministern är bifallen med etl avsteg på några fåmiljoner. Del som föreslås ipropositionen innebär tre saker. Fördet första får chans till en gmndläggande strukturomvandling. Del skergenom 846 milj. kr. i strukturiån och 255 milj. kr. Fördet andra vidtas åtgärder, framför allt genom lidigareläggningar avinvesteringar, som gör all sysselsättningen bibehålls i långt större omfattningän vad som annars skulle ha skett. Genom särskilda bidrag lill utvecklingsfondeni tas dessutom speciell hänsyn till Borlänge-Ludvikaregionensträngda läge. Fördeltredje vidtas åtgärderna med största möjliga hänsynstagande lill atl del ocksåpå delta område måste finnas konkurrens för alt befrämja effektivitet. Dethar självfallet varit myckel dyrt au genomföra åtgärderna för stålindustrinsslmklurraiionalisering. Staten har tillförsäkrat Statsföretag atl under enfemårig rekonstruktionsperiod få statliga lån med högst 3,1 miljarder kronor.Genom riksdagsbeslutet anslogs sammanlagt , ochi årets budgetproposition föreslås ytterligare 800 milj. kr. till olika typerav lån. Men även om del har varit dyrt är det nödvändigt. Del är nödvändigt för atlupprätthålla sysselsättningen. Vi vet all varje gång 100 människor blirarbetslösa kommer 10-20 av dem aldrig tillbaka lill arbetsmarknaden. De kanvara för gamla, och man behöver sannerligen inle vara gammal för atl anses förgammal på svensk arbetsmarknad. Sociala problem som förut klarats av kan kommai dagen. Andra saker kan också göra att människorblir utslagna frånarbetsmarknaden för gott. Kostnaden föratt klara jobben blir sällan för hög.Dessutom har man genom lånen lill stålindustrin kunnat rädda etl kunnande ochelt insatt kapital, som annars delvis skulle ha gått till spillo. Menhär är del självfallet en svår balansgång för politikerna. Å ena sidan vill virädda sysselsättningen och hålla uppe en induslrikapacilet, å andra sidangäller del alt inte varaktigt skada konkurrensen och förvandla stålbranschenlill en skyddad sektor, dömd lill evig stalssubvenlionering. Del är litet grandav den balansgången som präglar oenigheten i utskottet, även om den inle skallöverdrivas. Socialdemokraternaoch vpk vill helt förstatliga . Vi menar, att om de privata delägarnaförsvinner från , tar man elt steg längre bort från ell marknadsberoendeför företaget. Dessutom ärdet alllid svårare fören styrelse som tillsalts avenbart staten att säga nej lill lokala krav av olika slag än för en styrelsedär också privata intressenter finns med. Men om socialdemokraterna skulle fåigenom sitt praktiska förslag om skapandet av en statlig majoritet i , skulle det hell säkert leda till all de privata intressenternaanvände sig av de ullösningsklausuler som finns i avtalet om . Då kommerstaten att tvingas att ekonomiskt lösa ut och . Jag kanlänka mig bättre sätt alt använda statliga pengar inom . Socialdemokraternavill också förstatliga de mindre handelssiålverken. Detla blir säkertmotiverat, om man som socialdemokraterna vill salsa på ell mediumslålverk iLuleå, något som med all säkerhet skulle hota bl. a. och Smedjebackenoch göra atl deras möjligheter all leva kvar som fristående icke-siatliga verkförsvinner. Men vi menar alt i de frislående verken skapas ell mått påeffektivitet, och på några områden för också en nyttig konkurrens. I ell särskiltyttrande har närmast ställt sig neutral lill frågan om en ytteriigaresamordning av de mindre handelssiålverken och ell förstatligande. Närdet gäller gjuteriinduslrin ser socialdemokraterna ett nytt område för slorastatliga stödåtgärder. Vi menar atl nackdelarna med all , inle minst i delhär konjunkluriägel, gå in med ytteriigare statliga subventioner starktöverväger. Mediumvalsverkettillhör det som har diskuterats mest. Här säger två motsiridandesaker. Man säger för det första att man tror att ett medium.valsverk i Luleåskulle bli lönsamt, men för det andra att man endast avser atl bygga del, omSSAB för direkta statsbidrag för projektering och byggande. Men om del är ettlönsamt projekt, skulle sådana bidrag inle behövas. Vi menar all del är rimligtalt för lillfölle att undersöka marknadsförutsättningarna, att se om delfinns ell underiag för ell mark- Vissainvesteringar inom , m. m. Vissainvesteringar inom , m. m. nadsbaserat lönsamt verk.Finns del inte något underiag och vi ändå skulle besluta oss för atl sätta igång verket, innebär del att problemen flyttas lill andra orter - lillÖstergötland och till Bergslagen, Socialdemokrateroch centerpartister har i utskottet format en majoritet för alt man börupprätta en plaslbeläggningslinje i , Här har vi från liberalt hållreserverat oss därför alt vi menar alt det vore orätt atl etablera elt statligtförelag, som går in på en redan rätt hård marknad, och göra del med hjälpav skattemedel. Det vore att försämra effektiviieien i branschen, att minskamöjligheterna lill en reell konkurrens. Pånågra punkter vill utskottet ge rådrum inför kommande beslul. Det gällerkalken, där en industripolitisk utvärdering skall ske innan beslut omkalkverket i tas. Jag vill personligen säga att Jag tycker att detligger någon brist på logik i tanken att man skulle flytta ett kalkverk frånett av kalkrikasie områden upp till och då tvingas skeppa kalkmed båt från , Rådmmmet gäller också de mellansvenska gruvorna, därutskottet säger att ingenting nu skall göras som hindrar ett framtida annatbeslul än nedläggning. Vi får t, ex, inle vaitenfylla gruvorna. Vi är eniga om alt satsa, och satsa mycket, för att räddasysselsättningen och för att bidra lill strukiuriösningar inom stålindustrin.Vi skall självfallet inle överdriva de åsiktsskillnader som finns, för de rörtrots allt inte huvuddragen. Men åsiktsskillnader finns på en del punkter, ochde har en ideologisk underton. Vifrån vill kombinera värnet om sysselsättningen med etl värn ommarknadsekonomin. Vi är rädda för ytterligare socialiseringar, för en dominansför staten på de sektorer där det finns fri konkurrens och för alt staten- genom att gå in på nya områden - skall undanröja förutsätlningarna förkonkurrens, Samma rädsla finns inte hos socialdemokraterna, och ibland, menarjag, saknas faroinstinkten också hos . Detvå stora industripoliliska beslut som tas av den här vårriksdagen gällerstålet och skogen. Jag hoppas alt de också skall bli något av slulvinjelien pånågra år av omfattande och i det stora hela nödvändiga subveniionsbeslui. ärdet dags att utnyttja de mer positiva konjunkturerna till att låta företagenstå på egna ben. En politik med miljardsiöd till förelag från staten har alltiden rad nackdelar. Effektivitetentenderar alt minska när marknaden kan betyda mindre än kontakten med politiker.När staten har gått in och tagit ansvar för ett företag eller en bransch är detmycket svårt att komma ul igen. drar ju staten genom ganska höga skatterin konsumiionskraft från oss alla och använder de pengarna till alt göra delmöjligt för vissa företag alt producera varor som vi som konsumenter, inomeller utom landet, inte efterfrågar. En sådan politik innebär i längden enförsvagning av marknadsekonomin. Det finns också alllid en risk i ensubventionsekonomi att småförelagen, med sin svårighet att få kontakt med olikatyper av myndigheter, missgynnas. Det här är starka skäl för att styra ut ur subvenlionseko-nomin. Låtoss ha det i minnet när vi , under i huvudsak stor enighet, kommer allfatta beslut som ger och dess anställda en starkare position Jag yrkarbifall lill reservationerna 2,4,7 och 8 och i övrigt lill utskottetshemslällan. BIRGITTAHAMBRAEUS (c) kort genmäle: Jag vill bara förtydliga vårt särskilda yttrande. Vi centerpartisterslår helt bakom ulskottsmajorileten när det gäller samhällsingripande rörandede mindre och medelstora handelssiålverken. Vi är inte på något sättintresserade av ett förstatligande. Däremot har vi i vårt särskilda yttrandekritiserat regeringens passivitet. Vi tycker all man borde ha mer beaktat demindre och medelstora handelssiålverkens situation och alltså ha fullföljt denutredning som regeringen gav i uppdrag alt genomföra. Vissainvesteringar inom , m. m. (vpk)kort genmäle: i för väl känna sig som utskottels talesman idetta sammanhang. Jag ställde en fråga lill honom med anledning av del förslagom alt gmvan i Blölbergel nu inle skall vattenfyllas som han litet grand skryterom. Vad menar utskottet med detla förslag? Innebär det bara all gruvan inle fårvattenfyllas eller atl kan plundra gruvan och egentligen i praktiken göradet omöjligt all la den i bruk igen, eftersom det medför alltför storakostnader? Del är angeläget atl få svar på den frågan, och jag tycker att OlleWästberg skall besvara den. Minnästa fråga lill utskottet var vad som egentligen är avsikten med utdelandet avde fem miljarderna på detla område. Vilken industripolitik skall man föra idetta sammanhang? Det skulle vara intressant all få höra förregeringspartiet räkning redovisa hur partiet i sin industripolitik tänker sigalt dela ul fem miljarder pä förelagsekonomiska villkor men sedan låterföretagsledningen göra vad den vill med dessa medel. Den får ta vilka initiativsom helst.