prot · G209162 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:162 §1 Justerades protokollet för den 22 innevarande månad. §2 Om ökade möjligheter till skolundervisning på sjukhus Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:553, och anförde: har frågat mig om vilka ålgärder jag avser alt vidta för altge sjuka elever på sjukhus möjligheter till mer undervisning. Undervisningenav skolpliktiga barn som intagits på sjukhus och andra vårdinrättningar ellersom vårdas i hemmet sker efter regler som i huvudsak har gällt oförändradesedan år 1962. Det finns därför enligt min mening anledning att nu företa ensamlad utvärdering av samhällets insatser för undervisning av dessa barn. Jagavser således att uppdra åt alt företa en översyn av detnuvarande systemet för sjukhusundervisningen och andra former av särskildundervisning. ÅKEGILLSTRÖM (s): 1978, alltså , försökte att göra en sådanhär undersökning men sloppades av delegationen för uppgiftslämning, DFU. Detlaär förmodligen min sista fråga i . Jag förstår att statsråden oftastfår höra missnöjda frågande i talarstolen, och jag tillhör väl dem som intealltid har varit särskilt nöjda. Låt mig därför den na gång få säga atl det varett ovanligt positivt svar, som jag tackar för ulan ytterligare kommentarer. Överläggningenvar härmed sluiad. Omökade möjligheter till skolundervisning på sjukhus §3 Om gymnasieundervisningen för invandrarelever Statsrådet erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1978/79:554, ochanförde: har frågat mig vilka ytterligare åtgärder Jag ärberedd alt vidla för atl underiätta för invandrarelever alt klara studierna igymnasieskolan. /75 har under anslaget Bidrag lill driften av gymnasieskolorsärskilda medel anvisats lill stödundervisning i svenska m. m. förinvandrarelever. Dessa medel avsåg dä både stödundervisning i svenska ochstudiehandledning på svenska och hemspråk. Närhemspräksundervisningen reformerades den kom denna resurs alt avseenbart slödundervisning i svenska. Den räknades därvid upp lill 5 milj. kr.Samlidigl tillfördes gymnasieskolan en särskild resurs förhemspråksundervisning och siudiehandledning på hemspråk motsvarande 0,75lärarveckoiimmar per undervisningsberältigad elev. Riksdagenhar fattat beslut om vilka resurser som skall finnas för bl. a.stödundervisning och hemspråksundervisning i gymnasieskolan under nästabudgetär och därmed godkänt vad som föreslagits i budgetpropositionen (prop.1978/79:100 bil. 12, UbU 1978/79:40, rskr 1978/79:344). Hur stödundervisningeni svenska för invandrarelever i gymnasieskolan skall vara uppbyggd på siki,bereds f n. av en särskild arbetsgrupp inom regeringskanslier. Därtillkommer atl invandrarelever har samma rätt all åtnjuta stödundervisning enligtbestämmelserna i 8 kap. 40 § skolförordningen (1971:235) som övriga elever igymnasieskolan. Resursen för sådan slödundervisning och för samordnad specialundervisningkan uppskattas till ca 38 milj. kr. totalt enligt uppgift frånskolöverstyrelsen. Vidarehar invandrarelever i samma ulslräckning som andra elever i gymnasieskolan rättatt få del av gymnsieskolans övriga stödåtgärder. Föratl förbereda invandrarungdom för studier i gymnasieskolan anordnas delsintroduktionskurser om en eller två terminer, dels sommarkurser. Sommarkursernastår öppna också för elever som redan är inskrivna på studieväg igymnasieskolan. Antaletinvandrarelever i gymnasieskolan ökar, vilket är en glädjande tendens. Dettakan naturligtvis ställa krav på ökade insatser. Jag vill ocksä erinraom att avser atl lägga fram etlhandlingsprogram för åtgärder inom undervisningen för invandrare. Mol bakgrundav de erfarenheter som görs ärjag beredd att återkomma till denna fråga isamband med budgetpropositionen. CHRISTINAROGESTAM (c): Jag ber atlfö lacka statsrådet för svarel på frågan. Detär viktigt och nödvändigt att fler elever som inte har svenska som modersmålfortsätter sin utbildning i gymnasieskolan. Delta är nödvändigt för alt deskall få etl arbete och klara sig i det svenska samhället. Del finns siffrorsom visar att av svenska elever skaffar sig gymnasiekompetens,medan av invandrareleverna gör det. Vadinvandrareleverna bäst behöver när de böar gymiuasieskolan är stödundervisningi svenska. De möter slörre krav, de möter etl svårare språk, de möterfackterminologi och mycket nytt. Samlidigl minskar skolans möjlighelerdrastiskt atl ge dem slödundervisning i svenska. Del kan inte vara en rimligpolilik. Igrundskolan finns en schablon för stödundervisning i svenska med 4lärarveckoiimmar per grupp om tre-femelever. SÖ har begärt en schablon om 1lärarveckotimme per stödbehövande elev i gymnasieskolan. satsning är nödvändig meddet snaraste. Jag vill fråga om hon är beredd all göra en sådansatsning i höstens budgetarbete. Detfinns en del missuppfattningar om invandrarelevers kunskaper i svenska.Kunskaperna är ofta överskattade. Man tar för givet atl de invandrarelever somtalar bra och har en grammaliskl riktig svenska också totalt behärskar språket.Många invandrarelever tillhör numera den kategori som talar ganska bra,eftersom de inte är nyinflyttade utan har bott länge i . Därföruppmärksammas dessa elever sällan som stödbehövande. Men deras situation ärbetydligt sämre än den kan förefalla och kan drastiskt försämras igymnasieskolan, speciellt på de teoretiska linjerna. De klarar inle den ökadeabstraktionsnivån i undervisningsspråkei. Deras vardagliga ordförråd räckerinte lill. Delfinns flera undersökningar som visar all av invandrareleverna ligger påsamma nivå som de 20 "ii svagast presterande svenska eleverna när detgäller Just ordkunskap och läsförståelse. Däremol är de inte en svagpresierandegrupp i och för sig. En västsvensk undersökning visade t. ex. au de finskaeleverna t. o. m. var bättre än sina Jämnåriga i . De5 miljoner som är anslagna för stödundervisning för räckerlill i runda tal per stödbehövande invandrarelev. Del innebär i realiteten att ett stort antal ungdomar under höstenkommer att slås ut från gymnasieskolan. De klarar inle studierna, de känner sigmisslyckade, och de kommer sannolikt atl öka gruppen arbetslösa ungdomar. Resursernaför stödundervisning och specialundervisning kan användas även för dessaelever. Men resurserna ärju primärt avsedda för annat, och det är många eleversom behöver dela på dem. Enligt budgetpropositionen skall de dessutom ersättade uteblivna SÅS-resurserna på gymnasieskolan. Sä särskilt mycket kan detalltså inte bli över för den här typen av slödundervisning i svenska. Jagvill upprepa min fråga: Är beredd atl göra en ytterligare satsninglill hösten för alt hjälpa fler invandrarelever atl klara den svenskagymnasieskolan? Jag vill först betona del jag hoppas framgick av mitt svar, nämligenatt Jag anser atl detla är en fråga av slor vikt. Lyckligtvisär det väl så att de siffror som inledningsvis anförde ifråga om proportionen gymnasieelever från invandrargruppen i relation tillsvenska elever numera är något föråldrade. Vi väntar på nya siffror från SCB,men jag kan säga all de stickprov jag har haft tillfälle atl göra under den tidJag varit i departementet vid besök i vissa invandrartäta kommuner hartytt på att invandrareleverna är på väg att närma sig den andel de svenskaeleverna representerar i della sammanhang. Så är fallel i varje fall när detgäller att söka sig lill gymnasiet, men invandrareleverna ligger inte hellerlångt efter när del gällerinlagningen. Del rör sig här som sagt om stickprov,och andra kommuner kan naturligtvis visa en bild som inte är Någonklar överblick över vad som gäller i dagens situation får vi emellertid inteförrän de nya siffrorna har redovisats av SCB. Detstämmer med mina egna erfarenheter, och Jag vet också att del finnsundersökningar som underbygger det som här säger om alt detär risk för atl man inte minst på gymnasiestadiet, kanske vid porten tillgymnasiet, överskattar invandrarelevernas språkkunskaper. Det lycks vara sä atlinvandrarna i och för sig har tillräckliga ordkunskaper men att de abstraktasammanhangen bildar elt slags mur. Nuför vi komma ihåg att resursen för hemspråksundervisning och studiehandledningär betydelsefull, men håller jag med om att det är vikligl atl ocksåse över behovet av den stödundervisning som de 5 miljonerna representerar. SåvittJag kan se för dagen är del inte någon risk för atl någol slags drastiskutslagning skall behöva befaras. Delta är också en distributionsfråga,och vi arbetar alltså med nya förslag. Om det skall ske en höjning måsle detbli genom budgetpropositionen. CHRISTINAROGESTAM (c): De siffror jag anförde gällde de elever som har fåttgymnasiekompetens, och där tror Jag att mina siffror är riktiga. Däremol hållerjag med om att andelen invandrare som söker och blir antagna tillgymnasieskolan har stigit snabbi. Det är glädjande. Det är för atl hjälpa de elevernasom jag är väldigl angelägen om att vi nu verkligen får en ökad satsning påstödundervisning i svenska. Annars är risken stor att de börjar igymnasieskolan och slutar ulan att ha gjort färdigt sina studier och utan attfå gymnasiekompetens. Närdet gäller siluationen vill jag ge exempel från . Där beräknarman all man kommeratt få en tilldelning på 80 lärarveckoiimmar, som skall räckalill ungefär 350 slödbehövande elever. Del är en orimlighet i sig. För atl göradet bästa möjliga av situationen har man placerat invandrareleverna i vissagymnasieskolor. Det finns t. ex. vid vissa tvååriga linjer 16-grupper somkommer att innehålla 6 invandrarelever. Jagtror att har tillräcklig erfarenhet frän skolans värld för attinse vilka problem man kommer alt möta i de grupperna, både bland eleverna ochbland lärarna. Det är en näst intill omöjlig situation man kommer att ha där ihöst. Där är, befarar Jag, risken väldigt stor för att man får en situation därmånga invandrarelever kommer att sluta skolan. Nuär inle nägot unikum, ulan den här situationen finns i väldigl mångaav framför allt de invandrartäta kommunerna. Och det är därför jag frågat omdet ändå inle finns någon möjlighet atl redan lill hösten göra förstärkningar.Annars ärjag orolig för alt vi får invandrareleversom inte klarar av studierna på gymnasieskolan just på grund avspråksvårigheter. Risken är slor att de då hamnar i gruppen arbetslösa ungdomaroch ökar den kvoten. Dessutom kommer de all känna sig utslagna av det svenskasamhället med ändå större svårigheter för oss att nå dem i framtiden för att hjälpadem med ulbildning i syfte att ge dem en fast fot på arbetsmarknaden. Jag är kanske litet förvånad över att såvitt jag vetinte tagit upp den här frågan i samband med behandlingen av åretsbudgetproposition utan ställt sig bakom beslutet om de 5 miljonerna. Detär vår bedömning, byggd på redovisningar, atl problemet f n.inte framför allt gäller totalsumman utan möjligheterna attdistribuera den pä ett rättvist säll. Det är länkbart att man där redantidigare skulle kunna åstadkomma några åtgärder. Vi skall överväga det inomdepartementet föratt hjälpa sådana kommuner som kan ha den situation somChristina Rogestam redovisat från . Detär emellertid kommunerna som bedömer de egna behoven och som därmed läggergrunden för den fördelning som sker. Det borde därför ha redovisats frånGöteborg hur pass mycket större behov man i själva verket har. CHRISTINAROGESTAM (c): Det är rikiigi all jag inle har motionerat om det här. Jag var intemedveten om atl de 5 miljonerna var en siffra som hade ställ still under mångaår. Jag läste budgetpropositionen fel pä en punkl. Jag hade uppfattal det såalt SÖ:s begäran om en lärarveckotimme som riktpunkt för stödinsatserna skullegälla, men jag upptäckte under ulskotisarbelel all så inle var fallel. Del måkanske vara en riksdagsledamot förlåtet att man inte klarar ul alla detaljernaulan gör etl misstag. Detlahar bekymrat mig väldigt myckel. Jag tog upp diskussionen iutskottet, men inget parti hade i det lägel ytterligare pengar au lägga på dethär anslaget. Däremol har ulskotlei diskuterat atl la upp hela frågan omundervisningen för invandrarelever till en diskussion , och del hoppasJag atl vi kan göra på ett vettigt säll. Sedan irorjag också all del kan liggaen del i del som sägs om distributionen av medlen, men enligt de uppgifter Jaghar frän handlar del också om totalnivån. Och del förhällandetatt summan i är räcker till maximalt 0,3-0,4 lärarveckoiimmar perstödberättigad elev säger ändå en hel del. bedömde i sina petita att de här 5miljonerna fortfarande skulle räcka. Som grund för den bedömningen har mankommunernas önskemål, som samlas in pä våren och sedan ligger till grund fördistributionen. Vi har att utgå frän de 5 miljoner som nu harbeviljat. Vi skall se på om det kan finnas någon möjlighet au redan tidigare äni samband med nästa budgetproposition ändra proceduren för fördelning. Sedan är det som sagt -det håller jag varmt med om - Omhetnspråksun-dervisningen för invandrarelever i gymnasieskolan mycket angeläget alt se påvad som kan göras i nästa budgetproposition. Dä hoppas jag att alla partier harvaknat på den här punkten och kan stå bakom etl förslag till förstärkningar. CHRISTINAROGESTAM (c): Om både ochjag har vaknat är vi i alla fall en bil på väg.Får man dessutom en schablon på t. ex. en lärarveckotimme per elev är det ingettvivel om atl del skulle innebära en hell annan möjlighet för kommunerna attplanera, all anställa lärare och att möta de här eleverna pä ett rikligt sättnär de kommer lill gymnasieskolan. Efter att med tester ha prövat elevernasspråkförmåga kan sedan den stödundervisning som behövs sällas in. Jag tror altdet är myckel angeläget att vi senast i budgetarbetet inför nästabudgetproposition får med de här frågorna. Men jag tror också - och är oroligför - att vi står inför en utslagningssiiuaiion om del inte även görs en delsatsningar . En sådan förändring som en schabloniilldelning skulle innebära - ochden bör naturiigtvis allvarligt övervägas - kan inte komma till Slånd annat ängenom förnyat riksdagsbeslut. T. v. menar jag alltså att vi får gä på den vägsom Jag har anvisat här- atl försöka se lill att kommuner som Göteborgoch andra, som upplever tillgångarna som alltför begränsade, kan fä möjlighetatt redan under nästa läsår få en bättre tilldelning inom gällande ram. CHRISTINAROGESTAM (c): Del är angeläget att i nästa års budgetarbete ordentligtöverväger möjligheterna att gå över till en schablon. Det kommer att underiättaoerhört för kommunerna och för invandrareleverna. Ja, del ärjag givetvis beredd atl göra. Överiäggningenvar härmed sluiad. §4 Om hemspråksundervisningen för invandrarelever i gymnasieskolan Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:559, ochanförde: har frågat mig vilkaåtgärder Jag ämnar vidla för att i gymnasieskolan möjliggöra skildaundervisningsgrupper i nyböriar-språk (C-språk) för svenska elever och förelever, för vilka del aktuella språket är hemspråk. Eleverna pägymnasieskolans treåriga linjer måste välja ett C-språk och eleverna på tvä- ochfyraåriga linjer har möjlighet att välja elt sådant språk. Invandrarelever medannat hemspråk än svenska kan byta ut ell modernt språk på limplanen mol sitteget hemspråk. Enligt bestämmelserna i 8 kap. 20 i) skolförordningen fårundervisning i C-språk anordnas om elevantalet är lägst åtta vidundervisningens början. F.n. förekommer det atl svenska elever och hemspråkselever bildar en gemensamundervisningsgrupp i C-språk, om svårigheter föreligger att få till ståndundervisningsgrupp om minst åtta elever. Idet fall gemensam undervisning i C-språket av svenska elever ochhemspråkselever visar sig vara problemfylld, kan hemspråkseleverna erhållaseparat undervisning i sitt hemspråk inom ramen för hemspråksresursen.Hemspråkseleverna kan också avlägga särskild prövning i sill hemspråk. Omantalet återstående elever i C-spräksgruppen därvid kommer att understiga åtta.får undervisningen i första hand slutföras i den årskurs som inletts. Därefter,om en eller två årskurser återstår av lärokursen, kan undervisningen bedrivasmed samma låga elevantal endast om länsskolnämnden medger det. Ilegeringens framlagda proposilion om läroplan för m. m.(prop. 1978/79:180) förutskickas en översyn av språkprogrammet igymnasieskolan. Jag vill erinra om att 1975 lade fram eltförslag till ell nytt språkprogram för gymnasieskolan, som har överlämnats tillgymnasieutredningen. Inom ramen fören översyn av språkundervisningen igymnasieskolan menar Jag atl man även bör behandla de problem som tas upp ifrågan. Omhemspråksun-deivisningen for invandrarelever i gymnasieskolan YLVAANNERSTEDT (fp): Jag får lacka statsrådet för svarel på min fråga. Skolministernpekar däri pä de arrangemang som är möjliga atl vidla, om problem uppslår vidgemensam undervisning av svenska elever och hemspräkselever. Det heter Ju dockC-spräk - vilket är benämningen på ett nyböriarspråk. Etl hemspråk är inle ettnybörjarspråk, och självfallet är både metodiken och målen annorlunda i dessabåda fall. Det kan dä inte vara riktigt, atl invandrarelever ulan begränsningkan välja sill hemspråk som C-språk. De ålgärder som föresläs - separaiundervisning inom ramen för hemspråksresursen och särskild prövning i hemspråk- utnyttjas redan där så är möjligt. Detvar också för au fä svar pä vad man gör, om antalet elever efter de omtaladearrangemangen sjunker under minimiantalet åtta, som jag ställde min fråga. Isvarel sägs att undervisningen får fortgå med samma låga elevantal endast omlänsskolnämnden så medger. Det är just detta förhållande som är så otillfredsställande.De elever som i årskurs etl av en treårig linje väljer ell någol annorlundaspråkiillval kan aldrig vara säkra på atl de får fullfölja den utbildning devalt. En sådan ordning stimulerar knappast svenska elever atl välja eltinvandrarspråk som C-spräk. Ialla diskussionerom invandring och invandrares anpassning lill ett iryggt ochmeningsfullt liv i talar vi varmt om vikten av information till och Omhemspråksun-deiyisningen för invandrarelever i gymnasieskolan undervisning av svenskarnai invandrarkunskap. Vad kan vara mer fundamentalt i ell sådani arbele än altlära sig etl invandrarspråk? Generösare regler för gruppbildning borde därförkunna tillämpas i sådana fall. Statsrådetlalar om anpassningen av språkprogrammet i gymnasieskolan till den nyaläroplanen. Denna läroplan träder i kraft /83, och först då kan elt nyllspråkprogram för gymnasieskolan införas. Det innebär all ytterligare tre läsårgår, med beslående osäkerhet om möjlighet atl fullfölja ell vallinvandrarspråk. Skulle inle statsrådet kunna ta initiativ till uti någon formav specialbesiämmelser införs tills det nya språkprogrammet för gymnasieskolanträder i kraft? Jag förstår att för den som har konkret erfarenhet av de här problemendessa kan te sig svåra, och Jag är tacksam för alt har tagitupp dem. Problemen är naturligtvis inte främmande för vare sigskolöverstyrelsen eller ulbildningsdepariemeniei, men del är vikligl ochvärdefullt alt de på della vis konkretiseras. Det är emellertid en fråga omresurser, och vi skall överväga om del finns möjligheler att lägga fram förslagpå området. Jag vill bara göra ett par observationer i detla sammanhang. Skolöverstyrelsenarbetar f n. med limplaner för hemspråksundervisning, även på gymnasiet. 1 höstutges en timplan för finska. Jag tror mig kunna säga atl man också lar uppfrågan om vad som kan fordras för att kunna åsladkomma en undervisning, som gerrättvisa både ät de svenska elever som kan vilja välja sina kamraters hemspråksom C-språk och för dem som haren motsvarande språk som hemspråk. Närdet gäller grupper som minskar i andra årskurser än den första är det minerfarenhet att länsskolnämnderna ofta är generösa i sin bedömning av frågan omfortsatt undervisning. Praxis är att man medger undervisning med lägre timtalför hemspråkseleverna. Därmed kan man fä någon timme över också för de svenskaeleverna, men del är en resursfråga. Vidare skulle Jag vilja fråga omdet ändå inle kan vara möjligt fören smidig skolledare atl Just med sådanaarrangemang åstadkomma en integration mellan invandrarelever och svenskaelever, så att de delvis får gemensam undervisning. Invandrareleverna kan varaen resurs för sina svenska kamrater. Samlidigl kan man lillgodose derasspeciella utbildningsbehov på något annat sätt - genom en gruppdelning ellervad man nu kan åstadkomma. YLVAANNERSTEDT (fp): , Herr talman! Jag är mycket lacksam för all arsä positivt inställd när del gäller atl försöka lösa denna fråga. Jag tror attosäkerhelen hos många är den springande punkten - man ser det som ett tungtvägande skäl mol atl välja invandrarspråk som ell C-språk - och alt generösareregler kanske kan stimulera fler svenska elever till au lära sig någol av destora invandrarspråken. tog uppfrågan om inte invandrarelever kan fungera som en Om beskattningen av vissa barn resurs för sina svenskakamrater. Hell visst kan en smidig skolledare på något Nr 162 säll åstadkommaelt sådani arrangemang. Del är väl bara det atl metodiken ar en hell annan närdet gäller alt undervisa i ett nyböriarspråk. Atl i samma undervisningsgrupp haelever som hell flytande lalar ell språk och elever som är alldeles obevandradei della språk är naturligtvis myckel svårl. Men all man på olika säll kanarrangera ett samarbete är självklart. Jagvill än en gång lacka för all ändå vill se över det här problemet. Överläggningenvar härmed sluiad. § 5 Om beskattningen av vissa barn Budget- och ekonomiministern erhöllordet för atl besvara () anmälda fråga,1978/79:569, och anförde: har frågat mig om Jag anser del rimligt alt etlföräldralöst barn med eget kapital skall beskattas härdare beroende på om förmyndarenhar egen förmögenhel. KarinAhriands fråga torde avse den sambeskaltning som sker i fråga omfosterföräldrars och fosterbarns förmögenhel. Regler om detla infördes genomlagstiftning är 1970. Enbakgrund lill lagändringen var alt man ville så långt möjligt Jämställafosterbarn med andra barn. Härigenom kunde fosterföräldrar medges samma rätttill t. ex. förvärvsavdrag och skattereduktion som andra föräldrar. Etlfosterbarn fick vidare samma lättnader som andra barn vid arvsbeskatining-en. Åandra sidan kom sambeskaliningsreglerna vid förmögenheisiaxeringen atl omfattaäven fosterbarn. Enligt min mening finns del inte anledning attinföra en särregel för de fosterbarn vars förmögenhet - i förekommande falltillsammans med fosterförälders - överstiger . Jag får lacka budget- och ekonomiministern för svaret. Jag kan barabeklaga att del inte är mera positivt. Barnärelt allmänt begrepp som gäller alla människor under 15 eller . Sedanindelar vi barnen i olika kategorier beroende på deras förhållanden till mereller mindre närstående vuxna - egna barn, adoptivbarn, styvbarn ochfosterbarn. Adoptivbarnoch egna barn skall i alla sammanhang behandlas lika. Del är självklart. Men förfosterbarn gäller ibland andra regler, och del är lika självklart. Närdetgäller beskattningen behandlas alla lika, och del får ibland mycket underligaföljder. Barnsom har förmögenhet sambeskatlas med sina föräldrar. Sambeskaltning är enligtmin och många andras mening något principiellt galet, vare sig Ombeskattningen av vi.ssa barn detgäller äkta makar eller andra familjeförhållanden. Det harjag förstått är enuppfattning som många anser sig ha principiellt, men allas rädsla förskattenykisaspeklen medför att få vill ändra på systemet . Jag undrar baranär. Jagkan också, herr lalman, förstå alt skattenykisaspekten spelar en viktig rollnär del gäller föräldrar med egna bröstarvingar. Men i etl sådani fall som delJag åsyftar - som har avgjorts i regeringsrätten - handlar detdefinitivt inle om någol försök lill skatteflykt. En släkting har därförordnats till förmyndare för ell föräldralöst barn och självfallet ocksätagit barnet lill sig. Båda har viss förmögenhel, och var och en av dem fårbeiala åtskilliga lusen kronor mer i skall på grund av den andres förmögenhel.Del tycker inte Jag är rimligt.