prot · G209104 · 1978-12-31 00:00:00 — 17. beträffande utredning om vidgade möjligheter förhandikappade att få tillgång lill egen bil atl skulle avslå motionen1978/79:667, yrkandet 9, 18. beträffande bilen som tekniskt hjälpmedel förhandikappade att skulle avslå motionen 1978/79:672, yrkandet 14, 19. atl godkände de i propositionen1978/79:73 förordade grunderna för ekonomiskt stöd till arbetshjälpmedel m. m.för personer med arbelshandikapp, atl gälla fr. o. m. , i denmån frågan inte behandlats i föregående punkter, 20. att godkände de i propositionen1978/79:73 förordade förändringarna beträffande bidrag vid utbildning m. m. iföretag av äldre och handikappade, att gälla fr. o. m. , i denmån frågan inle hade behandlats i föregående punkier, 21. beträffande förhöjt bidrag till halvskyddadsysselsättning för vissa förtidspensionäreratt skulle avslå motionen1978/79:2053, yrkandet 4, 22. beträffande vidgning av dels. k. Södertäljeförsöketatt skulle avslå motionen 1978/79:672, yrkandet 10, 23. alt godkände de i propositionen1978/79:73 förordade särskilda insatserna för ungdomar med arbelshandikapp, attgälla fr. o. m. , i den mån frågan inte behandlats i föregåendepunkter, 24. beträffande huvudmannaskapet förarbetsmarknadsinstituten, m. m. att med bifall till regeringensförslag skulle avslå motionen 1978/79:672, yrkandena 7,8, 9 och 11, 25. beträffande Östaskolans OT-kurs atl riksdagenskulle avslå motionen 1978/79:2035, 26. beträffande inordnande av arbetspsykologiskverksamhet i arbetsmarknadsinstituten att med avslag på motionerna1978/79:290, 1978/79:1532 och 1978/79:1546 skulle bifålla regeringens förslag, 27. alt - under förbehåll av att uppgörelse kundeträffas mellan statens förhandlingsnämnd och berörda huvudmän och en grund förreformen därigenom skapades - godkände de i propositionen 1978/79:73 förordadegrunderna för inrättande av inom arbetsmarknadsverket,i den mån frågan inte behandlals i föregående punkier, 28. beträffande rygginstitut i att motionen1978/79:888 inte föranledde någon åtgärd, 29. beträffande huvudinriktningen avmetodutvecklingsarbetet att skulle avslå motionen 1978/79:672,yrkandet 12, 30. beträffande lokaliseringen av det forskning alt med anledning avmotionerna 1978/79:1033 och 1978/79:2042 som sin mening gav regeringen lillkänna vad utskottet anfört, 31. att godkände de i propositionen1978/79:73 förordade grunderna för inrättande av ett institut förmetodutveckling och forskning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen, i denmån frågan inte behandlats i föregående punkter, 32. beträffande tillämpningen av lönebidrag i de fallkollektivavtal saknades att motionen 1978/79:2053, yrkandet 5, inte föranleddenågon åtgärd, 33. beträffande arbelsförmedlingsservice lillallmännyttiga organisationer med arkivarbetare all motionen 1978/79:2053, yrkandet7, inte föranledde någon åtgärd, 34. beträffande utredning om lönebidrag till företagareatt skulle avslå motionen 1978/79:2053, yrkandet 8, 35. beträffande fortsatt lönebidrag efler den fyraårigaslödperioden alt motionen 1978/79:2053, yrkandet 3, inte föranledde någonriksdagens åtgärd, 36. beträffande lönebidrag om 100 96 till allmännyttigaorganisationeratt skulle avslå motionerna 1978/79:1043, yrkandet 1,1978/79:1565, 1978/79:2033 och 1978/79:2053, yrkandet 6, 37. beträffande uttalande om länsmuseerna somallmännyttiga organisationer att skulle avslå motionen 1978/79:1043,yrkandet 2, 38. att godkände den i propositionen1978/79:73 förordade omvandlingen av arkivarbete, musikerhjälp och halvskyddadsysselsättning till anställning med lönebidrag, all gälla fr. o. m. den 1 juli1980, i den mån frågan inte behandlats i föregående punkter, 39. att med avslag på motionen 1978/79:10,53skulle anta det genom propositionen 1978/79:73 framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1974:12) om anställningsskydd. Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. 40. att skulle anta det genom propositionen1978/79:73 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1976:600) omoffentlig anställning, 41. beträffande plan för uppbyggnad av företag i statligoch regi alt skulle avslå motionen 1978/79:672, yrkandet 13, 42. beträffande förläggning av huvudkontoret för denregionala arbete i till attriksdagen skulle avslå motionen 1978/79:2055, 43. beträffande gräns för arbetsförmågan hos anställdai skyddat arbete att motionen 1978/79:2053, yrkandet 11, inte föranledde någonriksdagens åtgärd, 44. beträffande tilläggsdirektiv till omsorgskommitténatt motionen 1978/ 79:2053, yrkandet 12, inte föranledde någon riksdagensåtgärd, 45. beträffande näringshjälpens stödbelopp m. m. attriksdagen med bifall till regeringens förslag skulle avslå motionen1978/79:2053, yrkandena 9 och 10, 46. atl godkände de i propositionen1978/79:73 förordade förslagen rörande näringshjälp, att gälla fr. o. m. den 1juli 1979, i den mån frågan inte behandlats i föregående punkt, 47. beträffande organisationsöversyn av AMS attriksdagen med anled-ningav motionen 1978/79:2053, yrkandet 13,som sin mening gavregeringen till känna vad utskottet anfört, 48. att bemyndigade regeringen aU besluta omram för bidrag till anordnande av verkstäder inom arbetsvärden den1 juli-den 31 december 1979, 49. att med bifall till budgetpropositionensförslag saml med avslag på motionen 1978/79:2053, yrkandet 14, till Särskildaåtgärder för arbetsanpassning för /80 anvisade eltreservationsanslag av , 50. att till Bidrag till yrkesinriktadrehabilitering för /80 anvisade eu anslag av . 1.beträffande allmänna riktlinjer m. m. av , ,, i , , (samtliga s) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa beträffande de i propositionen 1978/79:73 förordadeallmänna riktlinjerna angående åtgärder för arbetshandikappade inomarbetsmarknadspolitiken att med avslag på regeringens förslag samtmed bifall till motionen 1978/79:667, yrkandet 1, som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört, 2.beträffande transferering av medel från socialförsäkringssystemet, m. m. avSten ()och ()som ansett att utskottet under 6 borthemställa A. delsmed bifall till motionen 1978/79:1040, yrkandet 2, besluta uttala atl ersättning från till företagshälsovård även borde omfatta rehabiliteringsåtgärder och förebyggande vård, delshemställa hos regeringen att förslag till ålgärder med detta syfte skyndsamtlades fram för , B. medbifall till motionen 1978/79:1040, yrkandena I, 3 och 4, som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört. Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. 3. beträffande åtgärdsplanering, främjandelagenstillämpning m. m. av , , , i , , och (samtliga s) som ansett att utskottet under 9-11 bort hemställa 9. beträffandeåigärdsplanering för arbetshandikappade att med bifall till motionen 1978/79:667, yrkandet 2, som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört, 10. beträffande föreskrifter om tillämpningen avfrämjandelagen att med bifall till motionen 1978/79:667, yrkandet 3,som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 11. beträffande särskilda personalresurser föruppföljning av företagens personalpolitik, m. m. att med bifall tillmotionen 1978/79:667, yrkandena 4 och 5, som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört, 4. beträffande tid för fackliga representantersdellagande i anpassnings- verksamheten av , , , i , , och (samtliga s) som ansett att utskottet under 13 bort hemställa A. riksdagensom sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört om framläggande av förslag till ny lag om fackliga förtroendemän, B. motionen1978/79:672, yrkandet 4, inte föranledde någon åtgärd, 5. beträffande utredning om vidgade möjligheter förhandikappade att få tillgång till egen bil av , , , i , , och (samtliga s) som ansett all utskottet under 17 bort hemstäl la atl med bifall lill motionen 1978/79:667,yrkandet 9, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 6.beträffande förhöjt bidrag till halvskyddad sysselsättning för vissaförtidspensionärer av , , och (samtliga c) som ansett att utskottet under 21 bort hemställa 3 protokoll 1978/79:104-105 Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:2053, yrkandet 4, som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört, 7. beträffande inordnande av arbetspsykologiskverksamhet i arbetsmarknadsinstituten av (), () och () som ansett att utskottet under 26 bort hemställa aUriksdagen med bifåll till motionerna 1978/79:290, 1978/79:1532 och 1978/79:1546som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 8. beträffande lönebidragom 100 96 lill allmännyttiga organisaiioner av , , och (samtliga c) som ansett atl utskottet under 36 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1978/79:1043, yrkandet 1, och1978/79:2053, yrkandet 6, samt med anledning av motionerna 1978/79:1565 och1978/79:2033 som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanternaanfört, 9. beträffande lönebidragom till allmännyttiga organisationer av () och () som ansett att utskottet under 36 bort hemställa delsavslå motionerna 1978/79:1043, yrkandet 1, och 1978/79:2053, yrkandet 6, dels med bifall lill motionen 1978/79:1565 samt medanledning av motionen 1978/79:2033 som sin mening ge regeringen lill känna vadreservanterna anfört om bidrag till länsmuseer. 10. beträffandenäringshjälpens stödbelopp m.m. av , , och (samtliga c) som ansett att utskottet under 45 bort hemställa A. riksdagenmed bifall till motionen 1978/79:2053, yrkandet 9, samt med avslag på regeringens förslag som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört om näringshjälpens stödbelopp, B. motionen1978/79:2053, yrkandet 10, inle föranledde någon åtgärd, 11. beträffande anslag till Särskilda ålgärderför arbetsanpassning - under förutsättning av bifall till reservationerna nr 6 och 10-av , , och (samtliga c) som ansett atl ulskollel under 49 bort hemställa altriksdagen med anledning av dels budgetpropositionens förslag, dels motionen1978/79:2053, yrkandet 14, till Särskilda ålgärder för arbetsanpassning /80 anvisade ett reservationsanslag av 1 . Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande beträffande överföring av nedläggningshotadeföretag i de anställdas ägo av , , , i , , ochFrida (samtliga s). De handikappade har haft stora svårigheter på arbetsmarknaden. Ocksåunder tider med hög efterfrågan på arbetskraft finns problemen kvar. Samtidigthar emellertid de arbelsmarknadspolitiska insatserna i stor utsträckninginriktats på dem som har den svagaste ställningen på arbetsmarknaden. Dessaåtgärder har byggts ul kraftigt under 1960-och 1970-talen. Inte minst under desenaste årens svaga efterfrågan på arbetskraft har en kraftig satsning päarbetsmarknadspolitiken medverkat till all arbetslösheten kunnat hällas kvar påen internationellt sett tämligen låg nivå. Undersökningar har emellertid visatatt de regionala förhållandena och förhållanden för olika grupper är starktvarierande. Så finns det t. ex. etl starkt geografiskt samband mellanförtidspensioneringar och sysselsättningslägel. Om man blir förtidspensionäreller ej är inte bara en fråga om hälsotillståndet utan också om vilkamöjligheter det finns atl få arbete där man bor. ökade antalet förtidspensioneringar och sjukbidrag meddrygt 160 000 till nästan 300 000. Det är stora tal, och ändå är det relativtsett de lägsta i . Talen kan dock enligt min mening tas som ett braexempel på behovet av ytteriigare insatser och på att dessa insatser måstegöras på två olika fronter. Dels måste man söka förebygga att arbetslöshetuppstår, dels måste man på olika sätt försöka öka sysselsättningsmöjligheternaför dem som av en eller annan anledning står utanför arbetslivet. Av erfarenhetvet man att vid förelagsnedläggelser eller andra driftförändringar har 10-15 96av de arbetstagare som friställts mycket stora svårigheter att utan kraftfullaåtgärder från samhällets sida komma tillbaka lill arbetsmarknaden. Denarbelsrättsliga lagstiftning som under stor politisk enighet tillskapats under1970-ialet har medverkat till att förhindra ulslagning och därmedarbetslöshet. Detär helt klart att lagen om anställningsskydd, tillsammans med kraftfullainsatser inom arbetsmarknadspolitiken, har bidragit till att hålla nere antaletuppsägningar och permitteringar av bl. a. äldre och handikappade under densenaste konjunkturavmaltningen. Ett flertal domar i arbetsdomstolen vittnarockså om lagens betydelse som skydd för obefogade uppsägningar ochavskedanden. Avstor betydelse för att i ett vidare och längre perspektiv förebygga ulslagningi arbetslivet är också den nya arbetsmiljölagen. När man planerar arbetsmiljönmåste man i fortsättningen beakta att människor är olika och attarbelshandikapp är vanliga. Arbetsmiljön måste därför utformas så att intestora grupper av arbetstagare utestängs. Ipropositionen om åtgärder för arbetshandikappade tar vi främst sikte på allförsöka öka sysselsättningsmöjligheterna för dem som står utanför arbetslivet. Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. Densamordning av de olika resurserna för yrkesinriktad rehabilitering som föreslåsi propositionen kommer enligl min mening att göra dessa resurser mertillgängliga och lättare alt anpassa lill individernas skiftande behov.Särskilt betydelsefullt är att verksamheten inriktas mera på denreguljära arbetsmarknaden. Det bör få till följd alt allt fler handikappade fårmöjlighet till arbete ute på den öppna arbetsmarknaden. Personalen vid dearbetsmarknadsinstitut som föreslås i propositionen skall således kunna följamed den sökande ut på arbetsplatsen och där arbeta med anpassningsåtgärder,attitydfrågor och liknande. Någotförenklat skulle jag vilja påslå att del nya med arbetsmarknadssituationen äratl människan och arbetsplatsen ses som en helhet. Det räcker inte med alt geyrkesinriktad rehabilitering ål de handikappade i institutionella former. Ensådan rehabilitering må vara hur bra som helst. Klarar man inle anpassning tillarbetsplats, arbetsuppgifter, arbetskamrater osv., när man till slut får sittjobb, så ligger misslyckandet nära. Detär också uppenbart att svaga människor harsvårl att klara av alt skickas mellanolika samhällsinstitutioner, som arbetsförmedling, arbetspsykologiskainstitut, arbetsprövning, arbetsträning, arbetsmarknadsutbildning osv. Del ärmot den bakgrunden man skall se de organisatoriska förändringar som nuföreslås. Man skulle kanske kunna våga göra påslåendet all arbetsmarknadsinstitutenär uttryck för en ny filosofi inom förmedlingsarbetet. "Man måste arbetamed både människan och hennes miljö." är således ett sätt atl förbättra samhällets servicetill de arbetshandikappade. Taletom socialisering i samband med arbetsmarknadsinstituten är svårförståeligt.Jag vill erinra om att förändringarna för den personal som arbetar inomAMU och landslingens arbelsvårdsinslilut i många avseenden blir mergenomgripande än för personalen vid de psykotekniska instituten. Utöverde allmänna insatserna för atl åstadkomma en god arbetsmiljö och därmedförhindra handikapp och ulslagning måsle konkreta åtgärder vidtas för attanpassa arbetsplatsen till den enskilde handikappade. I propositionen föreslåsdärför mycket kraftiga förbättringar av de arbetsmarknadspolitiska stöd somfinns för alt förbättra och anpassa arbetsplatsen efter den handikappades behovoch förulsättningar. Bidragen till arbetshjälpmedel åt svårt handikappadefördubblas. För särskilda anordningar på arbetsplatsen föreslås att stöd skallkunna utgå med . för varje arbetshandikappad. Desom ändå inte kan få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden måstetillförsäkras meningsfullt arbete på annat sätt. Ipropositionen om åtgärder för arbetshandikappade föreslås en reformering avden halvskyddade sysselsättningen och arkivarbetet. De som är anställda iarkivarbele kommer i den framtida anställningen med lönebidrag att få sammaanställningstrygghet och samma arbetsvillkor som gäller för övrigaarbetstagare. har AMS och arbetsplatsen ett delat arbetsgivaransvar genomatt AMS fastställer och betalar ut löner, medan man på arbetsplatsen svarar förarbetsledning och tillsyn. I fortsättningen skall man på arbetsplatsen ha detodelade arbetsgivaransvaret för den som har anställning med lönebidrag, som dennya anställningsformen föreslås bli kallad. Förslageni propositionen om åtgärder för arbetshandikappade täcker således ett brettfält av åtgärder. Det gäller arbetsförberedande insatser för rehabilitering ochvägledning inför arbets- och yrkesval, och det gäller, som jag nämnt, olikainsatser för att anpassa arbetsmiljö och arbetsuppgifter samt åtgärder för demsom inte kan få arbete på reguljära villkor. Tilläggaskan att redan har beslutat om en ny organisation för skyddadsysselsättning, och den har förelagts förslag till finansiering m. m.av denna verksamhet. Sysselsättningsutredningenbehandlade främjandelagen relativt ingående. Man konstaterade atl det f n. inlefinns någonting som lyder på att lagen skulle behöva ändras. I ställetkonstaterade man att det gällde atl hitta former för att tillämpa den redanexisterande lagen. Jag.understryker i propositionen alt lagen självfallet måsteanvändas på ett mer kraftfullt och målmedvetet sätt, om vi skall kunna öka dehandikappades möjligheter på arbetsmarknaden. Det är en angelägen uppgift förAMS att ta tag i problemen och försöka få fram praktiska regler och ratiner somgör det möjligt alt använda lagen i förmedlingssyfte. Somjag nämnt ipropositionen vet jag att man inom AMS är av samma uppfattning och att manarbelar med de här frågorna. Jag vet också att handikapporganisationerna följerdelta arbete med stort iniresse. Ävenom det inte finns något som för dagen talar för att främjandelagen skullebehöva ändras, vill jag påpeka att den särskilda kommitté som ser över lagenom anställningsskydd också har möjlighet aU se över främjandelagen. Det måsteemellertid framhållas att främjandelagen bara är ett bland flera medel atthjälpa arbetshandikappade. Lagstiftningen måste således användas i kombinationmed arbetsmarknadspolitiska medel av typ arbetsbiträde, anpassning avarbetsplatser, anställning med lönebidrag, osv. Ett effektivt utnyttjande avresurserna kräver också att arbetsmarknadsverket får en godverksamhetsplanering. Därigenomkan förmedlingskontorens erfarenheter och kunskaper om de lokala förhållandenaoch om bl. a. företagens rekryteringspolilik utnyttjas. Arbetsförmedlingen ärockså den instans som är bäst skickad atl informera företagen om dearbetskraftsresurser som finns liksom om olika åtgärder som kan vidtas för attunderiälta för de arbetssökande att klara jobben. Distriktsarbetsnämndenbör i dessa sammanhang vara en viktig instans för samråd och för planering avåtgärder. Närdet gäller personalresurser vill jag framhålla att AMS harerhållit ca 1 800 nya tjänster. Detta innebär i genomsnitt ca 200 nya tjänstervarje år. För nästa budgetår har regeringen föreslagit medel motsvarande 350nya tjänster, vilket är väsentligt mera än den genomsnittliga personalökningenunder och det högsta antalet tjänster arbetsmarknadsverket någonsinfåu . Huvuddelen av ökningen förutsätts komma den egentligaplatsförmedlingen till godo, i synnerhet för handikap- Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. pade och ungdomar. Underinnevarande budgetår har AMS anställt 600 aspiranter, som börjat sintjänstgöring . Utbildningen är ettårig och sker tillstor del ute på arbetsförmedlingarna. Dessapersonella förstärkningar innebäratt utbyggnaden av arbetsförmedlingen kan skei ökad takt. Deförslag som framläggs i handikappropositionen innebär i sig inte någonhelhetslösning på de handikappades problem på arbetsmarknaden. För alt vi skallkunna få detta krävs en rad andra faktorer. En viktig föratsättning för atthandikappade skall kunna få arbete är all vi också fortsättningsvis skall kunnaskapa fler jobb totalt sett i samhället. Efterfråganpå arbetskraft har åter börjat öka. De lediganmälda platserna är nu betydligtfler än de var . De förstärkta insatserna förarbetshandikappade föreslås träda i kraft redan från . Det börinnebära att de kan användas i det nu förbättrade efterfrågeläget, så attarbetshandikappade sökande kan få sin del av de nya arbeten som ledigan-mäls.Jag vill också peka på att systemet med allmän platsanmälan nu föreslås bligenomfört i hela landet. Det kommer att innebära atl förmedlingarna får bättrekännedom om de lediga jobben och slörre möjligheteratt slussa in bl. a.arbetshandikappade i arbetslivet. Som framhålls i propositionen är det viktigtatt plalsinformationen är så utformad att sökande med arbelshandikapp får fördem relevant information om arbetsmiljö och arbetsföratsättningar, så attförmedlingen, i de fall detta behövs, kan gå in med anpassningsåtgärder. Menom vi skall komma ytteriigare en bit närmare målet arbete åt alla krävs altalla goda krafter samverkar för della. Arbetsgivarna måste ta sitt ansvar och ihögre grad än f n. anpassa sin rekryteringspolilik till de arbetssökandesföratsättningar. Man kan inte i längden ensidigt fråga efter välutbildad manligarbetskraft med yrkeserfarenhet när flertalet arbetslösa är lågutbildadeungdomar, kvinnor och arbetshandikappade. Genom olika arbetsmarknadspolitiskainsatser kan de sökande få bättre utbildning och bättre föratsättningar iövrigt alt klara jobben. Men sedan måste arbetsplatserna själva svara för sindel genom att ge dem chansen att visa vad de kan. Defackliga organisationerna har ställt upp helhjärtat bakom handikapporganisationernaskrav på insatser för alt ge arbete åt de arbetshandikappade. Genom detinflytande i företagens personalpolitik som rätten till medbestämmande ger defackliga organisationerna kan dessa göra myckel för att öka dearbetshandikappades möjligheter att komma ut i arbetslivet. Facket gör redan i dagett betydelsefullt arbete för att förebygga ulslagning bland redan anställda.Jag konstaterar med tillfredsställelse atl man också vill solidarisera sig meddem som står utanför arbetslivet. Närpropositionen presenterades uttalade man på vissa håll en stark besvikelse.Handikapporganisationerna ansåg förslagen otillräckliga, och de fick stöd frånLO och TCO. Man hade uppenbariigen väntat sig mycket mera - något som i ettslag radikalt förändrade de arbetshandikappades situation på arbetsmarknaden. Men i verkligheten finnsdet ju sällan sådana mirakelmediciner. Propositionenskritiker menade att sysselsällningsutredningens intentioner inte hade kommittill uttryck i propositionen. Jagvill för min del, herr talman, emellertid gärna deklarera all sysselsätlningsulredningeni vissa avseenden skilt sig från vanliga statliga utredningar. Detta gällerinte bara storleken på utredningsuppdraget utan också sättet all arbeta.Vanligtvis lämnar statliga utredningar i sina betänkanden relativt detaljrikaförslag till hur olika frågor skall lösas. Regeringen kan sedan efterremissomgång skriva proposition pä frågan. Sysselsätlningsulredningen hardäremot kommit med en rad förslag lill åtgärder för arbetshandikappade men intealllid närmare berört formerna för deras genomförande. Detta har medfört auganska många frågor måsle utredas vidare. Som exempel kan nämnas de viktigafrågorna om vilande pension, möjligheter till pensionsutfyllnad och elt ökatansvarstagande från statliga arbetsgivare m. m. Ivissa andra frågor - som exempelvis gällt redan befintliga arbetsmarknadspolitiskastödformer - har utredningen arbetat mycket konkret och föreslagit uppräkningari enlighet med önskemål som AMS tidigare fört fram i sinaanslagsframställningar. Detsom är utredningens främsta förtjänst vad gäller förslagen om ålgärder förarbetshandikappade är att man redovisat de arbetshandikappades situation påarbeismarknaden på elt mycket åskådligt sätt och att man kraftfullt och energiskthävdat de värderingar som måsle gälla för samhällets strävanden att integrerade arbetshandikappade i arbetslivet. Föratt komma vidare i dessa strävanden måste man, som jag ser det, arbeta trägetoch envetet på alla fronter.