prot · G209147 · 1978-12-31 00:00:00 — Barnkuliurproposilionen har utformats - med klämmar ochallt - på ett sätt som länge varit praxis inom utbildningsdepartementet.Utskotismajoriieten är inte nöjd med delta sätt att skriva och uttrycker sittmissnöje i utskottsbetänkandel. Det kan naturiigtvis vara värdefullt att iriksdagsarbetet ägna uppmärksamhet också åt formella frågor av dethär slaget. Men i sådana sammanhang är det nödvändigt och naturligt att skiljakritiken av det formella från kritik av sakinnehållet i den aktuella proposiiionen.I del här fallet har flera av utskottets ledamöter i ivern att finna fel iregeringsförslagen haft svårt att avhålla sig från en sådan sammanblandning. Kritiken mot riktlinjerna i barnkulturpropositionen harockså en rent politisk udd. Utskottet anser inte alt det som sägs i deresonerande avsnitten på ett tillfredsställande sätt ger en vägledning för detframlida arbetet med barnkulturfrågorna. Den intressanta frågan blir då: Varfinner vi riktlinjer som är bättre enligt utskottets mening? Från socialdemokratiskt håll framhåller man att; de åttakulturpolitiska målen bör vara vägledande för barnkulturinsatserna i ställetför det som sägs i regeringens proposition. Delta resonemang förutsätterowr/wgen alt vid sitt beslut om riktlinjer för den statligakulturpolitiken gjorde ett undantag för barnen eller alt vad som sägs ipropositionen om barn och kultur skulle ersätta tidigare fastlagda principer.Båda tankarna är lika orimliga. Deprincipresonemang som förs i barnkuliurproposilionen måste natur- ligtvisbetraktas som en precisering av hur kullurpolitiska riktlinjer skalltillämpas inom en viss sektor av kulturområdet. Den kulturella verksamhetenbland barn behöver en särskild stimulans och en särskilt ingående behandling,precis som kulturaktiviteterna bland invandrare och inom olikahandikappgrupper, eller som det internationella kulturutbytet. Dessa tre frågorhar alla behandlats i särskilda propositioner utarbetade med utgångspunkt i dekulturpolitiska målen. Hurkulturarbetet bland barn skall bedrivas i praktiken är ingen lätt fråga attbesvara. Svaret måste bli präglat av ideologi och värderingar. Därför är detförståeligt att de riktlinjer som skall gälla för barnkulturakiiviteterna lättblir politiskt kontroversiella. Utskottsmajorilelen vill ta upp en politiskstrid, och detta har jag naturligtvis inget att säga om. Men striden bör ståmellan olika konkreta alternativ. Var finns utskottsmajoritetens alternativ?Jag har läst ulskottsbetänkandet gång på gång men inte hittat några som helstprincipiella resonemang som kan ge vägledning ål dem som skall ta ansvaret förkulturverksamheten bland barnen under den närmaste framtiden. Eller för atlcitera på DN:s kultursida : "Med viss förväntanöppnar man det tjocka betänkandet, för alt 70 sidor senare lägga del ifrån sigi vredesmod," Jaghoppas alt utskottets ordförande, som valt att profilera sig i frågan omriktlinjerna, kan förklara för kammaren vad del är han så ivrigt kämparför, Imitt exemplar av den socialdemokratiska motionen fattas det någonting. Det Slåri motionen att man avslutningsvis i sex punkter anger hur socialdemokraternavill att insatserna på barnkulturområdet skall utformas och vilka områden somär särskilt angelägna att uppmärksamma, om barnens ställning på kulturområdetskall kunna stärkas, I utskottsbetänkandet omnämns också de här sex punkterna,men i mitt exemplar har jag inte kunnat hitta dem. Jag skulle vara tacksam omutskottets ordförande ville läsa upp dem för mig och kammaren. Minandra punkt gäller litteraturen. Här är vi ense om syftet-alt få fler barn auläsa mer och au läsa böcker av god kvalitet. Vi vet alla att de goda böckernahar svårt att hävda sig i den väldiga mängd skräp till billigt pris som erbjudsbarnen. Enmassmarknadsutgivning för barn och ungdom efter modellen "en bok föralla" är den lulipanaros som utskottsmajoriteten tror skall lösa allaproblem. Jag önskar att jag kunde vara lika säker och entusiastisk somutskottsmajoriteten - men del kan jag inte. Enrad frågor är ännu otillräckligt belysta. Självfallet kan man med hjälp avnågra miljoner ge ut en handfull titlar lill billigt pris, men frågan är vilkeneffekt del får och om syftet nås - att stimulera nya grupper av barn ochungdomar till läsning av god litteratur. Hjälper det dem att hitta till andraböcker som säljs till ett väsentligt högre pris? Och hur kommer bokmarknaden istort att påverkas av att ett antal attraktiva titlar ges ut i massupplaga?Kommer man över huvud taget att få tillgång till verkligt bra titlar? Från många håll har starktkritiska röster höjts. Kulturinsatserför barn, m. m. Kulturinsatserför barn, m. m. ochungdomsförfaliarna och tecknarna själva - är avvisande till förslaget. Manmenar därifrån atl ett så begränsat antal titlar inte skulle nå dem man vill,dvs. de som är ovana vid alt läsa böcker. Från flera håll menar man all deti stället skulle vara effektivare att satsa på läsfrämjande åtgärder. De försökmed olika slag av läsfrämjande åtgärder bland barn som pågår på olika håll ilandet ser också lovande ut. Jag är alltså långt ifrån ensam i min tvekan lillatt nu genomföra en massmarknadsutgivning. Jag tycker alt del är säreget allutskottets majoritet inle velat se de här svårigheterna. Närdet gäller att nu permanenta massmarknadsulgivningen för vuxna, skall vi Juavvakta erfarenheterna från försöksverksamheten. Dentredje punkten, som jag skall ta upp, gäller utskottsmajoritetens behandling avde centrala institutionerna. I propositionen föreslås förstärkningar tillOperan och och en tjänst vardera till . Dessa förstärkningar har utskoltsmajoriteten strukit. Jagär besviken över denna njugghet och ovilja. De centrala institutionerna behövsi vårt kulturliv, och de måste få möjligheter atl utvecklas - också de. Del ärkortsynt alt sätta dem i strykklass. Vadhar utskottets ordförande emot , Dramalen och de stora museerna? Uppskattarhan inle de många begåvade och välutbildade kulturskapare som verkar där?Förslår han inte alt de är nödvändiga för hela landets kulturiiv? Effektenav de centrala institutionernas verksamhet är inte begränsad till det egnahuset eller lill . De behövs också för vitaliteten i det regionalakulturlivet och som stimulerande utmaning och motpol till fria gmpper ochamatörer. Jag är därför allvarligt oroad inför framliden - om en sådanfientlighet mot de centrala institutionerna som utskottsmajoriteten nu visarskall fortfara. Del kommer att utarma vårt kulturliv. Oenighetenom massmarknadsutgivningen och motsättningarna i fråga om riktlinjernaförbarnkulturverksamheien rubbar dock inle helhetsintrycket av breduppslutning. Med del här riksdagsbeslutet läggs en god grund fören översyn ochuppmstning av hela kulturområdet från barnens synvinkel. Vi får dock integlömma atl också landsting och kommuner här har ett ansvar. Mendet är inte bara stat och kommun som genom kulturpolitiska åtgärder kan göranågot för barnen och kulluren. Vi kan alla som enskilda vuxna och föräldrarmedverka till att barn får kontakt med kulturen och till alt de får denstimulans som ligger i många och omväxlande kultumpplevelser. Underdetta anförande överlog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Den här debatten skall handla om barnen. Jag önskar att vi kunde prataså att också barnen kunde förstå vad vi säger, även om jag hoppas allde har gått till sängs vid . Men det slår Ju i trycketvad vi säger. Barnenmåste få uppleva atl någon bryr sig om dem. Att bry sig om barnen är det viktigastevi gör. Mångabarn har del väldigt svårt. De är utestängda från gemenskap. De behandlas somom de saknade värde. Barnen får inte vara med i de vuxnas liv på arbetsplatsen.Därför får de inte veta vad arbete är för något. Barnen får inte vara med i devuxnas organisationer. Därför upplever barnen ibland de vuxnas föreningsliv somen fiende, något som rövar bort föräldrarna från hemmets gemenskap. Barnenfar illa när föräldrarna blir arbetslösa. Barnen far ofta illa när familjentvingas flytta till annan ort. Barnen far illa när missbruket av alkohol ochnarkotika bryter sig in i deras miljö. Det har intetagits särskilt stor hänsyn till barnens behov när man byggt våra samhällen. Gördet tankeexperimentet att det inle fanns några barn i en svensk stad. Det ärinte mycket som skulle se annoriunda ut. Daghemmen och gmndskolorna skullesaknas, lekplatserna likaså. Men det skulle du kanske inte lägga märke till.Lek sedan med tanken att del inle fanns några bilar. Det skulle du märka.Gatulivei vore helt annorlunda. Bensinmackarna vore borta ochparkeringsplatserna. Det vore myckel tystare och luften vore renare. Vimåste bry oss mera om barnen. De får inte själva besluta om sina villkor. Detär vi vuxna som tagit oss rätten att bestämma. Därmed har vi också ett stortansvar. Barnär människor i utveckling. Vilken deras utveckling blir beror väldigt mycket påoss vuxna. Barnenlär sig genom sina dagliga upplevelser. Dessa upplevelser formar derasvärderingar och känslor. Vill vi lära dem samarbete och solidaritet - då måstevi själva leva så. RedanShakespeare sade: "Kärlek lever av att kärlek se". Hur mycket kärlekvisas barnen i dagens samhälle? Frågan är en ulmaning inte bara mot oss somenskilda och som föräldrar utan även mot oss som bestämmer i riksdag ochkommuner. Älskade vi barnen -Jag menar nu inte bara våra egna utan alla andras- då skulle nog mycket se annoriunda ut i vårt land. Viframhåller i den socialdemokratiska motionen om barn och kultur alt på sammasätt som när det gäller arbetet for jämställdhet mellan män och kvinnor måsteman ständigt tänka på vad barnen behöver. Regeringensförslag om barn och kultur tycker vi socialdemokrater är ganska dåligt. Därföreslås atl skall godkänna riktlinjer. har haftsvårt alt hitta några riktlinjer. Och dem vi har funnit anser vi vara såallmänt hållna att de inte kan godkännas av . Det innebär en bakläxaför regeringen från ett enigt kulturutskott. Jaglade märke till att kulturministern valde atl tala om kulturutskottetsmajoritet och riktade frågor till mig personligen. Men kulturutskottet är enigtpå denna punkt. Låt sedan vara att ett särskilt yttrande föreligger. Det förtarinte enigheten om tillkännagivandet i detta avseende. Kulturinsatserför barn, tn. 16 protokoll 1978/79:146-147 Kulturinsatserför barn, m. m. Vi tycker alt de mål för kulturpolitiken som densocialdemokratiska regeringen föreslog och beslutade skall gällaockså för barnen. Där finns den vägledning som efterfrågar.Bland dessa mål ingår bl. a. att motverka kommersialismens negativa verkningar.Vad betyder det? Jo, en massa saker såsom många filmer, böcker, serier ochbilder sprids bland barn och ungdom bara för att någon vill tjäna pengar. Dehär "kulturprodukterna" innehåller våld och fördomar. Barnen för lärasig att lösa tvister med våld, att den starke alltid har rätt, atl vitamänniskor är bättre än svarta och röda, atl män är duktigare än kvinnor osv. Pådet sättet sprids värderingar, som går stick i stäv med de värderingar vi iandra sammanhang vill lära ut, t, ex, i skolan. Vimåste göra någonting åt del här. Ingen har kommit på ett riktigt bra sätt aubekämpa kommersialismen. har haft i uppdrag atl utreda och föreslååtgärder. Tyvärr har inte så myckel hänt. Vi får snart en rapport med förslagnärdet gäller grammofonskivor och kassetter. Men det räcker inle. Vi villdärför att en särskild utredning skall tillsättas. Utbildningsministerntar alltför lätt på det här problemet. Han tröstar sig med alt om kultur spridstill låga priser, kommer också de bra sakerna ut. Det tycker vi är slappt ochnonchalant. Tycker att vi skall ge barnen hur mycket skräpsom helst? Detförvånar mig att säger nej till vårt förslag om utredning. Jagtrodde att centerpartisterna kände så pass stor oro för den skräpkultur sombjuds ul lill våra barn och ungdomar atl de skulle gå med på en utredning. Likaförvånad är jag över att inte vill ge barn- och ungdomsorganisationernanågot ökat stöd. Den allvarligaste bristen i regeringens förslag ärju altföreningslivet inte får något ökat stöd. Hur tänker regeringen egentligen?Betyder barn- och ungdomsorganisationer ingenting i fråga om barnkultur? Viföreslår atl barn- och ungdomsorganisationerna skall få 4 milj, kr, för attgöra kulturaktiviteter med barn. Vidare återkommer vi med förslaget om att 30milj. skall ges till allmän fritidsverksamhet i skolan. Del här är viktigaförslag. Någrabarn- och ungdomsorganisationer träffade riksdagspartierna för atttala om vad de tycker skall göras. De framhöll atl i ett alltmerkommersialiserat kultur- och frilidsliv påverkas barn till individualism ochegoism. Barnen för med andra ord lära sig all länka på sig själva i stället förall samarbeta, konkurrera i stället för att samverka. Barn är utsatta förvåldsskildringar i tidningar och TV. De är utsatta för konkurrens i skolan, detbrister i kontakten med föräldrar, och de känner sig överflödiga. vardagsmiljön arbetar många frivilligt inom olika barn- ochungdomsorganisationer. Dessa har genomtänkta förslag och idéer, men de känneren djup bitterhet över atl deras arbete inte möts med förståelse ochuppmärksamhet från vare sig regeringen eller tidningar, radio och TV. Defem organisationerna krävde bl. a. pengar till allmän fritidsverksamhet iskolan, god barn- och ungdomslitteratur till låga priser, kraftigt ökat stöd åtdem som gör bra serier, åtgärder för att motarbeta det kommersiellakultumtbudet, dvs. skräpet, samt ökat stöd lill barnens egen kullurverksam- Folkpartietoch moderata samlingspartiet säger nej lill allt detta. går med på altbarn och ungdom skall få sina femkronorsböcker. Därmed kan äntligen dennaangelägna reform nu genomföras. Regeringen lider barett väl motiverat nederiag.Jag kan förstå atl är sur och besviken, men det är viktigareatt tillgodose barnens behov än , Delblir också mera pengar till atl göra bra tecknade serier, tack vare förslag avoss socialdemokrater och . Mende borgeriiga partierna säger gemensamt nej till barn- och ungdomsorganisationerna.De fem organisationer som träffade partierna var Förbundet ,KFUK/. Unga Örnar, lOGT-NTO:s juniorförbund och ungdom - det senare känner väl, I dessaorganisationers verksamhet deltar mellan 200 000 och 300 000 barn och ungdomar. Varförlyssnar de borgeriiga inle till dessa röster? De har visserligen inte rösträtti september, men deras krav är inte mindre viktiga för del. Varför lämnarcenterpartiet sin egen och andra barnorganisationer i sticket? Ettviktigt kulturpolitiskt mål är all söka nå nya grupper med kulturarbete.Insatser för barnen är väldigt vikliga i del sammanhanget. Våraförslag om mera pengar lill folkparkerna och till bokutlåning på arbetsplatserär också angelägna för atl nå nya grupper. Ja, även med dessa förslag skulleman kunna nå många barn och ungdomar med ett rikare kulturiiv. Det visar sigatt arbetsplalsbibliotek utnyttjas rätt mycket för boklån till barnen.Samtidigt är de vikliga i arbetet på att utveckla kulturverksamhet påarbetsplatser. Vimenar också att den lyckade försöksverksamheten med "En bok för alla"måste få fortsätta. Litteraturfrämjandet måste få möjlighet att planera för merän i tagel. Det är nödvändigt, om Litteraturfrämjandet skall få chansatt bygga upp ett nät av kontaktombud och därmed nå nya läsare, vilket är ettviktigt mål. Sammanfattningsvisvill Jag säga att regeringens förslag om kulturinsatser för barn är heltotillräckliga. Den allvariigaste bristen är all barn- ochungdomsorganisationerna ställs helt utanför. Det är viktigt att institutionersom Operan, och de stora museerna i bedriver verksamhet föroch med barn. Men dessa institutioner har redan rätt mycket pengar. De bördärför utan att nu få mera pengar från kunna genomföra en brabarnkulturverksamhet. Det gör de också. Den lilla summa pengar-drygt 8 milj.kr.-som vi nu beslutar au dela ut måste gå till sådana som bättre behöver dem. Dramalenoch Operan har tillsammans ett statsanslag på 144 milj. kr. Vi har beslutat omdetta i enighet. Att då göra ett stort nummer av att de inte för ytteriigare400 . för barnkulturverksamhet är verkligen mycket märkligt. Regeringenlämnar däremot barn- och ungdomsorganisationerna helt i sticket. De har intedessa 144 miljoner. Folkpartiregeringenföreslog totalt bara 7,5 milj. kr. Vi tycker atl del är ettklart otillräckligt belopp. Kulturinsatser för barn, m. m. Kulturirisatserför barn, m. m. omfattaråtgärder för ca 40 milj. kr. Tillvår stora förvåning har representanter i kulturutskottet prutatockså på regeringens magra förslag. De minskar insatserna med ca 700 000 kr.Det vore intressant att sedan i debatten få någon motivering till detta. Anserfolkpartiets representanter att kulturministern har varit för generös motbarnen? Jagföreslår att nu godkänner kullumlskottets förslag utom i de delar därvi socialdemokrater har avgett reservationer. I dessa delar yrkar jag bifalltill reservationerna. Avslutningsvis:Den kulturdebatt vi har handlar om barnens viktiga behov och hur vi skallkunna möta dem. Jag tycker alt Per på ett nyttigt omskakandesätt påminner om hur vi ofta misslyckas att ge barnen vad de mest behöver. Vikan inte ge dig en riktig hund för värden vill inte ha det Men här är enlyghund av äkta plysch som skäller när du vill atl han ska det. Vikan inle ge dig en trädgård med blommor och blad och bär Men här är en bok medbilder i som visar hurdant det är. Vikan inte ge dig ett eget rum för det är för trångt härhemma Här får du ett dockskåpdär det finns plats för det som du villbestämma. Vikan inte ge dig mera tid för den är vi tvungna att sälja Men här är en dockaatt prata med om del som vi inte får välja. Vi kan inte rikligtkrama dig vi är för generade för del Här har du en nalle att krama om omnatten, ifall du vill del. Det är alltid förargligt när vi har olika exemplar av motioner,propositioner och utskottsbetänkanden. citerade några meningarom kommersiell verksamhet. I mitt exemplar av propositionen är texten merafullständig. Jag kan väl få stå till tjänst med att läsa det stycket på s.9-10: "Jag delar uppfattningen atl det finns mångaoroande drag i den utveckling som innebär att allt fler produkter säljs medallt mer rafflnerade marknads-föringsmeloder som riktar sig direkt till barnoch ungdomar. Familjerna utsätts för en hård ekonomisk press. Undermåligaprodukter för stor spridning. Reklam och massmedier ger ofta uttryck för enfalsk och ensidig människosyn. Det är verkligen befogat att studera hur dekommersiella aktiviteterna utvecklas och skaffa sig beredskap för att minskaskadeverkningar och sälta in motåtgärder." Sedan följer i mittexemplar den text citerade. Jagskulle gärna vilja atl hjälpte mig med att tala om var imotionen de sex punkter finns där del antyds atl socialdemokraternasammanfattar sitt program på delta område. Jag vore lacksam om hjälpa mig med all komplettera citatet på samma sätt som jag har hjälpthonom. Kulturinsatserför barn, m. m. () kortgenmäle: Del är klart atl utbildningsministern läser rätt innantill. Men vireagerar när han drar slutsatserna - det är dem jag har citerat- och uttryckerallmänna fromma fraser om att det finns bekymmer men sedan säger all del är felatt överdriva dessa bekymmer. Han säger alt det är fel att överdriva denegativa verkningarna, att ensidigt tala om dem och konstaterar sedan att detär bra om en massa produkter kommer ut på marknaden till lågt pris, för dåkommer också ett och annat bra ut. Vi tycker det är nonchalant all inle göranågonting åt att en dominerande mängd skräp kommer ut i denna sortensmarknadsföring. Del är del vi har krävt atl man skall göra någonting åt. Mankunde i vart fall tillsätta en utredning om del . Menkulturministern ärju liberal, precis som skrev i DagensNyheter . Jag konstaterar att han visar sin liberala prägel här. Det är pådet här sättet den kommer till ullryck. Det skall naturiigtvis inte Jan-ErikWikström blygas för på något sätt, för del ärju hans märke. Men dennaliberalism har negativa verkningar. Vi som har en annan syn menar att man måstegöra någonting åt dessa. I varje fall skulle vi kunnat enas om, tycker vi - ochdär hade vi hoppats på stöd från - att tillsätta en utredning förkartläggning och för alt fö ett underlag för åtgärder. Vierkänner också, som jag gjorde i mitt anförande, alt vi inle har färdigaförslag när det gäller hur man skall komma till rätta med det här problemet.Det är stort, och hela västeriandet brottas med det. Vi hade hoppats påkulturrådet, som redan har ett utredningsuppdrag och som har gjort en utredningnär det gäller den viktiga kommersiella påverkan som fonogram-industrin, dvs.grammofonskivor och kassetter, har. Men del är bara ett delområde, och vi hadehoppats att vi, genom att tillsälta en parlamentarisk utredning, skulle få merakraftfulla initiativ på det här området och snabbare kunna lägga fram förslagtill åtgärder. Barnkullurgruppensäger att det måhända är så alt vi är i det årtionde då det skall visa sig attkulturkommersialismen definitivt tog över greppet och inga lyckade försökgjordes att hejda den. Kulturinsatser för barn, m. m. Jag vill gärna bereda tillfälle atl i nästa replikreferera de sex punkter som i motionen omnämns och där del sägs hursocialdemokraterna vill att insatserna på barnkullurområdet skall utformas ochvilka områden del nu gäller. Det är bara den lilla frågan jag har. Jag vill fåuppgift om det alternativ man redovisar. Var finns de sex punkterna? Jag harinte kunnat hitta dem. GEORGANDERSSON (s) kort genmäle: Jag sade i min förra replik: Naturligtvis kan kulturministern läsa räuinnantill. Men jag får tydligen tumma litet på det uualandet. Vårmotion är indelad i kapitel. Utöver fyra resonerande kapitel finns ett femtekapitel med rubriken . Där finns ett antal förslag lill åtgärder. Nuråkar det bli 5:1, 5:2, 5:3, 5:4, 5:5, 5:6,5:7, 5:8 - och det kanske förvillar.Men 5:7 är ett förslag som redan var framställt Under allmänna motionstiden och5:8 är en summering. Alltså: 5:1-5:6 är våra sex förslag till åtgärder. Menjag förstår att det skulle vara någon sorts replik på vår kritik emotpropositionens riktlinjer. De har varit svårare att hitta. Vi bad att fö litetupplysningar från departementet, och då fick vi en så lång lista att det integick alt riktigt ta den på allvar. Närdet sedan gäller de fyra punkter som omtalas är de mycket allmänt hållna, ochdelvis redan med i de mål som antogs 1974, och därför kunde vi inte heller tadem på allvar som nya riktlinjer. Låtmig utnyttja den korta repliktiden lill atl säga ett par ord om utgivning avbra och billiga böcker för barn. Utbildningsministern uttryckte bekymmer förvårt förslag, som vi lagt fram tillsammans med . Del är historien omkulturministern som inle ville ge barn och ungdom bra och billiga böcker.Kulturutskottet behandlade frågan 1976 och sade alt den var angelägen. Vibehandlade den - - och sade att vi behövde snara förslagpå området. Då hänvisade utbildningsministern till utredning. - den25 april - diskuterades detta i kammaren med anledning av kulturutskottetsbetänkande. Då hänvisade utbildningsministern till barnkulturgruppen. Så kombarnkulturgruppen med förslag. Så kom remissinstanserna med instämmande i attdetta var oerhört viktigt au fö genomfört. Och så kom utbildningsministern medännu en fördröjningsåtgärd, nämligen att tillsätta ytteriigare en arbetsgrupp iärendet. Det är historien om kulturministern som inte villegenomföra det här förslaget. Därför har majoritet tagit frågan iegna händer, och hoppas jag att utbildningsministern vill vara så snäll ochverkställa beslutet snabbt. Jag undrar om det var någon av kammarens ledamöter som blev så värstmycket klokare när det gäller de sex punkter som enligt Anderssonnämns i motionen och i utskottsbetänkandet men som Jag inte har kunnat hitta. Såtill frågan om massmarknadsulgivning av kvalitetslitteratur för barn. Jag skallsjälvfallet försöka effektuera beslut. Men problemet ärju hur manpraktiskt skall gå lill väga. måste väl ändå hafunderat över hur del kan komma sig atl barn- och ungdomsboks-författare,tecknare, förlagsfolk och andra är så tveksamma.