prot · G20930 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:30 §1 Fyllnadsval till utskott TALMANNEN: Socialdemokratiska riksdagsgmppen harsom suppleant i finansutskottet under ledighet anmäll hansersättare , Centerpartietspartigrupp har som suppleant i kulturutskoltet under ledighetanmäll hans ersättare , Talmannenförklarade därefter valda till suppleantI finansutskottet () suppleanti kulturulskollet () §2 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Undertecknadanhåller härmed om ledighet från riksdagsarbetet på grund av enskildaangelägenheter den 14 november-den 15 december 1978, Kammarenbiföll denna ansökan. Talmannenanmälde all Per ()skulle inträda som ersättare för hans ledighet från riksdagsmannauppdraget. § 3 Om bostadspolitiken Bostadsministern erhöll ordet föratt besvara (vpk) anmälda inlerpellation,1978/79:37, och anförde: 1.om regeringen kommer atl föreslå något statligt stöd till de allmännyttigabostadsföretagen för att förhindra nya hyreshöjningar i befintliga 0/7?bostadspolitiken 2. vilka åtgärder regeringen vill vidtaför att stoppa eller begränsa kostnadsökningarna för nya hyres- ochbostadsräitshus hos kommunala och kooperativa företag, 3. om regeringen överväger någraförslag till förbättringar av bostadsbidragen genom bl. a. en höjning av övrehyresgränser och inkomstgränser, och 4. om regeringen är beredd altföreslå åtgärder som kan öka bostadsbyggandet lill minst 75 000 lägenheter perår med satsning i första hand på flerfamiljshus och hyreslägenheter. Frågorsom har samband med kostnadsutvecklingen och därmed också hyresutvecklingen ibostadsföretagen samt företagens ekonomiska situation kommer regeringen i nästavecka alt anmäla i en proposition lill . Jag är därför inte beredd altnu gå närmare in på dessa frågor. Regeringen har dock tidigare offentliggjortatt propositionen kommer atl innehålla förslag om statliga lån för underhåll avhyreshus som har byggts med statligt stöd. Vadgäller åtgärder för att begränsa kapitalkostnadsökningarna hos bostadsföretagenvill jag erinra om beslut i anledning av årets budgetproposition(prop, 1977/78:100 bil. 16, s. 30-33, CU 1977/78:27, rskr 1977/78:264).Beslutet innebär att de lägenheter i flerbosladshus som påbörjas och1978 för en subvention av kapitalkostnaderna genom alt den garanterade räntansänks lill 3,6 resp. . För lägenheter i hus som påbörjas i årsubventioneras därmed kapitalkostnaderna med eller med ca . permånad för en hyreslägenhet av genomsnittlig storlek. Vidare har lånelakel förbostadslån höjts för alt möta redovisade överkoslnader,och ränietillägget för räntekostnader mellan färdigställandet och utbetalningav bostadslån harersalts med ell räntebidrag. Genom de olika beslut som här harredovisals har subventionerna för boendet i en nyproducerad irerumslägenhelökal med . Enbart genom det nya räntebidraget ökar detstatliga stödel med ca . för en sådan lägenhet. Jagvill också framhålla all genom trepartiregeringens framgångsrika satsning på altbegränsa inflationen har ökningen av byggnadskostnaderna kunnal begränsas. ToreClaeson tar också upp bostadsbidragen i sin inlerpellation. Bostadsbidragenhar stor betydelse när det gäller att mildra effekterna av höjdaboendekostnader. De statskommunala bostadsbidragen lill barnfamiljer höjdessenast . Ytterligare en höjning av bostadsbidragen sker denIjanuari 1979 enligl beslut (prop. 1977/78:100 bil. 16,s. 22-27, CU1977/78:27). Genom dessa åtgärder reduceras hyreshöjningarnas effekl för främstbarnfamiljer. Ytterligare förbättringar av bostadsbidragen kommer att övervägasi samband med budgetproposition. Jag vill i delta sammanhang ocksåerinra om alt de allmänna barnbidragen höjdes . Regeringenkommer också alt föreslå en ny höjning från . taravslutningsvis upp frågan om bostadsbyggandets omfatl- ning.Av fråga framgår att han anser alt minst 75 000 nya lägenhetermåste byggas . Låtmig först slå fast alt ansvaret för bostadsförsörjningen är delat mellan statenoch kommunerna. Kommunerna har huvudansvaret för planering och genomförande avbostadsbyggandet. Staten anger ramarna för kommunernas verksamhet ilagstiftning och genom att anvisa finansieringsmöjligheter och lämna lån ochbidrag. Ävenom kommunerna har ansvaret för bostadsbyggandets omfattning och inriktning ärdel självfallel nödvändigt att regeringen följer utvecklingen med hänsyn lillbl. a, riskerna för obalans på bostadsmarknaden. Bostadsbyggandet har hittillsi år legat på en högre nivå än , Regeringen har som jag tidigare nämndevidtagit åtgärder bl, a, för atl få en bättre anpassning av lånetakel lillprisförändringarna. har föll i uppdrag all följakostnadsutvecklingen inom bostadsbyggandet. De kraftiga höjningarna avlånelakel för statliga bostadslån har särskilt avvägts så atlflerfamiljshusbyggandet stimuleras särskilt. Genom atl lånelakel numeraanpassas till prisförändringarna kommer påbörjandet av nya bostadshus atlunderlättas, eftersom lånelakel med en mycket begränsad fördröjning avspeglarett aktuellt byggprisläge. Antaletlägenheter som har fölt beslut om bostadslån lyder på atl helanybyggnadsramen kan komma alt utnyttjas. Regeringen har därför , isamband med atl ramen för beslut om ombyggnad och räntebärande förbättringslånhar vidgats med 110 milj, kr,, tagit i anspråk del av den projektreserv om 10000 lägenheter som står lill regeringens förfogande. Det innebär altbostadsbyggnadsramarna inte medför någon begränsning av möjlighelerna atl ökabostadsbyggandet . Bostadsinvesteringarnahar minskat under en följd av år. Enligt de bedömningar som kan görasuppvisar de dock en kraftig ökning , Enligtbostadsstyrelsens anslagsframställning för /80 bör det åriigabostadsbyggandet vara omkring 65 000 lägenheter fram föratt bostadsförsörjningen skall kunna tryggas. Jag vill inte nu binda mig fördet exakta antalet lägenheter som bör byggas , men bosladssty-relsensbedömning bör tillmätas stor betydelse. Sammanfallningsvisökar både ny- och ombyggnadsverksamheten. Regering och riksdag har givitförutsättningar för ytteriigare ökningar. Del ankommer på kommuner ochbostadsföretag all ta sin del av ansvaret för bostadsbyggandet och därigenomtrygga en god bostadsförsörjning. (vpk): Jag ber all först få lacka bostadsministern för svaret på mininterpellation. Närjag tidigt framställde min inlerpellation gjorde jag det dels motbakgrund av den hyres-, kostnads- och löneutveckling som skett under de senasleåren, dels mol bakgrund av de stora hyreshöjningskrav som då aviseratsfrån de allmännyttiga bostadsföretagen och från privata Hyranulgör en mycket tung utgiftspost för många hushåll. Hyrorna har under hela1970-talel fortsall au stiga kraftigt och underde senasle åren ökal snabbare änden kraftiga allmänna inflationen. När man tar del av den offentligastatistiken över pris-och hyresutvecklingen finner man exempelvis atlkonsumentprisindex ökade och den genomsnittligaårshyran för en bostadslägenhet åtskilligt mer, eller . Sombekant har hyrorna sedan fortsatt all stiga i en takt som är helt oacceptabel,och de svarar på intet sätt mot inkomst- och löneutvecklingen. Hyreshöjningarnafrån blev i genomsniu ,/m lägenhelsyla och år,vilket för en vanlig familjelägenhet betyder en ökning med ca 12 96 eller enhyreshöjning med minst en hundralapp . Varje hyreshöjning är enlöneminskning, och arbetare och tjänstemän måsle för all försvara sinlevnadsstandard också slåss mol hyreshöjningarna. av ekonomisk krisframstår detta tydligare än annars. Rörelsen bland hyresgästerna för hyressloppoch en annan bostadspolitik växer sig allt starkare och tar sig olika uttryck.Elt av dessa var den demonstration med 4 0(X) deltagare som genomfördes här iStockholm . Allt fier människor kommer till insikt om altvi måste få en annan hyres- och bostadspolitik och att första steget i en sådanpolitik består i alt sätta stopp för de ständiga hyreshöjningarna. Vänsterpartietkommunisterna kräver hyresslopp, hyresslopp måste kombineras med stöd åt deallmännyttiga bostadsföretagen, ja, hyresstoppet måste realiseras just genomett sådant stöd. Hyresnivån i de allmännyttiga bostadsföretagen har storbetydelse för hyresnivån även i privata fastigheter. De privata värdarna ärvisserligen skyldiga atl förhandla om hyran, men de s. k, bruksvärdesreglerna ihyreslagen garanterar dem minst lika slora hyreshöjningar som i likvärdigaallmännyttiga lägenheter, befinner sig många allmännyttiga bostadsförelagi ständig ekonomisk kris. Deras kostnader stiger kraftigt och leder till alllorimligare hyreskrav. Eftersom de ingår som en del i den kapitalistiskaekonomin blir deras s, k, självkostnadshyror närmast ett slags marknadspris pålägenheter. I delta marknadspris ingår marknadsräntan på de pengar som lånatsför atl läcka kostnader för bygget innan det är färdigt. Där ingår priset påmarken inkl, lidigare spekulationsvinsler, monopolvinster på byggnadsmaterialoch vinster till privata byggföretag. Närde kommunala bostadsföretagen vill höja hyran för atl fö dessa skenandesjälvkostnader läckta, möts de av elt alll bestämdare motstånd frånhyresgäster, som helt enkelt inte orkar med flera hyreshöjningar. De borgerligapartiernas svar på denna hyresgästopinion har varit förslag, som innebär enökad privatisering av boendet. Attraktiva delar av allmännyttan skall förvandlaslill äganderällslägenheier, småhusbyggandet skall öka. Dessa förslag måstebestämt avvisas. Även om de allmännyttiga bostadsföretagen är beroende av denkapitalistiska marknadsekonomin, gör de ingen egen profit i förvaltningsledeitill skillnad mot de privala fastighetsägarna, Atl försvagade allmännyttiga bostadsföretagen vore ett steg i rakt motsatt riklning mol enbostadspolitik med sociall innehåll. Undertrycket av hyresgästopinionen har ställt kravei påstatligt slöd lill allmännyttan för alt stoppa hyreshöjningarna. Därmed anslötman sig till del krav kommunisterna varit ensamma om att driva. Som svar påkraven på statligt stöd till de kommunala bostadsföretagen har den tidigaretrepartiregeringen genom den nuvarande bostadsminislern ett förslag om särskilda underhållslån. Till detta förslag hänvisasockså i början av dagens interpellationssvar. Sådanalån för underhåll av nyare flerfamiljshus kan vara av intresse för vissafastighetsägare. De kan också ge vissa sysselsättningseffekter, men de är ingetsvar på hyresgästernas krav på hyresslopp för alt försvara levnadsstandardenoch minska orättvisorna på bostadsmarknaden. Förslaget skulle ge fastighetsägaremöjlighet alt låna ca , per lägenhet för underhåll i hus byggdaI965-I975, Räntan ligger något under marknadsräntan och amorteringstiden ärkort, bara . Ettsådant lån innebär all kapitalkostnaderna ökar och alt framtida hyreshöjningarintecknas. Lånen kan inte utgå till hus byggda före 1965-där underhållsbehoven är slörst. De ärinte särskilt intressanta för välskötta allmännyttigaförelag. De privala fastighetsägare som kan utnyttja skatteavdragen fördäremot en extra subvention. Vpkhar föreslagit ett statligt stöd till allmännyttan i form av ränte- ochamorteringsfria lån - kalla det gärna tilläggslån eller något liknande - föratl stoppa hyreshöjningarna. Behovet av sådant slöd kvarstår ograveral även omunderhållslånen kommer att beslutas av . Statligtstöd är nödvändigl för all minska orättvisorna mellan privata och kommunalafastighetsägare. Det är nödvändigt för att minska orättvisorna mellan dem sombor med hyresrätt och dem som bor med någon form av äganderätt. Det ärnödvändigl för atl begränsa effekterna av de senasle årens reallönesänkningaroch prishöjningar. Hyressloppär bara första steget i en ny bostadspolitik. Näsla steg måste innebära ettangrepp mol de kapital intressen som i alla led driver upp boendekostnadernaoch utplundrar hyresgästema. Näsla steg måste innebära kraftåigärder mot allspekulation i mark, byggande, byggnadsmaterial och finansiering. Udden måsteriktas mot bank-, bygg- och fastighetskapitalet och kampen måste gälla enbostadspolitik för lägre boendekostnader, ökat bostadsbyggande, bältrebostadsmiljöer och elt verkligt hyresgästinfiy-lande. Ensådan kamp mol hyresutplundringen måste drivas på flera fronter, om den skallge resultat. Den måste drivas i hyresgästorganisationer, i fackföreningar, iaktionsgrupper och i parlamentariska församlingar, exempelvis här i riksdagen.Vpk kommer att fortsätta alt driva kampen mol hyresutplundringen, för en nybostadspolitik med socialt innehåll och en socialistisk inriktning. Närdet gäller åtgärder för atl stoppa eller begränsa kostnadsökningar för nyahyres- och bostadsrättshus hos kommunala och kooperativa bostadsfö- 0/7/bostadspolitiken retaghar bostadsministern inga förslag eller åtgärder att redovisa ulöver dem somvar genomförda och väl kända då inlerpellationen ställdes. Isvaret redovisas vissa förbättringar som skett genom sänkning av dengaranterade räntan, höjning av lånelakel och vissa möjligheter lill räntebidrag,för de hus som påbörjats eller byggts . Vad som i svaret glömts bort -som vanligt från regeringshåll - är att redovisa de försämringar som kommer föralla hyres- och bostadsrättshus genom all räntebidragen minskas från 1980.Förmodligen kommer staten på delta säu att la in minst dubbelt så mångamiljoner kronor som det kostar all något subventionera nyproduktionen.Det drabbar ytterligare dem som redan har en bostad och som snart inle sernågon utväg att klara de ständiga hyreshöjningarna. Detär bra och nödvändigt med förbättringar för allmännyttans ochbostadskooperationens nyproduktion, men enskilt ägda hus borde inte erhållastatliga subventioner. De privala hyreshusen måsle enligt vpk:s mening ställasvid sidan av den statliga långivningen, och inga statliga lån borde medges förny- eller ombyggnad av enskilt ägda flerfamiljs- eller småhus som inte skallbebos av låntagaren. Särskilda lågräntelån med högsl ränta utan åriighöjning och med amorteringstid skall ges till hyres-och flerfamiljshushos de allmännyttiga och kooperativa bostadsföretagen. En statlig bosladsbankoch statlig totalfinansiering av bostadsområden är troligen nödvändigt förattklara detta. En låg och fast ränta liksom elt system för belåning som innebäratt alla pengar kan erhållas på ett ställe i den takt de behövs är en avgörandeförutsättning för låga boendekostnader. Då del gäller min fråga om bostadsbidragen redovisas i svaret de beslutsom fattats och som vi väl känner lill. Trots de förbättringar som under senareår har skett så kvarstår del fakium att man inle tillräckligt tagit hänsyn lillinflationens verkningar och lill de slora hyreshöjningar som genomförts frånden , , eller den 1 oklober . Hushållensbetalningsförmåga urholkas alltmer och hundratusentals hushåll har inte råd allförbättra sin bostadsstandard. De övre hyresgränserna är så lågt satta att mångahushåll som redan har en högre hyra än de fastlagda gränserna inte för en endakrona i förbättring då deras hyra höjs. Inkomstgränsernaför reducering av bostadsbidrag måste också höjas med hänsyn till att mångahushåll fått bostadsbidragen minskade som en följd av inflationen eller heltföriorat sina bidrag. I konsekvens med della måsle också den s. k.reduktionsgränsen för beräkning av bostadsbidragens storiek höjas.Bostadsministern säger att ytteriigare förbättringar av bostadsbidragenkommeratt övervägas i samband med budgetproposition. Det måste såvittjag förslår innebära att en ordentlig förbättring av bostadsbidragen kommerredan under våren 1979 för atl hjälpa upp de helt otillräckliga förändringarsom sker från årsskiftei. Varje övervägande måste rimligtvis leda till ettsådant resultat, om man inte blundar för problemen. Såtill frågan om bostadsbyggandets omfaUning och inriktning. Av svaret framgåralt regeringen knappast ämnar vidta sådana åtgärder som kan stimulera till ettväsentligt ökat bostadsbyggande med satsning i första hand påflerfamiljshus och hyreslägenheter. Bostadsbyggandet har sjunkit till sammanivå som efter . Del byggs omkring 50 000 lägenheterper år. skjuter många kommuner utbyggnaden av daghem och annansamhällsservice . Kapitalismens planlöshet understryks av atlarbelslösheten bland byggnadsarbetarna växer. Antaletbyggnadsarbetare anslällda för atl bygga bostadshus har sjunkit från ca 50 000år 1970 lill ca 25 1978. Byggsektornhar en central roll inle bara när del gäller alt bygga bort sociala brislerulan också i kampen mol arbetslöshet. Ett ökat byggande skapar jobb inle enbartför byggnadsarbetare. Del påverkar också direkl en rad andra branscher -cement, trä, järn, stål, jord, sten, kemisk-teknisk industri, verkstads- ochsanitelsvaruindustri. Också transportsektorn och branscher som ger tjänster åtbyggandet påverkas. Byggbranschen är jämförd med andra industrigrenar fögaimportberoende, vilket gör att varje investering ger förhållandevis mycketarbele inom landei. Bostadsbyggandetinrikias alltmer på småhus. Av omkring 110 000 byggda lägenheter år 1970låg 70 96 eller 75 000 lägenheter i flerfamiljshus. byggdes ca 55 000lägenheter, varav 25 96 eller ca 14 000 lägenheter i flerfamiljshus. Antaletnybyggda småhus har hållit sig mellan 35 000 och 45 000 under1970-talet, men andelen småhus har ökat till 75 96. Dagens snedvridna bostadsbyggande innebär att det blir allt svårare fördem som måste hyra sin bostad, medan valmöjligheterna ökar för demsom kan köpa sin bostad. Delta gäller inte bara nyproduktionen. Även ibostadsbeståndet i övrigt sker en förändring som gynnar dem som kan köpa -hyreshus omvandlas lill privala bostadsrätter och andelslägenheler. Mängdenhyreslägenheter minskar därmed ytterligare. Dennautveckling kommer atl förstärkas om och övriga borgerliga partierfullföljer sina förslag alt ytterligare underlätta ett överförande avhyreslägenheter till bostadsrätter och andelslägenheler. Bostadsbyggandetstyrs av bank-, bygg- och fastighetskapitalet. De allmännyttiga, kommunala, bostadsföretagen har hamnat i ettallt sämre läge och hotas nu på många håll av nedrustning och försäljning.Kommunernas markpolitik är passiv och planberedskapen är dålig. Avvad jag nu sagt framgår alt situationen på bostadsmarknaden och för de boendeär mycket allvarlig och all de nuvarande förhållandena inle kan få fortsätta. Av det interpellationssvar bosladsministern gett och vid vilket jagganska utförligt har uppehållit mig framgår all den borgerliga regeringen nulika litet som lidigare har för avsikt att på allvar ta itu med dessa problem. När man lalar om hyreshöjningar och hyrans andel av människors inkomstmåste man självfallet se till det tolala utrymme för privat konsumtion sommänniskor har att röra sig med; man kan ju inte isolera hyran i den budgeten.Vi vet då alt en lägre inflationstakt - den är lägre än vad t. o. m.avtalsparterna räknade med - ger ell större utrymme än vad manlidigare hade räknat med för privat konsumtion. kommer vi också au fålägre kommunalskaltehöjningar än på myckel . kommer alt senarefå ta ställning lill elt stimulanspaket som gäller framför alltskattesänkningar och höjda barnbidrag. Sammantaget tror jag man kan säga att viefter vissa påfrestningar för den privala konsumtionen under det senasle årelkommer alt få se en viss ljusning i situationen under näsla år. ToreClaeson säger alt regeringen inle har "svarat" hyresgästerna med vadde har begärt, nämligen ett hyresslopp. Låt mig då bara konstatera alt det förslaglill underhållslän som vi kommer atl lägga fram i tillviss del redan har fåu avsedd effekl, nämligen den att hyresförhandlingarnahar kommit i gång. Såvitt jag har tolkat hyresgästernas representanter rätt harman på den kanten varit relativt nöjd med del förslag som regeringen haraviserat.-Jag begär aldrig all någon skall vara hell nöjd, eftersom det arenomöjlighet, men min tolkning är ändå att parterna har varit ganska nöjda, ochdet har gjort atl hyresförhandlingar kommii i gång. Man har också gjortbedömningen au det skall kunna gå all föra hyresförhandlingarna och attrelativt smärtfritt komma fram lill enighet . ToreClaeson säger att det enda svar som borgeriiga politiker ger människor som äroroliga för kostnadsökningar och hyreshöjningar är alt man skall införaäganderällslägenheier och alt småhusbyggandet skall öka. Jag tror aU ToreClaeson lyssnar dåligt på vad andra har atl säga, som han ibland haren annoriunda verklighetsbeskrivning än många av oss andra. I harvi sagt att vi lycker det kan vara bra atl vissa hyreslägenheter omvandlas tillbostadsrätter. Del gör vi för alt vi menar att inflytande över den egnabostaden är vikligt. Del kan också fö andra effekler, nämligen alt man kanpåverka boendekostnadsutvecklingen i det egna huset, det kan ge möjlighetertill en ökad gemenskap i boendel i stället för, som säger, en ökadprivatisering. I bostadsrättsföreningen blir man beroende av alt fattagemensamma beslut, och man kan göra kopplingen mellan vilka utgifter man villha och vad det kostar i form av hyra eller avgifter. Den inflytandemöjlighelenär för hyresgästerna i hyreshusen ganska liten. Jag lycker all man ävennär del gäller hyresrätten skall öka inflytandet för all också kunna få en merdirekl påverkan av kostnadsutvecklingen och därmed hyresutvecklingen i del egnaboendel. ToreClaeson säger atl vi, när vi har ökal subventionerna i nyproduktionen, alltsåsänkningen av den garanterade räntan från till 3,4 96, inte hartalat om att del kommer en mycket marginell höjning fr. o. m. 1980 på detbefintliga beståndet. Jag är väldigi angelägen om att del absolut inte skallhållas tyst om den här frågan för del är en mycket medveten politik. nämligenden alt har allmännyttiga bostadsförelag och hyresgäströrelsen lagil påsig elt stort ansvar för att vältra över kostnader från nyproduktionen till detäldre beståndet för atl vi skall slippa en hyresspliit-ring. Jag tycker altsamhället har svikit genom atl inte ta på sig ansvaret atl eliminerainflationens effekler på kapitalkostnaderna i hyran. Vad det alltså här ärfråga om är att samhällel tar det ansvar man borde lagil tidigare, nämligen attmöjliggöra nyproduktion till relativt vettiga kostnader men alt setill alt vi därmed inle får en hyressplitlring. Det innebär att man måste visaföljsamhel när det gäller kapitalkostnadsulvecklingen för del äldre beståndet. Vadbeträffar verksamheten villjagdirekt konstatera alt vi haren hellannorlunda verklighetsbild, tycks inte ha upptäckt attbostadsbyggandet ökar kraftigt , både nyproduktionen ochombyggnads-verksamheten. Vad del framför alll är fråga om är en ökning avflerfamiljshusen: bostadsrältslägenheler och hyresrätlslägenheter, därökningen ligger på hela 30 96. Hela nyproduktionsökningen ligger påflerfamiljshusen, medan småhusbyggandet står hell stilla. Närdel gäller ombyggnadsverksamheten - som också är en vikiig bostadspolitiskfråga -dvs. att höja standarden i det dåliga beståndet, ser vi att vi har enökning på strax över 40 96 i flerfamiljshusbeståndel. Låt mig ocksåkonstatera atl närdet gäller bostadsinvesteringarna så har vi helatiden upplevt sänkningar - mellan 2 och 8 96 I973-I977. Ikonjunkturinslitutets prognos görs bedömningen alt bostadsinvesteringarna-jaglalar då hela liden om fasta priser - kommer all öka med , alltså enhöjning och därtill en mycket kraftig höjning.Jag vill inle ta åt mig hela äran, men jag tror faktiskt atl de åtgärder somregeringen har vidtagit och som ibland också har beslutat om för attfå i gång byggverksamheten är en bidragande orsak till dessa ökningar. Jagmenar också atl de åtgärder som vi har vidtagit nu senast, framför allt denförändring som skedde den , ännu inle har verkat fullt ul. Detligger som en bra utgångspunkt för alt ökningen i bostadsbyggandet skall kunnafortsätta även . (vpk); Jag vill än en gång erinra om vad jag uppehöll mig vid i inledningen.Bostadsministern säger aU utrymmet för den privata konsumtionen kommer atl ökaförmodligen . Jag vill då erinra om alt jag redan givitexempel på den hittillsvarande utvecklingen i fråga om relationerna mellan boendekostnadernaoch kostnadema för andra nyltigheter. Denna utveckling kan emellertid uUryckasockså med andra siffror och andra exempel. Man kan använda siffrorna för desenasle fem åren och då finna att konsumentpriserna sleg med62 96, medan hyrorna steg med 73 96.