prot · G209137 · 1978-12-31 00:00:00 — Med detta yrkar jag bifalltill molionen 2130. Grundläggande för en social bostadspolitik är att de boende har etlverkligt inflytande över sina boendeförhållanden, på förvaltning och service.Kraven på ökat boendeinflytande har ställts med alll siörre skärpa under senareär. Dessakrav tar fasta pä flera led i boendet. Del gäller uiformning av och påverkan påden inre boendemiljön. Del gäller gemensamma utrymmen, service och förvallning.Vidare har kraven gällt planering och produktion av bostaden ochbostadsområdena. Kriliken mot de begränsade och olillräckliga möjligheterna förhyresgästerna alt bestämma över sina egna boendeförhållanden gäller också isamband med bosladssanering. Frånborgerligt håll har kraven på boendeinflytande och boendedemokraii mötts medförslag om att föra över hyresrätter till bostadsrätter. Del är rikligl all densom äger sin bostad eller som bor med bostadsrätt har elt inflytande översin bostad och sin boendemiljö, medan den som bor med hyresrätt har elt ytterstlitet eller ingel inflyiande alls. Men det skulle vara en kapitulation och enfelaktig utgångspunkt all hävda del privata, individuella ägandet av bostadensom en avgörande förutsättning för inflytande och boendedemokraii. Delviktigaste är vilka medel som de boende har lill sill Planering,planläggning och byggande Planering,planläggning och byggande förfogande för allkollektivt kunna bestämma över sin boendemiljö. Föratt ytterst förverkliga kravet pä boendedemokraii måste självfallet andrareformer på bostadspolitikens område genomföras. Del gäller t ex. att effekiivimotverka all privat vinstjakt, ägande och spekulalion på bostadsmarknaden och istället göra bostaden till en social rättighet F.n. ger, som Jag sade lidigare, bostadsrätten det bäsla inflytandet för deboende. Men hyresrätten som upplåielseform behöver inle avskaffas eller utbytasför alt utveckla boendedemokraiin. En successiv övergång till andra former förförvallning av hyreshusen med ökal inflyiande förde boende kan motverkaprivatisering och slimulera lill gemensamma aklivileler. Flerfamiljshusensmöjligheler lill kollektivt boende kan på sä sätt tas lill vara pä ell bältresäll. Ettverkligt boendeinflytande kan på inle uppnås med bibehållande avprivatägda hyreshus. En fördjupad och långt gående boendedemokraii blir möjligförsl genom all den privata äganderätten lill hyreshus upphävs. Husen måsteöverföras i ägo och slällas under förvaltning av hyresgästkollektivet. Etlvissl uppvaknande har skell när det gäller att förslå betydelsen av en välutformad och utrustad boendemiljö. Men det verkar som om del bara gäller redanbegångna försummelser. Alt lika torftiga boendemiljöer fortsätter all växa upprunt om i har inte föranlett någon ålgärd. De få flerbostadshus sombyggs får ett lustigare utseende än lidigare, men de grundläggande brisierna iden gemensamma miljön består. Ensocial bostadspolitik måste utgå frän behovet av gemensamma aklivileler och gemensamlarbete i bostadsområdet, av nya och mer kollekliva boendeformer, av en vackeroch innehållsrik yttre miljö. Ensocial bostadspolitik innebär vidare all alla de svära brister i miljön somfinns angrips på etl kraftfullt sätt En sådan polilik innebär också allåtgärderna bestäms av de boendes krav och önskemål och all de genomförs medderas akliva medverkan. Men, som sagt, för all en sådan politik skall blimöjlig krävs bl. a. etl kommunalt övertagande av privata hyreshus, kommunalainsalser i form av planering, samordning och fördelning av alla lediga bosläderoch ell ekonomiskl stöd från slalen av en helt annan omfattning än . Meddel här, herr lalman, yrkar jag bifall lill molionen 396 i den berörda delen. RolfDahlberg, somjag förslår är ulskollets talesman, förde en deball med mig innanjag hade hållit mill anförande. I betänkandei avstyrks vpk-molionerna med enmyckel knapphändig motivering. sade all vpk-motionernas krav ärtillgodosedda genom skrivningar av planverket utfärdar bara råd och anvisningar, inle några tvingande krav. Myckelofta anser sig kommunerna inle ha råd - del gäller bl. a. barnomsorgen - allfölja dessa råd och anvisningar. Del räcker inte med råd och rekommendationer ide fall som jag har lagil upp i mitt anförande - del behövs raka ålgärder ochkonkrela lagparagrafer föratl komma någonslans på de här mycket viktigaområdena. Pä förslag av andre vice talmannen beslöts altkammarens förhandlingar skulle fortsättas vid etl senare sammaniräde. §27 Anmäldes och bordlades Molioner 1978/79:2667 av RuneTorwald m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:205 medförslag till renhållningslag, m. m. 1978/79:2668 av LillyHansson m.fl. 1978/79:2669 av i m.fl. 1978/79:2670 avBerm m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:207 omförvärv av aktier i och §28 Meddelande om fråga Meddeladesall följande fråga framställts 1978/79:523av Even () till socialministern om ylleriigare medel lillsocialstyrelsens : 1 samband med kampen mot en alllför högalkoholkonsumtion intar föreningarnas aklivileler en framträdande plats. för alkoholfrågor har inkommit näsian 400 ansökningaravseende olika projekt till en kostnad av sammanlagt närmare 100 milj. kt, varav27 milj. kr. Nämnden har till sitt förfogande 5 milj. kr. och hardärför i en ansökan begärt ylteriigare 10 milj. kr. Medlen -5milj. -utgår frän allmänna arvsfonden. Jagvill med anledning av del anförda lill socialministern ställa följande fråga: Ärregeringen beredd all inom en snar framlid bifalla nämndens ansökan? §29 Kammaren åtskildes .