prot · G20994 · 1978-12-31 00:00:00 — Menjag hoppas all vi kan försöka fä fram en beredskap på hela omrädel. Delinnebär, som sagl, atl vi fär ell mer decenlraliseral energisystem. Då tror jagall människorna kanske kommer alt känna sig litet lugnare för de eventualitetersom kan inträffa. PERPETERSSON (m): Försl en reflexion: Brislen på olja blir inle större därför allsäkerheien i eldislributionen blir bällre. Jag lycker nog att slalsrådel Thamhär försöker blanda ihop ivå olika storheter. Sedanärdet nalurliglvis bra au fö fram bällre lekniska system, men jag tror all manocksä har orsak alt höja den personella beredskapen. Och i de bygder där vi harde flesta vallenkraftverken, där har vi också slor arbetslöshet Det innebär altsamhällels kostnader för atl här höja den personella beredskapen inle blir såstora. 0/77samhällets sårbarhet när det gäller energiförsörjningen Ja, Per , del är en fråga om resurser när del gäller ålgärderpå olika områden i samhällel, och dessa resurser är inte outtömliga. Del ärviktigt alt komma ihåg del också när vi diskuterar länkbara beredskapsålgärder. Får jag sedan helt kortlill Thorsien säga tre saker. Den slalislik som jag åberopade och som lycks haförargal eftersom den lydde på all vårt eldislribulionssyslemär så säkert är etl utlryck för verkligheten. Jag anser mig därför Slå myckelfast pä verklighelens grund när jag säger att del distributionssystem som vihar är säkert -även om del alltid finns åtgärder som kan göra del ännu säkrare. Jag delar Thorsien uppfattning all viskall sträva efter ell decenlraliseral samhälle. Del beiyder all vi skall haelt energiförsörinings-syslem som medger distribution av energi lill människori de områden där de bor. Del är distributionssystemet som är avgörande. Hurenergin sedan produceras är en annan fräga. Under alla omständigheter krävervärt samhälle myckel el, och del är distributionen av el vi här diskuterar. Beiräffande människornas oro förenergiförsöriningen vel jag inle om besitter några särskildainsikter om hur hela svenska folkel upplever detla. Jag antar alt han i likhetmed mig utgår från personliga intryck, gissningar, bedömningar och samlal medmänniskor. Miuintryck är au människorna i del här landel - pä goda grunder, vill jag säga -upplever all värt siarka oljeberoende är ell hot mol vår välfärd, vilkel kräverbeslulsamma ålgärder, all detta är energipolitikens viktigaste uppgift och alldel är hög lid att partierna tar sitt ansvar och samlas kring beslut i de härfrågorna. Jaghar inle upplevl au man hyser sior oro för de tillfälliga slörningar som kanförekomma i eldislributionen - och jag anser inte heller atl del är moiiveraiatt behöva göra det. All sädana slörningar kan förekomma har nog deflesta människor läll all inse. Men mill inlryck är alldeles besläml all juslmed lanke på den höga driftsäkerhelen i del svenska syslemel så upplevs intedessa risker som något allvarligl problem. THORSTENLARSSON (c): Herrlalman!Delar nog en missuppfatlning,om menarall jagar förargadöverslalistiken. Tvärtom är mill inlryck all man haren ganska säkersialislik,ävenom det finns 4 miljoner hushåll som man inte har slalislik över.Men irols denna goda slalislik finns dock en sårbarhelssilualion som skaparoro. Del är ju etl faktum både i näringslivel och hos den enskilde. Och julängre disiribuiionslinjerna är, deslo sårbarare är de nalurliglvis, del håller jag med om. Därför menar jag all den allernaiiva möjlighelen allha en decenlraliserad produklion är den bäsla. Delråder en speciell silualion , del håller jag gärna med om även om CarlTham bara åberopar oljan,och den måsle vi också ha beredskap för. Men jag kanpåminna om alt del lill della riksmöle, såviujag vel , harväckts motioner om all vi borde ha en beredskap för all elda med fastabränslen, med rökgångar i varie hus osv. Jag tror alltså alt silualionen ärlilel mer känslig än vad vill göra gällande. Jagvill gärna slula deballen med all säga, all jag hoppas atl debatterna i dagskall ge energiminisiern etl ord med på vägen i del jobb som kommer framövermed alternativa energikällor. Jag vill bara lill sist understryka all beredskapsålgärder som vigenomför måste ses i ett realisliskl perspektiv: Var ligger de slörsiaproblemen? Det är del jag har betonat. Deslörsia problemen för svensk del ligger inle på eldistribulionsområdet Del ärriktigt som Thorsien säger, all del är bra all ha en viss uispridningav de stora elproducerande anläggningarna i landel och inle enbart varaberoende av vallenkraften, som ju lill slörre delen finns i norra delen avlandel. Dels räcker den ju inle lill, dels kräver den obesiridligen eltdislribulionssyslem som gär ner genom hela landel. Frän den utgångspunkten ärdetju värdefulll all vi har fyra kärnkraftslationer i mellersta och södradelarna av landel. Överiäggningenvar härmed slulad. StatsrådetCARL erhöll ordel för all besvara {c) anmäldainterpellation, 1978/79:141, och anförde: 1.Anser slalsrådel, all valtenfallsverkels beräkningar av förluster vidsenarelagd idrifttagning av var väl grundade mol bakgrund av nu Vilken annan elproduktion anser statsrådet skalllas ur drift, om aggregaten 7-10 mol all förmodan kan gesdriftlillstånd.och hurslorl blir iså fall resursslöseriet för dessa stillaståendeelproduklionsanläggningar? Anser statsrådet au vi bör bygga ut ochOskarshamn 3, trots atl vi redan har byggl ut en belydande överkapacilet förelproduktion? 1den första frågan refereras till en skrivelse från Vallenfall lillindusiride-parlemenlet med en redovisning av konsekvenserna av senarelagdidrifttagning av Ringshals 3. Merkosinaden 1,5 milj. kr. hänför siglill elt allernaliv med en senareläggning av laddningen frånden till den . En konsekvens härav skulle enligtskrivelsen bli att laddningen av och senarelades meddrygt . Dekostnader som uppstår pä grund av förseningarna hänför sig enligl Vattenfallsskrivelse med ungefär hälften vardera lill ökade anläggningskostnader förblocken och till ökade kostnader för elproduktion. Enligtvad jag erfarit har utvecklingen inte givit Vattenfallanledning atl ändra sin tidigare bedömning. Föregen del finner jag ingen anledning atl la ställning till de av Vallenfallpresenterade kalkylerna. Jag anser det dock uppenbart all merkostnader avbelydande sioriek kan uppslå genom alt en färdigställd anläggning inle kanutnyttjas. De ökade kostnaderna är en naluriig följd av all säkerhetskravenmåsle uppfyllas innan nya reaktorer kan las i drift. Jag besvarar de tvä andrafrågorna i ell sammanhang. Enligl1975 års energipoliliska beslut skulle behovei av lillskoli ielpro-duklionskapacilel fram lill är 1985 huvudsakligen lillgodoses genom allfullfölja kärnkraftsprogrammet och att dessutom genomföra en belydande salsningpå kraftvärmeuibyggnad. Elförbrukningens ökningstakt har numera visal sig blibeiydligi lägre än som antogs i 1975 ärs energibeslul, i försia hand lill följdav den ekonomiska krisen. Deiia innebär alt vi genom all ulnyltja redan gjordainvesieringar i kärnkraft kan klara elförsöriningen under 1980-lalels försiahälft med eu lågt oljeberoende och ulan en forcerad och kostsam uibyggnad avannan kraft. Därigenom fär vi ocksä en lidsfrist som gör del möjligl allundvika all bygga oljeeldade kraflvärmeverk. De kraftvärmeverk som behövs under1980-talet kan nu i stället planeras och ulloras för eldning med fasiabränslen, dvs. kol, lorv eller flis. Omkärnkraftblocken 7-10 las i drift kommer de enligt kalkyler som använts isamband med arbele med den energipoliliska proposilionen all under de tvånärmasle åren ersätla ungefär lika delar kondenskraft och moltryckskraft vidnormal produktion i befinlliga vatten-och kärnkraftverk. I takt medelkonsumiionsiillväxien ersäller kärnkraften successivi i alll slörreutsträckning kondenskraft. Om man utgår från en elkonsumlion på ca är1985, så ersäller kärnkraftblocken 7-10 i ston sett enbart el frånkondenskraftverk strax före mitten av Merkostnaderna förelproduktionen under de närmasle tre åren beräknas sammanlagt bli i storleksordningen2 000 milj. kr.,om kärnkraftblocken 7-10 ej tas i drift. Hela deua beloppuppstår genom en ökad oljeimport på ca . Eftersomanläggningskostnaderna för befintliga anläggningar redan är nedlagda, innebärkalkylen med andra ord att en sammanlagd koslnad bara på ca 2 000 milj. kr. skulle uppslå genom atl man inle lar kärnkraftblocken7-10 i drift. Jaganser del uppenbart all betydande ekonomiska och försöriningsmäs-siga vinslerkan göras genom alt utnyttja färdigställda kärnkraftverk med låga röriigakosinader och därigenom minska landels oljeberoende. En självklar förutsättningför att la kärnkraftblocken i drift är givelvis atl säkerhetskraven kanuppfyllas. Medtio kärnkraftblock i drift erhålles etl elproduklionssysiem som ger enlillfredsslällande leveranssäkerhel lill mitlen av 1980-lalel. För lidendärefter föreligger såvitt nu kan bedömas ingen överkapacilel i elproduklionen.Reaktorerna och 3 har båda koncession enliglatomenergilagen och omfallas av villkorslagen. De beräknas kunna blilagna idrift efter mitlen av 1980-lalet. Härigenom kan man fö etl belydande bidrag föralt trygga elförsöriningen under senare delen av 1980-talel med en därigenomfortsatt läg andel oljebaserad el. 1övrigl villjag hänvisa lill den energipolitiska proposilion som inom kortkommer atl föreläggas . RUNETORWALD (c): Jag ber att fö lacka energiminister för svaret pä mininlerpellation. Inledningsvisvilljag återge något av innehållet i den aktuella inierpellalion som jagslällde . PäTV-skärmen visas nu en sammanslällning av hur mycket elenergi som produceradesi och på vilkel säll: 396 (något som vi kan bortse ifrån, eftersom vi exporterade 4 96) 92 485 GWh (ca ) Jämförtmed 1977 innebär della en ökning med ca eller knappi 2 96. Tablån visarocksä alt det inte finns nägra tendenser lill ökal oljeberoende förelproduktion . Vi har alltså siffrorna dels för hela1978, dels för . Som var och en ser behövdevi endasi i yllersl ringa män ulnylljade i drift relaiivi dyrbara och miljönegaliva oljekondenskraftverken. Jag låierbilden vara kvar, så all åhörarna lält kan kontrollera all de slulsalser jag nukommer all dra är baserade pä ovedersägliga fakla om elproduklionen i Sverigeunder . Somalla minns och som ocksä framgår av energiministerns svar hävdade 1978 att samhällsekonomiska förluster på ca 1,5 miljon skulleuppkomma, om idriftlagningen av senarelades , från den 1februari lill den . Jaghävdar alt delta är etl exempel på elt sällsynt ogeneral agerande från ellslalligl verks sida för all med en vinklad informalion söka påverka allmännaopinionen. Fördel försia var inle alls i del skicket atl reaktorn kunde ha laddalsden . För del andra - och det är vii.sen il igare - sirider denekonomiska kalkylen mot alll vederlagd ekonomiskt länkande, något som jag härskall söka belysa. Somframgår av vad jag tidigare sagl har vi inte behov av mer elenergi än vad visjälva producerade inom landel . Kan man inie finna avsällning försin produklion, sä fär man inte heller några inkomsler. Slalsrådel vidgår isill svar all elförbrukningen icke steg t o. m. 1978 som man hadelänkt sig när man fattade beslut om uibyggnad av kärnkraften. Jag villinte direkl påstå all Vallenfall är ensami ansvarigt för felbedömningen, mennog var man med och utarbetade de prognoser som ledde fram lill besluioch som medföri au vi nu har en klan överdimensionerad elproduktionsapparal iSverige. All prognoser slår fel iniräffar ju då och då, men man mäsie i så fallockså dra de räiia slutsatserna av silualionen. Jag hävdar emellertid allVattenfall-och uppenbarligen även Slalsrådel - har dragil och fortfarandedrar hell felakliga slulsalser. Lålmig göra en liknelse. Vi tänker oss en entreprenör som sysslar med transporter.Han väntar sig en stark efterfrågeökning på sina tjänsier och binder sig 1975förau köpa fyra nya traktorer , trots alt han har .sexskapliga irakiorer och ell par epalraktorer med vilka han klarar sina uppdragunder . Är det nägon som tror all hans kapitalkostnader skullepåverkas positivt av alt han lar i bruk en av de nya traktorerna och låterepalraktorn stå som reserv? Nej, den enda vinsl han möjligen kan göra är allhan kanske fär någol lägre driftkostnad med den modernare traktorn. Han kaninte genom nägra hokuspokus slippa ifrån de kapitalkostnader han dragil pä siggenom all anskaffa fler irakiorer än han har behov av. Vallenfallär i precis samma situalion. Genom atl man - och där fär vi räkna in den riksdagsmajoriletsom gick emot bedömning 1975 -felbedömde ökningen av elförbrukningenoch därmed behovei av produktionskapacitet, så befinner man sig under denärmaste åren i den situationen all man har myckel höga kapitalkostnader för enklart överdimensionerad elproduktionsapparal. Dessa kapitalkostnader försvinnerinle - som Vallenfall velal ge sken av - om man får ta nya reaktorer i drift. Silualionen ärf ö.välbekant förde många industriföretag som under lång lidtvingats köra med ett 60-80-proceniigi utnyttjande av sin produktionskapacitetDe lolala kapilalkosinaderna ärju i stort setl oförändrade, även om mangivelvis i försia hand uinylriar de delar av sin produklionsapparai .som harlägst driftkostnader per producerad enhet. Miueget svar påden försia frågan i inierpellaiionen är därför all Vattenfallsberäkningar av förluster vid senarelagd idrifttagning av vartendenliösa och gav en hell skev bild av den ekonomiska verkligheten. Faktum ärju att får dras med onödigt höga kapilalkostnader,därför au vi får eu lågl utnyttjande av de utbyggdaelprodukiionsanläggningarna. Närdel gäller min andra och iredje fråga i inierpellaiionen gör energiminisiernell märkligl uttalande: "1 laki med elkonsumiionsiillväxien ersätterkärnkraften successivt i allt slörre ulslräckning kondenskraft." Jag bermina åhörare titta pä tablån. 1978 utgjorde oljekondenskrafien bara 1"" av den totala elproduklionen eller något mindre än I TWh. Deltamotsvarar av 3:s produktionsförmåga. Det finns alltsåinle mera oljekondenskraft atl slå ut. Jag delar ordspråkets uppfattning: Därintet finns atl la, har t o. m. f-n föriorai sin rält. Däremotfinns det en hel del betydligt miljövänligare motlrycksalslrad elkraft allersälla med kiirnkraft, om kärnkraftsblocken 7-10 beviljas driftlillsiänd. Omman gör delta, hävdar energiminisiern att samhällel skulle spara hela 2miljarder under de närmasle tre åren på grund av en eliminerad oljeimport på ca8 miljoner lon. Deua är också en - vänligt sagt - tvivelaktig kalkyl.Energiministern utgår uppenbarligen frän all reaklorbränsle, uppar-belning avdetla m. m. inle skulle kosia någonling! Var har funnit dessamecenater? Och vem skall kompensera ägarna-kommuner och förelag - avkraftvärmeverk och mottrycksanläggningar för det dåliga kapacitetsutnyttjandesom blir följden av energiministerns lösning? Deras kapitalkostnader blir juoförändrade, även om utnyitjandegraden av deras anläggningar försämras. Moldenna bakgrund är det anmärkningsvärt att energiminisiern fortfarande hävdaralt det skulle finnas anledning all bygga reaktorerna och Oskarshamn3 och därmed binda ylleriigare 10-12 miljarder! Enstatlig utredning har ju klarlagt alt vi ulan svårighet klararSveriges energiförsörining under 1980-lalet genom atl ulnyllja de snart färdigatio reaktorerna. Atl i del lägel binda ytteriigare kapital i nya kärnreakiorerkommer ju alt leda till dryga kapitalkostnader för en överdimensioneradelproduktionsapparat . Detta är oförsvarligt! Enliglcenlerns mening borde man i stället salsa dessa miljarder på en utveckling avde förnyelsebara energikällorna, så alt vi med hjälp av dessa frän minen av1980-lalel kan böria minska värt beroende av såväl olja som kärnkraft 1detla sammanhang vill jag ocksä nolera, all vi f n. när del gällerelkrafisbehovei ligger klan under även den nivå som räknade med i sinprognos 1975 och för vilken vi hånades av de partier som genomdrev del beslut som lett fram lillall vi har nuvarande stora överkapacilel. Jag utgår då Nr 94 från atl regeringen medsin och Vallenfalls nonchalania inslällning lill den riskerna med kärnkraftkommeratl inomen nära framlid ge färdiga reaktorer j Med deirender i fråga om elförbrukning som vi har konstaterat, finns del enligl minmening mera som lalar för elt elkraftsbehov på 110-115 Qffjkärnkraftsut-TWh, i Slällel för de som energiminisiern ulgår frän vidsina byggnaden beräkningar. Denna differens på motsvararprodukiionen frän två eller ire av de nybyggda reaktorerna. En fullt länkbar uiveckling är atl elförbrukningen enliglcenlerprognosen siiger med 3 "n om årel . År 1985skulle vi dä behöva . Får jag då fräga energiminisiern: Hur storaskulle de åriiga samhälleliga föriusterna bli till följd av all vi 1985 skullekomma au ha en kraftigi överdimensionerad elproduklionsapparai all beiala kapitalkostnaderför? måslejag ocksä fråga: Delarenergiminisiern min redovisade uppfattning, att svenska samhällelskapitalkostnader för elprodukiionsanläggningarna inte påverkades aven senarelagd idrifttagning av ? Del som visade här på skärmen belyste på ett intres.santsätt det förhällandet, att vår kärnkraftsproduktion i mycket stor utsträckningmöjliggjorde för oss all under de senasie åren låla bli alt ulnylljaoljekondens. Del är naturligtvis värdefulll, som mycket riktigtpåpekade, eftersom oljekondens inle är bra vare sig miljömässigt ellerekonomiskt. Det belyser ocksä del som interpellanten var inne pä i senare delenav sitt anförande. Vad kan vara orsaken lill all vi alltså kundelåta bli alt ulnyltja oljekondens? Ja, del var det faktum altenergiförbrukningen ökade myckel långsamt, beroende pä den ekonomiska krisensamt det faklum atl vi hade tillräckligt med vatten och kärnkraft i systemet.Samma sak gäller naturiiglvis också för framtiden. Elkonsumtionen ökar, om ocki långsammare takt än tidigare, och skall man då, såsom vi talat om , kunna klara försöriningen pä elt säkert säll och ulan nägra slörre riskerför driftsavbrott, då mäste man ocksä stegvis föra in nya anläggningar. Vi kanutnyttja den kapacitet som finns på oljekondenssidan, men inlerpellanlen ochjag tycks vara ense om att man inle bör göra del. Vad skall man då ha islällel? del är i del lägel rimligt och lämpligl all ta i anspråk dereaktorer som finns färdigställda-giveivis under föruisätining altsäkerheisvillkoren kan infrias. Deltaenkla förhållande - all elförbrukningen ökar, om ock i långsam takt, och alldella kräver alt nya anläggningar las i drift för alt vi skall kunna klaraförsöriningen - är bakgrunden lill del som för inlerpellanlen tycks vara enmystifikation, nämligen hurdet kan komma sig alt man får kosinader när manlåter en färdigställd anläggning slå oulnylljad. Med vanligt enkelt förnuft kanman läll komma fram lill slutsatsen alt om man bygger en stor anläggning, somkostar myckel pengar all bygga men som är relativt billig i drift,och om man sedan inte kan ta denna anläggning i anspråk den tid man har tänktsig, så får man stora föriusten Man kan diskutera hur stora dessa förluster är,men obestridligen rör del sig om föriusler. Jämförelsen med traktorerna var idet avseendet hell ointressant av det skälet alt de nya anläggningarna har såväsentligt mycket lägre driftkostnader än de oljeanläggningar .som eljestmåsle tas i anspråk. gäller naturiiglvis också för framliden. Sedanärdet också så alt vi i dagsläget-lyvärr, skulle jag vilja säga-inle äroberoende av oljekondensen. Vi kan ulläsa av den föreliggande statistiken attoljekondensproduktionen fr. o. m. t. o. m. vecka 6 under 1979uppgått lill ca I 450GWh. Om det antas atl R 3-reaktom hade varit i drift medungefär 55-procenlig lillgänglighei under den liden, hade man kunnai spara in 1050 GWh av oljekondensprodukiionen. Denna hade nämligen kunnat ersättas avproduklion i R 3, vilkel hade medföri en besparing på 70 milj. kr. Dessutomhade vi kunnai inbespara yllerligare moltrycksproduklion, molsvarande 20 milj.kr. Deua gör sammanlagt 90 milj. kn Bakgrunden lill dessa siffror är alloljekondenskraften f n. är ca 7 och motlryckskraften ca dyrare perproducerad kWh än kärnkraftsprodukiion. Jagkan inie garaniera au varie enskild siffra i det jag redovisat är korreki, mendet är inte iniressani i sanmianhanget för en debatt post fesium.Det har från börian varit självklart, och redan den gamla trepartiregeringen -som kanske har slörre känsla för än för den nuvarande - fattadebeslut om delta, au man skulle låla pröva de nya reaktorerna enliglvillkorslagen, och della skulle få la den lid det log. Vi kommer säkert att fålillfälle att återkomma lill de här frågorna också . Delär alldeles rikligi all man i de prognoser som låg lill grund årsbeslui överskaiiade del framlida elbehovei och ail den "elkoslym".som vi har är baserad på en föreställning om en snabbare elförbrukningän den vi kommer all få framål minen på 1980-ialei, men cenierpartiei kangivelvis inte frånta sig ansvaret för deua. De tio reaktorer som skulle vara idrift under den här liden - föruisall au villkorslagen kan infrias - planeradesoch beslutades långt innan man inom hade kommil pä all man skullevara emot kärnkraft De planerades under den lid dä en ledande centerriksdagsmantalade om ett pärlband av kärnkraftverk efter hela kusten. Delförefaller nu - och jag är glad för del, för del innebär en realistisklillnyklring - som om cenierparliel har accepierai de lio kärnkraftverken,förulsalt givelvis att villkorslagen kan infrias. Del visar au man inomcenierparliel inser all vi behöver dessa för alt kunna klara vår elförsöriningframål 1980-lalets mitt utan all behöva la i bruk oljekondens eller annanproduklion som är baserad på olja. Och del är myckel bra, del är ulmärkl. Detär jusi precis deua som vi bör sträva efter. au dessa anläggningarsuccessivt ersäller oljekondensanläggningar är jusl au sådana skulle behövadrivas på grund av atl elförbrukningen långsamt ökar. Del gör, herr lalman, allinierpella.iien ochjag i grunden kanske renl av är överensom den framlida utvecklingen på det här området. Jag har egentligen ingenanledning att kommentera de driftförluster som har uppstått när del gäller dereaktorer som skulle ha kunnai vara i drift, om vi inte hade haft strängaresäkerhetskrav. Del är självklart atl man fär ta dessa kosinader, men man skallinle tro all del inte finns några kostnader. Det kan ju bara den tro som inteinser sambandet mellan kapitalkostnader och driftkostnader och vad detta totaltbetyder för ekonomin i energiförsöriningen. När man är sakligt trängd väljer man au tala om något annat. Jagslällde den klara frågan om energiminisiern delar min uppfattning atl delsvenska samhällels kapitalkostnader 1978 för elproduktionsanläggningar intepåverkades av en senareläggning av idriftlagningen av . Den fråganhar icke kommenterats. Del var emellertid huvudfrågan. bedrev pressen och i olika andra sammanhang en agitation som gick ul påalt det svenska samhället varie dag förlorade 1,5 milj. kr., därför allRinghals 3 inle fick startas. Jag har hävdat all detla påstående var ogrundat,och eftersom statsrådet inie svaral pä den här punkten gäller väl ordspråket:den som tiger han samtycker. Indireklinnebär della atl påståenden om dagliga föriusler pä 1,5milj. kr, var ogrundade. Uppgiften cirkulerade emellertid i pressen i fleramånader. Förlusterna berodde alltså icke pä atl man inte tog anläggningarna idrift ulan på alt man inle behövde dem. Del fanns alltså inte behov avytterligare anläggningar. försöker all göra ett nummer av alloljekondenskraftverken i någon mån behövdes ijanuari och februari. Men debehövdes ocksä . Om jag är riktigt underrättad hade vi del störstavärmeunderskottet i decembet Det var faktiskt större än i januari och februari.Men slängdes t ex. oljekondenskraft-verkel i Slenungsund. Därär alltså driften redan stoppad. Statsrådet tycks också helt bortse ifrån, attom man kör i gång ett kärnkraftverk, innebär det driftkostnader, men samtidigtbortfaller inte driftkostnaderna i oljekondenskraftverken, efiersom dessamäste stå i beredskap. Man spar endast olja men icke personal ochdriftkostnader. Vi har ju också fåll bevis på alt man har varittvungen att sätta i gäng driften.