prot · G209142 · 1978-12-31 00:00:00 — Men säg inteall det är så enkelt alt man bara beslutar alt vi skall handla mer och sähandlar vi plölsligl mer. Handeln med bygger också på hur mycketpolackerna skall ha betalt för sina varor, när de byts mot vär malm. Lätmig lill slut konstalera att vad vi diskulerar är bara en liten bit avett mycket stort problem. Här talar med glöd och emfas om Stödtill , m. m. Stödtill , m. m. Jokkmokk.Okay, del är rikligt. Del kan Jag också göra. befinner sig i ensituation där jag anser all samhället har elt alldeles särskilt ansvat Menvi kommer all diskulera den här saken om , . Kom igen dä!Vi kommer nämligen med elt industripolitiskt belänkande, och vi kommer med ellenergipolitiskt betänkande där frågor omkring las upp. Världenslutar inte , och bekymmer gör inledet. Låt oss återkomma lilldem , men gör del då på del sättet alt ni säger: Det vi lar i dagär en liten liten bit av del hela. Jag yrkar bifall lillulskollets förslag. ALFLÖVENBORG (apk): Jag skall inle ta någon lång deball med , dels medhänsyn lill tiden och kammarens planering, dels därför all vi torde varaöverens i väldigt många frågor. Jag vill bara göra honom uppmärksam på att jaghar lalal för en miljard utöver det belopp utskottet föreslår. IngvarSvanberg säger alt man kan inte börja med Kaunisvaara i det rådande lägel. Vimenar alt man bör börja med Kaunisvaara , framför alll börja med alt ordnatransporlfrågan, därför all ell järnvägsbygge skulle ge myckel jobb. Dessutombör man öppna Kaunisvaara därför att det är angelägel alt bredda gmvbrylningeni och därförall del finns skäl all tro på en bättre framtid. Vadbelräffar handeln med de socialistiska länderna vill jag nog säga lill IngvarSvanberg all del finns en gammal bindning i viss riktning för handel.Det är den som måste brytas genom bestämda och målinriktade åtgärder. Historienvisar hur del har gått lill när del har skapats politiska och andra hinder sommåste övervinnas. Sverigeshandel med de socialistiska länderna är ännu sä liten att var och en förståralt något måste göras. Görs det någonting, så är det till nytta också försvensk arbetarklass, därför att det skapar nya jobb. Detla skulle kunna blifallel inle minsl när del gäller . Sedanlycker Jag all är väldigl tålmodig. Vänla och se, säger han,väriden slutar inle , osv. Del är naturiigtvis riktigt, men i Norrbollenhar man verkligen vänlat och sett. Kom igen, , säger . Del skall jag naluriiglvis göra. (vpk): Vår del avlandei är visserligen nu inne i en årstid när vi har dagsljus så gott somdygnet runt, men vi skall väl ändå inle fortsätta denna Norrboltensdag så längelill. Jagvill bara säga några ord med anledning av vad yttrade om LKABoch all man kanske ändå inte i skulle peka ul på vilket sällförelaget inle sköler sig sä bra. anser all jag bör vända migtill industriministern. Jo visst, men nog har väl vi som är valda från Norrbollenslän anledning all lala om när vi tycker att någonting är tokigt och att ocksåriksdagen som förelrädare för arbetsgivaren borde se till att fä en ändringlill stånd. IngvarSvanberg pekar själv på all har avgivit elt, som han sade, kufisktyttrande till dagens ärende. Del är en sak som jag lycker är märklig, och jagskulle kunna ge rader av andra exempel. Viär här för all bryta malm, sade man en gång cyniskt, inte för att ta ansvaretför samhällena där malmen bryts. Etlannal exempel: Det tog för dåvarande direktören i all hilta upptill malmfälten när gmvarbetarna gick ut i sin storastrejk, den som till inle sä liten del hade föranlells just av svårigheternaatt få ledningen all lyssna lill arbetarnas berättigade krav. Jaghar sagt alt jag inte vill ha någon onödig strid, men jag vill vela om IngvarSvanberg ändå inle lycker att det vore bra om Norrbollens fackliga och politiskaintressen gavs ökal inflyiande i LKAB-ledningen. Åtminstone det kan jag väl fåsvar på. Stödtill , m. m. INGVARSVANBERG (s): Jag vill bara säga till attjag är intresserad av att denfackliga rörelsen flr ett mycket större inflytande i samtliga förelag i del härlandet, inkl. . Överiäggningenvar härmed slutad. Proposiiionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels molionen nr 2172 av AlfLövenborg och RolfHagel i motsvarande del, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan AlfLövenborg begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i belänkandet nr42 mom. 1 röstar Ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen nr 2172 av och i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels motionerna nr 333 av EivorMarklund m. fl. och nr 2188 av m. fl. i moisvarande delar, och förklarades den förra proposilionen vara med Stödtill , m. m. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller näringsulskottets hemslällan i betänkan-del nr42 mom. 3 rösiar Ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil motionerna nr 333 av m.fl. och nr 2188 av . Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvoiering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 258 Nej - 14 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt Proposiiionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels utskoiiets hemslällan medden ändring däri som föranleddes av bifall till molionen nr 2028 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa momenl hemslälll. Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels motionerna nr 660 av AlfLövenborg, nr 2028 av m, fl. i motsvarande del saml nr 2224 av AlfLövenborg och i moisvarande del, och förklarades den förtaproposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller näringsutskoitels hemställan i betänkandet nr 42mom. 9 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil motionerna nr 660 av , nr 2028 av m. fl. imotsvarande del saml nr 2224 a v AlfLövenborg och RolfHagel i moisvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Dä EivorMarklund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 259 Nej - 15 Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemställan, dels moiionerna nr 386 avAlfLövenborg och RolfHagel saml nr 2172 av AlfLövenborg och RolfHagel imoisvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan AlfLövenborg begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller näringsulskollels hemslällan i belänkandet nr42 mom. 10 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil moiionerna nr 386 av och samt nr 2172 av AlfLövenborg och i motsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöterha röstat förja-propositionen. Då AlfLövenborgbegärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 259 Nej - 14 Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 333 av EivorMarklund m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande Ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller näringsulskollels hemslällan i betänkandet nr42 mom. 11 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 333 av m. fl. i motsvarande del. Stödtill , m. m. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparat Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 257 Nej - 16 Stödtill , m. m. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemslällan, dels molionen nr 2028 av . i moisvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i betänkandet nr42 mom. 12 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen nr 2028 av m. fl. i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för Ja-proposilionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparat Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 259 Nej - 14 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels molionen nr 2172 avAlfLövenborg och RolfHagel i moisvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. §17 vice talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammaniräde skulle försvarsutskottets betänkande nr 23, utbildningsutskottetsbetänkande nr 42 saml försvarsutskottets betänkanden nr 24, 25 och 26 i nuangiven ordning uppföras främsl bland tvä gånger bordlagda ärenden. §18 Anmäldes och bordlades Motion 1978/79:2687 av och anledning av proposilionen 1978/79:209 om ändring i bostadsbeskattningen,m. §19 Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1978/79:537 av () lill kommunikationsminisiern om bibehållande avposlanslaller och postadresser: omläggning av poslanslaller oroar oftaden berörda allmänheten, som slår vakl om sin posianslall och sin postadress.Några exempel är , , och också Blacksiad ochVerkebäck i län. 1973försäkrade dåvarande kommunikationsministern i ett frågesvar all"postverket skall iaktta försiktighet vid ändring av de nuvarandeortsnamnen som postadresser" saml vidare att "den någol minskadeeffektivitet della kan innebära för postverkets del flr uppvägas av de fördelarsom människorna har av all fl behålla namn, som anknyter till deras bygd". Jagförutsätter all den ullalade målsättningen fortfarande gäller och attkommunikationsministern är beredd att i lämpligt sammanhang redovisa vad somgjorts för att omsätta målsättningen i praktisk handling. Medhänvisning till det anförda ber jag att fl ställa följande fräga lillkommunikationsminisiern: Villkommunikationsministern medverka till all allmänheten i göriigaste mån flrbehålla sina poslanslaller och postadresser? 1978/79:538av () till industriministern om vidareförädlingen vid ASSLsanläggningar: beslutade om lån ochaktieägarlillskolt på 550 milj. kr. för miljövårds- och kapacitelsutbyggnadervid ASSLs anläggningar vid Karisborgs Bmk. Såväl i proposilionen som iriksdagsbeslulel framhålls all denna utbyggnad snabbi måste följas av eninvestering i vidareförädlingsle-del för all ge anläggningen lönsamhet.Fortfarande lycks dock bolaget sakna planering för vad en sådan vidareförädlingskall avse. Detla framgår av en skrivelse som kommunen sänt lillindustriministern med krav pä snara åtgärder beiräffande vidareförädling iKarisborg. En bristande planering av vidareförädlingsinvesteringarna inomsvensk skogsindustri är synnerligen olycklig. Än mer olyckligt är det om denstatliga skogskoncernen saknar en samlad planering för sina investeringari vidareförädlingsledet utan bygger på punktvisa ålgärder från fall till fall.Jag vill därför lill industriministern ställa följande frågor Anserindustriministern alt det behövs en samlad översiktlig utredning för ASSLs vidareförädlingssatsningar, omfattande samtliga i koncernen ingående anläggningar? Ärindustriministern beredd att medverka lill all en sådan uiredning och planering kommer till stånd för att möjliggöra rikliga delbeslul inom bolaget,anpassade till en total strukturplan för den svenska skogsinduslrin? 1978/79:539av/ngvar5va«6erg(s) lill industriministern om sysselsättningen i kommun: I brev anmodadeindustriministern all - företrädesvis via SVETAB - söka finnaandra vägar all skapa sysselsätlning i Pajalaområdet än del olönsamma alternativetall starta gruvdrift i Kaunisvaara. Den20 avrapporlerade Statsföretag detla uppdrag lillindustriministern genom all översända en redogörelse från SVETAB i ärendei.Denna redogörelse har delgivils kommun. Rapportenutgörs av flera redogörelser om objekt som undersökts för tänkt elablering iPajala, varav inget lett till någon elablering. I övrigl ges inga förslag tillnya uppslag eller ålgärder. Kommunen, som befinner sig i elt synnerligenbesväriigi läge i vad gäller sysselsättningen, har icke kunnal undgå all finnadenna rapport ytterst negaliv. Tillilen lill Statsföretags både vilja ochförmåga att söka hjälpa till med ulbyggnad av kommunens näringsliv framstår somobefintlig. Jag vill därför lill industriministern ställa följande frågor: Anser industriministern denavlämnade redogörelsen från Statsföretag tillfredsställande? Om så inle är fallet, vilkavidare ålgärder avser då industriministern all vidla för att söka komma tillrätta med det synneriigen olillfredsslällande sysselsättningsläget i Pajalakommun? 1978/79:540av () till socialministern om bekämpandet av alkohol- ochnarkotikamissbruket: Alkohol- och narkotikamissbmket är ell av vårastörsta sociala problem. Det måste med kraft bekämpas. I proposilion1978/79:108 föreslogs ett samlat alkoholpoliliskt program. I proposition1977/78:105 föreslogs ell samlat program med åtgärder mot narkotikamissbmket.De båda åtgärdsprogrammen innehöll målsättningar för samhällets alkohol- ochnarkolikapoli-tik. För alt insatserna mot drogmissbmket skall kunna bliframgångsrika fordras en konlinueriig uppföljning och avstämning av insatserna. Medhänvisning till det anförda vill jag lill socialministern ställa följandefrågor: Hurser den akluella alkohol- och narkolikamissbmkssituaiionen ul enliglregeringen? Vilkenuppföljning har skett av del alkoholpoliliska program beslulade om1977 och av det narkolikapoliliska program beslulade om 1978? 1978/79:541 av () lill arbetsmarknadsministern om upphandlingen förbyggandei av : Enligl den slalliga upphandlingskungörelsen I §äger regeringen beslula om avsteg från gällande regler. Regeringen har enliglelt svar som lämnals i kammaren av kommunikationsministern använt sig av dennarätt i samband med anlagande av anbud för . Enligt kommunikationsministernbestämde regeringen alt på gmnd av sysselsättningsläget vid varven etl någothögre anbud skulle antas. Det lägsta anbudet hade lämnats av AB Järnmontering iMalmö. Järnmonleringhade, i egenskap av stålbrobyggare, från statens vägverk erhållit underlag föranbudsgivning, varvid av medföljande skrivelse framgick all avsikien med attulföra bron i stål var i enlighel med regeringens strävan all ökasysselsättningen för bl. a. den inhemska verkstads- och varvsindustrin. Resultatetav regeringens handlande har blivit all Järnmonlering, som enligt gällandeupphandlingsregler skulle ha fält bygga bron, hotas av nedläggning, medanÖresundsvarvel på gmnd av full sysselsättning har problem med att klara arbeieioch mäsle låna in arbetskraft från Järnmonlering. Med anledning av delanförda önskar Jag ställa följande frågor: Hur bedömde statsrådetsysselsättningsläget, när avsteg gjordes från gällande regler för statligupphandling av ? Anser statsrådet att regeringensbedömning varil riktig? 1978/79:542 av ThureJadeslig (s) till arbetsmarknadsministern om klagan över beslut avyrkesinspektionen: Ett regionalt skyddsombud i avbröt medslöd av gällande lagstiftning elt arbete med epoxifärg vid en tillfälligarbetsplats. delade inle skyddsombudels uppfattning ochupphävde beslutet. Överklagande skulle ske till arbetarskyddsstyrelsen inom treveckor, vilket också gjordes. slutfördes arbetet, varförarbeiarskyddsstyrelsen meddelade att överklagandet ej logs upp till behandlingdå det aktuella arbetet var färdigt. Ärendei överklagades hos regeringen, somlämnade besvären ulan bifall (Dnr 3604/78). Besluten innebär att en avlagstiftningen anvisad rättighet all i högre instans fl sakfrågan prövad sattsur spel. Med hänvisning till detanförda vill jag ställa följande frågor: Anser regeringen det riktigtatt ett skyddsombud, som stoppat ett kortvarigt arbetsobjekt, inle skall harätten alt fl yrkesinspektionens beslul prövat i högre instans? Anses del riktigt all brott motarbetsmiljölagen endast kan beivras om dom hinner avkunnas under pågåendearbete? 1978/79:543av () lill handelsministern om diplomaliska kontakter rörandeuniversitetsundervisningen i arabiska: Enligl lidningsrapporter skulle ell antal arabiskaambassadörer besöka statsrådet för att diskutera undervisningen i arabiska vidStockholms universitel. Enligldessa rapporter skulle den saudiarabiske ambassadören ha meddelal alt han imars skrivii etl brev lill universitets- och högskoleämbetet med begäran omupplysningar om myndigheternas avsikter i denna fråga - etl enligl diplomaliskaregler ganska märkligl förfarande. Han uttryckte sin irritation över all brevetännu icke blivit besvarat och förklarade della strida mot vanlig hövlighetAmbassadören skulle också ha framhållit all, om denna undervisningsfråga ickelösles på ett för arabländema lillfredsställande sätt, skulle della kunnainverka menligt pä handelsförbindelserna. Har statsrådet mottagit eneller fiera ambassadörer från de arabiska länderna, varvid frågan omuniversitetsundervisningen i arabiska i diskuterats? Vad är i så fall anledningenlill alt statsrådet diskuieral denna fråga, vilken Ju hör till etl annaldepartemenl, med främmande diplomater? Har vid sådana ev. diskussioneräven frågan om möjliga arabiska repressalier mot svensk utrikeshandel berörts? 1978/79:544av (vpk) i\\\ försvarsministern om provningen av utländskastridsflygplan i Norrbollen: Enligl uppgift i tidningen harflygplan ur NATO:s slrids-flygkrafter vid upprepade tillfällen provats iNortbotten. a. har flygplatsen i utnyttjats för dessa övningar.Robotbasen i har också använts. Enligl samma källa hardella skett utan att regeringen varil informerad. Jag vill därför frågaförsvarsminislern: Är sädana övningar förenliga med den uttaladesvenska neutraliteten och vad ämnar försvarsminislern vidla för ålgärder medanledning av det iniräffade? 1978/79:545 av EvaHjelmsiröm (vpk) lill utbildningsministern om rätten lill studiemedel vidfrilidsledarutbildning: Enligt centrala sludieslödsnämndens anvisningar omstudiemedel bör studerande vid idrotts- och frilidsledarulbildningar kunna flextra studiemedel för hyra eller köp av sporlulrustning m. m. vid obligatoriskvidareutbildning m. m. Därvid gäller all studerande lill fritidsledare kan flstudiemedel för all hyra utrustning, medan studerande vid gymnastik- elleridrottshögskola kan fl medel för köp med upp lill av kostnaden förutrustningen. Dettainnebär alt de som studerar vid frilidsledarulbildningar vid folkhögskolorklart diskrimineras i förhållande lill de studerande vid gymnastik- och idrottshögskolorna.Del rimliga vore alt samma regler gällde för de bägge kategorierna studerandevid köp av ulruslning, som är nödvändig för utbildningen. De utgifter del rörsig om är dessulom myckel betungande för den enskilde. Motbakgrund av del anförda hemställer jag all lill utbildningsministern fl ställaföljande fräga: Avserulbiklningsminislern all avskaffa de diskriminerande bestämmelser som gällerstuderande vid frilidsledarulbildningar och likställa dem med studerande vidgymnastik- och idrotlshögskoleuibildning? 1978/79:546av (vpk) lill arbetsmarknadsministern om förmedlingsverksamhetenför kulturarbetare: meddelade i aprilkullurarbelarseklionerna och de övriga godkända förmedlarna inomkullurarbelsområdel vissa regler rörande gränsdragningen mot olagaarbetsförmedling. Det är naturiigtvis myckel posilivi om AMS härigenom lyckasrensa någol i den kommersiella olagliga förmedlingsverksamheten inom omrädei.Förmedlingsverksamhet som enbart drivs i vinstsyfte och som därtill i regelsaknar alla kullurpoliliska ambitioner bör motarbetas. Det är samtidiglväsentligt att förmedlingssitua-lionen för kulturarbetarna förbällras och allockså de flr en avgiftsfri förmedling. Därvid skall också kullurpoliliskavärderingar vägas in, måste de ideellt arbetande förmedlingarna - iregel kontrollerade och arrangerade av artisterna själva - såsom YTF fåmöjlighet alt vara verksamma inom området. Motbakgrund av del anförda vill Jag lill arbetsmarknadsministern ställa följandefråga: Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern allvidla för all garantera kulturarbetarna en icke-kommersiell, seriöst arbetandeförmedlingsverksamhet? 1978/79:547 av TorslenKarlsson (s) till kommunministern om ekonomisk ersättning lill kommunvid ändrad kommunindelning: Regeringen beslutade au från den1 skilja med socknarna Hagebyhöga och Orlunda från Motalakommun för all bilda egen kommun. Deltaflr mänga konsekvenser: Ca 4 000 kommunalanställda berörs, och del kommer attinnebära en mängd problem med omplaceringar och sämre avanceringsmöjligheterlill följd av minskning i underlagel för olika fiänsler. KvarvarandeMotala kommun flr de störsla svårigheterna, då personalproblemen kommer alldrabba den kommun inom vilken organisaiionen är uppbyggd. Motalasom centralort för i har även i forlsällningenalt svara för arbetsmarknaden för de skilda kommunerna, med de svårigheter somarbetsmarknaden i nu befinner sig mill i. 1976har 2 000 arbetstillfällen försvunnit, och ylleriigare närmare 1 000arbetstillfällen kan försvinna . Regeringsbeslutetinnebär aU den kvarvarande kommun blir ställd ensam med alla dessaproblem som kommundelningen och arbetsmarknadssituationen medför. Iulredningar om kommundelningen har konstaterats all en skattehöjning bliroundviklig. Min fråga lillkommunminislern är följande: Ärregeringen beredd all ompröva sitt fattade beslul om avslag pä kommunsyrkande om ekonomisk kompensation? § 20 Kammaren åtskildeskl. Förteckning över talare 1978/79:142 (Siffrorna avser sida i protokollet) Förste vice talmannen 74 , () 26,39, 43, 47 Bondeslam, Anilha,kommunikationsminister , , 13,14, 16,17, 19, 20, , ,jordbruksminisler 9, 10, 11 Fågelsbo, () 17 , () 18, 19,20 , ,industriminister 7, 8 , () 7, 9 , () 68 Komstedt, () 14,15, 16 Lövenborg, (apk) 33,41, 42, 58, 60, 80. 87, 88,98, 104 , () 10,11 , (vpk) 29, 40, 42, 56, 59, 64, 78, 86, 96, 104 ,() 12, 13,50 , ()52, 58, 60, 63, 66 , () 82 , Per (m) 43, 47,48, 49, 69 , () 36,41, 52, 57, 70 , ,socialminister 5, 6 , () 48,49, 50 , () 101,105 , () 5, 6 Tilländer, () 4 , , statsråd 3 Wirlén, , arbetsmarknadsminister60, 64, 67 Ångsiröm, () 84, 88 GOTAB,Siockholm 1979