prot · G209141 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag vill dä bara nämna alt detta redan har lettlill all jordbmksminisiern har kallat till ett möte med nordiskaväxtförädlare för att utreda möjlighelerna lill utökat nordiskt samarbele påväxtförädlingens område. Jagkan inle se all del finns någon anledning lill de farhågor som HansWachtmeister framställde, och Jag yrkar därför som sagt bifall lill ulskolletshemslällan i alla delar. Vissaåtgärder på växtförädlingsom -rådet m. m. HANS (): Jag vill bara säga beiräffande våra farhågor all de är skriftligtbelagda redan i avtalet. Där sägs uttryckligen ifrån all den organisalion sombyggts upp inom skall fl sina intressen tillgodosedda-framför allldessa - och därmed, menar vi, är våra farhågor befogade. Nr 141 (): Onsdaeenden Herr lalman! Vi flr nu en växtförädlingsnämnd, sombältre än lidigare skall 9 mai 1979 kunnastyra statens och Jordbrukarnas pengar lill vetenskapligt kvalificerade projekl,även när dessa inle är direkt lönsamma, t. ex. för all la fram sorter Vissaåteärder nå " passar för norta men som säljs i så små mängderalt del inte växtförädlingsom- kommersiellt skulle löna sig att ta framdem. rådel m m Riskernaför konkurrensbegränsande åtgärder har utskottet uppmärksam- mat och avvärjt genom sittullalande, och riskerna för att icke lönsamma sorter skulle falla bort ihanteringen är också avvärjda genom växlförädlingsnämndens instruktioner. Jagtror alltså att Hans Wachtmeisiers farhågor är onödiga i det här fallel. HANSWACHTMEISTER (m): Jag måste be all läsa vad som slår i avtalel under punkten4.2: "Vid Nämndens bedömning av ansökningar om bidrag skall, uiöver vadsom sägs i punkt 4.1, särskild hänsyn tas lill den organisation som byggts uppinom ." Del är detta som vi menarär så farligt KERSTINANÉR (fp): Meningen ärju all växtförädlingsnämnden i början, innanSvalöf AB har fullt kommil i gång, skall ge bidrag även lill del förelaget.Nämnden skall alltså inle glömma bort della. Men det är inte meningen all delskall bli någoniing som skall fortsätta i all evighet Detframgår alldeles tydligt av vad ulskoltel säger all några icke lämpligakonkurrensbegränsningar flr absolul inte förekomma. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad ulskotlel i dessa momenl hemslälll. Proposiiionergavs på bifall lill dels ulskollets hemslällan, dels reservationen nr 1 avHans Wachtmeister m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Den som vill all kammaren bifaller jordbruksulskotlets hemslällan i belänkandet nr 26 mom. 3rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr I av Vid omröslning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 141 Vissa åtgärder på växtförädlingsom -rådet m. m. ledamöier ha röstat förJa-proposilionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvoiering med omröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Proposiiionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avHans Wachtmeister m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Den som vill all kammaren bifaller jordbruksulskotlets hemslällan i beiänkandei nr 26 mom. 4 brösiar Ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 3 av Vid omröslning genom uppresning förklaradesfierlalei av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Dä HansWachtmeister begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparatDenna omröstning gav följande resultat: Ja- 232 Nej - 46 Mom.4 c-e, 5 och 6-12 Kammarenbiföll vad ulskoltel i dessa moment hemställt §11 Föredrogs Näringsulskollels belänkande 1978/79:38 med anledning av proposilionen1978/79:172 om ändring i lagen (1955:416) om sparbanker 1978/79:33 med anledning av propositionen1978/79:125 med förslag om tilläggsbudget III lill statsbudgeten för budgetåret1978/79, såvitt avser och kommundepartemenlelsansvarsområden 1978/79:34med anledning av proposilionen 1978/79:191 om ändring i lagen (1971:1037) omäganderättsutredning och legalisering 1978/79:33med anledning av proposilionen 1978/79:179 om ändring i Förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning m. jämte moiion 1978/79:34 med anledning av molionen 1978/79:1687 angåendetryckfrihetsförordningens regler om anonymitetsskydd Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemslälll. §12 Förbättrat studiestöd till 18-19-årlngar i gymnasial utbildning Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1978/79:20 med anledning av propositionen 1978/79:153 om förbällral studiestödlill 18-I9-äringar i gymnasial utbildning jämte motioner. I propositionen 1978/79:153() hade regeringen föreslagit att 1. anta inomutbildningsdepartementet upprättat förslag lill lag om ändring isludiesiödslagen (1973:349), 2. i övrigl godkänna de riktlinjerför det förbättrade studiestöd lill 18-19-åringar i gymnasial utbildning som förordatsi proposilionen, 3. lill Sludiemedelsfonden, utövervad regeringen föreslagil i proposilionen 1978/79:100, bil. 12, anvisa ettinvesteringsanslag av 82 000 000 kt Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I proposilionenföreslås att 18-I9-äringar i gymnasial utbildning som fiyttat hemifrån ochbrutit den ekonomiska gemenskapen med föräldrarna t. v. ges rätt all gå överfrån studiehjälps- till studiemedelssystemet om de själva så önskar. Genom altgå över lill studiemedelssystemet kan de själva finansiera sina studiet Deelever som anser sig tillhöra föräldraekonomin bör alllid, oavseti om de borkvar hos sina föräldrar eller inte, ha räll att kvarstå i studiehjälpssyslemelupp till . Rätten att kvarstå i studiehjälpen är väsenllig främslför de elever som kommer från hem med svag ekonomi och som skulle kunna gåmiste om betydande bidragsförmåner om övergången lill studiemedelssystemet voreovillkorlig i det fall man flyttar hemifrån. Därför föreslås i propositionenall de älerbetalningspliktiga studiemedel som kan utgå inom studiehjälpen höjsför 18-19-åringar från nuvarande maximalt . per läsår.Rätten till dessa medel föreslås vara behovsprövad i förhållande tillföräldraekonomin på samma säll som ." I detta sammanhang hadebehandlats dels de med anledning avproposilionen väckta motionerna 1978/79:2245av m. fl. (s), vari hemställts aU skulle 1.besluta, med avslag på propositionen 1978/79:153, godkänna de riktlinjer förförbättrat studiestöd lill 18-19-åringar i gymnasial utbildning Förbättrat studiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning som förordals i molionen,innebärande att 18-19-åringar som inle bodde i Nr 141 föräldrahemmet skullekunna förfoga över ungefär lika myckel medel som elever som tillhördestudiemedelssystemet, vilket skulle ske genom aU de fick rätt att ulan prövningmot föräldrarnas ekonomi utnyttja studiehjälpens återbetalningsplikligastudiemedel i sådan utsträckning, all medlen lillsammans med studiehjälpensstudiebidrag och de lillägg eleven hade rätt lill inom studiehjälpssystemetmotsvarade det belopp som kunde utgå inom studiemedelssystemet, varvid vissaförmåner som kunde utgå till eleverna utöver de nämnda bidragsbeloppen bordebeaktas vid tilldelningen av återbetalningsplikliga studiemedel, 2. till Studiebidrag m. m., utövervad regeringen föreslagit i propositionen 1978/79:100, anvisa eU förslagsanslagav , 3. lill Studiemedelsfonden, uiövervad regeringen föreslagil i proposilionen 1978/79:100, anvisa ellinvesleringsanslag av 72 000 000 kt. 1978/79:2305 av () och MargitOdelsparr (c), vari hemställts att beslutade 1. aU höja delåterbetalningsplikliga beloppet som kunde utgå inom studiehjälpen för18-19-åringar till maximalt . 2. att som sin mening geregeringen lill känna aU reglerna för återbetalningsplikliga studiemedelenligl 3 kap. sludiesiödslagen borde ses över i enlighel med vad som anförts imolionen, 3. att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om en priorilering avstudiehjälpen inför /81, 4. all som sin mening geregeringen lill känna vad som i motionen anförts om uppdrag fillsludieslödsutredningen, delsden under allmänna molionsiiden vid 1978/riksmöie väckta motionen1978/79:1232 av (apk) och (apk). Utskottet hemställde attriksdagen skulle 1. beiräffandestudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning som brutit sambandei med föräldraekonomin a) med anledning av molionen1978/79 :2245, yrkandet 1 i motsvarande del, och med avslag på proposilionen1978/79:153 i motsvarande del anta av utskollel framlagt förslag lill lag omändring i sludiesiödslagen (1973:349), innebärande bl. a. alt vid bedömandet avbehovet av återbetalningsplikliga studiemedel skulle för ogift studerande somfyllt 18 är endast beaklas den studerandes egna ekonomiska förhållanden, b) med anledning av molionen1978/79:2245, yrkandel 1 i moisvarande del, och med avslag pä proposilionen imoisvarande del som sin mening ge regeringen lill känna vad ulskotlel anfört omåterbetalningsplikliga studiemedel till angivna grupp, 2. beträffandemaximibelopp för älerbetalningspliktiga studiemedel till 18-19-äringar i gymnasial utbildning som inle brutit sambandet med 7 protokoll 1978/79:141 Förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning föräldraekonomin medbifall lill proposilionen i motsvarande del och lill molionen 1978/79:2245,yrkandet 1 i moisvarande del, saml med anledning av motionen 1978/79:2305,yrkandet 1, godkänna de riktlinjer för maximibelopp som förordats iproposilionen, 3. beiräffande inkomstprövningenav återbetalningsplikliga studiemedel inom studiehjälpen med bifall lillmolionen 1978/79:2305, yrkandel 2, som sin mening ge regeringen lill känna vadulskoltel anförl om inkomstprövningen, 4. beträffande en prioritering avstudiehjälpen vid budgetberedningen inom rörande budgetåret1980/81 med bifall lill molionen 1978/79:2305, yrkandel 3, som sin mening geregeringen lill känna vad utskollel anfört, 5. beiräffande en extra bidragsdelinom studiemedelssystemet till elever pä gymnasial nivå avslå molionen1978/79:2305, yrkandel 4, 6. beiräffande utredning omstudiestödet lill 18-19-äringar avslå molionen 1978/79:1232, 7. beiräffande medelsanvisningen a) med bifall lill molionen1978/79:2245, yrkandel 2, uiöver tidigare anvisat belopp (SfU 1978/79:16, rskr193) lill Studiebidrag m.m. för budgelårel 1979/80 anvisa 10000 000 kt, b) med bifall lill molionen1978/79:2245, yrkandet 3, och med anledning av proposilionen uiöver lidigareanvisat belopp (SfU 1978/79:16, rskr 193)till Sludiemedelsfonden för budgetåret1979/80 anvisa eu invesleringsanslag av . Reservalion hade avgivits av (),() och () som anseu aU utskoUet borthemställa beträffandestudiestöd lill 18-19-åringar i gymnasial utbildning som brutit sambandei medföräldraekonomin a) med bifall lill propositionen1978/79:153 i motsvarande del och med avslag pä motionen 1978/79:2245, yrkandelI i moisvarande del, anta det i proposilionen framlagda förslaget till lag omändring i sludiesiödslagen, b) med bifall lill propositionen imoisvarande del och med avslag på molionen 1978/79:2245, yrkandel 1 imotsvarande del, godkänna de riktlinjer som förordals i proposilionen föreuförbällral studiestöd lill 18-19-åringar i gymnasial utbildning som bmlitsambandei med föräldraekonomin, beiräffandeinkomstprövningen av återbetalningsplikliga studiemedel inom studiehjälpenavslå motionen 1978/79:2305, yrkandel 2, beträffandeen priorilering av studiehjälpen vid budgetberedningen inom regeringskanslietrörande /81 avslå molionen 1978/79:2305, yrkandet 3, beiräffandemedelsanvisning med bifall lill proposilionen och med avslag pä motionen1978/79:2245, yrkandena 2 och 3, utöver lidigare anvisat belopp (SfU1978/79:16, rskr 193) lill Sludiemedelsfonden för /80 anvisa ellinvesleringsanslag av . BRITTABERGSTRÖM (fp): Delta betänkande behandlar proposilionen 153, som innehåller förslagom förbättrat studiestöd lill 18-19-åringar i gymnasial utbildning. Deförbällringar som föresläs i propositionen för denna gmpp gymnasieelever ärmyckel angelägna. Mänga av I8-I9-äringarna som går på gymnasium befinner sig ien ganska märklig och ibland besvärande silualion. Å ena .sidan är de myndiga;de kan ha varil ute i förvärvslivet och haft egen inkomst och självständigekonomi, de kan ha flyttat hemifrån och hell bmlit den ekonomiska gemenskapenmed föräldrarna. Å andra sidan betraktas de som tillhöriga föräldraekonomin närde söker studiehjälp för studier i gymnasieskola. Därmed kan de inle finansierasina studier självständigt. Bedömningen av om de kan fl bidrag ochåterbetalningsplikliga studiemedel sker i förhållande lill både elevens ochföräldrarnas ekonomi. Dellaförhällande har kritiserats särskilt från elevhåll. Utbildningsminister föreslår därför sädana förändringar som möjliggör aU 18-19-åringar -som själva betraktar sig som ekonomiskl självständiga och som har flyttathemifrån - kan fl ansökan om studiestöd prövad enbart med hänsynstagande lillegen eller egen plus makes ekonomi men inte föräldraekonomin. Avsikten är attde föreslagna reglerna skall vara provisoriska. De skall gälla tills denpågående studiestödsutredningen lagt fram förslag som tagit ställningtill. Innanjag mer ingående behandlar innehållet i propositionen och de molioner somväckis i della sammanhang, vill jag erinra om all redan lidigare ivår fattal beslut om förbättringar i studiestödet för gymnasieelever enligtutbildningsministerns förslag i budgetpropositionen. Förbättringarna rör bådedet inkomstprövade tillägget, det behovsprövade tillägget,inkomstprövningsgränsen för det senare tillägget, inackorderingstillägg ochresetillägg. Huvuddrageni proposilionen är följande -jag vill tillägga alt avsikien är allförbättringarna skall gälla från : 18-19-åringar som flyttathemifrån och som brutit den ekonomiska gemenskapen med föräldrarna flr gå överfrån studiehjälpssyslemel till studiemedelssystemet, om de önskar det. De haralltså här en valmöjlighet, och det är inte fråga om något tvång. Går de övertill studiemedelssystemet, kan de finansiera sina studier självsländigl.Ansökan prövas då inte mot föräldrarnas ekonomi. De återbetalningspliktigastudiemedel som kan utgå inom studiehjälps-systemet höjs för I8-19-åringarnafrän nuvarande maximalt . Därmed kan manmotverka att mänga ungdomar lockas all gå över lill studiemedelssystemet, somger ett högre totalbelopp än Förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning Förbättratstudiestöd lill 18-19-åringar i gymnasial utbildning Inomstudiehjälpssyslemel är dock bidragsdelen väsenfligi högre, och del är vikiigiall studerande med svag ekonomi verkligen drar nytta av dessa bidrag, sä aU deflr sä låg skuldsättning som möjligl. Ibudgetpropositionen förutsattes förslag lill förbättringar för 18-19-åringarnasom skulle innebära anslagshöjning. Meruigiflen är beräknad lill 82 milj. kr. iproposilionen och della belopp belastar studiemedelsfonden. Medanledning av proposilionen har avlämnats två molioner, en socialdemokraliskparlimolion, nr 2245, och en moiion från tvä centerpartister, nr 2305. Jag gårinle här in pä innehållet i de båda moiionerna. Socialdemokraterna ochcenterpartisterna i utskottet har enat sig om ell förslag som ihuvudsak bygger pä den socialdemokraliska motionen. Jag vill dock göra etl parkommentarer till moiionerna, Gemensamlför de båda moiionerna är alt man plockar de bästa bitarna ur de tvä olikasysiemen för studiestöd. Man gör del emellertid på olika sätt Moiionerna harockså del gemensaml alt de inle innehåller några kostnads-beräkningat ärminsl sagt märkligt. Del är helt klart aU inget av förslagen kan rymmas inomsamma anslagsram som den som förutsatts i proposilionen. I densocialdemokraliska motionen föreslås endasl en omfördelning mellan anslagenStudiebidrag m. m, och Sludiemedelsfonden, Ibåda moiionerna framhålls del värdefulla i att alla ungdomar bereds ekonomiskamöjligheter att genomgå gymnasieutbildning ulan au ådraga sigomfattande skuldsättning i form av återbetalningsplikliga studiemedel, Dellasynsätt överensstämmer hell med uppfaUning, Utbildningsministernredovisar dessa grundläggande tankegångar i proposilionen pä s. 6 och 7. Detförslag som föreligger frän utskottsmajoriteten -alltså socialdemokraternaoch centerpartisterna i utskottet - bygger på den socialdemokratiska motionen,men iden har dock gjorls vissa förändringar. Enligl förslaget skallicke-hemmaboende 18-19-åringar kunna förfoga över ell totalbelopp moisvarandestudiemedlen. Inom ramen för detla totalbelopp kan studiebidrag och lilläggenligl studiehjälpssyslemel utgå. De inkomst- och behovsprövade tilläggenkommer för ogift elev även i fortsättningen alt prövas mot föräldrarnasekonomi. Lånemedlen för dessa elever prövas endasl mot egen och makes ekonomi. Enförändring lill det bättre i förhållande till den socialdemokraliska molionenär alt man i utskottets förslag rensat bort några av de administrativasvårigheter som motionsförslagel skulle medföra. Man minskar antalet förmånersom skall beaktas och avräknas vid tilldelning av älerbetalningspliktigastudiemedel i förhållande lill vad som föreslås i molionen. Kvarstår dockåtskillig administrativ merbelastning i förhållande till propositionensförslag. Merbelastningen har samband med all kontroll fortlöpande erfordrasbeiräffande tilldelning av bidrag och lillägg. Besluten härom fallas nämligenav skolstyrelserna, och man måste allisä ha kontroll över tilldelningen avlillägg i förhållande lill beviljandet av lånemedel. Frågorna om lånemedlenhandläggs av centrala sludieslödsnämnden. Om inle denna kontroll görs, är del risk för alltotalbeloppet överskrids, och då kan del bli fråga om äterkrav. Genomsammanblandning av olika former för ekonomiprövning, dels prövning motföräldraekonomi, dels prövning mot egen och makes ekonomi, förloras en vikligdel av syftet med propositionen, nämligen den unges ekonomiska självständighet.De myndiga eleverna fär inte den självständighet som från deras sida har varilelt slarkl önskemål. Ulskollsmajoriletenbibehåller propositionens förslag om höjning av lånedelen inom studiehjälpenför 18-19-äringarna lill maximalt . Förgymnasieelever som står kvar i föräldraekonomin föreslår utskoltsmajoriteten,med utgångspunkt i cenlerpartimolionen, en höjning av inkomsigränsen vidprövning beiräffande länemedel. Man förordar all denna inkomslgräns /80 höjs lill . för alla elever i gymnasieskolan. Dellainnebär alt man inom studiehjälpen flr tre olika inkomstgränser för dessaelever, vilket inte gör ell redan komplicerat syslem enklare. Som framgår avbetänkandet, s. 5, och cenlerpartimolionen fastställs dennainkomslprövningsgräns av cenirala sludieslödsnämnden. Någol tillkännagivandefrän sida är inle motiverat Tillsammansmed i utskottet har jag reserverat mig mot utskotlsmajorilelensförslag. Ibåda moiionerna framhålls som en motivering för de önskade ändringarna atteleverna med propositionens förslag ställs inför en mycket svär valsituation,eftersom de kan välja mellan studiehjälpssyslemel och studiemedelssystemet. Vireservanter menar all molionärerna har överdrivit dessa svårigheter betydligt Ireservationen pekar vi pä den hjälp som eleverna kan fl i form avlabellmaterial och personlig rådgivning. Vi betonar också all propositionensförslag är mindre komplicerat från administrativ synpunki änulskoltsmajorilelens förslag. Jag har redan berört della. Men jag vill tilläggaalt del måste vara betänkligt aU fören provisorisk reform införa nya rutiner,som därtill blir myckel arbetskrävande. Ulskoitsmajoriietensförslag innebär en utvidgning i förhällande lill propositionens förslag. Ireservaiionen anger vi all detla "föranleder en ökad belastning pä budgeten medetl belopp som sannolikl inle understiger 20 och som-beroende pä ulnytljandegraden -kan komma att uppgå lill 40 milj. ".Beräkningarna är gjorda enligl samma metod som beräkningarna för propositionen,alltså på grundval av kunskap om nuvarande ulnyiijandegrad och med antagandenom framtida utnyttjande. Redan en merbelastning på budgelen med 20 milj. kr.utöver propositionens 82 milj. kr. borde göra fler av kammarens ledamöier änmoderaler och folkpartister betänksamma mot majorilelsförslaget, sä all deröstar på reservationen. Mankan ocksä konstalera all majoritetens skrivning innehåller etl par oklaraformuleringar, som kan medföra tolkningssvärigheler beträffande vilka somverkligen skall anses ha bmlit sambandei med föräldraekonomin. Jag citerar ellpar slällen pä s. 8 i betänkandet: "I allmänhet lordedella vara fallet om eleven stadigvarande flyttat Förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning Förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning - Detskulle alltså vara etl kriterium pä all vederbörande bmlit sambandet medföräldraekonomin. Litet längre fram heterdet: "Mantorde fl räkna med all ocksä många 18-19-äringar som flr inackorderingstilläggför studier i t. ex. gymnasieskolor och folkhögskolor kommer alt kunna söka ochbeviljas återbetalningsplikliga medel. Något krav på all sådana inackorderadeelever skall förhyra en egen bostad för all bli betraktade som fristående frånföräldraekonomin bör inle uppställas, om eleven pä annal säll gör sannolikt attsambandet med föräldraekonomin brutits." Medden skrivningen förefaller del som om alla inackorderade 18-19-äringar kankomma i fråga för del högre totalbeloppet enligl majoritetens förslag. I säfall blir del dyrare än jag nämnl lidigare. kommer att fl stora svårigheter att göra en rikligavgränsning. Propositionensförslag innebär nämligen alt elever som flyttat hemifrån och väljer att gä överlill studiemedelssystemet inte kan fl inackorderingstillägg eller resetillägg. Sammanfattningsvis, herrlalman: Propositionensförslag innebär betydande ekonomiska förbättringar för 18-I9-åringarna igymnasieskolan. Utskoltsmajoritetensförslag innehåller oklarheter beiräffande avgräns-ningen mellan elevgrupperna. Utskoltsmajoritetensförslag innebär merbelastning på budgelen med omkring 20 milj. kr. - kanske 40miljoner - uiöver propositionens förslag, 82 miljoner. Utskotlsmajorilelensändringsförslag är dåligl motiverade. Jagyrkar bifall till reservaiionen, vilket också innebär bifall till propositionen.Jag yrkar ocksä avslag på motionen 1232 frän kommunisterna, somblir tillgodosedd med propositionens förslag. 2, 5 och 6 i majoritetens hemslällan harjag ingel annal yrkande änmajoritetens. belänkande 1978/79:20 om förbättratstudiestöd till 18-19-äringar i gymnasial utbildning har initierats avregeringens proposilion 1978/79:153. Utskottethar vid upprepade tillfällen uttalat alt studiestödet för18-19-åringar mäsle ligga högt i prioriteringsgrad när det gäller att förbättrastudiestöden i framliden. uppfattningen har socialförsäkringsulskollel och även varit helteniga. Denav den socialdemokratiska regeringen tillsatta sludieslödsutredningen hardärför med förtur behandlal reformeringen av studiestödet till 18-19-åringar, Uiredningen behandladedetla ärende i ell principbetänkande, som lades fram 1977, vari manföreslog provisoriska regler för förbällral studiestöd lill dessa årsklasserstuderande. Utredningen föreslog i beiänkandei i princip följande grundsatser: Gränsen mellanstudiehjälpssyslemel och studiemedelssystemet skall i fortsättningen, somlidigare, dras vid . Myndighetsåldern, f n. ,skall vara den gräns i studiehjälpssyslemel dä det sammanlagda studiestödetskall räcka lill all pä egen hand finansiera studierna. Myndiga elever under 20 årskall lill dess frågan filt en slutgiltig lösning tillhöra studiehjälpssyslemel. För elever som flyttat hemifrånskall rällen till studiemedel prövas, ulan hänsynslagande lill föräldrarnasekonomi. Detlaförslag frän uiredningen vann en bred uppslutning vid remissbehandlingen. Itilläggsdirektiven till sludieslödsutredningen deklarerade utbildningsministern- delta skedde - att etl förslag i huvudsakligöverensstämmelse med utredningsförslaget skulle kunna genomföras årsskiftet1979-1980.