prot · G20994 · 1978-12-31 00:00:00 — Statsrådethar bytt uppfattning i den här frågan och det ganska markant. Skånska Dagbladetskrev följande, som ursprungligen ställ i den6 : "Förmånga av dem som i likhet med mig är skeptiska mot kärnkraftens uibyggnad, ärdet inte i försia hand etl lekniskt-ekonomiski problem." Litet längre fram fortsättertidningen: "Delgäller efter en oerhörda mängder med förgiftat avfall som är farligt ihundratals är och plutonium och andra transuranier som är fariiga i 10.000-talsär. Alltdella skall hanteras, transporteras, ålerutnyiijas och lagras av människor. Detär elt system som är byggl för en värld med nära nog ofelbara 9 protokoll 1978/79:93-94 människordär misstag, konflikter, sabolage och desperata handlingar hell enkelt inie fårförekomma." Jagslularcilatei där och frågar: Var slalsrådel informerad om missödet vidkärnbränslehanieringen i Viisierås för en månad sedan, ?Och i så fall: Hur kommer del sig att den i andra sammanhang såpublicitetshungriga folkpartiregeringen inte via massmedia informeratallmänhelen om detla myckel allvarliga missöde? Därhar vi ett exempel på den mänskliga faktorn - den som alltså inte får klicka.Men har lyvärr inle minst redovisai en betydligt mindrekänsla än tidigare för de risker som är förenade med kärnbränslehanlering. Nulycks det i ston setl inte finnas några risker alls. Allting ordnar sig! Deltycks vara så all får vi bara etl eller ell par borrhål som vi kan godkännautgår vi frän atl det finns myckel slörre yior där vi kan lägga ned vänavfall. Jagvill, herr talman, slula detta inlägg med au fråga: Hur kommer del sig att allmänheleninte lidigare har informerats om missödet i ? Herrlalman!Del aren hell ny fråga som nu lar upp. Jag kan bara säga atl delär kärnkraflsinspeklionens sak all ulöva den fortlöpande kontrollen övernukleära anläggningar i del här landet och också ge de rapporter som behövs idet sammanhanget. Del vore fel av regeringen att gripa in i det förfarandet Sedanvill jag bara konstatera alt i alla väsentliga avseenden, när det gäller deenkla sambanden mellan elförbrukningens ökningslakt och behovet av all klaraden försöriningen med nya anläggningar, tycks nu hälla med mig imill resonemang, nämligen alt vi behöver de nya anläggningarna för att klaraden framtida ökningsiakien i elförbrukningen. - De nya anläggningarna skallsjälvfallet byggas och nyttjas i de former som är nödvändiga för alt uppfyllagivna säkerhetskrav. Jagmåste säga au advokatyr när det gäller tidigare nedlagdakosinader är av någol enklare slag. Del är uppenbart alt man har gjort och görföriuster i och med alt man inle kan ta i drift tillgängliga anläggningar. Detär inte sä, , alt driftkostnaderna för en oljekondensanläggningväsentligen hänför sig lill personal. De höjda driftkostnaderna för sädanaanläggningar beror på atl en oljekondensanläggning mäste drivas med olja. Oljaär dyrbart i inköp, och del är del som hell och hållet gör utslag påkosinaderna för oljekondensanläggningarna. Del är naturligtvis också i denjämförelsen som man får effekler på kostnaderna vid uppskov och idrifttagandeav olika anläggningar. Men som jag betonat i den här debatten ärdet kostnader som man naturiigtvis fär la för all man skall kunna se lill atlsäkerhetskraven blir infriade. RUNETORWALD (c): utnyttjar deballknepet att försöka låla påskina att vi skulleha likartad uppfattning om kärnkraflsutbyggnaden. Lål mig än en gång återge vadjag sade, nämligen atl vi redan har en överkapacilel med den utbyggnad av lioreaktorer som är gjord. Det innebär inle att tyckeralt det är bra medtio reaktorer. Del innebär bara atl vi inle kan bortse från ett faklum som deövriga partierna drivit igenom: att det skulle byggas lio reaktorer och att denu i slorl sell är färdigbyggda. Men jag har också sagl, och del vill jagåterge än en gång: "Moldenna bakgrund är det anmärkningsvärt atl energiminisiern fortfarande hävdaratt det skulle finnas anledning att bygga reaktorerna och Oskarshamn3 och därmed binda ylleriigare 10-12 miljarder i kärnkraftsanläggningar." Det var del jag sade, ochjag fortsatte: "Enligtcenterns mening" - det är också min mening - "borde man i ställetsalsa dessa miljarder pä en utveckling av de förnyelsebara energikällorna, såatl vi med hjälp av dessa frän mitten av 1980-lalel kan böria minska värtberoende av såväl olja som kärnkraft" Lålmig lill sist ställa en fräga. Statsrådet är myckel orolig för våroljeförsörining, och del har jag förståelse för. Men vilka garantier harstatsrådet för all vi inle ocksä kan fä problem meduranförsöri-ningen lill våra reaktorer, med upparbelning etc? Vi vel redan allvi hade problem att fä Weslinghouse att infria ingångna avtal. Visserligen harman vunnit en process om detla, men huruvida man kommer all fä sitt uran ärkanske en annan fråga. Det hjälper inle att man är garanterad ersättning förden händelse att man inte får uran - man vet ändå inte om man på sikl kommeratt ha uranförsöriningen tryggad. Delär alltså inget som säger att del inte på sikl blir stora problem med attförsöria våra nu byggda reaktorer med upparbetat uran. Mot den bakgrunden menarjag att del än mindre finns anledning all satsa nya miljarder i kärnkraften.Dessa borde man i stället redan nu sälla in pä all snabbt utveckla deförnyelsebara energikällorna. Jag konstaterar bara all cenierpartiei nu på etl glädjande sätt -del ärpå inlet vis en anklagelse - har accepterat i varie fall de tio kärnkraftverkvars existens ocksä har ansvar för, efiersom beslut om dessafattades för länge sedan. De ingår som en viklig del i det nuvarande svenskaelförsöriningssystemet, givetvis under fömtsällning alt uppställdasäkerhels-krav kan infrias. Och i det avseendet föriigger nu en bedömning, somockså den gamla trepartiregeringen var överens om, nämligen alt villkorslagenskrav är uppfyllda, ulom i ell avseende. Jagvill ocksä avslutningsvis konstatera atl vi i energipropositionen, somkammarens ledamöler fär lillfälle att återkomma till, gör de bedömningar som vihar all göra när det gäller den svenska uranförsöriningen. Del är lika litethär som pä något annal område där vi har import av energi sä att vi har Jag hyser emellertid ingen oro för den uranförsörining som ärnödvändig för att klara del begränsade svenska kärnkraftsprogrammet. Delär också uppenbart atl oljan och oljeberoendet härvidlag av flera skäl utgörelt väsentligt slörre problem, dels därför all det är en sä dominerande faktori vår energiförsörining, dels därför atl oljan är föremål för ekonomiska ochpolitiska föriopp som vi inle kan påverka och som gör alt oljeberoendet kan föödesdigra konsekvenser både för vär välfärd och för vär ekonomi. RUNETORWALD (c): Det lönar sig säkeriigen inte atl driva denna debatt särskilt myckellängre. Lät mig bara kategoriskt bestrida, all har medverkat lillbeslutet om de tio kärnkraftverken. Det beslutet fattades 1975, ochjag ochandra ccnlerpariislerrösiade då för en reservation med krav på att det inteskulle byggas tio kärnkraftverk. Del deballrickel gär jag inte pä. Detär vidare på del sällel att hävdar att del svenskakärnkraftsprogrammei är begränsat. Del är inte riktigt Såvitt jag vel harSverige f n. slörre andel kärnkraftsbaserad elkraft än någol annat land ivärlden. Det innebär att vi är mycket illa ute, om vi inte får del uran som vibehöver för våra reaktorer. Tillsist villjag bara säga atl del lydligen är precis så som skrevi gär med anledning av regeringens ställningstagande lill naturgasen, som jucentern har förordat som en miljövänlig energikälla som kunde hjälpa oss attkomma över det besväriiga innan vi fär fram tillräckligt givande nyaoch förnyelsebara energikällor. GP skriver i rubriken lill sin artikelföljande: "Kärnkraften viktigast för fp." Det gäller tydligen ocksåför . Jag uppmanar atl läsa på i historia ochäven om det nuvarande svenska kärnkraftsprogrammet. De lio reaktorer som vinudiskuterar och som i stort sell är färdigställda beslöts långt ärsenergibeslul fattades. Delär rikligt all därefter har påyrkat avveckling av det svenskakärnkraftsprogrammet lill är 1985, men detla är en övergiven ståndpunkt RUNETORWALD (c): Jag hade inte tänkt begära ordet fler gånger, men lål mig med anledningav slalsrådel Thams sista inlägg dra en liknelse. Om man för etl erbjudande atlta hand om en vanskött gård med fem hektar igenbuskad mark,åtar mansig kanskeatt klara del . Man för inle chansen. Dä är det frågaom tio hektar. Därför säger man: behöver jag lio år för att klara upp dethär. Det är självklart, , att ju längre får hålla på attlåsa fast i kärnkraft, deslo längre lid kommer det att la för centernatt röja upp efteråt. Överläggningen var härmedslutad. §10 Om slandardsäkrade pensioner Socialministern erhöll ordet föratt besvara (vpk) den 14 febmari anmäldainlerpellation, 1978/ 79:146, och anförde: har frågal dels hur jag ser pä angelägenhelen avatl frågan om slandardsäkrade pensionsförmåner för en snar och positiv lösningoch hur jag vill kommentera de skäl som anförts häremot, dels om jag är bereddalt skyndsamt ta initiativ till att denna fräga blir upptagen till beredningsamt all pensionärsrörelsen därvid ges möjlighet all delta. Lålmig först konstatera all utvecklingen inom pensionsområdel underden senastefemårsperioden kännetecknats av en myckel omfatlande och kostnadskrävandereformverksamhet Folkpensionens grundbelopp höjdes för allapensionärer. Folkpensionen för en ensampensionär justerades då från 90 till 9596 av basbeloppet och från 140 lill 155 96 av basbeloppet för pensionärspar.Den 1 juli 1976 sänktes den allmänna pensionsåldern frän 67 till 65 är,som det blev större möjligheter all individuellt välja tidpunkt förpensioneringen . Den1 genomfördes delpensionsreformen för anslällda. Genomdelpensioneringen ärdet möjligt att minska arbetsinsatsen genom atl övergå till deltidsarbete i kombination med delpension. Dennapensionsform har slagit väl ut, och antalet delpensionärer har ökatkontinuerligt. i är var det närmare 44 000 personer som uppbardelpension. har pä regeringens förslag beslutat attdelpensionsförsäkringen skall omfatta alla förvärvsarbetande, dvs. Avceniral belydelse i detta sammanhang är att de folkpensionärer som saknar ATPeller har låg ATP är tillförsäkrade ärliga standardförbättringar genompensionstillskott. Även dessa åriiga standardhöjningar har förbättrats ochsedan juli 1976 höjs pensionstillskotten varie år med 4 96 av basbeloppet förålderspensionärer. Förtidspensionärerna är tillförsäkrade dubblapensionstillskott och för alltså elt ärligt siandardtillskoll med 8 96 av basbeloppet Deårliga höjningarna av pensionstillskotten avser tiden fram t. o. m. budgetåret1981/82. Dä kommer alla ålderspensionärer atl utöver folkpensionensgrundbelopp vara tillförsäkrade ATP eller pensionstillskott motsvarande minsl45 96 av basbeloppet. Förtidspensionärerna är på molsvarande sätltillförsäkrade lillskolt med 90 96 av basbeloppet Vidsidan av denna successiva utbyggnad av pensionstillskotten bör del ocksånoteras atl ATP-pensionerna för varie är fär alll slörre betydelse. A v de f n.drygt 1,3 miljonerna ålderspensionärer har f n. ca 53 96 också ATP. Blandförtidspensionärerna har 70 96 ATP. Denna andel folkpensionärer som harATP-pension ökar fortlöpande. Dessutom ökar också de utgående individuellaATP-beloppen successivi genom ett ökat antal intjänade poängår för tillkommandepensionärer. Hela del allmänna pensionssystemet är värdesäkralgenom anknylning lill basbeloppet. Detta ger pensionärerna en viss särställningjämfört med mänga andra grupper. Med anledning av vissa diskussioner som harförls om pensionärernas ekonomiska trygghet vill jag understryka atl reglernaför värdesäkring av pensionerna självfallet måste ligga fast Denfortsatta reformverksamheten pä pensionsområdel behandlas av denpariamentariskt sammansatta pensionskommittén. Kommittén har haft i uppdrag atlbl. a. pröva möjlighelerna att med hänsyn lill de resurser som kan ställas lillförfogande förslärka de garantier för pensionsnivån som finns. I sittsenaste betänkande (SOU 1977:46) Pensionsfrågor m. m. har kommittén enhälliglavstyrkt all man f n. inför någon form av generell och automatiskt verkandestandardutvecklingsgaranli inom den allmänna pensioneringen, bl. a. molbakgrund av de mycket omfallande koslnadsbindningar som skulle följa av ettsådant system. Pensionernas slandarduiveckling bör enligl kommiilén liksomhittills fö bestämmas genom gång efter annan återkommande poliliska beslutKommittén anser atl utöver den nu pågående utbyggnaden av pensionstillskottenliksom den successiva framväxten av ATP bör de resurser som i rådandeekonomiska läge är tillgängliga för förbältringar för pensionärernakoncentreras lill de områden där behoven är mest framträdande. Kommittén pekardärvid pä behovei av en kraftig utbyggnad av sjukvården för äldre, särskiltlångtidsvården och hemsjukvården. Pensionskommitténsbetänkande har remissbehandlals, och flertalet remissinstanser delar kommitténsbedömning av möjlighelerna att införa en standardutvecklingsgaranli inom denallmänna pensioneringen. Föregen del vill jag konstatera all riksdag ochregering har lagt fast etl program för fortsaU uibyggnad av pensionstillskottenfram t. o. m. /82. Därmed kommer de pensionärer som saknar ellerhar låg ATP alt fö en fortsalt icke oväsentlig standardförbättring under denärmasle åren. Jag är för dagen inte beredd att gä närmare in på frågan omvilka förändringar som därefter kan bli aktuella inom pensionssystemet Flerautredningar, som har lagts fram under senare är, visar på behovet av ökadeutbyggnadsinsalser inom värd- och omvärdnadsområdet för de äldre. Jag delardärför pensionskommitténs uppfattning all de resurser som under de närmasleåren kan ställas lill förfogande för förbättringar för pensionärerna i förstahand måste användas för all fö lill stånd den uibyggnad av samhällelsvårdresurser som är hell nödvändig. Avsiklen är också att regeringen inom kortskall lägga fram förslag lill som syftar lill au underlälla dennauibyggnad av vårdresurserna för de äldre. Slutligenvill jag framhålla atl regeringen har för avsikt att inbjuda representanter förpensionärsorganisationerna lill överläggningar innan slällning las lill slörrefrågor av särskild betydelse för de äldre. (vpk): Jag lackar socialministern för svarel pä min interpellation men måstelyvärr konstalera alt del är negativt vill inte ta någolinitiativ för all frågan om slandardsäkrade pensioner skall fö en positivlösning. Även om han inle säger ell direkl nej lill kravet, är hansargumentering i sak ell nej. Deltaär mycket beklagligl. Kravel på slandardsäkrade och värdebeständiga pensionerbetraktas av pensionärsrörelsen som ell av de mest väsentliga kraven. Del äralllsä inle främst lill mig och vpk-gruppen som säger nej, utandet är lill den samlade pensionärsrörelsen. Låtmig erinra om några fakta. Pensionerna är fortfarande mycket låga.Socialministern anförde en rad procenttal i sitt svar, men pensionärerna kan juinle leva på proceni. Låt oss titta på vad pensionerna ger i kronor och hurutvecklingen varit för pensionärerna jämfört med andra grupper i samhällel.Försia kvartalet 1979 utgjorde grundpensionen och pensionstillskottet förensam.siående pensionärer 16 764 kt per helt år eller 1 397 kn . Medräknatkommunall bostadstillskotl kommer man upp till en summa av i runl tal 20 000kr. Och denna låga summa tvingas många pensionärer att leva på,som hyran för en modern kan uppgå lill . Andra pensionärsgmpper har ett tillskott av en lilen ATP och därigenomell något bättre läge. Försl , 1979, fär vi den första gruppen somkvalificerar sig för full ATP. Inkomstskillnadernakan alltså vara belydande också bland pensionärerna. Men la den stora gmppensom Ivingas klara sig pä gmndpension och pensionstillskott plus etl kommunallbostadstillägg. Den omfattar kanske 600 000 pensionärer - det finns ingen exaktsiffra, men den torde vara av ungefär den slorieksordningen. Del ärju enutomordentligt läg standard som dessa människor tvingas till. har deunder den senasie liden utsatts för angrepp från olika personer ochorganisationer, som hävdar atl pensionärerna egentligen lar för mycket av detekonomiska utrymmet och atl de knappa pensionerna skulle vara ell slort problemför framtiden. Delbör erinras om atl del är pensionärerna som under sina akliva år har skapat denproduktionsapparat ur vilken pensionerna nu i sisla hand utbetalas. Del handlaralllsä inte om någon gåva som nuvarande produktiva generation i nåder ger lillpensionärerna. Del handlar om en intjänad rättighet för vilken pensionärerna redanslitit hårt , , aktualiserade redan vid sin kongress 1973 ell krav somgav ullryck åt principen om en utjämning av pensionsvillkoren, nämligen altfolkpensionen skall motsvara 65 96 av den genomsnittliga industriarbetariönen.I slutet av 1950-talet beräknades en folkpensionär ha av en sådanmedellön. I millen av 1960-lalet hade andelen gått ned fill och nuberäknas den till 25 96. Del är alltså långt kvar till den uppställdamålsällningen, och man mäste lyvärr konstatera atl del relativa läget för demsom bara har grundpension och pensionstillskott är sämre än vad del var vidslutet av 1950-lalel. Kravelpå slandardsäkring, som jag har tagit upp i interpellationen, gäller frågan omförhållandet mellan utvecklingen av pensionärernas levnadsstandard och denövriga befolkningens. Denna fråga logs upp i direktiven för pensionskommittén,och delta uppfattades allmänt som etl positivt slällningslagande i sak. sedan detla krav. Detla vållade djup besvikelse ochen stark indignation bland pensionärerna. I ell uttalande frän PRO:s kongress1977 sägs sålunda: "Kongressenkräver alt pensionerna - både folkpension och ATP - skall ha en med andrainkomstgrupper jämförbar standardutveckling och uttalar sin djupa och bittrabesvikelse över pensionskommitténs förslag om all sådan garanii icke skall ges. Kongressenfinner del ocksä i hög grad anmärkningsvärt all pensionskommittén som skäl försitt avslag i denna fråga betonat all pensionärernas standard måste hällas nereför alt ge ulrymme för vårdmöjligheler lill pensionärer. Etl cynisktbetraktelsesätt, som det inle finns motsvarighet till i någol annatsammanhang." Jagkan inle finna annal än att socialminislern i sill svar är inne pä precissamma tankegång som PRO sålunda betecknat som etl "cyniskt betraktelsesätt".Samma omdöme måsle också ges om det uttalande som gjorts avstatssekreteraren i ekonomidepartementel , som i en lidningsintervjusagt så här: "Mycket lalar för all vi ivingas låta pensionärerna betalaför sin service." Varför skulle jusl pensionärerna sättas i strykklass pådella säll jämfört med andra grupper i samhället? Jag håller helt medpensionärerna och deras organisationer när de upprört protesterar mot sådanauttalanden. Tilldet myckna lalel som vi hörl under den senaste liden om allpensionärskollektivet lar för myckel av det produktionslillskoll och denkonsumlionsökning som kan väntas under de närmasle åren mäste följandeframhållas: Pensionärerna ivingas leva på en standard som genomsnill-ligtär myckel lägre än för övriga medborgare. Del är alltså nödvändigt alt de fören slörre andel än andra grupper av produktionslillskoll och konsumtionsökning.Annars kan ju pensionärerna aldrig komma upp i en standard som är jämförbar medandra grupper i samhället. Vad som krävs är alllsä tvä saker: för del första enabsolut och relativ standardhöjning för pensionärerna, för det andra enstandardsäkring som garanterar atl pensionerna följer med vid höjning av degenomsnittliga reallönerna. Dethar under den senasie liden framträtt tendenser, framför allt i pressdebatten,som framhållit all levnadsstandarden inle är del viktiga för pensionärerna,ulan all del viktiga är deras totala situation, deras slällning i olikagemenskaper osv. Del är givet all del är pensionärernas samlade silualion sommåste förbätiras. Här återstår fortfarande myckel alt göra. Många pensionärerkänner sig undanskuffade och behandlade som andra rangens medborgare. Detgäller rätlen till arbele och del gäller en rad andra saker. Men grundläggandeför all pensionärerna skall känna trygghet och uppskattning är dock derasekonomiska standard. Med skalden vill man säga: "Tryck ej blott denvalkiga näven, tryck även en penning i den!" Man för inle säga nej lillpensionärernas berättigade krav på standardförbättring och slandardsäkring medhänvisning lill alt det är viktigare alt förbällra deras allmänna läge isamhällel. Del vore elt i hög grad cyniskt resonemang. Socialminislern GABRIELROMANUS: Nr 94 Låt mig först med anledning av den diskussion om de äldres Fredagenden ekonomiska irygghel som hänvisade lill än en gång understryka del som jagsade redan i interpellationssvaret, nämligen all värdesäkringen avpensionssystemet ligger fast De utfästelser som har givits till den äldregenerationen, som har byggl upp värt samhälle, skall hållas. På den punkiensvävar vi inte pä målel. talade om all några i deballen har sagl all pensionärskollektivetfär för mycket . Jag vel inle vem han syftar pä. Del kan i varie fall inlevara regeringen. Regeringen slår inle för den uppfattningen. Vill han angripanågon annan bör han tala om vem han angriper. Sedanhänvisade lill elt uttalande av statssekreterare i budgel- och ekonomidepartementel. Med anledning av det villjag baraunderstryka att i den TV-iniervju som åsyftas betonade själv atldet var ell personligt inlägg han gjorde och all han inle framträdde somtalesman för regeringen. Regeringens uppfattning ide frågor som där berördes är följande: Detär väsentligt för de äldre, liksom för många andra i värt samhälle, all vård och service byggs ut så atl var och en kan få den värd och service som han behöver. Det kommeratl vara en förslahandsuppgift för värt samhälle under de närmasle åren, 2, Deavgifter som förekommer i del sammanhanget för självfallet inte sältas sä, all de hindrar någon från au uinyttja den vård och service som han behöver, Pensionärernasförhållanden är så olika -jag vill instämma i vad sade pä den punkien - all det inle längre är meningsfullt all tala om pensionärskollektivet i ekonomiska termer. Vi har inte sä fö pensionärer med en årsinkomst på 60 000 ä , och mera, bl, a, lack vare de regler som gäller för statligt och kommunall anslällda, men vi har å andra sidan en slor grupp som bara har folkpension, pensionstillskott och kommunalt bosladsiillägg. För den gruppen, som kommer atl finnas och vara slor under lång lid framöver, gäller hell andra ekonomiska förhållanden. Man kan alltså inle generalisera och säga alt pensionärerna hardel så och så och all de bör beiala så och så mycket, 4, Detbör också noteras atl refiexioner rörde etl skede när ATP är fullt utbyggd, dvs, ell skede som ligger långl fram i tiden. Delsom vi nu skall diskuiera är något närmare liggande frågor. Därvid måste viutgå från den ekonomiska verkligheten, , jag och flera andra medverkade i en debau här ombefolkningssiluationen och de tendenser som finns i befolkningsutvecklingen.Både och jag kunde konstalera atl de nuvarandetendenserna är oroande, bl, a, därför att de kommer alt slälla denyrkesverksamma generationen inför stora påfrestningar när del gäller all klaraav de löften som har givits lill den äldre generationen. Det är sant all delhär inle är fräga om nägra gåvor som skall utdelas, utan del är fråga ompensioner som de äldre hargjort sin insats för och självfallet skall ha. hindrarinle atl del, med del pensionssyslem vi har, blir en svår ekonomiskpåfrestning på den akliva generationen all beiala dessa pensioner, om dennuvarande befolkningsutvecklingen fortsätter. Det är vi ense om. Vi var del förelt är sedan, och jag ulgår ifrån alt vi är del nu också. Delhär är en del av verkligheten som vi inle kan komma ifrån. Jag kan inte förståatl del skulle vara cyniskt all påminna om all när resurserna är begränsademåsie man la del viktigaste försl. Och del viktigaste är enligt en enhälligpensionskommitté och enligt det övervägande anlalel av de inslanser som haryiiral sig över kommitténs betänkande all se lill all det finns omsorger, vårdoch service tillgängligt för dem som behöver det.