prot · G209142 · 1978-12-31 00:00:00 — I sinskrivning har utskottet pekat på del angelägna i att vi får en karlläggning avde mineraltillgångar vi har. Detta är också uttryckt i regeringens förslag. Förslvill jag kommentera motionen 2028 angående berggrundskarteringen. Självabegreppet karlering omfattar den verksamhet som syftar lill au ta fram och iform av kartor i reguljära serier tillhandahålla beslutsunderiag för samhälletrörande nyttjandet av landskapet, berggrund. Jordarter och grundvatten. Imolionen 2028 föreslås alt skall uttala sig till förmän för enforcerad berggmndskartering. Motionärerna anför att nuvarande resurser innebäratt omloppstiden för berggrundskartering i utgör mot ca 25 åri jämförbara länder. Utskollel anser all molionärerna har pekal på ettangeläget behov och att della behöver åtgärdas. Del är viktigt att övervägandenom prospekleringsinsatser kan gmndas på ett tillföriilligt geologisktkarlmaterial. Av proposilionen framgår emellerlid all regeringensanslagsberäkning gjorts mot bakgrund bl. a. av au mineralpoliliska utredningenundersöker prospekteringens behov av bl. a. jusl berggrundskartor. Utredningen,vars förslag väntas , undersöker härvid även skilda organisatoriskaoch finansiella lösningar. Del finns mot denna bakgrund enligl utskottetsuppfattning inte anledning för att nu göra ett uttalande omberggrundskarteringen i särskild ordning. sålunda.Jag har samma yrkande då del gäller motionen 1017, som är ungefär likalydande. Förslagetom s. k. länsgeologer - del var närmasi del lalade om - innebäralt dessa skulle knytas till länsstyrelserna. Utskottet instämmer i synpunktenall del behövs en förslärkl bevakning på länsplanel av mineralresursfrågorna.Flera länsstyrelser har också i sina anslagsframställningar förl framönskemålet om en geologisk sakkunskap knuten till länsslyrelsen. Beträffandedetta säger utskollel att del är angeläget att det hos myndighelerna finnsregionall placerade befattningshavare med uppgift all aklivi bevaka olikaaspekter av mineralförsörjningsfrågorna. Olika organisatoriska lösningar ärhärvid möjliga. Regeringen bör överväga dessa frågor mot bakgrund av de förslagsom mineralpoliliska uiredningen kan komma all lägga fram senare i år.Ulskoltel föreslår alt med anledning av moiionerna 387 och 477 görell ullalande av denna innebörd. Med delta hoppas Jag alltså all nöjd. Detandra avsnittet i belänkandet gäller prospekteringsverksamhelen. ProgrammetProspeklering omfattar den verksamhet vid SGU som syftar lill all finnaexploaleringsbara tillgångar av , bergarter, jordarter och gmndvatien.Programmet är indelat i sju delområden, däribland omrädei för uran.Delprogrammet Uran beslår innevarande budgetär av dels uppdragsverksamhet somsker för och räknas till en volym av ca 7milj. kr., dels den verksamhei som direkt anslagsfinansieras lill etl belopp avca 12 milj. kr. Iproposilionen föresläs för del kommande budgetåret en mindre uppräkning av detstatliga anslagel lill 13,4 milj. kr. och uppdragsverksamheten beräknas lillelt oförändrat belopp av ca 7 milj. kr. Sammantaget blir alltså det totalabeloppet för SGU all bedriva verksamhet med ca 20 milj. kt I molionen 1014föresläs alt anslagel lill SGU skall vara 26 milj. kr., ochmotionärerna hänvisar lill att SGU:s anslagsframställning har upptagit delbeloppel. Men här har nog molionärerna gjort en felläsning. SGU begär ca 19milj. lill sin verksamhei, eftersom 7 mifi. skall finansieras genomuppdrag. Apk-motionen innebär alltså all regering och riksdag skulle anslå 7milj. mer än vad SGU har begärt, och det är knappast troligt all man skulleha resurser all fullfölja det programmet Utskottethar ansett den bedömning som regeringen gjorl i sin proposition vara riktig,och därför yrkar jag avslag pä motionen 1014 i den här delen. Jaglar nu upp punkten Statens gruvegendom. Utskottet pekar i sitt belänkande påalt regeringens proposilion medger ökade insalser inom den statligagmvnäringen. Förslagen i proposilionen föranleder ingen erinran från utskottetssida, och det var den skrivningen som reagerade mot. Då vill jagbara kort hänvisa till all regeringens medelsberäkning ansluter sig till föreslagit på det här området. Och vi anser attden professionella bedömningen är räll viktig all la hänsyn lill när mangranskar de olika anslagsäskandena. Yrkandena i moiionerna 546och 1031 går ocksä ul på all regeringen bör Mineralförsörjning,m. Mineralförsörjning,m. läggafram ell förslag om slöd lill gmvhanleringen i allmänhet resp. stöd lillgmvnäringen i . Det är, vill utskottet framhålla, betydelsefulltall gruvindustrin får förbättrade verksamhetsmöjligheter. Utskottet säger ocksåatt regeringen därför bör redovisa ett gruvpolitiskl handlingsprogram förriksdagen. Utskottetföreslär all gör etl ullalande av denna innebörd, och jag hoppas allEivor är nöjd med det uttalandet. Idelta sammanhang påpekar också utskottet all underlag för ett sådant program fn. utarbetas på olika häll. Man har alltså viss grund alt stå på. Vad denmineralpoliliska utredningen kommer att föreslå i del här stycket är naluriiglvisockså av gmndläggande betydelse. Vidare försiggår vissl utredningsarbete inomde fackliga organisalionerna. Ietl par molioner pekas på brister pä del gruvrältsliga området Utskottet anserockså att den nuvarande lagstiftningen i många slycken är svårtolkad ochbristfällig. Särskilt vikliga är de problem som kan vara förknippade medlillsländsgivning i samband med undersökning av alunskiffer, eftersom dennaskiffer innehåller olika som kan göra del nödvändigi alt tillämpa bådegruvlagens bestämmelser om inmutning och minerallagens bestämmelser omundersökningskoncession. Härhar utskottet gjort ett klart uttalande om au en översyn bör komma lill ståndsnarasl möjligl. Slutligen,herr lalman, skall jag kort kommentera de motioner som föreslår särskildaåtgärder i kommun inom gmvnäringen. Utskottet konstaterar attpropositionen föreslår åtgärder på prospekleringsområdet, och även i övrigl,som är mycket långtgående och alt motionärernas synpunkier i stort sett ärtillgodosedda. AlfLövenborg har i sill anförande pekal på några objekt somockså finns omnämnda motionsvis - Jag tänker på förslagen beträffande Jokkmokkskommun och särskill Norvijaur. Men inom ramen förde förslag som finns iproposilionen och som ulskoltel anslutit sig lill finns det möjligheler attvidta de akluella ålgärderna. Ulskotlel yrkar därför avslag på de molioner somavser prospeklering i kommun. Jag yrkar sammanfattningsvis bifall till uiskotieis förslag och avslagpä de akluella motionerna enligl utskottets betänkande. (vpk): Jag har ingenanledning all gå in i någon längre diskussion med . Han harbetonat del som också sägs i uiskotlsskrivningen, all del finns intressantasynpunkier i vår moiion. Han har ocksä betonat viklen av elt gruvpolitisklprogram och all del blir förändringar i gmvlagen. Allldel är bra. Men däremoi är del väl inte bra au utskollel inte - och inteheller - lycker att behöver ullala sig för utökadeprospekleringsinsatser. hade visserligen en motivering till del,och del ärju alltid någol. Men Jag vill nog säga alt myckel väl kanbeslula om särskilda insatser. Enligl min mening finns del Jag vidhåller därför mill yrkande liksom yrkandet om en forceradberggmndskartering. ALFLÖVENBORG (apk): Eu bifall lill vår moiion skulle innebära att SGU skulle fä 7 milj. kr.mer än SGU har begärt, konstaterar . Det är rikligl. Jag äremellerlid övertygad om alt pengarna behövs, eftersom det finns så oerhörtmyckel att göra på det här området, bl. a. i . Sedankommenterade myckel knapphändigt våra molioner om en plan förinduslriell satsning i . Det finns inom ramen för det här beslutet,säger , möjligheler att exploatera de slora kalk- ochmarmorfyndigheierna i Norvijaur. Möjligen ligger del lill på del sättet, menjag är övertygad om all det behövs en klar beställning, ell konkret beslul iriksdagen, för att del skall hända någonting. Del finns redan ulredningar. Manvet vad som finns i Norvijaur, och kommunen ropar efter sysselsättning. Vivet ju hurdel står till i kommun. Del aren av de kommuner som harlevererat mest pengar till den svenska statskassan, men samudigt är det enkommun som ligger verkligt illa till. Här rör det sig omunderlätenhetssynder som man inle kan skylla på den folkpartistiska regeringen.Det borde ha vidtagits konkrela åtgärder . Vihar dock pekal på några projekl som man mycket snart skulle kunna påbörja. Detena gäller Norvijaur, som jag redan har berört. Här skulle det kunna bli åtskilligaarbetstillfällen. Del andra handlar om uppförandet av etl aluminiumverk iJokkmokk. MaJ:l ål statens industriverk att utredamarknaden på för aluminiumprodukier och behovet av inhemskkapacitet. Man kom fram lill all behovet växer och all den inhemskaproduktionskapaciteten måste ökas. Då kom man också in på frågan omförläggningen av etl aluminiumverk till kommun. Man sade att desamhällsekonomiska skälen för lokalisering till ifrågavarande kommun måste belraklassom slarka, men man ansåg att projektet skulle bli så dyrt all en ökning avimporten av aluminium vore all föredra. Vivill myckel starkt i frågasälia denna slutsats. Del finns myckel slarka skälfören sådan lokalisering. Valtenfallsarbeiena går mot sill slul, folk måstesysselsättas, och kommunen måste få någoniing, om den inle skall råka ul för enfullständig kalastrof Skapas ingen ny sysselsättning i kommun, måsteman räkna med att utgifterna för arbetslöshetsersättning och den kapitalförstöringsom kommer att äga rum blir myckel slora. Man kan fråga sig vad del kostarsamhället all flytta folk osv. Vimenar all man även här måste göra en samhällsekonomisk kalkyl. Dä är jagövertygad om att man kommer till slutsatsen att det är samhällsekonomisktlönsamt Mineralförsöijning,m. Nr 142 (): Jag vill bara göra några kortakommentarer. 10 mai 1979 '"" Lövenborg vill jag säga all ulskoltel har sig väl bekanl de svårighetersom finns i kommun. Vi har därför på den här Mineralförsörjniiv-- Punkten granskal proposilionen myckel noga. De ålgärder som kan vidias f fyj inom propositionens ram anser vi vara en mycket godbörjan. inte funnii anledning attändra på propositionens förslag. I detta sammanhang vill jag ocksä framhållaall del är en fråga om hur stora de disponibla resurserna är, t ex. förprospekleringsverksamhet Även om man dä prioriterar de områden som är särskillilla utsatta ur sysselsättningssynpunkt, är ändå den insats man gör och kommeratt göra i kommun en maximal ansträngning. Vad sedan belräffarapk-moiionen och SGU:s anslagsäskande konstaterar jag bara, , attförsl skriver ni att ni ansluter er till SGU:s anslagsäskande och sedan begärni 26 milj. kr. SGU har i sill anslagsäskande begärt 19 milj. kr., och ermotion innebär alltså en påplussning med 7 miljoner utöver SGU:s förslag. Jagskulle tro att det beror pä en felläsning när ni anför att ni anslutit er tillSGU:s anslagsäskande. Sedan lill angåendeprospekleringsanslagei: Jag tror all varken eller Jag harmöjlighel au själv göra bedömningarna av vad som är den rätta nivån i dettasammanhang. har lagl fram ett anslagsäskandesom ligger på den nivå som regeringen sedan har stannat för. Del förslaget harocksä utskottet efter noggranna förberedelser och föredragningar anslutit sigull. Del finns således enligl min uppfattning myckel slarka skäl för vadutskottet föreslagit. ALFLÖVENBORG (apk): Man kan alltid tvista om vilket antal miljoner som är det rälla för altdel verkligen skall börja hända någoniing, bl. a. i kommun. Ulskotlelhar sig väl bekant vilka svårigheter kommunen har, säger . Men det räcker inte. Det måste hända någonting - och av myckel radikal natur. Det är också en resursfråga, säger han. Jag lycker alt del inlefår vara en resursfråga när det handlar om kommun. Därifrån har man hämtat väldigt mycket . Det är en kommun som är synnerligen misshandlad och som befinner sig i en kris som bara kan lösas genom myckel snabba och radikala åtgärder. Vi har därför föreslagil att man skall lägga fram en sysselsätlningsplan som har den enda tolerabla målsätt ningen, nämligen full sysselsättning. Den planen får kosta all genomföra om så skulle vara. Del ärändå en liten ålerbäring, när vi tänker pä alla de rikedomar som man har sugit ul från den här kommunen. Det flr inte finnas någon annan lolerabel målsäuning, varken för eller någon annan kommun, än att skapa full sysselsättning. 88 I talar vi myckel om de mänskligarättigheterna och rikiar anklagandeblickar mot andra landet I kommun är arbetslösheten stor. Jag villpåstå att man där, liksom pä andra håll, bryter mot reglerna om de mänskligarättigheterna - så länge man inle klarar att skapa arbele åt människor, attgarantera full sysselsätlning och trygghet Överiäggningenvar härmed slutad. Mineralförsörjning, m. m. Proposiiionergavs på bifall til! dels utskottets hemslällan, dels ulskollets hemslällan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill molionen nr 2028 av . i moisvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill au kammaren bifaller näringsutskoitels hemslällan i belänkandet nr 41punklen 1 mom. 1 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil ulskollets hemslällan med den ändring däri som föranleds av bifalllill molionen nr 2028 av m. fi. i moisvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för Ja-proposilionen. Då EivorMarklund begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 262 Nej - 14 Punkten2 Mom . 1 Utskottets hemslällan bifölls. Proposilionergavspä bifall till dels Ulskollets hemslällan,dels molionen nr 1014 av i moisvarande del, och förklarades den förra proposilionenvara med övervägandeja besvarad. Sedan AlfLövenborg begärt voiering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Mineralförsöijning,m. Densom vill att kammaren bifaller näringsulskottets hemslällan i betänkandet nr41 punklen 2 mom. 2 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1014 av och i moisvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä AlfLövenborgbegärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 266 Nej - 9 , , , , och (samtliga vpk) anmälde all deavseii alt avstå från all rösta men av misslag nedtryckt nej-knappen. IngaLantz (vpk) och (vpk) anmälde alt de avsett att avslå från altrösta men av misslag nedtryckt Ja-knappen. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkier hemslälll. Proposiiionergavs pä bifall lill dels utskottets hemslällan, dels utskottets hemslällan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill molionen nr 1031 av . i moisvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i betänkandet nr41 punkten 5 mom. 1 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit ulskollets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalllill motionen nr 1031 av m. fl. i moisvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä EivorMarklund begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 263 Nej - 14 Mom. 2 och 3 Kammarenbiföll vad ulskotlel i dessa momenl hemslälll. Proposiiionergavs på bifall till dels ulskollets hemslällan, dels ulskollets hemslällan medden ändring däri som föranleddes av bifall till moiionerna nr 331 av AlfLövenborg samt nr 2224 av och i moisvarande delar, ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. SedanAlfLövenborg begärt voiering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller näringsulskottets hemslällan i betänkandet nr41 punkten 6 mom. I rösiar Ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil utskottets hemslällan med den ändring däri som föranleds av bifalllill motionerna nr 331 av AlfLövenborg saml nr 2224 av och i moisvarande delar. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-propositionen. Då AlfLövenborgbegärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat. Dennaomröslning gav föfiande resultat: Ja- 264 Nej - 13 Proposiiionergavs pä bifall lill dels utskottets hemslällan, dels molionen nr 2268 av LarsWerner m. fi. i moisvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande Ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskollels hemslällan i betänkandet nr41 punklen 6 mom. 2 rösiar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen nr 2268 av m. fl. i moisvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då EivorMarklund begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 259 Nej - 14 Mineralförsörjning, m. m. Proposiiionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels molionen nr 331 av AlfLövenborg i moisvarande del, och förklarades den förra m. m. propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller näringsulskollels hemställan i betänkandet nr41 punklen 6 mom. 3 rösiar Ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen nr 331 av i motsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöterha röstat förja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: §16 Stöd till , m. m. Föredrogs näringsulskottets betänkande 1978/79:42med anledning av återstående delar av propositionen 1978/79:87 om finansielltstöd till och viss del av proposilionen 1978/79:127om åtgärder för att främja sysselsättningen i jämte molioner. I proposilionen 1978/79:87 (industridepartementet)hade såvitt här var i fräga föreslagils alt skulle 1.godkänna vad industriministern anfört i fräga om riktlinjer försysselsätlningsfrämjande ålgärder vid , 3.lill Sysselsäuningsfrämjande ålgärder vid pä tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /79 under fiortonde huvudtiteln anvisa eltreservationsanslag av . Beiräffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I proposilionenföreslås alt flreU lillskou av 700 milj. kr. för alt genomföraen finansiell rekonstruktion av (). Medlen äravsedda au läcka föriusl i och möla finansiella påfrestningar somkan uppstå . Vidare föreslås etl anslag av 135 milj. kr. förinvesteringar och andra sysselsätlningsfrämjande ålgärder för att upprätthållasysselsättningen vid . Genom dessa ålgärder avses ca 530 personer av denpersonal som bedöms bli övertalig vid bolaget att fl sysselsätlning under caelt års lid." Iproposilionen 1978/79:127 hade såvitl här var i fråga (bil. 1, induslrideparlemenlel,under punklen 2 mom. 6) föreslagits att till Forskningsstaiioni gruvbrytning för /80 under fiortonde huvudtiteln anvisade ellreservalionsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlals dels de med anledning avproposilionen 1978/79:87 väckta motionerna 1978/79:2170 av OlofPalme m. fl. (s)såviu avsåg hemslällan au skulle 4. begära all regeringen uppdrogål styrelsen för teknisk utveckling att ta initiativ lill en forskningsstaiionför gruvbrytning i enlighel med vad som anförts i motionen, 5. lill Forskningsstaiion förgruvbrytning anvisa ell reservationsanslag av 9 350 000 kt, 6. som sin mening ge regeringenlill känna vad som i molionen anförts om beredskapsarbeten för att siödjagmvinduslrins utveckling. m. m. 1978/79:2172 av (apk) och (apk) såviii avsåg hemslällan all skulle 2, lill Sysselsätlningsfrämjandeålgärder vid på tilläggsbudget II lill statsbudgeten för budgetåret1978/79 under fiortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på 1 miljardkronor, 3, i övrigt uttala sig för ensnabb igångsättning av de i molionen nämnda projekten, 4, hemställa all regeringen vidlogåtgärder i syfte all öka handeln med de socialistiska länderna, 1978/79:2188 av m, fl, (vpk) såviugällde hemställan aU skulle 2, lill Sysselsätlningsfrämjandeålgärder vid på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1978/79 under fiortonde huvudtiteln anvisa etl i förhållande till regeringensförslag med 35 000 000 kt förhöjt belopp, 3, hos regeringen anhålla omförslag till utvecklingsplan för och malmfallen i enlighet med vad somanförts i moiionerna 1978/79:212, 1978/79:333 och 1978/79:2028 i berörda delar, 1978/79:2192av m, fl, (s), vari hemslällls alt hos regeringenskulle anhålla om all möjlighelerna all anlägga ell apalil- och fosforsyraverki utreddes. 1978/79:2193av m, fl. (c) såviu avsåg hemslällan aU skulle 3. som sin mening bl. a. géregeringen lill känna all ökad metallurgiskt inriktad FoU-verksamhel ochetablerande av gruvteknisk forskning och utveckling borde påbörjas snarastmöjligl, 4. som sin mening ge regeringenlill känna vad i motionen anförts avseende utvecklingsplan för malmkommunernaoch utvecklingsplan för m. m,. Nr 142 dels demed anledning av proposilionen 1978/79:127 väckta motionerna den /79:2224av (apk) och (apk) såviii avsåg 10 mai 1979 hemslällanatt hos regeringen begärde au förslag lades fram för gruvbryiningi Kaunisvaara och som en förberedelse härför järnvägsbygge Slödtill L KAB mellan och Kaunisvaara (yrkandel 2), j 1978/79:2251 av Per m. fl. (m) såviii nuvar i fråga (yrkandet 2), dels de under allmänna molionsiiden vid 1978/79 årsriksmöie väckta moiionerna 1978/79:333av m. fl. (vpk), vari hemslällls alt uttalade 1. att inga nedskärningar avarbetsstyrkan inom borde ske innan nya arbetstillfällen skapats, 2. all sädana arbetstillfällenskapades pä basis av gruvdriften i form av utbyggd siniring och ny induslri förfärdiga industriprodukter, 3. att näringslivel i malmfältenbreddades dels genom ökal slöd lill redan etablerade industrier, dels genomelablering av nya industrier, fristående frän malmbrytningen, 4. att koncernkontorlillsammans med ledningen för Prospecling borde flyttas lill malmfälten, 1978/79:386 av AlfLövenborg (apk) och RolfHagel(apk), vari hemställts att uttalade sig för all ingensysselsällningsminskning i malmfälten borde ske och att följande åtgärdersnabbi borde vidias: 1. öppnandet av en ny huvudnivå iMalmbergsgruvan, 2. uppförandet av ell apatilverkoch fosforsyrafabrik saml ålgärder för tillvaratagande av värdefullaJordarlsmetaller, 3. snabbutredning och beslut omuppförande av elt torvbaseral värme-kraftverk i kommun, 4. uppförande av nyllkulsinlerverk i Kimna, 5. exploatering avViscariafyndighelen och grafillillgångarna i Viiian-giområdet, 6. planmässiga insalser för altöka brytningen och förädlingen i , 7. målinriktade åtgärder av LKABoch regeringen i syfte alt öka handeln med de socialistiska länderna, 1978/79:660 av (apk), vari hemställtsatt skulle 1. hos regeringen anhålla att somen förberedelse för gruvbrytning i Kaunisvaara igångsattes järnvägsbygge mellanÖvertorneå och Kaunisvaara, 2. som sin mening ge regeringentill känna vad som i molionen anförts om gruvbryining i Kaunisvaara, 1978/79:1658av () och Torslen Stridsman (c) säviii nu var Nr 142 i fråga (yrkandel 1) saml 1978/79:2028 av m. fl. (vpk) såvittavsåg yrkandet all skulle 1. hosregeringen hemställa om förslag i syfte au trygga demokratisk insyn och kontroll av mineralprospeklering och minerallekniskt utvecklingsarbe te, 2. hosregeringen hemställa om all ledning gavs en ny sammansättning, där representanter för intressen, fackliga och politiska, gavs ett avgörande inflyiande, 5.hos regeringen hemställa om ålgärder för igångsättning av gruvbrytning iKaunisvaara. Stöd till , m. in.