prot · G20943 · 1978-12-31 00:00:00 — Motbakgrund av för det första uttalandet proposition, för det andra deuteblivna övervägandena i den nu föreliggande propositionen och fördel iredjeatl ulredningen om huvudmannaskapsfrågorna, som f ö. lycks ha anmärkningsvärtsvårl för att ens utlysa ett första sammanträde, bara skall syssla medkommunala och statliga utbildningar, så anser vi atl en utredning börtillsättas om framtida ställning. Idet läget anser vi det inle motiverat alt i det nya avtal som måste komma tillstånd, eftersom det gamla går ut , ikläda staten ökadeekonomiska förpliktelser. Vi anser det då inte heller nödvändigt med en så längavtalsperiod som regeringen nu föreslagit, nämligen 15 är. Den utredning vibegär borde kunna klara av sin uppgift på så att avtalsperioden kansättas till den här gången. Sedanvill jag göra ytteriigare ell par kommentarer till något som kanske egentligeninte direkt skall beslutas av men som ändå tas upp i propositionen,nämligen utbildning, som ju beröms i propositionen och iandra sammanhang från en del håll. Jag noterar att represenianter för skolan vidförhandlingar om statsbidrag har redogjort för, som de säger, en översyn isyfte alt på skilda områden förslärka utbildningen inom den offenlliga sektorn.Jag har egentligen bara två kommentarer lill detta. Den första är atthuvudmannen tydligen själv bedömer alt utbildningen i fråga om den offentligasektorn inle är tillräcklig. Den andra kommentaren är att det borde skolanshuvudman ha tänkt på lilet tidigare, då man verkar i elt land där ändå denoffenlliga sektorn har växt avsevärt , då kom lill.Men det kanske är på det sättet alt det fortfarande känns förpliktande attbeakta I § i grundstadgarna . Där står det: 13 protokoll 1978/79:40-43 "i har till ändamålall genom vetenskaplig undervisning och forskning befrämja affärsverksamhetenshöjande inom landei." Setti dagens ljus ärju della en ganska begränsad ändamälsparagraf, och det ärdärför förvånande alt den skall vara kvar i del nya avlalel. Del borde kanskeockså de ha tänkt på som från samhällets sida förhandlar med huvudmannen i dethär sammanhanget. Jag skall nöja mig med detla och ber alt fö yrka bifall lill denreservaiion som är fogad lill uibildningsutskolleis belänkande nr 13. Det nu gällande avtalet som reglerar finansieringen av verksamheten vidHandelshögskolan i innebär i korthet följande. 275 studerande skalllas in i grundutbildningen vid . Inga elevavgifter skall utgå.Det statliga bidraget utgår åriigen fram till med 39 96 avkosinaderna - inkl. lönekosinadspålägg - vid en i avtalet angiven personalslat.Vidare bidrar med en ärligt belopp av . Kommunen upplåter dessutom kostnadsfritt tomt förHandelshögskolans byggnad. tillskjuter återståendemedel för verksamheien. Vidde förhandlingar som förts sedan avtalet sagts upp har förelrädare för staten.Handelshögskoleföreningen i och träffat avtal omHandelshögskolan. Förutsättningen är att regeringen godkänner avtalet sedanriksdagen fattat erforderligt beslut. Detnya avtalet innebär en del förändringar. a. ökas antalet ledamöter ihögskolans direktion från 8 till högst 12 genom alt de anställda och destuderande för möjlighel att utse ledamöter. Avtalstiden blir , medförlängning om uppsägning inle sker. Statsbidraget ökar med ca 2 milj. kr. perär i nuvarande penningvärde, av vilket belopp ungefär hälften har beräknats förhögskolans riksomfattande biblioteksverksamhet. Bakgrundentill förslagel i propositionen ärall högskolan väl har hävdat sin ställningbland universitet och övriga högskolor i fråga om kvalitet i utbildning ochforskning. Det konstateras dessutom i proposilionen alt utbildningen harreformerais och moderniserals "för atl motsvara de krav som näringslivetoch samhällel i övrigi ställer på en ekonom". F. n. pågår en översyn inomhögskolan - har varil inne på detta - som syftar lill allförstärka utbildningen i fråga om den offenlliga sekiorn. Det statliga bidragetläcker av kosinaderna för verksamheien vid högskolan. Delundersiiger kostnaderna för moisvarande antal examinerade med ekonomiskgrundutbildning vid de statliga högskoleenheterna. Med hänsyn lill delta blirföredragandens slutsats i proposilionen all den träffade uppgörelsen från ekonomisksynpunkt är tillfredsställande för slalen. Utbildningsutskottetsmajoriiei anser alt man i avlalel uppnått en godtagbar lösning av frågan omHandelshögskolans fortsatta statliga bidrag. Ulskotlet tillstyrker därför attregeringen för del i propositionen begärda bemyndigandet. Tvåmolioner har väckts med anledning av proposilionen, och de har redankommenterats från socialdemokratiskt och kommunistiskt håll. I båda hemställsatl skall avslå förslagel. I den socialdemokraliska motionen1978/79:27 föresläs all en utredning skall tillsättas om Handelshögskolansframlida ställning och atl oförändrade avtalsvillkor skall gälla t. o. m. den30 . I den moiionen är man kritisk mot sammansättningen avHandelshögskolans direktion. Om detla kan man säga -jag var inne på delta- att del allmänna har ett betydande inflytande i direktionen enligtavtalsförslagei genom alt regeringen utser dels ordförande, dels ytterligare enledamot. Del nya i avlalel innebär att representanter för de anslällda och destuderande -liksom vid de statliga högskoleenheterna -skall ha rätt all utseledamöier. socialdemokraliska motionen las också den föreslagna indexregleringen upplill en kritisk granskning. bör man komma ihåg, att vi även nu harenindexreglerat statsbidrag. Det tillkom underden socialdemokratiska regeringengenom ändring . Det innebär alt statsbidrag utgår med 39 96 avkostnaderna vid en i avtalet angiven fiktiv personalslat med statliga löner.Det nuvarande indexet har givit upphov till vissa tolkningsproblem. Del ärdärför del har skett en ändring i del nya avtalet i della hänseende. Ändringenkan sägas vara av teknisk natur. har alltså inlefunnit att de invändningar som reses i den socialdemokraliska motionen är avden karaktären, att skall avslå propositionen. Utskottet föreslår attmotionen 1978/79:27 skall avslås. Vpk-moiionen1978/79:28 utmynnar i ett förslag om att nu gällande avtal mellan staten.Handelshögskoleföreningen i och i börsägas upp snarasi och inget nytt avtal ingås. Som framgår avutskottsbetänkandei slår vpk-motionen här in en öppen dörr. Del nu gällandeavtalet har redan sagts upp av en av de avialsslulande parterna och upphördärför alt gälla med utgången av juni månad 1979. Självfallel kan riksdageninle besluta i enlighel med ett sådant förslag. Vidare vill man i vpk-motionen,atl i skall inordnas i det statligautbildningsväsendet och all innehållet i utbildningen skall ändras så, atlskolan i sin undervisning företräder lönearbetarnas intressen. Genom deförändringar i avtalet som görs ansluter utbildningen vid Handelshögskolantill grundidéerna bakom högskolereformen. Det är inle heller, som man för ellintryck av i vpk-motionen och av anförande , någraprivatkapilalismens lakejer man utbildar på . Delär vikligl att del råder likartade yttre förutsättningar för atl utbildningarskall kunna genomföras på lika villkor. Utbildningen vid kangranskas utifrån detta. Detbedrivs en värdefull utbildning vid i . Genom deförändringar som görs i avlalel demokratiseras direktionen vidHandelshögskolan. Såväl studerande som anställda bereds plats. Avavgörande belydelse för rekryteringen av studerande är reglerna för behörighet.Del är vikligt atl underslryka, alt likartade regler som för högskolan i övrigt gällerför . Antagningen är f ö. tekniskt samordnad genom UHÄ:scenlrala antagningsenhet. Ettsamhälle är betjänt av väl utbildade ekonomer. Denna utbildning sker i daggenom universitetens och högskolornas ekonomulbildningar och den sker genomutbildningen på i . Det är inte nödvändigt att allaekonomer har precis samma utbildning. kan man välja en ekonomiskutbildning med inriklning ål det konsumentekonomiska hållet, och man kan, omman så vill, välja en utbildning med internationell inriktning. Utbildningenvid i har sin egenart. Ser man denna mångfald somvärdefull ärdet lätt atl vara med om elt beslut om ett nytt avtal förHandelshögskolan i . Jag yrkar bifall till utskottets hemställan på samtliga punkier. EVAHJELMSTRÖM (vpk): uppehöll sig länge vid att man har säkerställt ettinfiytande vid i . Det bäsla sättet alt säkerställaell inflytande är självfallel atl inordnas under del statligautbildningsväsendet precis som skett med de tidigare privata högskolorna ilandet. Sedansade alt vpk med sin motion slår in en öppen dörr vad gälleravtalet. Desto bättre, för då kan man ju fö den här förändringen än snabbare. tog också upp den kritik som viriktat mot den utbildning som sker vid i och somockså var inne på i och med att han citerade § 1 i de stadgarman där har, nämligen den att är en plantskola förstorföretagens proselyter. F. n. pågåren översyn som skulle innefatta atl man ilitel slörre utsträckning ägnar sig ål den offentliga sektorn, men också därgäller att bästa sättet att fö ett inflytande och en förändring lill stånd äralt skolan övergår frän att vara en privat högskola till att bli ensamhällshögskola. Man kan ju titta på den sociala rekryteringen till högskolanför all se vilka som söker sig dil. Kärnfrågan här är vilken principielluppfattning man har om högskoleutbildningen. Där var man väl tidigare överensom att all högskoleutbildning i princip borde vara i samhällets regi. Det äruppenbart att man från de borgeriiga partiernas sida har ändrat uppfattning. Först bara ell par ord om huvudmannaskapet. 1 proposilionen frän år1975 sades atl del var önskvärt att man syftade mot elt samlat huvudmannaskapför högskoleutbildningen och atl man skulle ha en sammanhållen organisation.Där blev del emellertid så att den utredning som skulle syssla medhuvudmannaskapsfrågorna bara skall syssla med de primärkommunala,landstingskommunala och statliga högskoleutbildningarna och deras relalioneroch inte med den kvarvarande privala högskoleutbildningen. Därför menar vi atldel är önskvärt alt någon annan tar hand om denna uppgift, såvitt maninte kan låta den tillsatta huvudmannaskapsutredningen ta sig an denna uppgift.Men som jag sade verkar det vara trögt att fö i gäng denna ulredning, varfördet kanske inte är värt att man ger den ytteriigare arbetsuppgifter.Igångkörningsperioden kan då komma atl bli ännu längre än den tycks bli nu.Inom parentes sagt kunde det vara intressant att fö enredovisning för varför utredningar som regeringen tillsätter inte sätter i gånginom rimlig tid. Men det ärju en annan afför. Vi menar att det är vikligt attäven den här aspekten när det gäller privata högskolor tas upp tillgenomlysning. Närdel sedan gäller direktionens sammansättning, dvs. den som svarar mothögskolestyrelserna, är det riktigt atl man ökar den från 8 till 12 ledamöteroch att det blir ökad representation från de anställda. Om man nu lalar omdemokratisering och om att del är viktigt att vissa regelsystem görs någoriundalikartade, borde man vid dessa förhandlingar ha gått ell sleg till. Relationenmellan allmänna och icke allmänna förelrädare i den här styrelsen borde varalika med den i de andra högskolestyrelserna. I detta fall skulle det ha blivitåtta resp. fyra, dvs. fyra allmänna och åtta icke allmänna. är det treallmänna och nio icke allmänna. Man borde ha kunnal ta steget fullt ut på engång. Någraord om indexregleringen. Det är riktigt atl det finns indexreglerings-momenl aven viss omfattning redan i del nuvarande avtalet, men indexregleringen föreslåsnu också omfatta datortid och vissa arvoden. Man utökar alltså omföngel förindexregleringen i och med avtalet. Från vår utgångspunkt sett tycker vi inteatl det finns någon anledning att göra detla, när vi vill ha en utredning omHandelshögskolans ställning. Sedankommenterade ytteriigare utbildningen i högskolan. Han strökunder atl det fanns kvalitet i denna utbildning och i forskningen och att manhåller på med att reformera och modernisera. Jag vill stryka under att det ären ganska senkommen modernisering och reformering, i varje fall när mantalarom den offentliga sektorn. Man kan fortfarande fråga sig varför den i såfall har dröjt så . Den lär inte vara fördig ännu, ulan den pågårfortfarande. På den punkten borde man ha kunnat åstadkomma myckel mera. Närman ändå gör sädana här saker kvarstår min fråga om varför samhälletsrepresentanter inte ser till att man för en annan ändamälsparagraf som ju äringången lill allt detla. Paragrafen om all man skall befrämjaaffärsverksamhetens höjande inom landet står kvar, och del tycker jag är entämligen begränsad ändamålsparagraf . Det är möjligl alt den varvettig 1909, men är det faktiskt snart 1979. Fär jag försl vända mig till . Han tar upp vad som sadesi proposition om reformering av högskoleutbildningen. Del är vikliglalt man då kommer ihåg atl del enda som sägs i den propositionen, närmarebestämt på s. 506, är alt frågan om del framlida förhällandet mellan staten ochHandelshögskolan för prövas i samband med kommande förhandlingar. Någotslällningslagande för eller emot ell försiat- ligande logs alltså inte iden proposilionen. har regeringen prövat frågan och kommit fram tillresultaiei alt den nuvarande ordningen med vissa betydelsefulla ändringar börbestå. Denandra fråga som lar upp gäller indexregleringen, och jagupprepar vad jag tidigare sade aU den föreslagna ökningen uppgår till 2 milj.kr. i nuvarande penningvärde och att hälften av den ökningen går lillhögskolans biblioleksverksamhel. Denna verksamhet har såväl studerande somforskare och myndigheter ulanför stor glädje av. Självfalletberor mycket siarka aversion mot i att hon grundar sig på den kommunisliska ideologin. Några rader ivpk-motionen belyser delta: "Det privala kapitalet utbildar sinaadministratörer och beväpnar dem med sin ideologi. Därigenom vill man vinnamedlöpare som skall tillgodose kapitalägarnas klassintressen på bekostnad avlönearbelarnas." Mantalar också i vpk-motionen om atl de studerande som utbildas vidHandelshögskolan kommer atl ha som huvuduppgift att beröva lönearbetarnafrukten av deras arbele. Jag bestrider den karakteristiken. Del förhåller siginle på del saltet. Studerar man utbildningen vid finner manall den sirävar efter allsidighei och atl den håller en god kvalitet. Vill manha ett blandekonomiski system är det viktigt att det utbildas braadministratörer för såväl privat, offentlig som annan tjänst. Goda administratöreri privala företag medverkar lill att göra dessa förelag siarka, och det skaparsysselsättning för många människor. säger nu all regeringen har prövat förhållandet mellanstaten och ,och del är möjligl. Men del finns inle särskiltstora spår av del i proposilionen, även om det är rikligtalt man 1975 sade atlfrågan skulle prövas. Man skall emellertid observera, som jag sade förut, altden passus som ciierar ur proposilionen står ianslutning lill ell referat av vad TCO föreslagit i sitt remissyttrande,nämligen atl förhandlingar om förstatligande skall tas upp. Det måste alllsä havarit frågan om ett förstatligande, och problemaliken omkring detta, som dåskulle prövas. Detär riktigt att del inte innebär ett beslut eller syftar i någon speciellriktning när man säger alt en fråga skall prövas. Men därför menar vi att dennu borde ha prövats. Och har regeringen verkligen prövat frågan borde det pånågot sätt framgå av proposilionen, så atl man för vela vilka överväganden somhar gjoris. I redovisningen av en prövning måste rimligen ingå merän att manbara kortfattat meddelar resultatet av prövningen. Där borde ocksåövervägandena ingå, så att man kan se vilka för- och nackdelar som har vägtsmol varandra innan regeringen har kommit fram lill det resullat den nuuppenbariigen har gjort. Det finns alllsä väldigi litet av del i dennaproposition. Medrisk för aU bli tjatig måste jag säga, att om man verkligen hargjort enprövning av för- och nackdelar borde man med huvudmannen ha lagil upp Denhar inle kommenterat pä något säu. Jag vidhåller alt del är enytterligt begränsad ändamålsparagraf, och den borde kunna reformeras efter 70år. EVAHJELMSTRÖM (vpk); Självfallet genomsyras vår motion av vår ideologi - konstigt vore delväl annars - precis som jag förutsätter alt utskottsbetänkandet präglas av denborgerliga ideologin om stöd lill storföretagen. Jagdrar inte alla som utexamineras vid i över en kam,men följer man historia finner man all del är ett faktum atlHandelshögskolan har startals av storfinaiisen, att den utbildning som harskett där i huvudsak inneburit au man på alll sätt skall främja del privatanäringslivel till nackdel för lönarbetarna i landei. Poängen med mitt anförandetidigare var att vi vill fö till stånd en förändring av utbildningen vidHandelshögskolan. Vi vill fö till slånd en demokratisering, och en sådan ärbara möjlig om man för högskolan i samhällets regi. JÖRGENULLENHAG (fp); Till vill jag säga att vi lydligen är överens om altdel inle finns någon beställning pä ett förstatligande i propositionen omhögskolan frän 1975. Att det harskelt en prövning tyckerjag framgår av denproposition utskotlet har behandlat. Man redovisar där den värdering man gör avHandelshögskolans nuvarande verksamhel och föreslår vissa förändringar för attdenna verksamhet skall bli ännu bältre . Lätmig lill sist, herr talman, säga ytterligare ett par ord om utbildningen vidHandelshögskolan. Går man igenom kursplanerna och jämför dem med situationenför elt antal år sedan, kan man klart konstatera atl det har skett myckelviktiga förändringar. Alternativa ekonomiska system, arbetsrätt, medinflytandeoch ekonomisk-historisk analys finns med i utbildningen. Till och med Kinasekonomi finns med som en alternalivkurs i Iredje årskursen. Om del är bra vet jag inte, men så förhåller del sig i alla fall. Aktuellaforskningsprojekt rör bl. a. boendedemokrali, medbestämmande,organisationsutveckling och hushållet som produktionsorganisation. genomförman alltså en översyn för att fö in ytterligare bilar från den offenlligasekiorn. Jag vet också alt man har lärare som är inriktade inomförelagsekonomin mot del konsumeniekonomiska hållet. Jag påstår alltså inte attallt är välbeställt pä , men jag påstår att del har hänlväldigi mycket i positiv riktning och att man är medveten om atl det behövsytterligare förändringar. EVAHJELMSTRÖM (vpk); Del ärju inte bara fråga om vilkakurser som finns, ulan del är också fråga om hur man lär sig använda dekunskaper man för. Del måsle väl ändå själv erkänna. Överläggningen var härmedslulad. Mom. I och 2 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 28 av EvaHjelmsiröm m. fi., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 13 mom. Ioch 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 28 av Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av StigAlemyr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandet nr 13 mom. 3röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då LarsGustafsson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 152 Nej - 139 § 17 Statligt stöd tillåtgärder mot översvämningar i Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1978/79:7med anledning av propositionen 1978/79:10 om statligt stöd till åtgärder motöversvämningar i jämte motioner. IVANSVANSTRÖM (c): Översvämningarna i är bekanta över hela landet. Ända sedan GustavVasas tid har de varit ett stort bekymmer. Del förekommer översvämningar övermycket slora arealer, och det har i olika sammanhang gjorts upprepade försökatt komma till rätta med problemet. Förett tiotal år sedan bildades på frivillighetens gmnd ett s. k. vattendragsförbund.I detta vattendragsförbund finns det represenianter för jordbruket, industrin,kommunerna och länsstyrelserna i såväl län som . Jag harsjälv haft förmånen atl vara ledamot av detta vattendragsförbunds styrelse, ochsom strandägare känner jag till förhållandena mycket väl. Under en15-årsperiod har det skett ca lio översvämningar av varierande storlek. Därförharjag, herr talman, tagit till orda trots atl ett enhälligt utskott tillstyrktpropositionen. Jag vill nämligen gärna säga att vi i den bygd som berörs avproblemen är lacksamma mot den dåvarande jordbruksministern ,som pn gång efter en uppvaktning lovade att göra en utredning om de härfrågorna, och mot som slår för propositionen. Vi är äventacksamma mot jordbruksutskottet som enhälligt har tillstyrkt dennaproposition. motion som jag har väckt skriver jag också att det är myckel tacknämligtatl vi nu har kommit så långt atl det läggs fram ett förslag och all stateneffektivt stöder tillkomsten av de anordningar som behövs för att i görligastemån fö slut på översvämningarna. Påen punkt harjag dock anledning alt göra ett tillägg för atl del inte skall rådanågot missförstånd mellan mig som motionär och jordbruksutskottet. Jag har imin motion understrukit alt dessa äigärder bör företas i två etapper. Den enaåtgärden gäller upprensning av ån i praktiskt laget hela dess lopp, i varjefall i den del av loppet som är berörd av översvämningar. Jag kan i detsammanhanget säga atl jag ansluter mig till utskottels ställningstagande medanledning av en annan molion, nämligen alt man om möjligt skall fortsättanedströms om . Den första etappen gäller alltså årensning. Den andraetappen avser arrangemang med invallningar, vilka förutsätter pumpsia-tioneroch liknande anordningar som medför årliga kosinader för markägarna. Jaghar observerat alt bland remissinstanserna både och haft denuppfattningen att den första etappen av åtgärderna, årensningen, som blivitnödvändig på grund av bristande rening i åns övre lopp, hell skall bestridas avsamhälleliga medel. Just denna lanke har jag framfört i min motion men intefött gehör för den. Eftersomjag inser det meningslösa i atl framställa ett säryrkande mot elt enhälligtutskoiisförslag vill jag bara framföra den förhoppningen att de Statligtstöd till åtgärder mot översvämningar i Statligtstöd t dl åtgärder mot översvämningar i åtgärder som utskottet föreslagitoch som troligen kommer att anta skall visa sig ha posiliva effekter. LARSSCHÖTT (m): Emåns översvämningar i län är sedan mänga år elt stort problem.Proposilionen och betänkandet om statligt slöd lill åtgärder mol översvämningari bygger på den senaste . Läl mig endast erinra om altden inte är den första i ämnet. För egen del minns jag i varje fall tvåföregående sådana uiredningar, en från 1930-ialet med dåvarandelandssekreteraren i som ordförande och en pä1960-talel under ledning av lidigare ordföranden i tredje lagutskottprofessor . Ävenandra områden av län har haft översvämningar, men Emådalen har alltidvaril i särklass hårdast drabbad. Detta har naturligtvis föranlett olikaframstötar frän länet, inle minst från . För min del riktade jagredan pä 1960-talel i dåvarande första kammaren en enkel fråga i ämnet tilldåvarande jordbruksministern. vill jag endasl uttala tacksamhet och glädje över alt många års utredandeoch annat arbele äntligen burit frukt i form av ett enhälligt betänkande frånjordbruksutskottet med förslag om ett värdefullt statligt slöd åt Emåbygden. Jag ber attfö yrka bifall till utskoltels hemställan. BIRGERROSQVIST (s):