prot · G20953 · 1978-12-31 00:00:00 — frågar jagRune i hans egenskap av utskottets talesman och representant förGöteborg, som i så fall drabbas hårt, om meningen med propositionen är au vi pådetla sätt skall banta sysselsättningen inom svensk sjöfart. sägeri debatlen här att presenterar en strukturplan. Han är denförste som har upptäckt detla. T. o. m. uttalade införnäringsutskotlet all del finns anledning att utarbeta en strukturplan försvensk sjöfartsnäring. Min fråga till blir då: Skall vi upplösaden sjöfarlspoliliska utredning som arbetar och som skulle ha varit färdigmed sitt arbete inför behandlingen av dessa frågor? Det finns ju redan enstmkturplan, enligt . Vikan alltså inle acceptera en sådan här utveckling. Det är också därför som visäger att diskussioner måsle las upp. RuneTorwald säger att vi inte kan göra några ändringar och tillägg därför efter hårda förhandlingar har slutit ett avtal med Salénsoch . Men varför skall vi då behandla dessa frågor i riksdag?Del är väl ändå riksdag som skall godkänna eller förkasta detta avtal.Sveriges riksdag har väl möjlighet alt ställa krav på ny förhandling. Ellermenar alt riksdag inte har anledning atl slälla krav påregeringen, vilka är väl motiverade ur sysselsättnings- och näringspolitisksynpunkt och kanske framför alll ur finansiell synpunkt? Rederinäringen betyderju ofantligt mycket för ekonomi. lalade själv om ettsjöfartsnetto på . RuneTorwald gör ell stort nummer av det socialdemokratiska förslagel om alt delengångsbelopp på 80 milj. kr. som vi ger i gåva, i ställettillsammans med övriga lån skulle omvandlas lill konvertibla skuldebrev, dvs.villlkorslån. Man hävdar atl detla inte skulle lösa problemet därför altpengarna bokföringsmässigt skulle las upp som skuld i Brosirömskoncernen. Detlaresonemang är i grunden felaktigt, . Det var den borgeriigaregeringen som införde institutet villkorslån. Dessa lån är iredovisningsteknisk mening att betrakta som bidrag med möjligheter förbidragsgivaren alt i framliden få tillbaka pengarna om företaget går bra. Ibalansteknisk mening är villkorslån alltså ingen skuld, som göra gällande, utan de las upp såsom en fordran på staten. Det gersamma soliditeiseffekl som elt rent bidrag och minskar alltså inte det egnakapitalet. Om två tredjedelar av det egna kapitalet är förverkat inträder sombekant likvidationsplikt. Vadgäller likviditeten, som i sin lur bestämmer om förelaget är hotat av konkurs,blir självfallet effekten densamma av ett lån som av ett bidrag. Vihar föreslagit en konverteringsmöjlighel för villkorslån. Del påverkar inteheller solidiieten i negaliv riktning. Om återbetalningen las ut i form av nyemitterade aktier blirvillkorslånet omvandlat till eget kapital, alltså ingen solidilelsförsämring.Enligl värt kompletterande villkor innebär konverteringsrätten fördel förstarätt att få infiytande och insyn om förelaget går dåligl och för del andra rällall dela vinsten om företaget går bra. Jagär, , medveten om att det bland ekonomer och revisorer råderokunnighet om hur villkorslånen skall behandlas i företagens bokföring. Men pådet sätt som jag nu har redovisat behandlas de villkorslån som den borgerligaregeringen med en centerpartislisk statsminister har beviljat och NCB,och då skall väl principerna vara desamma för sjöfartsnäringen. Ekonomisktstöd lill vissa rederiförelag Försl några ord lill . Han påslår alt jag har sagt altrederierna sitter med trumf på hand. Ja, i viss mån gör de del. Om man bryierett ingånget avtal, har den part som då blir frigjord möjlighetatt agera fritt. I dagens sjöfariskonjunkiur anser man det inte vara ellsärskill god kapitalplacering alt ha sina pengar låsta i rederinäringen. Men nuhar vi ett avtalsförslag, och normall brukar vi godkänna dem om vi anser atl deä' väl underbyggda. Det tycker också ulskoltsmajoriteien. KarlHallgren försöker ge sken av alt enbart Broslrömskoncernens verksamhet iSverige skulle ha granskats av kommissionen. Del ärBroströmskoncernens tolala verksamhel som har granskals. Det är den som hargivit anledning till de bedömningar och förslag som kommissionen har kommiifram lill. raljerar och påstår atl jag har hävdat att Broströmskoncernen dels ärmycket konkurrenskraftig, dels har urusel soliditet. Ja, del är faktisktmöjligl, för jag pratar om två skilda tidsperioder. Efter denstrukturomformning som man nu syftar till räknar man med att koncernen skallbli konkurrenskraftig . Men eftersom företagel har så dåligsoliditet att del inle klarar delta, måste del få hjälp att stärka sin soliditetför all bli konkurrenskraftigt. Del finns alltså ingen motsättning imilt uttalande. Dettalas om anställningstryggheten. Det finns noggrant redovisat hur mångamänniskor man räknar med att kunna sysselsätta. Och, , hur skall mankunna göra en slrukluromvandling på del säll som socialdemokraterna förordarutan att påverka den volym anställda företaget har? Det är genomförändringar av båtinnehav och annat som företaget hoppas blikonkurrenskraftigt. Men det kommer alt leda till atl företaget inle kansysselsätta flera människor än som redovisas av kommissionen, en redovisningsom ulskottsmajoritelen ställer sig bakom. Sedanraljerar också över atl näringsutskottel och Redareföreningenhar funnit del nödvändigl med en strukturplan för svensk sjöfart. Men detgäller två skilda planer. Den ena är en stmkturplan för rederinäringen i desshelhet, den andra rör strukturen på de båda berörda rederierna. Jag glömde attta med mig utskottsbetänkandei, men på s. 19 i detta slår klart och tydligtalt kommissionen har haft kontakt med 5 protokoll 1978/79:53 Ekonomiskislöd till vissa rederiföretag sjöfarlspoliliskautredningen och funnit alt här framlagda förslag inle sirider emot deninriktning som sjöfarlspoliliska ulredningen har på sin fortsatta verksamhel.Vi behöver alltså inte befara att nu förordade åtgärder låser den framtidastrukturomvandlingen av svensk sjöfart i stort. vidhåller att de är en gåva och alt det skulle gålika bra atl ersätta dem med villkorslån. Men då missar han det väsentliga. Detär inle fråga om elt villkorslån, som socialdemokraterna föreslår, utan ettkonvertibelt villkorslån. De experter som jag har haft konlakl med såväl iregeringskansliet som hos koncernen hävdar bestämt all konvertibla villkorslånmåsle bokföras såsom en skuld med de konsekvenser för företagels soliditet somjag har redovisat och som skulle innebära att de anställdas trygghet allvarligtäventyras. Ulskottsmajoritelenanser därför atl vi bör acceptera förslagel i proposilionen såsom del bästasom f n. går alt åstadkomma. och reservanierna vill förkasta det,vilket kräveren omförhandling, vilket i sin lur medför slora risker all deanställdas trygghet äventyras. Jag lycker atl valet borde vara lätt förriksdagen: Rösta med utskottsmajoriteten! (vpk): säger att naturligtvis har gått igenomBroslrömskoncernens affärer, dvs. i ,samseglingen med 21 andra rederier plus ett eget komplett transportföretag i skulle ha skett av . Är delverkligen möjligt att på så sätta sig in i hela den omfatlandeverksamhet som Broströmskoncernen bedriver? Jag betvivlar starkt atl del finnsden ringaste möjlighet att göra det, och därför förutsätter jag altkommissionen inte har gjort det. Yllerligareen gång underströk atl rederierna sitter med trumf på hand. De kanpressa regering och riksdag atl godta avtalen. Del är verkligen all se sakenalltför enögt från rederihåll. Om regeringen lägger fram ett förslag, sä måsteväl kunna titta på det och ställa frågan: Är förslaget vettigt baradärför att det kommer från , som har haft myckel knapp tid påsig för att arbeta fram del? Kommissionen harju också sysslat med alt gä igenomkoncernernas alla affärer, och då kan del väl inte ha blivit så myckel tid överlill planering och avväganden, både samhällsekonomiskt ocharbelsmarknadspoliiiskt, som här har sagt. Detär alltså rimligt att förkasta avtalen och atl man utarbetar nya, där deombordanställda garanteras nuvarande nivå i fråga om arbetstillfällen. Jagmåste än en gång fråga vad utskoitei menar med passusen alt eltbetydande antal fartyg skall hållas under svensk flagg. Betyder det att Salénsoch trots de gåvor som förelagen får ändå skall kunna flagga ut vissafartyg? Del är väldigi vikligl att fö vela hur utskottets talesman ser pådetla. Förelrädareför regeringen borde naturiigtvis ha varil här och svarat på det, men ingen iregeringen har haft inlresse av alt vara med i kammaren och lyssna på debatten och änmindre att delta i den. Därför förutsätter jag att Nr 53 regeringen är villig att gå redarna lill mötes och hjälpa dem att flagga utfartyg den också i förtsättningen. KURTHUGOSSON (s): Ekonomiskt slöd Jag skall inte föra någon bokföringsteknisk debatt med .;; . är det enligt fult med villkorslån,men när den ,.p, borgerliga regeringen hittade på institutet villkorslånvar det bra. Somjag sade i mitl förra anförande är de här lånen i redovisningsteknisk meningatl betrakta som bidrag. De betraktas som bidrag i och NCB. Jagförstår inle varför andra bokföringsmässiga principer skall gälla om viomvandlar gåvan på 80 milj. kr. till Broströmskoncernen till en betalning iefterhand för Eriksbergsvarvel. Vårtkrav på konverteringsrätt har ingen som helst bokföringsleknisk betydelse i dethär sammanhanget. Men den medför, som jag sade i mitl förra inlägg, rätt tillinflyiande och insyn om företaget går dåligt. Det kravet tycker jag atl vi harall anledning atl slälla när vi är så väl medvelna om de stora bekymmer somsvensk sjöfartsnäring har. Om däremoi utvecklingen blir positiv - vi hoppas välalla att situationen för svensk sjöfartsnäring skall förbättras - innebärkonverteringsrätten att samhället, som ställer upp med detta storariskvilliga kapital, för rätt att dela vinslen. Det ärutomordentligt egendomligt atl en representant för har en annanuppfattning i den här frågan. RuneTorwald säger att del här skulle föreligga en strukturplan. Jag delar denuppfattning som här gav uttryck för, nämligen alt det ärutomordentligt svårl att fö en uppfattning om vilken sysselsältningsnivå sompropositionen siktar mot. Men om man gör en analys av rederikommissionensutredningsmaterial kommer man fram till att Broströmskoncernen, som har40 fartyg och 4 300 anställda, skall bantas till ungeför 20 fartyg och 2 500anslällda. Saléns skall bantas från i runt tal 3 000 till 2 500 anslällda. Detär alltså fråga om betydande sysselsättningsminskningar, som drabbar enpersonalkategori som har utomordentligt stora svårigheter. Vi har frånsocialdemokratisk sida inte ställt upp på de villkoren. Därför har vi satt somvillkor för atl samhällel skall gå in i dessa båda företag - och alt samhälletgör det är nödvändigl; vi är medvetna om det, och i motsats lill kommunisternayrkar vi inte avslag på propositionen - atl det för företagen utarbetas enstrukturplan. Nufrågar jag som representant för , en kommun som sysselsättningsmässigl är hårt drabbad av varvskrisen: Innebär ställningstagande att han accepterar denna utomordentligt stora neddragning av sysselsättningen inom rederinäringen och sjöfartsnä ringen i ? Det vore mycket bra om vi fick klarlagt att en Göleborgsrepresentanl är talesman för en så kraftig nedskärning av syssel sättningsvolymen och dessutom säger alt han icke önskar atl staten på dessa båda företag, till vilkas förfogande man ställer ett utomordentligt stort riskvilligt kapital, skall kunna ställa kravet alt de utarbetar en stmkturplan. Ekonomisktstöd lill vissa rederiföretag Detvore värdefullt om vi fick ett svar på den frågan. Sedanär det min förhoppning, efter den brandkårsutryckning som nu tvingasgöra för två av våra största rederier, all den sjöfartspolitiska utredningenverkligen försöker komma med något förslag så att åtminstone undervåren 1979 får la ställning till en samlad plan för den svenskasjöfartspolitiken. Det är ganska signifikativt aU vi inte har någonregeringsledamot i kammaren när vi diskuierar en så utomordentligt viktignäringspolitisk fråga, så min fråga blir därför till utskottets talesman: förvänta sig alt ändock fö ta ställning till ettsamlat grepp över svensk sjöfartspolitik? vill förkasta avtalet med de effekler det för för deanställdas sysselsättning. Jag har redan redovisai dem. Han beklagar sig överalt inte utskottet klart kan lala om hur många fartyg de aktuella rederiernakommer att ha t. ex. om två, tre eller . Men del ärju alldeles ointressant.Vad som är intressant är om de har konkunenskraftiga fartyg som går att seglaså all landet för elt förbättrat sjöfartsnetto. Föriustbringande fartyg är detsämsta både för de anslällda och för ägarna. KariHallgren tar också upp frågan om utfiaggning, men den prövas över huvud lagetinte i detla sammanhang. Där har vi en särskild lag och en särskildprövningsform, så det är inte aktuellt. Däremot kan del myckel väl länkas atlrederiei jusl för atl nå den strukturomvandling som efterfrågar, somvi i utskottsmajoriteten förstår är nödvändig och som kommissionen harunderstrukit behovet av, blir nödsakal att sälja båtar som inte går att seglalängre, i varje fall inte under svensk fiagg, på elt sådant sätt att vi förfrakter. Detär alltså mol denna bakgrund myckel svårt au göra några definitiva liilalandenutöver dem som kommissionen har lyckats avtala sig fram lill beträffandesysselsättningsnivån på lång sikt inom sjöfarten, vilket bl. a. beror på attUNCTAD-koden kan leda till att många av våra rederier inte kan konkurrera omfrakter på fjärrfart. säger atl jag har påslätl alt del skulle vara fult med villkorslån.Ingalunda! - inle minst av den anledningen att utskottsmajoriteten faktisktföreslår villkorslån. Men skillnaden är att och reservanternavill ha villkorslån som är konvertibla. Jusl detla innebär au det blirbokföringsmässiga konsekvenser, som jag här har redovisai och som vill gå in i en debatt om, och del förstårjag. Men faktum är alltså atläven ulskottsmajoritelen föreslår villkorslån, men vi vill inle vara med omkonvertibla villkorslån. Vadskulle de konvertibla villkorslånen innebära, om det var möjligt aU förhandlasig lill en sådan lösning? Jo, de skulle innebära - och säg det nu i klartext,!-socialisering av Broströmsrederiei. Får man 60 96 av aktierna ärdet inle längre fråga om alt ha ett inflytande, då är del fråga om atl vararedare. Därför vill jag slutadelta inlägg med att fråga: Varför tror att ägarnatill rederierna skulle vara mindre intresserade av och mindre lämpade attförsöka leta fram de båtlyper och frakter som ger de största chanserna attkonkurrera på världsmarknaden och därmed de bästa chanserna till anställningstrygghet?Skulle alltså redarna vara mindre intresserade av delta än staten? Jag trorinte det, ulan jag troratt redarna är minst lika intresserade av delta somstaten och jag tror all de är kunnigare än någon av oss all spekulera om demöjligheter som finns för alt fö en konkurrenskraftig svensk sjöfartsnäring påsikl. Ekonomisktstöd till vissa rederiförelag (vpk); säger atl det är svårl att fö in garantier och utfästelseri avtal. Men i viss utsträckning har man ju här uttalat sig i den riktningenatl man konstaterat atl vartdera företaget förutsätts under avtalsperiodenbibehålla ett belydande antal fartyg under svensk flagg. I en sådan skrivningligger ju en viss reservation för atl man också kan tillåta att fartyg flaggasut, trols alt man ger dessa två rederier betydande ekonomiskt stöd. Detär riktigt atl kommunisterna har förkastat avtalet i del skickdet nu är. Vi har krävt att skall hemställa att regeringen upprättarell nytt avtal, ett avtal där sysselsättningsnivån garanteras. ju redovisat atl redan siffran 2 500 som nämnts för antalet arbetstillfälleni de båda rederierna betyder en kraftig neddragning av nuvarande antalanställda. I avtalen ger man rederierna t. o. m. garaniier för alt de skallkunna minska antalet anställda. Det är ganska skrämmande, särskilt som vi föttveta att det här avtalet inte går att ändra på därför att rederierna i frågasitter med sådan trumf på hand att de i så fall kommer alt lägga nerverksamheten. När man från de privalkapiialistiska storföretagens sidauppträder på det sättet, då borde väl det bästa vara att man gör somvänsterpartiet kommunisterna har föreslagit tidigare, nämligen alt man lar överdem. I mitl sistainlägg i den här debatten villjag bara konstatera all somutskottets talesman icke vill diskutera vad propositionen innebär fränsysselsättningssynpunkt. Jagvill också avslutningsvis säga att jag har fått ett dokumentfrån kanslihuset som säger atl villkorslån bokföringsmässigt är atl betrakta påsamma sätt som den gåva som den borgeriiga majoriteten vill geBroströmskoncernen. Jag har vidare inhämtat från kanslihuset att ettvillkorslån inte heller påverkar solidiieten i negaliv riktning. Därmed yrkar jag än en gång bifall till de två socialdemokratiskareservationer som är fogade vid trafikutskottets betänkande. Ekonomiskistöd till vissa rederiföretag Jag skallfatta mig helt kort. KarlHallgren - och f ö. också : Om inle rederierna för sträva efterbäsla rationalitet och konkurrenskraft, så kommer förlusterna atl fortsätta.Därmed kommer hela basen för verksamheien atl ryckas undan, och dä är ocksåanställningstryggheten lika med noll. upprepar sitt påslående om villkorslånen. Men även denna gångunderiåter han atl tala om konvertibla villkorslån, och det är sådana somsocialdemokraterna föreslår i sin reservation. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels moiionen nr 156 av KarlHallgren och i motsvarande del, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i belänkandel nr 9 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 156 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-proposilionen. Dä KariHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 299 Nej - 15 Proposilionergavs på bifall lill dels utskoltels hemställan, dels reservationen nr I avSven Mellqvisl m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller irafikutskoliets hemställan i belänkandet nr 9 mom. 2 röslar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resullat: Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2;o) reservalionen nr 2 avSven Mellqvisl m. fi. samt 3:o) moiionen nr 156 av och i motsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen varamed övervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna,av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. SedanKari begärt votering belräffande kontrapropositionen, upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Ekonomisktstöd till vissa rederiföretag Den som vill att kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angående trafikulskottelshemställan i belänkandel nr 9 mom. 3 antar reservalionen nr 2 av SvenMellqvisl m. fl. den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 156 av KariHallgren och i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då KariHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill all kammaren bifaller irafikutskoliets hemställan i betänkandet nr 9 mom. 3 röslar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparal. Denna omröslning gav följande resultat: Garantilån för arbelsmiljöförbätlringar, m. m. Proposilionergavs på bifall till dels ulskollels hemställan, dels motionen nr 156 av KariHallgren och i moisvarande del, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller trafikulskoltels hemställan i betänkandet nr 9 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 156 av och Vid omröslning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då KarlHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 300 Nej - 15 §8 Garantilån för arbetsmiljöförbättringar, m. m. Föredrogs socialutskottets betänkande 1978/79:20med anledning av propositionen 1978/79:65 om ändring i lagen (1971:282) omarbetarskydds-avgift m. m. jämte molion. I proposilionen 1978/79:65 hade regeringen(arbelsmarknadsdeparlemen-tet)-efter föredragning av arbetsmarknadsministernRolf Wirtén-föreslagit att 1. antavid propositionen fogat förslag till lag om ändring i lagen (1971:282) om arbelarskyddsavgift m. m., 2. bemyndigaregeringen atl, om den fann del påkallal,ändra de regler som gällde amorteringsvillkoren för garanlilän för arbetsmiljöförbältringar under de förutsättningar föredragande statsrådet angett i proposilionen . Ipropositionen hade föreslagits all en särskild arbelarskyddsavgift på 0,03procentenheier skulle uttas i enlighel med vad som tidigareanmälts i proposilionen 1977/78:101. Idelta sammanhang hade behandlats motionen 1978/79:75 av m. (c), vari hemslällls att beslutade att 1. lånegaraniierförarbetsmiljöförbäliringarföriängdeslill alt lämnas även , 2. garantiramen utvidgades med . förtiden fram till utgången av , 3.behovel av ytteriigare uttag av arbetarskyddsavgift för den föreslagnaförlängningen prövades i ell senare sammanhang. den 4. i övrigi bifalla proposilionen. 1. all belräffande frågan om en föriängningav verksamheien med garantilån för arbetsmiljöförbältringar, m. m. skulle avslåmotionen 1978/79:75, 2. all skulle bifalla proposilionen1978/79:65. Garantilån för arbetsmiljöförbältringar, m. m. Reservaiion hade avgivits beträffande frågan om enförlängning av verksamheten med garantilän för arbetsmiljöförbältringar m. m.av Bengl (), (), (), UllaTilländer (c), () och () som ansett altutskottet under 1 bort hemställa atl med bifall lill moiionen 1978/79:75gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. 1975 fattade beslut om garantilån för arbetsmiljöförbättringarför mindre och medelstora företag. () har påregeringens uppdrag försöki atl utvärdera effekterna av den här verksamheten.Verkei framhåller i sin rapport att utvärderingens omfattning har föttbegränsas av tidsskäl och att utvärderingen därför inte kan göra anspråk på atlge en hell representativ bild av låneeffekterna. Uivärderingen skall, sägerverket, därför närmasl ses som en undersökning. Del framgår dock klart avundersökningen atl den här låneformen har haft väsentlig betydelse förmöjlighelerna att göra förbättringar. Det framgår att låneformen har initieratarbelsmiljöförbäuringar, alt invesleringar har kunnat tidigareläggas tack varedessa lån. Undersökningen visar att lånen alltjämt behövs. Det återstår mycketatl göra på miljösidan. Nioav de lio utvecklingsfonderna anser att del finns skäl att föriänga systemetsgiltighet. a. LO har i skrivelse , undertecknad avordföranden , sagt följande: