prot · G209135 · 1978-12-31 00:00:00 — reservalion lill bisiåndspolitiska utredningen har ochAnna-Lisa t. o. m. formulerat del så, alt ledare harvärderingar som mera bygger på i-ländernas förutsättningar än pä folkflertaletsbehov i de egna länderna. Med andra ord: De färgade folkens ledare förslär inlevad som är bäst för deras egna länder och folk. Centerpartisternai riksdag däremoi vel vad som bör göras i dessa landet Det är enotrevlig besserwisserallityd och elt förmynderi, som direkt bygger på den vitemannens föga ärorika koloniala förflutna. Del vore myckel olyckligt om centernsresonemang i dessa frågor blev styrande för den svenska biståndspolitiken. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Förste vice lalmannenTORSTEN () kort genmäle: kunde inle finna cenlerns linje i u-landspoliliken. Dåskall jag lala om den. Centernförde som första parti i fram enprocentsmålel. log upp det iFörenta nationerna, och kravet framfördes sedan av en känd u-landsexpert,professor . Detdröjde länge innan socialdemokraterna kom och hankade med. De låg päbromsen. Kritik framfördes ständigt av LO:s ordförande och från min sida motatt man höll lillbaka. Elt socialdemokratiskt statsråd hoppade av fränregeringen med bl. a. den motiveringen att man var så njugg med bidraget lillu-hjälp. Jagåtergår till cenlerns program. Enprocentsmålel harjag redan nämnt Vidare har vidrivit linjen att i synnerhet de fattigaste länderna skall ha bidrag. Del kraveihar infriats. 90 96 av biståndet går till de fattigaste länderna. Vihar drivit frågan om jämlikhet och utjämning. Det är nu uppsatt som etl avmålen för svensk u-landspolilik. Vihar drivit linjen om att demokrati också är någol som skall tas i beaktande.Det står nu i del program som antog . Delär verkligen förvånande att inte har upptäckt alt det är juslcenlerns linje som hela vägen har vunnil gehör. Ifråga om miljöpolitiken har socialdemokraterna släpat efter på samma sätt Närvi tog upp miljön i den slora molionen 1962 - även då hörde til)initiativtagarna -spelade socialdemokraterna samma roll som nejsägare. Vifortsatte kampen oavbrutet, och lio år efter del all vi hade lagil upp detlaslora problem anordnades en internationell miljökonferens i . Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Detär kortfattat litet av cenlerns polilik i fråga om u-hjälpen. Har inle StureEricson upptäckt vär linje förut, så har han flU en resumé . DelJag nu sagt är ingel spel för galleriet, ulan liksom i frägaom miljön börsocialdemokraterna nogsamt observera alt del är en betydelsefull fräga som jagtagit upp i miu tidigare anförande . Jag har glatt mig ät au i varje fallutrikesministern har insen hur betydelsefullt della kommer all bli ifortsättningen. Som vanligt kommer väl socialdemokraterna hankande efter säsmåningom. EnliglSture skulle göra anspråk på aU utöva förmynder-skap genlemol . Är det inte rikligl alt delge dem våra erfarenheter? Del finnsexempel pä alt man i vissa länder kört med mångskäriga plogar och därmed skapaten erosion som varil omöjlig all bemästra. Nej,anförande var ganska onödigt. Näsian allting i del varfelaktigt Under detla anförande övertog tredje vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. STUREERICSON (s) kort genmäle: Vice lalman Torslen lar chansen att lala om någoniing annat änvad mitt anförande handlade om. Han ville med en rad paralleller understrykacenlerns förlräffiighet när det gäller all vara förutseende. Han glömde bortsitt eget resonemang om ett pärlband av kärnkraftverk längs Norrlandskusten.Men det kanske kommer i nästa inlägg. Nej,det är nog sä all har huggit i sten ganska ofta. Altefterralionaliseringar spelar en väldigt stor roll i cenlerns propaganda vetvi. Miljömotionen lär också vara en av dessa myter. Jag tror inte attni nämnde miljön i den motionen. Den handlade om en del andra saker. Kvar står vad Jag sade i mitt första anförande:Centern intar en förmyndaraltilyd som är högsl betänklig och som är eneflerkolonial rest i länkandel och resonerandet i i-länderna. Del vore väldigtbra om övergav den sä snabbt som möjligl. Förste vice talmannenTORSTEN () kort genmäle: säger aU jag talat om cenlerns förträfflighet. Jag sadeingenling annal än sanningen när jag gjorde en kort resumé av vad som hänl. StureEricson har inle någonting annal all komma med än en motion om kärnkraften från1970. Det är en av socialdemokraternas stora hobbies all la fram den molionen.Den gällde var man skulle förlägga en kärnkraftverk -det står i klämmen. Vikände inte till farorna på samma sätt som , och det står uttryckligen eukärnkraftverk. Delvar den liberala tidningen som gjorde pärlbandet Därefterblev del tacknämligt för socialdemokraterna att använda det ordel. Ni kanalltså lacka denna "högertidning" som har gett er argumentet. om man nu kan tala om detsom etl argument eftersom del är lio år gammalt. Delslår ingenling om miljön i cenlermotionen 1962, säger . Eftersomjag har hört samma sak också frän andra socialdemokrater harjag plockat framhandlingarna och funnii all deras uppgifter är hell felakliga. I motionenomnämns vissl miljön. Del var en av våra främsta experter, slressforskaren drLevi,som skrev motionen, i vilken också frågan om miljön tas upp. Ännu mer stårdel i den reservation som avgavs. Delfinns ingenting av förmyndarskapsmenlalilet hos oss gentemot , ulanvi har alllid betonat all vårt agerande skall ske i samförsiånd med dem. I miltanförande sade jag all vi inte skall underiäla alt läla dem ta del av våraerfarenheter. Som hastigast nämnde jag all ett vissl land ställde upp med enförfärligt fin teknologi och skickade denna mångskäriga plog samt började plöjaupp med den. Följden blev en fullständig erosion och kalastrof för helaprojektet. Del finns väl ingen anledning all göra pä del sättet för all visasig tekniskt kunnig. Jagföreslär all läser vårl särskilda yttrande, i vilket viförespråkar en bälire anpassad leknik för . Jag vet inle om StureEricson känner lill all den största delen av världens Jordbruk tyvärrforlfarande bedrivs med hjälp av hacka. Även om del alltså är lilel ledsamt alldel är sä, vore del kanske inte så dumt att också ge dem en hacka i slällel förden förfärligt tunga "klump" som de nu har. Vi kan nämligen inle gåfram alltför snabbi och ändra allting på en gäng. Därför finns det anledningatt närmare diskutera cenlerns idé om en bälire u-landsanpassad leknik. Delbehöver inle beiyda någol slag av förmyndarmenlalitet Internationelhutvecklingssamarbete m. m. STUREERICSON (s) kort genmäle: Den här debatten skall inte behöva urarta till en diskussion om vad somstod iencenterpartimolion 1962. Ni log inte upp den yttre miljön i denmolionen, sä enkelt är del. Läs molionen en gäng lill! Dessaefterkoloniala attityder, som jag försökie beskriva i mill anförande, framfördeJag med hjälp av citat, och del går inle all komma runt dem. I exempelvis denbisiåndspolitiska utredningen har centerpartisterna skrivit fasl all ledarna iu-länderna inle förslår sill eget bästa. De är flngade av i-ländernasvärderingar. Del är lydligen bara som förslår vad som är bra fördessa länder. Vad ärdel om inte en efterkolonial förmyndaraltilyd? Jag trordet vore väldigl bra för den svenska bisiåndspolitiska debatten om såsnabbt som möjligl övergav dessa sina åsikler. Tredjevice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanlrädels fortsättandekl. Kammaren har välsignats med ylteriigare ell av mängaanföranden om Bai . Del påminner mig om en historia om en dam som bmkade gåpå bolagsstämmor och där hälla Internationelhutvecklingssamarbete m. m. myckel längagranskningsanföranden om förelagets budgeter. En direktör frågade henne en gångvarför hon gjorde dessa långa siffergranskningar. Jo, svarade hon, del ärdärför alt jag älskar . Dä frågade direktören: ni inle älskanägol annal bilförelag? Jagutgår från alt älskar Bai . Jag frågar mig ibland om delfinns någol annal biståndsprojekt som hon älskar. Hon har i vanligordning snurrat på räknesnurran och ställt fier frågor än jag kan svara på utanatt ha hela statistiken tillgänglig. I hennes nästa anförande om Bai ,aniingen del sker i form av en enkel fråga eller en interpellation, skall jaggärna gå i svaromål. AllanHernelius sade, och upprepade del, att Bai är Sverigesstörsta biståndsprojekt och även största misslyckande påbiståndsområdet Del var visserligen inle den nuvarande regeringen som påbörjadeBai Bang-projeklel men jag trordel är lilel för tidigt all komma med omdömen. Jaglycker vissl all vi skall erkänna våra fel och försöka rätta lill dem. Vissl ärdel också bra all granskar Bai Bang-projeklel, del skall jagnaluriiglvis inle pä något säll förmena henne. Visst är projekiei också dyrt,visst är det svårt, och vissl har säkert misslag begåtts inom ramen för delta-några harjag väl också pekal på i del förflutna. Menjag tror all och även och de andra moderalernatappar bort något väsentligt när de bara pekar på Bai som ell pappersbruk.Bai är dock - och har varil del - en jällelik yrkesskola. Del ärsannolikl att det skulle varil billigare all bygga Bai om man gjort delsom etl lurn-key-projekl, dvs. byggt det hell och hållet som en svensksatsning. Men man harju fakliskl gått lill väga på det sättet aU alla svenskardär varit där som yrkeslärare, och på del sättet har det skett en mycket storöverföring av kunnande och teknologi. De vietnameser som deltagit i projektethar därför ocksä kunnal tillgodogöra sig della och använda sill kunnande iannan byggnation. Jaghar inte några nya kalkyler all ge till hennes räknesnurra. Densenaste som gjordes av SIDA slutar på 1 605 miljoner, och SIDA vidhåller attdet är en siffra som man slår för även . Jag är ledsen om Jag därmed görIngrid besviken. Enannan fråga som rests gäller driftbidrag till Bai . Jag har inle märkt allvare sig eller skulle ställa sig negaliva omdel visade sig aU del behövdes tekniskt bistånd för drift av sjukhus undernågra år för all fl dem i gång. Men när det gäller Bai - då går det inle.Där skall man möjligen sälla på takel, men därefter skall man sjappa sä fortsom möjligt. Frånregeringens sida skulle Jag vilja säga: Vi är intresserade inle bara av all delhär projektet blir en bra yrkesskola utan ocksä av att del kommer papper ur BaiBång. Och behövs del någol tekniskt bistånd för detla ändamål harjag mycketsvårt att förslå varför vi inte skulle ge det. Regeringenhar inle ännu lagil ställning till några kalkyler för ell sådant teknisktbistånd. citerar siffror som hon fltt från SIDA, och de är henne väl unnade.Och en vacker dag skall jag tala om för henne också vad regeringen lycker. Lätmig sedan, herr talman, kommentera något av vad sade. Del äralltid med en viss förväntan som jag ser namn på lalariislan -dävel Jag alt del blir lilel rallarsvingar i debatten. Och han gjorde mig inlebesviken heller. Del mesta av vad han sade var inle så seriöst, men detvarju ganska roligt Hansade aU debaiten hiuills huvudsakligen hade varil eu gräl mellan borgarna. Menändå kom han till den någol häpnadsväckande slulsalsen -eftersom del inle varilnågol siörre gräl med socialdemokraterna - au här förelåg klara högervridningatJag förslod inle rikligt hur han fick in den folkpartistiska eller borgerligavalutapolitiken i del sammanhanget Jag trodde all socialdemokraterna helst skullevilja glömma att de inle ville devalvera - för del var ju bland de mestmisslyckade idéer som framförts under de senasle åren på den ekonomiskapolitikens område. Det var ju devalveringen och del ansvarsfulla avtal somnåddes av arbetsmarknadens parter som ledde lill all vi kunde ta lillbakamarknadsandelar internationellt Påen punkt kan jag lycka att var mer seriös, även om han klädde deli negaliva termer. Han sade att det var en avslagen deball en smula iskymundan. Han sade del negativt Jag kan hålla med om all del inleförefaller-ålminsloneinteavden här debatten eller debatten i tidningarna-som ombiståndspolitiken längre är lika kontroversiell. Men jag skulle snarare viljatolka det så aU del finns mindre dogmatism i biståndspolitiken. Som jaglidigare sade i eU inlägg här vill vi från folkpartiels sida exempelvis integöra elt länderval som är partipolitiskt betingat. GertrudSigurdsen raljerade med all vi inle hade några liberala regimer i Latinamerikaeller pä annat häll som vi kunde siödja. Men det innebär en missuppfattning avvår hållning. Vi är inle ule efter all stödja liberala regeringar i u-länderna.Vi är ule efter all stödja ambitiösa regeringar i , som verkligenvill hjälpa sitt folk framåt Jag är övertygad om att socialdemokraterna är uleefter det också. Men de lycks sätta likhetstecken mellan ambition ochsocialdemokrati på samma sätt som vpk sätter likhetstecken mellan socialambition och kommunism. Jag tror alt det är bältre med den politik som vi för,alt ta bort partipolitiken från valet av samarbelsländer. Jagvill också gärna kommentera vad sade på ell annal säll. Hanförsökte göra gällande all jag lalar i den här debatten ulan siörre engagemang.Jag minns myckel väl de diskussioner som fördes före förra valel, 1976, där manfrän socialdemokraliskl häll hävdade all del vore en katastrof med en borgerligregering -då skulle pensionärerna och de gamla bli ulan allt socialt slöd. Ochett annal argument som fördes fram var all del vore en kalastrof för u-länderna- det var bara socialdemokratin som stod för engagemanget för och solidaritetenmed . Men Jag tror alt borgeriig regering har visal, omnägol, alt det var svenska folket som hade solidaritet med - inlebara socialdemokraterna. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. () kortgenmäle: Utrikesministern har kanske en annan uppfattning än jag om vad somligger i begreppel stora lal. Jag tror inle all jag mer än tvä gånger lidigarehar tagit upp Vieinam här i kammaren, repliker oräknade. Men jag skallkontrollera del . Utrikesministernintresserade sig också för mina känslor. Det gällde min kärlek till Bai Bång.En sak vill jag säga, herr lalman, och del är all Jag lycker om - kort uttryckt- att vela vad jag här i kammaren lar ställning till. På område efter område voterarvi om konkrela anslagsäskanden och konkrela laj;förslag som framställs iutskottsbetänkanden, men det har blivit en form av hemlighetsmakeri i BaiBang-hislorien. Del är orsaken lill alt jag tänker fortsätta, lydligen medutrikesministerns lillstånd, all kontrollera della. Jaghar ställt etl par frågor, och en av dem lyckerjag att utrikesministern bordekunna svara på: När kommer fortsättningen på den rapport som gav utförsta delen av ? Den andra delen skulle ha kommil del här nyåretenligl uppgift jag fltt Utrikesministernsäger all kostnadsberäkningen håller. Ja, jag fårantagligen återkomma lill detta senare när vi kommil fram lill vad den totalakostnaden blir. Jaglycker definitivt om alt vela inte bara vad Jag tar ställning lill ekonomisklnär jag voterar här i kammaren. Jag vill även vela vad det projekl som jag larställning till ungefär kan betyda i framtida koslnader. Erfarenhetsmässigt vetvi att förseningar, betonat av såväl den förra socialdemokraliska regeringensom av SIDA, är den mest grava orsaken lill kostnadsökningarna . Jagundrar alltså: Varför log man plötsligt lill med en så stor summaatt förseningar därefter inle kommer all medföra någon kostnadsökning? Föralt inle utrikesministern skall missförslå mig vill jag säga all jag voremyckel glad om kostnadsberäkningen 1,6 miljarder kunde hålla. Jag har ingenönskan - och det har inle heller någon annan från moderala samlingspartielssida - all projektet skall misslyckas. Men vi har en definitiv och rättmätigönskan all fl vela vad vi tar ställning lill. Det är där vi lycker att denfolkpartistiska regeringen har fortsatt med den typ av hemlighetsmakeri somsocialdemokraterna började med när det gäller Bai . () kortgenmäle: Jag vel inte alt jag raljerade när det gäller ländervalsprincipen.Däremot lyckerjag kanske all raljerar när han här säger alt del inleskall vara några politiskt valda länder ulan alt del skall vara ambitiösaregeringar. Men lilel mer konkrela program har vi för målen när det gällerbiståndspolitiken och det som skall vara vägledande vid valet av våramottagarländer. Det diskuierade vi Ju ingående och slog fast riktlinjerna förvid höstens bislåndsdebatl. De slår sig ganska bra frän lidigare beslul iriksdagen, och trots mänga allacker har ländervalsprincipen inleförändrats myckel efter bisiåndspolitiska utredningens betänkande, regeringensproposilion och behandling. Närdel gäller falligdomskrileriet sade i ell tidigare inlägg att delmåste vara del viktigaste, och här vill jag citera vad fastslog år1976: "Fatligdomskriteriet kan sålunda inle ensaml vara utslagsgivande vidvalet av motlagariänder för utvecklingsbistånd." Det här står sigfortfarande efter del att den bisiåndspolitiska uiredningen behandlal fråganoch efter riksdagsbeslulel i höslas. Menjag tror all och även är lilel mer seriösa när del gällervalel av våra programländer. Jag vill framhålla att fatligdomskriteriet inte ärdet enda avgörande. Det finns andra kriterier ocksä. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. () kortgenmäle: Utrikesministern lalar om rallarsvingar. Jag vel inte om han uppleverdet som beröm, men del är inga dåliga råsopar han har utdelat mot herrHernelius och moderalerna . var del någon som sade all vad som är bra för GeneralMotors är bra för . Man kan översätta det till svenska förhållanden och sägaatt ledstjärnan för den borgeriiga biståndspolitiken har varit att vad som ärbra för svenska förelag i utlandet, det är svensk biståndspolitik! Vadsom hände beträffande valutapolitiken var all för minskade värdetav biståndet med uppemot en halv miljard. Del bidrog till alt höja priserna idelta land under de borgeriiga åren. Utrikesministerntalade om att vi före fö na valet hade sagt all del skulle bli en katastrof meden borgerlig regering. Del beror på vad man har för anspråk på katastroferna.Men hade någon trott oss om vi före valel hade sagt att del skulle bli enfördubblad arbetslöshet och sänkta reallöner, att industriinvesteringarnaskulle sjunka med mer än en tredjedel, att prishöjningarna skulle bli 25 96,att var Iredje krona som belalas ul i folkpensioner skulle lånas i svenska ochutländska banker, all biståndet skulle minska med en halv miljard? Vad är detegentligen för katastrofer utrikesministern tycker har uteblivit? ALLANHERNELIUS (m) kort genmäle: Utrikesministern nämnde bidrag till driftkosinader vid sjukhusen iVieinam och jämförde det med driftbidragen lill Bai . Jag förslår inle denJämförelsen, del är ganska slora skillnader. I fräga om Bai gäller del enkonlinueriig massalillförsel till pappersbruket under ell okänt anlal år. Vidsjukhusen är det fråga om hell andra driftkosinader, av helt annan och mindrebetydelse. Vi vel all rävamproblemel är ell av de största problemen när delgäller Bai , och del är klart all man tillfälligt kan avhjälpa det genomall står för massaleveranser och hoppas au skogen undertiden skall växa upp där ute, vilket den inle lycks göra. Men det går inte alljämföra dessa tvä saker, hen utrikesminister. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Får jag först svara alt regeringen ingalunda har lagilställning lill huruvida vi skall förse Bai Bang-projeklel med massa. Jag harsagt alljag är positiv lill tanken all vi skall ge driftstöd. I övrigl harviinle tagit någon detaljerad ställning lill hur del skall gä lill. På dengenerella punklen lyckerjag det finns en parallell till sjukhusen. Jag förståratt vill att de skall fungera, och vi har precis sammainställning när del gäller Bai - att det skall fungera och attdet skall producera papper. Huruvida massa skall ingå i driftstödet har vialltså inte lagit ställning till. IngridSundberg säger all när hon lar ställning lill elt projekt i vill honvela vilka siffror det är fråga om. Jo, det är klart all vi alla vill. Detgäller inle bara Bai , utan del gäller mänga andra ling. närriksdagen har lagit ställning har det visat sig sedan aU del har inträffatfördyringar. Bai är inte något unikum i väriden när det gäller att drabbasav fördyringar. är ell exempel som ligger betydligt närmare,även om del var och inte som beslöt om det. Au jämföraBai med Norrbollens skulle jag närmasi tro är en förolämpning motBai . Vi ägnar oss inte heller åt nägol hemlighetsmakeri och lämnar gärnaut de siffror vi har. Jag är ledsen att jag inle har alla dessa siffrortillgängliga . Jagtycker all raljerade med mig när hon sade att del inle var sävanligt med liberala regeringar i . Om hon inte vill se det somraljeri är del så myckel bättre. Jag sörjer också att det inle är fiera somvill beteckna sig liberala. Det ärju desto flera som kallar sig socialistiskamen som i verkligheten har väldigl många olika linjer. Jaguttryckte mig naturiigtvis lilel kort när Jag sade aU vi skall siödjaregeringar som är ambitiösa, och jag har ingen svårighet att fortsätta attansluta mig lill de kriterier som vi har talat om , om vilkaenighet råder och i vilka ocksä ingår att man skall välja regeringar som för enekonomisk och social utjämningspolilik och som även är för en politik som lederlill ökad tillväxt och ökad produklion och lyfter upp de stora, fatligamassorna. Vad jag vänt mig nägol emot och vad jag kallat för enpartipolilisering är den tendens Jag tycker mig se bland socialdemokraterna,dvs. all sälla likhetstecken mellan de kriterier om vilka vi alla är eniga ochregeringar som betecknar sig som socialdemokratiska liksom man på vpk-sidansätter likhetstecken mellan kriterierna och de regeringar som är marxistiska.Vissl håller Jag gärna med om att fatligdomskriterietingalunda är del enda kriterium man bör utgå ifrån, men del är dock ett viktigtkriterium. () kortgenmäle: Det är sant, , all regeringen inle har lagil ställning lill ivad mån massakostnaderna skall ingå i driftkostnaderna när det gäller Bai ,men i de kalkyler som SIDA en gång företedde ulrikesutskotlet intog massakoslnaderna endominerande plats. Det gällde hundratals miljoner under ell par år framåt INGRIDSUNDBERG (m) kort genmäle: Jag skallfalla mig kort. Enliglberäkningarna kommer den första pappersmaskinen inte att vara klar underkommande budgetår. Det hade alltså funnils möjlighet för regeringen all genomnoggranna förhandlingar komma fram lill och förelägga planer, sominnefattade konkrela ställningstaganden som grund för etl förslag i fräga ombidrag lill driften. Utrikesministernsade: Vi är positiva lill tanken att ge driftstöd, men vi har inle lagitställning lill i vilken form della skall ske. Jag vill lill della säga alt delär mig direkt motbjudande att vi i skall falla ell beslul somär principielll men vars ekonomiska konsekvenser pä intet säll är överblickbara,när vi ell år senare skulle kunna falla ett beslul som kunde baseras på ellhell annal underlag. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. GERTRUDSIGURDSEN (s) kort genmäle: säger all det finns entendens hos socialdemokraterna all sälla likhetstecken mellan kriterierna förbisländsgivningen och socialdemokraliska regimer som bislåndsmotiagare. Men,, jag tror att del finns lika fl socialdemokratiska regimer som delfinns liberala i de som är berättigade all vara mottagare av biståndenligl de kriterier vi har. Bland de drygt 20 motlagariänder som vi har försvenski bistånd och som tillkommit under den socialdemokraliska regeringens lidtror jag inle det finns någol land som haren socialdemokralisk regim -jagtänker pä länderna i , och . Jag lycker därför att detär etl felakligl påstående som utrikesministern gör här. Som flera lalare vitsordat här har miljöhänsyn och frågan omekologisk balans intagit en alltmer ceniral roll när del gäller all mänskligutveckling och när det gäller resursutnylljandel. Självfallet måste ocksåSveriges insalser pä det bisiåndspolitiska området genomsyras av en ekologiskgrundsyn, en medvetenhet om alt biståndsinsatser som inle lar hänsyn lillmiljöaspekter motverkar sitt syfte att verka för ökad resurstillväxt FN-konferensenom miljövård i Siockholm blev inkörsporien lill en mergenomarbeladmiljödiskussion i internationella sammanhang.