prot · G20943 · 1978-12-31 00:00:00 — 1977/78:319av (vpk), vari hemställts att hos regeringenbegärde tillsättande av en snabbutredning med uppgift atl lämna förslag hurskatteflykt och skattefusk effektivare skulle kunna bekämpas. Förslagtill lag mot skatteflykt m. m. 1. belräffande förslag lill lag omskalteflykt all skulle avslå motionerna 1976/77:1032 och 1976/77:629, 2. belräffande ulredning omskatteflykt och skattefusk atl skulle avslå motionen 1977/78:319. Reservation hade avgivits av , , , , i , HagarNormark och (samtliga s) som ansett all utskottet under 1 borthemställa atlriksdagen med bifall till moiionen 1976/77:1032 och med anledning av motionen1976/77:629 hos regeringen begärde att ett förslag lill lag mot skatteflyktutformat i huvudsaklig överensstämmelse med de i förstnämnda molion angivnaprinciperna skyndsamt förelades . Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av andre vice talmannen () och (). Vi har i vårt land en mycket ambitiös målsättning att skapa trygghetför landets medborgare på olika sätt. Det gäller socialpolitik,arbetsmarknadspolitik, regionalpolitik, skolpolitik och myckel annat. Om dettolala utgiftsprogrammet råder i stort sett enighet mellan partierna, även omde prioriterar olika och inte vill ge samma pengar åt samma håll. Föratt finansiera delta omfatlande utgiflsprogram krävs det kraftiga inkomster församhället. är den enda väg som samhället har att använda sig av föratl få in pengar. Del är då ganska naturligt att vi har ett högt skattetryckhär i landet. När jag i detta sammanhang talar om skatter menar jag alla slagav avgifter, det må vara socialavgifter, direkia eller indirekta skatter. Deltolala skattetrycket är dock några procentenheter högre än det behöver vara pågrund av att inle alla medborgare betalar sin del ulan vältrar över delar avbördan på andra, som inte har lika rymligt samvete som fuskaren har eller somsaknar möjlighel lill fiffel. Vi skall också ha klart för oss att det finnshederiiga människor kvar i värt land även när det gäller beskatlningsfrågor.Dem tyckerjag alt vi skall vara rädda om och göra allt för alt hjälpa. För migär detta än den största rältssäkerhelsfråga. Skatteflyktenkan delas in i två avdelningar. Dels har vi dem som gör sig skyldiga tillkriminell handling genom att bryta mol gällande lagar, dels har vi 10 protokoll 1978/79:40-43 Förslagtill lag mot skatteflykt m. m. demsom kan undandra sig skatt på elt helt lagligt sätt, även om lagstiftarensmening varil en annan. Jag skall här uppehålla mig vid den senare typen av skatieundandragande,men del betyder inle att jag underskattar vidden av det egentliga fusket, somredan är kriminaliserat. Förelagsskatteberedningen,som arbetat sedan början av 1970-lalel, fick i början av sitt arbele merasyssla med atl täppa lill skallefiyklshål än att uireda seriösa företagaresskatteproblem, vilket var meningen. Anledningen lill denna snedvridning avarbetet var dels att skickade med en del sådana uppdrag, dels att manunder arbetets gång uppläckte luckor genom vilka det rann ul miljardbelopp. Jagbehöver bara erinra om handeln med vinslbolag - även förlustbolag, för dendelen - och partsrederierna för all redovisa vart den första miljarden rannbort. Förelagsskatteberedningenlade fram inemot tio förslag till tärningar av skattesystemet inom sittutredningsområde, och de flesta förslagen togs ograverade av den dåvaranderegeringen och bifölls också senare av . Manuppläckte dock alt man aldrig lyckades hinna i fatt dem som var påjakt efter nya skalleluckor. I akt och mening att skydda hederliga och seriösaföretagare kunde inte lagarna göras alltför rigorösa. Likaså kunde speciellaskaltefavörer, som var avsedda för särskilda ändamål, också användas för allundgå skall på icke avsett sätt av mindre nogräknade företagare och andra.Skaran av jurister och konsulter med arbetsuppgift att hitta kryphål iskattelagstiftningen har också ökat ständigt, och det är inte svårt all hittasakkunniga hjälpare om man har råd alt belala - och del har i regel sådana somönskar komma undan skatt. Förelagsskatteberedningenkom fram lill att man aldrig skulle hinna i fatt fifflarna utanalt skaffa något slags allmän skalleflyktslag-sliftning, där syftel medtransaktionerna skulle vara avgörande och inte en skentransaktionscivilräilsliga laglighet. Tillden delen uppdrog förelagsskatteberedningen åt en speciell arbetsgrupp medstor juridisk kunskap under ledning av generaldirektören att undersökamöjligheterna atl genomföra en allmän skalteflyklsklausul. Arbetsgruppenlyckades med sin uppgift och överiämnade sitt förslag lill dåvaranderegeringen, som efter det att ärendet remissbehandlals utlovade en proposilionlill hösien 1976. Valutgångenförhindrade den planerade proposilionen, men den nya regeringen lovade atlåterkomma med en proposition i ärendet omgående. Så har inle skett. Jag vetinte vad anledningen kan vara härtill, möjligen oenighet inom regeringen, somresulterade i all en ny promemoria gjordes upp, som också skulle remissbehandlas.Frågan har väl såväl i trepartiregeringen som i folkpartiregeringen bedömts hamyckel låg prioritet. På annat sätt kan man väl inte tolka dröjsmålet. Detlåg - efter vad jag kan förstå - en så goll som färdig proposition påregeringens bord 1976. Varken del förslaget eller något annat har kommit frånregeringen trots all det i proposilionsförteckningar getts löfte om regeringsförslagvid åtminstone tvä tillfällen. har skentransaktioner medskatteundandraganden kunnal ske i oförminskad takt. Vi läser ganska ofta omtaxeringstjänslemännens rätt hopplösa kamp och hur åtalsmyndighelen förlorarmål där transaktioner förklarats lagliga även om huvudanledningen medtransaktionen varit skalteflykt. Det är dä kanske inte så underligt atlåklagare tvekar alt la upp en del mål även om de vet att stora summor kommitundan beskattning. Motden här bakgrunden kan socialdemokraterna inte godkänna den tama skrivning somutskoltsmajoriteten gjort över motionen 1976/77:1032 och för den delen ocksåmotionen 629 av samma årgång. Skatteutskottethar med skärpa vänt sig mol det legala och illegalaskatieundandragande som förekommer. Därför tyckerjag det är något av enantiklimax när utskottet nu nöjer sig med alt konstatera att budgeiministernhar för avsikl all fullfölja beredningsarbetet och atl regeringen kommer atl laställning till frågan i vår. Manvet alltså från ulskotlsmajoritetens sida inle ens om det urvattnade förslagsom under lång lid nu varit ute på remiss kommer att leda till någonproposition, och man är heller inte beredd att ställa krav på att någonproposition skall lämnas trots atl man vet alt skatteflykten fortsätter. Majoritetenskriver alt enligt utskottets mening "kan en generalklausul molskatteflykt, så utformad atl den tillgodoser rättssäkerhet och rimligaeffektivitetskrav, uigöra ell värdefullt komplement till specialregler motskatteflykt". Trots detta uttalande - och trots att budgeiministern vidolika tillfällen lovat förslag - är man inle beredd att begära förslag frånregeringen. Ireservationen krävs att gör en beställning hos regeringen rör att fåen proposition om en s. k. generalklausul. De molioner som ligger till grundför reservationen är av gammalt datum. De väcktes under allmänna motionstiden1977 trots all löfte då förelåg om en proposition i ämnet. När nu ingen sådankommit har molionerna ännu större aktualitet. Glidningar i uttalanden om enproposition gör mig allvarligt orolig. Det är därför jag troratt en beställning frän nu är nödvändig. Det är naturiigtvis hellerinle ointressant hur en s. k. generalklausul ser ut. Enligt vår mening var denWalbergska gruppens förslag ett bra underiag för en lagstiftning. Den skullebli någoriunda effektiv och den skulle också lillgodose rimligarättssäkerhetskrav. Varförman tillsatte en ny arbetsgrupp som mjukade upp det tidigare förslaget vet jagsom sagt inte. Alltnog finns nu också ett förslag som är mindre effeklivt ochsom är mycket uttunnat. Remissopinionenhar varit i viss mån delad. Det skulle för övrigt har varit underligt annars,så många olika intressen som finns i denna fråga. Majoriteten av remissorganenhar accepterat huvudlinjerna i del Walbergska förslaget, medan den såvitt jagkunnal bedöma ansett all förslaget från budgetdepartementet inte är så bra. Manhar ifrågasall om klausulen i dess nya lappning kan bli något verksamtinstrument mot skatteflykt. Reservaniernakräver därför att ett kommande förslag följer principerna i förslaget från defyra juristerna. Detaljerna i det förslaget har utförligt Förslagtill lag mot skattejlykt m. m. redovisals i den motionsom jag lidigare talat om och som utskoltsmajoriteten inte bemött i sak. " ' " sagda ber jag au få yrka bifall till reservationen i utskottets skatteflvkt m m Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av (vpk): Atl skattefusk och skatteflykt förekommer i samhällel och alt sådanverksamhel har en myckel betydande omfattning torde inte vara obekant förnågon. Men del kommer ideligen fram nyll material som visar hur nödvändigt delär alt ta betydligt hårdare tag för alt bekämpa skatteflykt och skattefusk påelt effektivt sätt. Ihöstas anordnade exempelvis i en konferens, lillvilken man hade inbjudit länets riksdagsmän, där man lade fram ett mycketutföriigt material om uppbördsbrollslighelen. Det är på cirka 175 sidor, ochjag skall inte utmana kammarens tålamod genom att föredra långa bitar ur del.Men jag vill nämna något som bakgrund lill de krav som ställs i motionerna ommer bestämda åtgärder. Ansvarigatjänstemän vid myndigheterna har exempelvis studerat metoden atl använda sig avkonkurser, ofta fingerade, för att slippa ifrån skatter och avgifter. Manutnyttjar dä trögheten i skatte- och avgiftssystemet. Den metod man användersammanfattar tjänstemän pä följande sätt; "Bygg upp skuld tillstaten. Överiät inventarier ochvissa betalningsansvar. KONKURS ELLER LIKVIDATION. Registrera nyll bolag idet förra bolagets namn (före namnbytet). Bygg upp skuld tillstaten. Överiät inventarier ochvissa betalningsansvar. KONKURS ELLER LIKVIDATION. Manhar lämnat konkreta exempel på de ekonomiska konsekvenserna av trögheten isystemet: Ett bolag som man kallar A fick försl skalteackord med 600 000 kr.Bolag B fortsatte den föriustbringande rörelsen och gick i konkurs i mars 1976.Sammanlagda skulder lill staten i form av skauer, arbetsgivaravgifter,mervärdeskatt. A-skatt, kvarstående skall och B-skatt: I . Bolag samma rörelse efter överiålelse av tillgångar och kunder och gick ikonkurs . Skulder lill slalen i form av A-skatt, mervärdeskatt ochsociala avgifter: . Sammanlagt hade de här tre bolagen - som varelt och samma företag - alltså en skuld pä 2,8 milj. kr. Exemplen på detla kanmångfaldigas enligt i . Antalet konkurser - om vi häller oss till denmetoden atl slippa undan skatter - har mer än tiodubblats under perioden1957-1974. av konkurserna behandlas numera som s. k. fattigkonkurserenligt 185 § konkurslagen. De kännetecknas som helhet av relativi storaskatteskuldsandelar-nära 50 % som genomsnitt. Vidare nämns i samma materialatl enbart i har i skatter och avgifteruppdebiterats hos länels kronofogdemyndigheter. Härav utgör f n. uteståendeobetalda arbetsgivaravgifter ca 200 milj. kr. Motsvarande belopp avseendearbetsgivaravgifter uppgick lill ca 50 milj. kr. Vi har alltså här enkraftig ansvällning av denna metod alt smita undan skatter. Iväldigt fö fall vidtas det effektiva åtgärder mol skattefusk och skattebrott.Inom har man gjort en sammanställning av påföljdernas preventivaeffekt . Man tittar först på uppbördsbrott, där man hänvisar till 81§ uppbördslagen. Effekten är ringa, säger man, av de preventiva åtgärderna.Orsaken är låga böter, endast undantagsvis fängelse, åtalsunderiålelse,preskription osv. Närdet gäller skattebrott studerar man effekten av 7-9 §§ skattebrottslagen.Effekten av dem är ingen, säger myndigheterna. Orsak: lagstiftningen tillämpasej. Sammaomdöme ger man om 10 § skattebrottslagen. Den har heller ingen som helsteffekl. Orsaken är likaledes att den inte tillämpas. Närman tar del av konkret material är det alltså inget tvivel om att det behövervidtas belydligl hårdare åtgärder för atl bekämpa skatteflykt och skattefusk.Det är helt självfallet svårt att göra en exakt beräkning av hur mycket somvarje är undandras från beskatining, men alla vet att det rör sig omstorleksordningen . Frånvpk:s sida har vi väckt två molioner, som behandlas i det här ärendet. Den enagäller elt krav på införande av en allmän skalteflyklsklausul. Jag kan i denfrågan instämma i den argumentering som den föregående talaren har ort. Vårmolion ligger också som en av de bägge som är grunden för den socialdemokraliskareservationen, för vilken vi kommer att rösta. Där erinras om en intressantsak, som visar hur långsamt det har gått att få till slånd åtgärder. Förstagången en generalklausul mot skatteflykt aktualiserades var redan närskatteflyktskommittén avgav sitt belänkande 1963, alltså för 15 år sedan.Frågan har sedan upprepade gånger tagits upp här i iinterpellationer, frågor och motioner, men som vi vet har ingenling ännu hänl. Nustår framför oss perspektivet att vi möjligen får en väldigt urvattnadgeneralklausul mot skatteflykt, som inte kommer atl vara effektiv. Vi tyckerockså från vpk:s sida alt del är nödvändigt i det lägel att markeraratl förslag om en generalklausul skall komma möjligl och ha en sådanutformning att det verkligen får avsedd effektivitet. Denandra motionen från vpk innehåller krav på en snabbutredning med uppgift attlämna förslag om hur skatteflykt och skattefusk effektivare skall kunnabekämpas. Det harsom bekant suttit en rad skatteutredningar under de senasleåren. Ett par av dem har suttit så länge som . Förslagtill lag mot skatteflykt m. m. Förslagtill lag mot skatteflykt m. m. När jag från början tog upp frågan där om hur manpå ett effektivare säu skulle föra kampen mot skatteflykt och skattefusk, såsade majoriteten i utredningen: Ja, vi skall försl skapa de regler som överhuvud taget skall gälla i skattesystemet och genomföra nödvändiga förändringar.När vi är överens om del, så skall vi studera hur alla de hål som möjliggörskatteflykt och skattefusk skall kunna täppas till. På del viset sköt man helafrågan framför sig. När utredningen blev färdig och överiämnadesitt resultat, så fanns i den praktiskt tagel ingenling om åtgärder för altbekämpa skatteflykt och skattefusk. Majoriteten i utredningen var helt enkeltinte intresserad av den frågan. Delär en del av bakgrunden till det krav som jag har ställt, att vi skalltillsätta en särskild snabbutredning, som uteslutande tar itu med frågan omkampen mot skalleflykt och skattefusk. Jag tror att del är nödvändigt. Engeneralklausul är ett bra steg på vägen, men jag tror alla är överens om altenbari den åtgärden inte läcker hela det fält på vilket del är nödvändigt attstatsmakterna är verksamma för att få bort de nuvarande avarterna ochbrottsligheten på skatteområdet. Jag yrkar därför, herr talman, bifall tillmotionen 1978/79:319. Jagvill bara tillägga ytteriigare en fundering med anledning av den artikel somprofessor har publicerat i tidskriften för hans artikel är det nuvarande skattefusket ochskatteflykten. Han diskuierar där åtgärder för alt komma till rätta med dessasaker. menar atl del är nödvändigl att på ett grundläggande sättreformera hela skattesystemet för att få bort de möjligheter som flnns reell skalteflykt via avdragssyslemet och på annat säll. Jagnoterar med intresse all huvudförslag att gå över till enföretagsskatt, dvs. en skatt pä produktionen, är identiskt med del förslag somhar lagts av vpk och som också redovisas i vår reservaiion lill 1972 årsskalteutredning. Det är ett förslag som också har lagts här i men somhittills har avslagits av de övriga partierna. Ävenom det kan vara riktigt att reformera hela skattesystemet för alt effektivtbekämpa skattefusk, kan man inte uraktlåta - och det är naturligtvis inteheller mening - att bekämpa del skattefusk och den skatteflyktsom sker . Man får alltså inte tolka artikel på del sättsom vissa tidningar har gjort, alt det är fråga om en kapitulation införsvårigheterna all komma åt skatteflykts- och skatlefuskproblemen. hell säkert med om att man måste vidta myckel bestämda ochhårda åtgärder för att på grundval av nuvarande lagstiftning komma ål denbrottsliga skatteverksamheten. Som framgår av betänkandet, har utskoltels majoritet och reservantersamma uppfattning när det gäller behovet av en generalklausul mol skalteflykt.Cari-Henrik exempel illustrerar också på ett utmärkt sättnödvändigheten av en sådan klausul. uppträdde enigl så sent somi sepiember , då utskoitei behandlade en motionom äigärder mol internationell skatleflykl. I betänkandet vid det tillfälletredovisade utskottet bl. a. åtgärder som på senare lid vidtagits iskattelagstiftningen för att möta både speciella och allmänna skatleflykts-ochskatlefusklendenser. Sålunda pekade utskottet särskilt på; Den effeklivisering ochrationalisering av laxeringsorganisationen som genomförs frän 1979 och som bl.a. syftar till all intensifiera gransknings-och kontrollinsatserna när delgäller rörelseidkare och andra mera svårkontrollerade skattskyldiga. Beslut omskärpning av taxeringskontrollen har fattats 1975, 1977 och 1978, alltså bådeunder regeringarna Palmes och tid. Bevissäkringslagen, anlagen1975, som ger det allmänna elt värdefullt processuellt hjälpmedel. Propositionen ombetalningssäkringslag, som förstärker det allmännas ställning såsom borgenärför skatter och som antas av . Skattebrottslagen, antagen1971, som bl. a. innebär belydande skärpningar av straffen förfalskdeklaralion o. d. fick1977 regeringens uppdrag att göra en översyn av den organiserade och ekonomiskabrottsligheten. Betydandeåtgärder av både speciell och allmän karaktär har alltså genomförts under1970-talel för atl förhindra skaltenyki, och som framgått av min redovisninghar regeringarna , och i lika mån bemödat sig om attmöta den olustiga form av brottslighet som skatleflykl utgör och som drabbar delojala skaiiebetalarna, vilket skatleulskotleis ordförande nyssstarkt underströk. Delfinns ingen grund för farhågor att regeringen skulle tröttas i sinsträvan all komma lill rätta med skatlenyktsproblemen. Budgetminister , som f ö. medverkar i ett nordiskt finansministermöte iKöpenhamn och därför är förhindrad atl närvara här, har genom sitt arbele bådei regeringen och i regeringen visal, all han är personligenstarkt engagerad i lösandel av denna fråga. NärIngemar Mundebo tillträdde i oklober 1976 fanns elt propositionsutkast, somden avgångna regeringen inte hade lagt fram. Detta och expertgruppensinom förelagsskatteberedningen förslag bearbetades inomregeringskansliel /78, och en ny departementspromemoria gick ul på remiss1978. Denna remissomgång har just avslutals, som skatteutskottet redovisar, ochresultatet granskas f n. inom regeringskansliel. EnliglIngemar Mundebo kommer regeringen alt ta ställning till frågan i vår. Underdenna ingående beredning anstränger man sig att finna en lösning som på etttillfredsställande sätt beaktar kraven på rättssäkerhet och på rimligeffektivitet. Kan man finna en sådan lösning, kommer en proposilion - kan maninte, så bör man inte lägga fram någon proposition. Detär ju jusl i denna svåra avvägning mellan kraven på rättssäkerhet och rimligeffektivitet som problemet ligger. De hittillsvarande olika förslagen har avremissinstanserna fött både positiva och negativa omdömen just i fråga om Förslagtill lag mot skatteflykt m. m. Förslagtill lag mot skatteflykt m. m. lösningenav denna svåra avvägning. kan vara övertygad om alt ingen mödakommeratt sparas inom föratt försöka finna en avvägning somtillgodoser båda de nämnda kraven om rättssäkerhet och rimlig effektivitet,krav som jag utgår ifrån alt vi från alla partier i ställer på denlagstiftning om skaueflyklsklausul som behövs. Med delta ber jag att fö yrka bifall lill skatteutskottets hemställan ibetänkandet nr 12. ERIKWÄRNBERG (s) kort genmäle: har inte mildrat den oro som jag känner för att det intekommer någon proposilion . Vi har tidigare fött två löften ompropositioner, men det har inte kommit någon. Ibörjan av vårt arbete var det ganska klart atl del skulle komma enproposition lill våren. Del löfte som vi har fött i majoritetens skrivning ochsom har givit innebär att regeringen lar ställning tillvåren hur den skall göra. Om regeringen inle lyckas klara de problem somrättssäkerheten ställer upp, så blir det ingen proposition. Viför vår del har hävdat, liksom de flesia av remissinstanserna, atträttssäkerhetskraven är uppfyllda redan i den första arbetsgruppens förslag.Skulle man nu anse alt inte heller den andra arbetsgruppen lyckats med atl lösade frågorna, då trorjag att det ärden obotfärdiges förhinder och ingenlingannat. Del är delta som gör atl jag känner oro även i fortsättningen. HerrHörberg menar - och kanske också som inte deltar i den här debatten- atl rättssäkerhet är atl i förväg vela hur lag skall tolkas. Jag kannaturligtvis hålla med om alt del är elt vikligt rättssäkerhetskrav att man vethur lagen skall tolkas. Enligt min mening är de förslag som har framlagtssådana alt man vet i förväg i stort sett hur de skall tolkas. Men som jag harframhållit många gånger-och vill upprepa en gång lill - finns del också annatsom är rättssäkerhet. Jag anser exempelvis att hederiiga skattebetalare måsteha en räliighel att inte belala 5 96 för mycket i skatt därför alt de som lekeri lagens utkanter smiter ifrån dessa . Det är en rältssäkerhelsfråga som välmotiverar atl andra, som länker företa en tveksam transaktion i förhällandelill den nya lagen, får begära ett förhandsbesked om vad som går eller inlegår. Så för man göra redan i den lagstiftning som vi har på andraområden. Jag tycker faktiskt att dethär är fråga om den obotfärdiges förhinder. (vpk) kort genmäle; Jag har aldrig lyckats fö något svar på frågan varför det skulle varaså olämpligt med en särskild utredning om skattefusk och skatteflykt som skulleföreslå de åtgärder som är nödvändiga för att i möjligaste mån förhindrasådant. 1972års skalteutredning, som jag erinrade om, har försummat atl ta upp den frågan,och den har i belydande grad också försummats av andra skatteutredningar somvaril verksamma. Jag tycker därför all man har anledning atl frågaskatteutskottets bägge talesmän -och herr Hörberg- pä vilket säll de motiverar sin negativa inställning till en särskildulredning om äigärder i kampen mot skatteflykt och skallefusk. Dethar aviserats och begärts en rad andra utredningar på skatteområdet somregeringen kanske kommer att tillsälta , men på den här punktenråder en total tystnad. Jag tycker alltså all man har anledning atl begära svarom den negativa inställningen i denna fråga. NILSHÖRBERG (fp) kort genmäle: Får jag försl säga lill alt jag tycker det ärräll onödigt att nu komma med elt krav på en särskild utredning för altåstadkomma en skalteflyklsklausul, när vi vet att arbetet pågår för fullt iregeringskansliet. Jag tycker också atl del är orimligt att han beskyller bådemig och för en negativ inställning i denna fråga. Vi har eltmycket starkt engagemang för frågans lösning. Liksom och ärjag mycket angelägen om all försöka finna en sådan lösning atl delojala skattebetalarnas intressen verkligen inte blir nonchalerade i deltasammanhang. TillErik vill jag säga alt orsaken lill dröjsmålet är all avvakta remissinstansernas yttranden över den PM som han hade sänt ut.Jag tycker liksom naturiigtvis aU man skall göra sä när manbereder ett ärende. Remissyttrandena över expertgruppens belänkande varjufaktiskt inle så eniga. Ett flertal av remissinstanserna hade andra synpunklerän expertgruppen på bl. a. frågan om generalklausulens uformning. Jagtycker därför atl det är rätt rimligt att göra som har gjort -altomarbeta förslaget och låta det gå ut på nytt till remiss. Remisstiden gick ulförsl , som vi vet. Tyvärr hade inle alla remissinstanser lämnat insina svar till dess. De sista svaren har kommit , ochsamman-ställningsarbelel pågår.