prot · G20946 · 1978-12-31 00:00:00 — Jagavvaktar med intresse svarei pä mina frågor men tvingas av detlaförsvarsministerns korta inlägg konstatera all den nuvarande försvarsminislerntydligen anser det helt acceptabelt all knyta priset för elt redan beställtflygplan till ett eventuellt kommande flygplansprojekt. Jag kan inte tänka migatl några revisorer kan acceptera en sådan kontraklskrivning. Om det förförevarande industris del skulle bli dyrare alt upprätthålla en serieproduktionfär väl industrin på vanligt sätt återkomma i särskild ordning med ytterligarekrav. Men man kan rimligen inle lägga in dessa kostnader i ett kontrakt somgäller JA 37 . Avvad som framgår av försvarsministerns anförande är del alldeles klart ochtydligt att priset på JA 37 är betingat av en beställning på B3LA. Mendet är en ohållbar konstruktion. Del måsle ju rimligen vara så atl statsmaktensföreträdare skall söka åstadkomma ett så lågt pris som möjligt fördebeställningar man gör och inle låta sig uppknylas av induslrins offerter.Induslrins erbjudanden, omformade till offerter och sedermera till kontrakt,har - såvitt jag vet - inte i någon del förändrats från försvarets materielverkssida. Ingen del av erbjudandet från -delserie 2 och delserie 3 ärbåda kopplade till B3LA enligt den offert som lämnats och enligt del kontraktsom är skrivet - har blivit ändrad i förhandlingarna, utan det kontrakt somregeringen har skrivit under är exakt detsamma som del första erbjudandet. Jagär naturligtvis oerhört intresserad av alt få vela om den nuvarandeförsvarsminislern och den nuvarande borgerliga regeringen accepterar ettkontrakt, enligt vilket skattebetalarna skall betala minimum 400 milj. kr.ulöver det reella priset på grund av all den förra regeringen undertecknat elticke korrekt kontrakt. Del är naturligtvis intressant för skattebetalarna atlfå svar på frågan; Hur tänker den folkpartisliska regeringen agera i fråga om dellakontrakt? Vi vet ju nu i detalj hur kontraktet ser ul. ömB3LA-proJek-tets inverkan på vissa försvarskosinader inverkan på vissa försvarskostnader Som svar pä senaste påpekande vill jag säga all delnaiuriigivis inle går för en induslri all bortse från hela sin siluation, ochför är del ju en livsnödvändighet all kunna planera sin verksamhetför ett antal är framåt. All man därför i förhandlingsarbetet med försvaretsmaterielverk ivingas lägga in synpunkter på vad siaien pä sikl behöver förolika flygplan är ganska självklart. Dekonkreia frågor som Maj Brilt siällde i slutet av sin första inläggvill jag besvara på följande sätt. Flygplansfråganprövas f n. i regeringen. Jag utgår från alt omfallande förhandlingar medindustrin blir följden oavsett beslutets inriklning. Självfallet kan mandärvid inle komma ifrån juridiskt bindande avtal mellan staten ochleverantören. Denallmänna affärsmässigheten i de träffade avtalen måste naturligtvis bedömas medutgångspunkt i atl den dåvarande regeringen uppenbarligen eftersträvade enhandlingsfrihet i flygplansfrågan. Med denna bakgrund i minnet tror jag det ärsvårl all leda i bevis att något för staten totalt sett ekonomiski förmånligareavtal skulle ha varit möjligl all uppnå. 1fråga om handlingsfriheten vill jag dessutom lillägga alt utvecklingen päcivilflygets område undel del senasle året har varil synneriigen dramatisk. Vihar fäll se flygbiljeltprisei sjunka till hälften och betydligt lägre överAtlanten, i och i . Vi kan förvänta oss en explosiv utveckling avden civila flygtrafiken på grund av den prissänkning som har ägt rum. Ibakgrunden kan man skymta en avsevärt förbättrad situation för tillverkning avcivila flygplan beroende på den efterfrägeökning som kan förväntas om de lägrebiljettpriserna med marknadsekonomins regler resulterar i väsentligt högretrafik. Den lågkonjunktur för civil flygtrafik som länge har rått kanske är påväg alt hävas, och i sä fall har del uppskov som gett handlingsfrihet kanskeinte varit alldeles omotiverat. Avslutningsvisvill jag säga alt del finns avtal som binder oss i kommande förhandlingar, måste ändå till nya förhandlingar, där regeringen har handlingsfrihet närdet gäller den fortsatta inrikiningen av vår flygplansin-dustri. Som jag sadeinledningsvis har vi i regeringen inle fatlat något beslut i den frågan. Därförkan jag inte ge något definitivt svar pä sista fråga. MAJ () kortgenmäle: Handlingsfrihet är elt fariigt och ofta missbrukat ord, herrförsvarsminister, inle minst i diskussionen om kommande flygplansaffärer.Handlingsfrihet har del varit - på industrins villkor! Försvarsministernssvar till mig på interpellationen visarall handlingsfriheten hela liden varitpå industrins villkor, i linje med dess förslag, och inte på skattebetalarnasvillkor. Detla är vikligl alt komma ihåg. Jagär naturligtvis lilet förvånad över att försvarsministern inle klart vill sägaifrån atl man vill ta upp omförhandlingar med industrin direkl om dettabindande kontrakt, eftersom den nuvarande regeringen inte kan sägas vara ansvarig för ell kontraktsom den förra regeringen skrev. Den nuvarande försvarsminislern harjudeklarerat i en lidigare deball här i kammaren alt B3LA inte skulle bli av. Dåmåste det rimligen vara i den regeringens iniressen atl se till all bindandekontrakt beträffande ell flygplan som inte skall bli av också bryts upp ochformuleras om. Närdet sedan gäller argumenten om .sambandet mellan slöd lill civilserieproduktion och tillverkning av militära flygplan kan man ändå säga såmyckel atl en civil produkiion, som det "nya" s. k. förslagel om denSK38 förutsätter, rimligen bör vara myckel lällare all genomföra med JA 37Viggen. En koppling till en civil produktion bör regeringen rimligen kunnakräva . Jag kan inle förslå varför den förra regeringen inte harutnyttjat sitt överläge vid en beställning av JA 37:2 och en option på JA 37:3.Man har i slällel låtit sig hanleras på de villkor som industrin har ställt uppoch inle ställt krav från sin sida. Del bör rimligen vara lättare atl slälla omlill en produktion av civila flygplan ulan B3LA, och del bör kunna ske myckelsnabbi. Delfinns i alla fall ell par saker man måste påpeka. Något kontrakt, som den förreförsvarsminislern talade om i sin proposilion lill , finnsinle. Del säger den nuvarande försvarsministern. Dessutom säger den nuvarandeförsvarsminislern all man inte kan garaniera all JA 37 skulle blibilligare om bara arbelel fick fortsätta lill . Del är vikliglatt slå fast alt del inle fanns någon juridisk grund all påstå atlJA 37 skulle bli mer än 310 milj. billigare, som fakiiskiantydde i sin proposition. Delunderiiga med sätt alt resonera är atl regeringen därmed haraccepterat atl förhandla på Saabs villkor. erbjöd ju ell högre pris ominle B3LA fick produceras. Prisetpä JA 37 är - jag vill slå fast det - knutet till en fortsatt produkiionav B3LA. Det kan inle vara acceptabelt för all ell sådanl kontrakthar skrivits. Ett sådant kontrakt måsle omförhandlas. OmB3LA -projektets inverkan på vissa försvarskostnader ERICKRÖNMARK (m): Låi mig försl i likhel med försvarsminislern uttala min förundran övervissa moderna företeelser inom försvarsdepartementet. Det är inle bara sä attden direkt ansvarige deparlemenlsijänsiemannen bakom ryggen på sindepartementschef skrivit egendomligt formulerade brev till underordnadmyndighet. Som försvarsministern framhöll har också lidigare publiceringsreglernärdet gäller interpellationssvar inle efterlevis. Del göratt hela fördeballeni denna fråga fött en egendomlig och orimlig karaklär. MajBrilt har frågat försvarsminislern vilka motiv som funnils "altvilseleda genom all förespegla lägre priser på i utbytemot att B3LA-projekiet inle avbröls". FörsvarsministerDe kan naturligtvis inte svara på den frågan, eftersom han inle varförsvarsminister . Frågan får väl i stället anses vara riktad tillmig. I frågans formuleringligger en insinuation atl jag medvetet skulle ha 0/77B3LA-projektets inverkan på vissa försvarskostnader Så ärnaturligtvis inte fallet. Jag lycker del är beklämmande alt debatten kring enbetydelsefull säkerhetspolitisk fråga dras ned pä ett så lågt plan alt mankommer med insinuationer av det här slaget. Jag skall därför hälla mig lillsakförhållandet. MajBritt blandar i sin interpellation samman två saker, nämligen delsvilken kostnad vi hade fött vidkännas för om vi hade avbrutitB3LA-ulvecklingen för ett är sedan, dels vilka priser som kom alt avtalas,sedan beslut hade fallals alt fortsätta B3LA-utvecklingen lill den 30 juni1979. Förden senare frågan har redogjort i sitt svar. Jag har ingenting atttillägga pä den punkten. Denförra regeringen har aldrig förnekat alt blir dyrare omB3LA-projektel inte fullföljs efter . Det finns naturligtvisorsaker lill delta. Det framgår bl. a. av flygindustrikommitténs betänkande,som avgavs för elt par veckor sedan, att det uppslår överkapaciteisproblem vidindustrierna om man inie samiidigi med produkiion bedriver utvecklingsarbete.Det beror helt enkelt pä att over-head-kostnaderna inte kan reduceras i någonslörre utsträckning i samband med all utvecklingsarbetet avbryts; de leknikersom ägnar sig åt utvecklingsarbete måste finnas kvar för att stöttaproduktionen. Atl åstadkomma balans mellan utvecklingspersonal ochproduktionspersonal i ett tänkt läge ulan egenulveckling lar enliglflygindustrikommiltén . Detär klart atl produklionen av måste ställa sig dyrare omegenulvecklingen avbryts inom flygindustrin eller blir av mycket lilenomfattning, som i alternativet A 20. Del beror inle pä några förhandlingar utanhänför sig till oundvikliga kosinader som skall slås ut på en mindreverksamhet. Denskrivelse som kom lill regeringen från den 2 februari1978 hade föregåtts av förhandlingar mellan flyginduslrin och materielverket.Vid den tidpunkten förelåg elt erbjudande frän för i del fall B3LA:s utvecklingsarbete dels fortsattefram lill , dels därefter skulle komma alt fullföljas. I ochmed all regeringen fattade beslut om det fortsatta utvecklingsarbelel kan mansäga alt del i realiteten förelåg ett avtalsmässigt lillstånd, även om detformella avtalet, i dess olika detaljer, vid den lidpunkten inle varfärdigbehandlai. Detfasta priset på var således affärsmässigt klart i och med attriksdagen godkände propositionen 95 angående forskning och ulveckling inomflygvapnet. Erbjudandel ersattes av företagets offert, sombl. a. utgjorde underlag för materielverkets framslällning den 27 april 1978avseende fortsall serietillverkning av JA 37 delserie 2 och 3, m. m. Jagvill med kraft tillbakavisa insinuationen atl jag skulle ha vilselettriksdagen. I kammardebalten innevarande år yttrade jag; "Vadvi vet är bara all vi inle hade något huvudavtal, men enligt de regler somfinns mellan försvaret och hade fött anskaffas efter bok hade vi enoffert på ,och här fick man alltså i detta fall fram ett avtal mellanmaterielverket och , som innebär att man har bundit sig för ett högslprisför beställning av Jaklviggen, håller våra experter på all ulvärdera denna offert.Det finns också regler för att om man kommer fram lill all kostnadsunderlagelger anledning lill sänkning av priserna skall en sådan sänkning ocksåske." Jagingav således inle uppfattningen atl del fanns ett formelll avtal.Jag talade ju om att en utvärdering pågick. Jag gav inte sken av att ettlotaltäckande avtal var färdigbehandlai. I propositionstexten förekommeruttrycket "avlalel med industrin", och jag beklagar den skrivningen.Emellertid framgår det av skrivningen atl avtalet ännu inte vartaget. Jag lar som exempel; "Vidare har industrin enligt några olikaalternativ erbjudit s. k. lakpris förserietillverkningen av underförutsällning atl utvecklingsarbetet på B3LA inle avbryts ." Exakt sammaformulering finns i försvarsutskottets betänkande 1977/78:19. Riksdagenfick veta atl del fanns takpris enligt olika alternativ. Det borde vid denlidpunklen ha varil hell klart att de ekonomiska förhållandena var olika ialternativen B3LA och A 20. Mankan givelvis diskutera vad som är avtal. Det finns olika former för avtal. Härhar det åstadkommits en afförsmässig bindning, vilken enligl min meninginträdde , då regeringen fattade beslut om alt godkännaförutsättningen för all skulle leverera jaktplan lill högslpris,nämligen det fortsatta utvecklingsarbetet pä såväl B3LA som A 20. Delta torde iallmänt språkbruk mestadels beskrivas som avtal eller överenskommelse. Heltklan var del ell avtalsmässigt tillstånd efter . Inleens hade någon rätt atl ta lillbaka sill erbjudande.Jag vill i del sammanhanget hänvisa till 1 kap. 3 § lagen om slutande av avtal.När regeringen fattade beslut skedde del inom ramen för del bemyndigande somriksdagen ställt till regeringens disposition för budgeföret 1977/78 på 488,7milj. FruTheorin hänvisar i sin inlerpellation till en tidningsartikel, där del påståsatt jag personligen skulle ha förhandlat om ett avtal med vår flygindustri medordföranden i , . Hon insinuerar alt jag skulle hagjort mig skyldig lill ministerstyre. Del är rikligt att elt par gånger besökte mig på mitl tjänsterum iförsvarsdepartementet. Vi hade därvid samtal om flygindustrins problem. Men jagkan försäkra att det definitivt inte var fråga om några förhandlingar. Däremoiuppmanade jag flyginduslrin atl ta på sig ell ekonomiskiansvar för utvecklingsarbete i linje med vad som sker pä vissa andra områden inomden övriga försvarsindustrin. Inga som helst överenskommelser gjordes vid dessasammanträffanden. Det slår varje medborgare fritt atl uppsöka statsråd. Denrätten har också . Jag har inte forskal i saken, men jag skulletro atl också har haft samtal med tidigare försvarsministrarulan alt detla har ansetts otillböriigt. 0/77B3LA-proJek-teis inverkan på vissa försvarskostnader 2 protokoll 1978/79:468 0/7?B3LA-projektets inverkan på vissa försvarskostnader Medvad jag här har anfört bör del stå klart all jag inle fört bakomljuset. Anskaffningsärenden av denna karaklär är invecklade och svåröverskådliga.Missförstånd kan uppkomma i fråga om tolkningar. Den politiska striden är härd,och som poliiiker för man låla kritik. Men vi skall granskas. Jag är i det härfallet glad för all konstitutionsutskotlel kommer alt granska min handläggningav detla ärende. Då blir frågan sakligt genomlyst, och jag känner ingen oroinför den granskningen. Meni massmedia ärjag redan utnämnd lill lögnare. Där är man säker på sin sak - manhar ju talat med . För egen del är jag så härdad av politiken atljag slår ut med sådana beskyllningar när jag vet att jag har handlal rikligl.Men när man I.o. m. slmnlar i lidigare publiceringsregler belräffandeinterpellationssvar är del dags för självsanering på sina häll. () kon genmäle; Det heter alt anfall är bäsla försvar, och det var ändå ett försök somherr Krönmark gjorde. Omdel är insinuationer låter jag var och en bedöma. Jag slår för vad jag har skriviti min interpellation, vilket är baserat på de uppgifter sorn har funnils itidningarna. Jag har varken insinuerat del ena eller del andra. Au jag lillmassmedia har klargjort alt jag anser atl den här handläggningen avflygplanshistorien är en skandal står jag också för-det är inga insinuationer.Jag står för detla - del är alldeles korrekt. Hurkan man, , säga att det ä ena sidan föreligger avialsmässiga,affärsmässiga bindningar när inget juridiskt hållbart kontrakt finns men attdet å andra sidan inte finns några bindningar där sådana skulle finnas? Iproposilionen 1977/78:95, som hade atl la ställning till för atlbevilja ytterligare 310 milj. kr. för fortsatt utvecklingsarbete på B3LA,slårföljande: "Avtalet med industrin om bibehållen handlingsfrihet innebäremellertid minskade kosinader för serieproduktionen av JA 37." Det slårvidare: "Även om inte fullföljs kommer anskaffningen avjaklsystemet atl bli billigare än om vi hade avbrutit B3LA-arbetet . "Vad är della annat än alt vilseleda ledamöier och förespegla all delfanns en juridisk grund för att påstå alt Jaklviggen skulle bli mer än 310miljoner billigare? Det fanns över huvud taget ingen grund - och del klargörsockså i försvarsministerns svar - för all påstå all del förelåg någon juridiskbindning till alt det fanns lägre pris atl räkna med för JA 37 . Någotavtal av denna karaktär finns inte, och del finns alltså ingen grund för förreförsvarsministerns påstående. har blivit vilseledd, och del må blikonstitutionsulskoltets sak att granska om del här sätiei alt agera införriksdagen är rikligl eller ej. Man kan naturiigtvis i efterhand beklagaskrivningar som man själv är ansvarig för, men de faclo är det så atl förreförsvarsministern förespeglat alt det fanns ett lägre pris. Ja,diskussionen om affärsmässiga bindningar eller kontrakt kan vara mycketintressant alt följa. Om man har granskat sådana här fiygplansaffärer, vet manatt det ofta börjar med elt förslag, elt erbjudande från industrin, som utvecklar sigtill en offert, för atl därefter, men först när kontrakt är skrivet, bli enaffärsmässig bindning. Först när elt kontrakt existerar kan man över huvud tagetpåslå att det föreligger någon uppgörelse. Det måste naturiigtvis vara frillför varje medborgare all uppsöka statsråd, men det framstår som underligt, närkonsekvenserna av avtalet och uppgörelsen med industrin nu är klarlagda, altden handlingsfrihet som förespeglades var en handlingsfrihet förindustrin, icke för . ERICKRÖNMARK (m) kort genmäle: Debatlen är inle sä lätt att föra när man har endeballmot-sländaresomavsiklligtmissuppfaltar. Jag hävdar att del enligt lagenom avtal fanns ell avtalsmässigl lillslånd. Del finns olika former av avtal,och genom delta avtal var statsmakterna garanterade ett högsta pris. FruTheorin insinuerar här alt detla inle var elt lägre pris för . är helt klart, som jag sade och som också försvarsminister sadelidigare i debatten, atl man har de fasta kosinaderna för atl kunna genomföraproduklionen. Har man inle något utvecklingsarbete, måsle beställaren i allafall stå för omkostnaderna. Enligt de bedömningar som vi gjorde i början pådella är-jag troratt dessa bedömningar står fast fortfarande - innebär detlaavtal alt vi kan anskaffa Jaklviggen lill en lägre kostnad än vad vi skulle hakunnat göra, om vi hade avbrutit utvecklingsarbetet . Detär hell klart all vad som åstadkommits i neddragning av priset inte kan anges iabsoluta tal, men det finns bedömningar, och de bedömningar jag redovisadelidigare låg pä mellan 200 och 400 milj. kr. Men eftei..om det andraalternativet av helt naturliga skäl var omöjligt att förhandla om, kan mangivetvis inle exakt säga något om delta, men med lanke på de förhållanden somgäller med en komplicerad produktionsapparat och avancerad teknisk expertis ärdet en självklarhet att måste bli dyrare, om man inle fortsätterutvecklingsarbetet. Det är detta som nygindustrikommiltén arbetat med under1978. Denna kommitté harju här visat att del krävs en mycket långavvecklingsperiod och att del uppstår tillkommande kostnader just för all kunnabibehålla den tekniska kompetensen för att kunna fortsätta en produkiion underden tid som Jaklviggen skall produceras i del fall det skulle bli del sistaflygplansprojekiei. FruTheorin sade i elt lidigare anförande alt det här innebär att delserie 3 påJaklviggen skulle belala för en viss B3LA-personal. Ja, det är ell sätt alluttrycka del, alt kalla detta för B3L A-personal. I de fall man icke tillverkarett nytt siridsplan måste vi med priserna för Viggenproduktionen betala för denulvecklingspersonal som krävs för att stötta produklionen. Men det harju i ochför sig inte med B3LA-projekiet atl göra, ulan det här är hell enkelt de klaraförutsättningar som flyginduslrikommitlén fakiiski har redovisat. OmB3LA -projektets inverkan på vissa försvarskost -nåder 0/77B3LA-projektets inverkan på vissa försvarskostnader MAJ () kortgenmäle: B3LA-personal skall betalas med kostnaderna för JA 37 , "Omlyparbelet för B3LA avbryts medför delta en drastisk reduktion av anlaleltjänstemän och kollektivavtalsanslällda, Uppsägningsreglerna kan medförastörningar i produktionen vilket leder till prishöjningar. Inverkningarna avdessa effekler har beräknats i ovanstående pris med eu preliminärt belopp av152 mkr, belopp kan ändras sedan effekterna av uppsägningarnaklariagls," tydligare än så klargöras alt man använder B3LA i ell ulpress-ningsmönsler?För all fä bygga B3LA använder man priset på JA 37 och plussar pä denandra delserien 152 milj. kr. Den tredje delserien innebär icke eu fast prisutan ett preliminärt pris, dvs. "bok och räkning". Detkan vara iniressani att testa den förutvarande försvarsministern. Är han bereddatl vara lika ärlig och öppen som den nuvarande försvarsministern har varitnär han har redogjort för kontraktets innehåll? När under hela processens gängpressade statsmakternas representant, dvs. förre försvarsministern, prisetfrän pä JA 37-serierna? När förändrades erbjudandel till offert ochofferten lill kontrakt genom att priset sänktes? Kan det inte vara på sin plalsan inför riksdag redovisa atl det kontrakt som den borgerligaregeringen sedermera skrev var av exakt samma innehåll som del förstaerbjudandet från ? Jag vill inle påstå all del är en förhandling;del är elt ultimatum från industrins sida, elt ultimatum som den moderateförsvarsminislern inle bara har accepterat ulan också använl för alt fårik.sdagen alt slälla sig bakom fortsatt ulveckling av B3LA. () kortgenmäle: säger alt B3LA har använts som utpressningsmedel frånflygindustrins sida. Jag förslår alt med sin kända inställning tillförsvarsindustrin uppfattar del så. Jag upplever det inle så. FruTheorin frågar mig när statsmakterna pressade priset. Delta skedde ,dåjag givetvis i mina konlakler med , som fördeförhandlingarna, angav vissa förutsättningar. Jag bedömde del inle sä atlstatsmakterna var i något underiäge vid förhandlingarna. Vi hade givetvisbundit oss för utvecklingskostnader. Men å andra sidan hade ABockså bundit sig med hela sin produktionsapparat för detla Viggenprojekl, ochdel innebar alt företagel var utomordentligt beroende. Prisuppgifterlämnades lill försvarels materielverk . Del var utifrån dessaprisuppgifter som sedan förhandlade, och man fick såsmåningom ett erbjudande-den 11 december 1977. Jag kan försäkra atl del helaliden utövades stark press från på för altsänka priserna. Detta gällde även utvecklings-koslnadema för B3LA. Vi skallinie glömma bort i sammanhanget att har flygindustrin ställtupp för atl belala en del av utvecklingskostnaderna. Det har aldrig hänttidigare. Dessutom åstadkom man en sänkning i fråga om Viggenofferten. Del ärsvårt att kvantifiera, men jag vågar i alla fall säga att del måste röra sig omminst 200 milj. kr., som jag också har sagt lidigare i dennakammare. Jag anser atl anklagelse, atl slalsmaklerna skulleha fallit lill föga för industrins utpressning, faller platt till marken. Jagvill bestämt protestera mol sådana insinuationer - i det här fallet är denbeteckningen riklig. MajBritt sade i sill första anförande här i kammaren atl det skulle finnasbindningar mellan och moderata samlingspartiet. Alt framställasådana beskyllningar irodde jag var ett stadium som vi i del här landei förlänge sedan passerat. Det anser jag vara något av ett lågvatten-märke. OmB3LA -projektets inverkan på vissa försvarskostnader Talmannen anmälde au anhållit autill protokollet fö antecknat atl hon inte ägde rätt till ytterligare replik. OSWALDSÖDERQVIST (vpk); Det är en något kuriös deball som vi här får lyssna till. Bakgrundentill debatlen är ju all man riklat angrepp mol den lidigare trepartiregeringenoch dess moderate försvarsminister för atl man prioriterat och favoriseratmilitärapparaten och den inhemska rustningsindustrin. Men det ärnaturiigtvis inte något att förvåna sigöver. Dessa grupperingar har ju alllid prioriterat och slagitvakt om nämnda iniressen. Närvi debatterade fiygplansfrägan här i och när frågan ommiljonanslagen lill utveckling av B3LA diskuterades, krävde vi från vpk;s sidavid upprepade tillfällen besked om fördelningen mellan B3 och . Några miljoner skulle anslås för fortsatt utveckling av B3LA ochA 20.