prot · G20944 · 1978-12-31 00:00:00 — Atl del sedan uppstodproblem när det gällde serviceunderiagei ärjag den förste alt erkänna. Jag ärden förste att erkänna att det är oerhört svårt att finna lösningar på dessaproblem. Men jag är övertygad om atl vi bäst gagnar saken genom att slula grälaom vem som har varil bäst och vem som har varit sämst och i slällel inrikta osspä all gemensamt försöka finna de bäsla lösningarna. 0/7/sysselsättningen i glesbygd () kortgenmäle; frågade mig vilka insatser som lett lill de häreffekterna. Förvisso tänkte jag inte i första hand på arbetsmarknadsutbildningen,som valde all ta upp som det som tydligen var mest pådrivande iden här processen. Jag skall nöja mig med alt la upp två områden. Jaglänker då först och främst på den myckel aktiva flyllningspolitik som manbedrev . Del våren politik som var klart inriktad på allmänniskor skulle flytta för att få bättre jobb. Ellannat exempel -del harju talats en del om jordbruket i den härdebaiien -ärdensocialdemokraliska jordbrukspolitiken, som pä gick ut på en myckethård rationalisering av jordbruksföretagen. Den skulle innebära en myckelkraftig nedläggning av jordbruken. Hade del blivit på det sättet hadesilualionen varit betydligt mer bekymmersam än den är, och den ärbekymmersam nog som den är. Delvar med visst inlresse jag hörde i en diskussion på TV medge attden socialdemokratiska jordbrukspolitiken bedrevs alltför hänsynslöst. Teckenpå senare insaiser av del här slaget saknas inte. Sä sent som pä 1970-taletframlade socialdemokraterna ett regionalpolitiskt förslag som var inriktat påall skapa slorstadsalternativ: primära centra och regionala centra,och till demskulle insatserna i första hand koncentreras. försöker vi vända på den härulvecklingen,och kan vi fö en bredare anslutning till del -ju enighet - är jag mer än lacksam för det. Självfallelhar många ungdomar i den här situationen lämnat glesbygden. Självfallet har debehov av atl skapa sig en trygg framtid. Men vad det nu gäller är att öppnamöjligheter i glesbygden för människor som är bundna till sin bygd och vill bokvar. Del är elt angelägel mål, inte bara från mänsklig synpunkt utan frän helasamhällets synpunkt. Hur kommer siora delar av vårt land att se ut omglesbygdsområdena helt töms på aktiv befolkning? Vi ser här också tecken påalll bekymmersammare sociala problem, eftersom befolkningssammansäiiningeni glesbygdsområden är så fruktansvärt skev. Också med hänsyn till de äldre ochhandikappade, som har svårt att fö ett arbete både pä den öppna marknaden och imera skyddad verksamhet, är det angeläget att man kan se lill alt ungamänniskor och unga familjer för en möjlighel alt bo kvar i glesbygd. SVENLINDBERG (s) kort genmäle; Vad säger är ord som hell saknar grund i verkligheten.Eller också har hon en livsåskådning som är hell skrämmande. Hon säger atl maninte skulle ha låtit rationaliseringspolitiken gå så hänsynslöst fram, framföralll i glesbygden. Vilka arbeten värdet som stod de här människorna till buds?I huvudsak skogs- och jordbruk. Låt mig då fråga; Ärdet det tunga slitet medsvansen, yxan och barkspaden som skulle ha velal ha kvar? Är detsmåbrukarhusirun som fick gå upp och mocka ladugården ochhandmjölka som skulle ha varit kvar? Var del detta alt de fick traktorer i sinajordbruk, alt de fick mjölkningsmaskiner osv. som var fel? Vem har tvingatslämna jordbrukssysselsättningen? Och framför alll: Låt oss diskulera jordbrukeii glesbygd! Vi vet att människorna som ställde belydligl lägrekrav på ekonomisk utkomst än man gör redan då hade del fattigt ochbesvärligt. Del fanns över huvud taget inte realistiska möjligheter för dem attleva kvar på sina småbruk och få en utkomst som kunde ge dem en drägligförsörjning. Det fanns en enda möjlighet när del gällde jordbrukarna i storadelar av Norriand; att försöka rationalisera och utveckla sitt jordbruk. Delvar förutsättningen för atl de skulle bli kvar. Hademan inle rationaliserat - och del här var vi lämligen överens om i -så hade dessa människor över huvud taget inle funnils kvar i jordbrukei. Flytllassen som gått frän har berott på allmänniskor varit tvungna att flytta därför alt det inle funnits något arbete.Men kom ihåg atl minst lika många flyttlass, sannolikt fler, har gått därifrånpå grund av atl människorna har sökt andra och bättre jobb. Detär som sagt sanningen bakom, och det kan endast motverkas genom att vi får tillslånd en aktivare regional- och lokaliseringspolitik, en annan näringspolitiköver huvud tagel, och därom är vi överens. Vi är myckel överens om målet, menlät historieskrivningen bli sann! Tredje vice talmannen anmälde alt anhållit att lill protokolletfå antecknat atl hon inte ägde rätt lill yllerligare replik. När man lyssnar till får man den uppfattningen atl honhell tappat förankringen i verkligheten. Varför lala om 1960-taleisflyttningar? Varför inle lala om tredje kvartalet 1978 och andra kvartalet1978? Jag försökte i mitt inlägg tala om atl fr. o. m. 1977 har vi åter fött enflyttning frän vårt län till . säger atl det första som denborgerliga regeringen och riksdagsmajoriteten gjorde var atl bättra på denproposilion om regionalpolitiken som hade lagts fram. Ja, ni ökadeplaneringsialen t. ex. i vårt län med 30 000. Varför levde ni då inte upp tilldetta när ni satt i regeringen? Varför gjorde ni inte någonting? Från 1977började ju människorna all flytta till . Varför gjorde de det?Det var för atl del inte fanns jobb. De sökte jobben här. Ochförulom de flyttningar vi haft har vi också pendling lill Stockholmsområdet.Man tidigarelägger skolbyggen och annat i för attnorrbottningarna skall pendla hil. Det är dagens verklighet. första budget som regeringen lade fram plussade man påflyttningsbidragen. Det ärden verklighet som vi lever i. Under 1970 och 1975ökade vi sysselsätlningen i Norrbollen lack vare målmedvetna insatser från densocialdemokraliska regeringen. Det var sannerligen inle lätt, men vi ökadesysselsättningen med 11 000. 7 000 av dessa var kvinnor. Många av de här jobbenkom till i glesbygd lack vare de insatser man gjorde. Medanden borgerliga regeringen har verkai med sin decentralistiska politik har vifält 11 000 fler utanför arbetsmarknaden än vad vi hade när den borgerligaireparliregeringen trädde till. Det är kalla siffror del. Manflyttar inte bara från Luleåregionen. Jag har tidigare nämnt en glesbygdskommunsom , och flyttade 236 personer från ,till stor del till . Varför har ni inte vidtagit åtgärder föratt sluta med den koncentrationspolitik som ni har pratat så myckel om? Manmåste mena någonting med sina ord -eller lägger ni en annan innebörd i orden?Hos oss säger man att våra gubbar är decentraliserade till och Rinkeby.Det aren ganska vanlig fras, som vi möter när vi är ute. Insatser behövs, menjag tycker inte att man skall jamsa och tjata om 1960-lalet, när det finnsproblem som behöver lösas och . kan inle komma ifrån alt situationen har blivit betydligt sämre. Närden borgeriiga trepartiregeringen trädde till, vände den lidigare positivatrenden. Jag är medveten om all det är svårt att lösa sysselsättningsproblemeni glesbygd och i skogslän. Därför behövs styrmedel och kapitalresurser. Detbehövs annat än ord. Jagvar ledamot av glesbygdsulredningen 1969-1972. Sedan harjag suttit med i olikaglesbygdsdelegationer och tillsammans med andra försökt all finna lösningar påproblemen. Men man kommer inte långt med att prata om att vi skall stoppakoncentrationen, när man inle har några reella åtgärder att föreslå. Jag lyckerall pratar så myckel om koncentration och decentralisering. Talanu om i klara ordalag vad det betyder, t. ex. konkret för . När skallvi enligt era åsikter stoppa utfiyttningen från länet? Stålverk80 våren politiskt medveten satsning, där man ville komma åt den sedan längerådande obalansen i länel. Alla partier stödde oss. Jag skulle kunna citera vadfolkpartiets representant sade i samband med att beslutet fattades. Poliliskabeslut - eller bristande politiska beslut kanske jag skulle säga - har medförtatl vi fött den utveckling som vi har. Vid t. ex. i har 1 000jobb försvunnit. Del hade talats om 2 300 nya jobb. 0/77sysselsättningen i glesbygd dennya strukiurplanen kommer ytterligare 500 jobb atl försvinna. har minskalmed tusentals personer, och fiera kommer atl sluta. Likaså är det med ASSI.Vattenfall förlorar 1 000 jobb och småindustrin likaså 1 000 arbetstillfällen.Alll detta lillsammans med rationaliseringen inom skogsbruket har medförtnuvarande förhållanden. Vi hann aldrig i kapp det övriga landei. Men hadetrenden fått fortsätta, hade lägel varit bältre. ANNAELIASSON (c) kort genmäle; frågade varför jag talade om 1960-lalet. Jo, det ärjusleffekterna av 1960-lalets politik som vi nu kan avläsa. Det är möjligt attsocialdemokraterna mindre ihärdigt hade hållit fast vid sinkoncentrations-politik, om de hade kunnal avläsa effekterna. ärförhållandena så här, och därför måsle vi inrikta insatserna på atl klara delsom kan när det gäller glesbygderna. FridaBerglund frågade också varför vi inle har gjort någonting och anklagaderegeringen föratt ha åstadkommit en dramatisk förändring i fråga ombefolkningssiiualionen i . Flyitningsströmmarna skulle ha ökalkraftigt. Detär hell klart alt situationen i har förvärrats, men det harju ocksåett uppenbart samband med lågkonjunktur och kriser i näringslivel, framför alllberoende på den mycket stora roll som gruvnäringen har spelat försysselsättningen i bl. a. och . Närdet uppslår kriser i en sådanbransch och på sådana orter så är det klart att det kan avläsas inyttningsströmmar. Tenstaoch har förvisso många norrbottningar, men vi önskar väl inte allstockholmsregionen i framliden skall ta hand om all den unga dukligaarbetskraft som finns i landet. När jag lyssnade pä önskade jagalt hon tog kontakt med socialdemokraterna i . Där vill mannu i regional skala upprepa 1960-lalets misstag och atl vi häri Slockholm skallplanera för en fortsatt flyttningsström frän skogslänen. Från sidamenar vi i stället atl det måste skapas drägliga miljö- ochsysselsätt-ningsförhällanden i likaväl som pä andra orter, och därförskall vi inle föra någon flyttningspolitik. Vi kommer från cenierns sida - det kan jag försäkra- att med all kraft inrikta oss pä att lägga fram förslag och ävenunder allmänna motionstiden som innebär uppföljningar av alla de förslag somhar framlagts . Vi har ju inte möjlighet att i eninterpellationsdebati ta ställning till utredningsförslagen i fråga om pengaroch konkreia insatser, men jag kan försäkra au vi kommer att göra vad vi kan påden punkten. Jag tror atl vi också kan konstatera all del behöver fyllas på medytterligare medel både här och där. () kortgenmäle; Det är bra au kommer tillbaka till verkligheten och talarom de behov som finns i slällel för atl enbari försöka försköna centernsagerande under den borgerliga trepartiregeringens lid. Efteralla de löften hade givit hade man pä många håll slora förväntningarnär fick hand om regionalpolitiken, näringspolitiken ochglesbygdspoliliken. En positiv utveckling hade kommii i gäng efter myckelmålmedvetna insatser, där många hade medverkat för alt få fram olika förslagoch projekt. Besvikelsen blev oerhörd när allting bröts ner av dem som skulledecentralisera. Jag läste i en insändare av en kvinna i glesbygden;vet vi vad decenlraliseringspolilik innebär. Det betyder ökad arbetslöshet,längre pendlingsavständ. Det betyder alt vår arbetsmarknad flyttar tillStockholmsområdet. Deltaär den verklighel som norrbottningarna lever i. Därför tyckerjag att detärviktigt an vi diskuierar vad vi kan göra 1978 och inte drömmer om den tid närcentern var i opposition och kunde sprida sina löften utan verklighetsförankring. Hadeni haft en plan för hur ni skulle sysselsätta de 30 000 människor som ni ansågatt skulle öka med lill 1980, sä hade ni kunnal förverkliganågonling av den under den lid som ni satt i kanslihuset. Ni hade den poliliskamakten i landet och kunde ha genomfört vad ni hade föresatt er. Därförlycker jag au del är bra om också böriar tala om 1978. öm sysselsättningen i glesbygd () kortgenmäle: Jag är tacksam för de erkännsamma ord som uttalade.Många människor ser med stort inlresse på politik och knyterförhoppningar lill den, men del är bra när man även i kammaren kan få detbekräftat. Vadkan man då göra, frågar , för alt komma till rälta medglesbygdsproblemen och stoppa utflyttningarna från ? Delär hell klart all redan under den korta lid som ireparliregeringen arbetadegjorde man betydande insaiser inle minst för atl möta de slora svackor somNorrbottens sysselsällning drabbats av - jag länker då på gruvnäringen. Men detvidtogs också andra äigärder. Tag t. ex. det regeringsförslag omjordbrukspolitiken som lades fram och som fick kammarens stöd, eller lagsmåföreiagsproposiiionen och en rad andra åtgärder. Tecken saknas således intepå atl man försökte lägga om kursen. Jagtror del är viktigtalt man nu och för framtiden också ser lill atl man kanbredda sysselsättningsunderiaget i glesbygd. Det är visseriigen mycket viktigtall man tryggar sysselsätlningsmöjligheterna inom jordbruk och skogsbruk ochlåter familjeföretag och dellidsföreiag leva vidare. Men man måste också skapaandra typer av sysselsättning. Man måste föra ut den offenlliga verksamheien iett betydligt mer deceniraliseral nät än vad vi kan se ute i länen. Manbör också sprida service och annat. Det är genom att skapa en närhet tillarbetsmarknader av också delta slag som man kan la ett avgörande steg för atlklara de glesbygdsområden som sviktar. Det harju varil eltytterst allvarligt drag i ulvecklingen i inland 0/77sysselsättningen i glesbygd tappat så många av de tätorter som ändå funnils som stödjepunkter. Detär genom delta samspel av åtgärder man kan nå resultat. Där har sannerligencentern varil aktiv, inle minst inom , men också här iriksdagen, för alt få till stånd åtgärder av delta slag. FRIDABERGLUND (s) kort genmäle: säger alt jag ger elt erkännande genom att lalaom atl människor hade förhoppningar. Det är riktigt så långt. Men sviknaförväntningar, vad för de med sig? Det finns en misstro mot politikerna. Hurmycket av den beror pä de svikna förväntningarna, på de givna löften som inteförverkligades? Sedantar upp jordbrukspolitiken. Det är rikligl alt jordbrukspolitikenär en viktig del, inle minst i glesbygdsområdena. Jordbrukels rationaliseringhar gäll snabbt. Jag vill säga att vi i vårt län från socialdemokratiskt hållhar ansett att rationaliseringen inom jordbruket inle borde ha gått så snabbisom den gjorde. Men vilka var det som drev på rationaliseringen? Det var bl. a.dåvarande bondeförbundare, nuvarande centerpartister, som gick omkring och sadeall jordbruk inte lönar sig. Det blev ju som en psykos alt man lade ned silljordbmk även om man inle hade något annat alt la till. Detregionalpolitiska jordbruksstödet infördes på förslag av ,vår dåvarande jordbruksminister. Vi hade här i förslag från deborgerliga partierna om tvä öre mera per liter för mjölken. Del skulle hainneburil atl de som hade mycket mjölk fött en viss ökning i sin inkomsl, mende som var bara småjordbmkare - vilket var fallet hos oss - skulle ha föttväldigt litel av detta. Jag kommer ihåg atl jag räknade ut alt någon skulle hafött . Därför införde man det s. k. B-stödei, som sedan harbyggts ut. SomAnna med sitt goda minne kommer ihåg väckte vi socialdemokrater redani en molion om just regionalpolitiskt stöd lill jordbrukei. Allagoda krafters medverkan behövs om vi skall kunna lösa sysselsättningsfrågorna.Del är också nödvändigl att man tar upp och värderar de olika förslag somkommer fram. Men jag tror inle atl man löser några problem genom all prata omdecentralisering, om man inte har några konkreta förslag om hur koncentrationenskall kunna stoppas. Tredje vice talmannen anmälde atl anhållit att till protokolletfå antecknat att hon inte ägde rätt lill ytteriigare replik. nämnde mig i sitt inlägg. Del är sant som KarinAndersson säger all jämställdhetskommittén var med och finansierade den studiekallad Kvinnor i glesbygd som några studerande vid högskolan i fram. Det var jag speciellt glad över, eftersom en av anledningarnalill att de studerande valde just del här problemet var vår motion tillriksmötet /77, som jag nämnde i miu första inlägg. Sedansäger också all vår motion till riksmötel /78 blev såvälvilligt behandlad. Men då kanjag inte förstå atl den inte bifölls eller ensförklarades besvarad - moiionen avslogs. Omdel för resten är meningen, som säger, att man så grundliglskall diskulera kvinnornas situation i glesbygd, hade intebehövt ställa denna fråga lill arbetsmarknadsministern. Omarbetsmarknadsministern är villig att ta initiativ till ytterligare analysermoisvarande Föllingeprojektei i olika delar av landet i syfte att erhållabättre underlag för sysselsättningspolitiska insatser, skulle det hela varafärdigt i och med atl denna ulredning jobbar. sade någonting om atl hon hade blivit pådyvlad att hon hade stött ensocialdemokralisk molion. Jag vet inle om jag missuppfattade henne. För min delsade jag emellertid alt det förhöll sig tvärtom, nämligen all hon inle hadeslött den socialdemokratiska molion som jag lalade om. Om hon hade stött vårmolion , skulle några av de frågor som hon tagil upp isin interpellation lill arbetsmarknadsministern redan ha varit prövade. Islutet av mitt anförande uttryckte jag glädje över att nu lycksintressera sig mera för dessa frågor och all jag hoppades alt hon ifortsättningen tillsammans med andra centerpartister skulle stödja oss när vitar upp de här frågorna i . KARINANDERSSON (c) kort genmäle: Jag lycker faktiskt, , atl del är en positivbehandling av en motion när utskottet skriver all man delar motionärensuppfattning i den frågan moiionen gäller och att del är viktigt att någontinggörs men alt detta redan är pä gäng. Del har lydligen partikamrateri utskottet också tyckt, eftersom de inle funnit anledning atl reservera sigulan bara i ett särskill yttrande framfört några spydigheteromjämställdhelskommittén som jag nu inle bryr mig om alt la upp. Jaghoppas fakiiski - del är min ärliga mening - alt den ulredning som arbeiarskall kunna belysa de problem som tar upp. Del som tar upp i sin interpellationär en annan vinkling av det här problemet. Hennes interpellation gällersysselsätlningen tolall i glesbygderna. Vår ulredning belyser enbari kvinnornassituation i det här avseendel. Herrialman!Jag måsle först säga all jag gläder mig ål cenierns nyvaknade regionalpoliliskaambitioner. All nu känner behov av att återgå lill sina gamlaprofilfrågor är fullt förklarligt efter den energidebatt som har varit. Men härkastar man verkligen sten när man själv sitter i ett skört glashus. Det var faktiskt under tid som industriminister och ansvarigför regionalpolitiken som flytllassen började gä igen från 6 protokoll 1978/79:44-45 Nr 44 skogslänen. Vi kan inle komma ifrånatl under de två senasle åren försvann Torsdaeenden '*'' tionde industrijobb iskogslänen. Och 1 januari 1977-30 30november 1978 J""' ' svarade för av landelsbefolkningsökning, mer än dubbelt så myckel som länels andel av landeis befolkning. växer betydligt snabbare än landei iövrigi. ömsysselsättning en i glesbygd ANNAELIASSON (c); Jag har redan vid flera tillföllen sagt allsjälvfallel har 1960-talels konceniraiionspolitik effekler i dagens läge. Delär orimligt all påstå atl dessa effekter skulle kunna åtgärdas så snabbt atlflytllassen hell stoppades under den korta tid som trepariiregeringen verkadeoch hade ansvaret för regionalpolitiken. Vi fortsätter självfallet ivår nya poliliska ställning atl arbeta vidare med dessa frågor frän cenlerhåll.Vi har också fördelen all vara konsekventa. Våra partikamrater påNorrbollensbänken säger detsamma som våra partikamrater på Stockholmsbänken.Del gör del lällare för oss alt förklara cenierns politik och all sälla vårprägel på de ställningstaganden vi gör här i . När det sedan gällerjordbrukspolitiken, som har varil uppe , har ulvecklingen pä delområdei haft ell klan samband med den jordbrukspolitik som lidigare drevs frånansvarigt håll. Del har inte bara handlal om en ralionalisering iarbeisprocesser, ulan framför alll varil en poliiik som medvelet inriktats påau man skall rationalisera jordbruksenheter. Det har också kunnal uiläsas av deflylllass som har gått frän skogslänen. Överläggningenvar härmed slutad. § 17 Föredrogs och hänvisades 1978/79:169-172lill civilutskottel § 18 Anmäldes och bordlades Molioner 1978/79:173av Kcrsiin i Hjärium och .Åkerfeldt 1978/79:174 av Per-OlofStrindberg m.fl. 1978/79:175 av m.fl. med anledning av proposilionen1978/79:55 om förlängd köpeskillingskonlroll m. m. vid överlåtelse av vissaslalligl belånade småhus 1978/79:176 av med anledning av propositionen 1978/79:67 om förbud molaga § 19 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits lill kammarkansliet 1978/79:104av () lill industriministern om sysselsätlningen vidBillerud-Uddeholm AB, m. m.; I har läget på arbetsmarknaden ochsituationen inom länets basnäringar blivit alllallvarligare. Tidigt stod det klart att 1977 och 1978 skulle bli tvä krisartadeår för sysselsättningen i . I motioner under den allmänna motionstidenbåde och 1978 föreslog vi socialdemokraliska ledamöter på Värmlandsbänkenall omedelbara åtgärder borde vidlas för atl möta de växande svårigheterna. Viunderströk all arbetsmarknadssituationen krävde kraftfulla och planmässigainsaiser av belydande omfattning för atl lösa de långsikliga ochnäringspolitiska problemen i länet. Våroro för ulvecklingen grundades på vissheten om atl pågående rationaliseringarinom basindustrier skulle innebära kraftiga personalminskningar. Ävenlänsstyrelsen hargjort liknande framställningar i särskilda skrivelser tillregeringen. Riksdagenbeslöt 1977atl bevilja elt lån pä 600 milj. kr. Frånsocialdemokratiskt håll kritiserade vi utformningen av länebestämmelsernaeftersom dessa inle innebar någon garanti för tillräckligt inflytande, varkenför samhällel, för de anslällda eller för sysselsättningen. Strukturproblemenvar vid tiden för lånet mest akula inom stålindustrin. Korl lid därefteruppstod allvarliga problem även inom skogsindustridelen i både ochBillerud. En lösning av dessa strukturproblem sades från bolagsledningarnakunna uppnås genom en fusion av skogsrörelsen inom och Billerud.Således skedde en fusion under innevarande år mellan och Billerud.Därmed irodde alla som stod ulanför bolagsstyrelsernas krets all framtiden varräddad. Enligtvad som framgått av uppgifter i pressen föreligger avsikter om nedläggningarav ett antal skogsindustrienheter som innebär atl ca 2 000 arbelslillfällenskulle komma all försvinna. Slalenär genom del slora länet lill en av de största kapilalin-iressenlernai bolaget. Mot denna bakgrund förutsätter jag atl regeringen är informerad ombolagsledningens planer för framliden. Rekonsirukiionsplanenför del nybildade skogsbolagel kommer enligl uppgifteratt medföra atl skulle mista omkring 2 000 arbetstillfällen. Redanvid lidpunklen för sammanslagningen av Billerudsoch skogsrörelsermeddelades del atl en del arbelslillfällen skulle försvinna. Den siffrasom i delta sammanhang nämndes var 800 arbetstill- Nr 44 fallen av 2 1/. Torsdaeenden Genomförs den nedskärning del nu talas om innebärdel all de svåra sysselsättningsproblem som redan nu brollas med allvariigl skulle Anmälan av inter pellationer Molbakgrund av del anförda anhåller jag att till induslriminislern fö slällaföljande frågor: Harregeringen underrättats om planerna på en omfatlande minskning avarbetstillfällen inom skogsbolaget ? Hurföljer regeringen upp beslut om strukturförändringar i bolag som , tillvilket staten lånat ut 600 milj. Om Billerud-Uddeholms planer, enligl uppgifter ipressen, skulle förverkligas, vilka äigärder kommer då regeringen all vidtaför alt skapa nya arbetstillfällen pä berörda orter? 1978/79:105 av AlfLövenborg (apk) till handelsminislern om självständighet ihandelspolitiken;