prot · G209116 · 1978-12-31 00:00:00 — För om ni intehade delat den borgerliga ståndpunkten, så hade ni ju kunnat avslå vpk:s motionmed en annan motivering, en egen, socialdemokratisk motivering. Men del har niär efter är underlåtit atl göra. Ni hargätl fram hand i hand med folkpartisteroch moderater. Och till råga på allt skickar ni upp en folkpartist all försvaraer ståndpunkt på utskottets vägnar gentemot oss! Jag tror faktiskt att folk ulei arbetarrörelsen har mycket svårt alt förstå varför ni gör på del här sättetgång efler annan. Lätoss göra ett antagande. Anlag, alt de båda arbetarpartierna den 16 septemberlillsammans uppnår majoritet i . Vi får då en ny regering. Skall någon del av de stora maktfrågorna aktualiseras? Eller ärdessa gemensamma skrivningar med de borgerliga och valet av enfolkpartist som talesman för de tre borgeriiga partierna och socialdemokraternai näringsulskottei förebud för något annat - skall det kanske bli samverkaneller koalitioner med något parti utanför arbetarrörelsen? ErnstWigforss sade en gång, att den socialdemokratiska rörelsen milt i alla dagligaoch taktiska dispositioner ändå alllid fasthållit vid tanken pä engrundläggande samhällsomvandling som sill övergripande mål. Jag är benägen atttro all Wigforss kanske hade illusioner om sitt parti pä den punkten. Men omdelta ändå är vad människorna ute i fackföreningsrörelsen och ute i delsocialdemokraliska partiets led faktiskt hoppas och tror, då måste man säga atlden socialdemokraliska riksdagsgruppens sätt atl göra gemensam sak med deborgerliga i den här frågan är definitivt skadlig för arbetarrörelsens inre ochyiire irovärdighel. Jag yrkarbifall till vpk-motionen. Förstatligande av banker och försäkringsbolag Förstatligande av banker och försäkringsbolag i (fp): Herrialman!Hur vill vi all vår ekonomi skall fungera? Ärdet få eller är del många somskall falla besluten? Om vi svarar många, skall vi då inte ha flera banker ochflera försäkringsbolag som konkurrerar? Skallvi låta konsumenterna välja var de vill låna eller sälla in pengar och var devill försäkra? Eller skall staten en gång för alla göra det valet ålkonsumenterna? Om vi vill låta konsumenterna bestämma, skall vi då inle hafiera försäkringsbolag och fiera banker som konkurrerar med varandra? Trorvi all vi når effektivitet när del pä elt område bara finns en enda stororganisation eller ett enda stort företag? Om vi inle tror det, skall vi då haflera försäkringsbolag och flera banker som konkurrerar med varandra? Vemtror vi avgör bäst om ett småföretag skall ha en kredit eller inle, den lokalebankkamrern på t. ex. i konkurrens med andra banker -den lokalebankkamrern som vet att om han gör en dålig bedömning så kommer andra attförsöka göra bätire bedömningar - eller den ensamme statsbankiren? Om vi troralt del är den lokale bankkamrern, måste vi också ha flera banker i konkurrensmed varandra. Trorvi all konsumenternas intressen bäst tillgodoses om flera får konkurrera ellerom del finns ett enda förelag i branschen som vet all del har 100 96 avmarknaden? Om vi tror all konkurrensen är bäiire, då skall vi nalurliglvis säganej lill de två kommunistpartiernas krav på socialisering av bank- ochförsäkringsväsendet och därmed bifalla näringsulskottets förslag. Nuär det ju sä att del finns betydande nackdelar och problem närdet gällerkredilmarknaden. 1 ett läge dä staten i alll högre grad lar pä sig de riskerbankerna lidigare tog, får bankerna ovanligt slora vinster. Vi har ganskaliten konkurrens mellan bankerna på grund av del nära samarbete som finnsmellan dem. Men detta skulle kräva en ulveckling av motsatt slag mol den AlfLövenborg och begär, nämligen mera konkurrens mellan friståendebanker och inte mindre. Närdel gäller bank- och försäkringsväsendet agerar de enskilda förelagen inomganska snäva gränser. Vi har bank- och försäkringsinspektionen, och del är ändåtill slut slalen som bestämmer om kreditväsendet. Dessutomfinns en konkurrens som är myckel effektiv mellan olika typer av förelag. Påförsäkringssidan har vi , och inom bankväsendet har vi den statligaPKbanken och sparbanksrörelsen, vilka erbjuder alternativ och ständigtgaranterar en konkurrens. Detta lalar starkt föratt vi skall behålla ett systemsom innebär att fiera fristående företag, banker och försäkringsbolag fårförsöka tillfredsställa konsumenternas önskningar. Det lalar inte för atl viskapar nya monopol under statens beskydd. Del är trots alll bältre närkonsumenterna styr än när elt anlal slalliga tjänstemän får alltmera makt. (vpk): Vid en föreläsning i klassisk nationalekonomi i något brittisktuniversitet i slutet av 1800-talei skulle man möjligen ha kunnat uppfatta OlleWästbergs bild av den svenska finansvärlden såsom trovärdig. svårt, måsle jag säga, allinstämma i denna liberala bild. Den går ul pä alt när tre storbanker, trefinansgrupper, kontrollerar näsian alll som är värt att kontrollera inom svenskindustri och bland svenska börsnoterade förelag, sä beskrivs della som altkonsumenterna styr. När exporterar miljarder av kapital ut överlandets gränser, dä är det konsumenterna som har styrt det. När de sloraindustrierna ramlar, industrikrisen breder ut sig och försänker hela bygder iekonomisk förslumning pä grund av bankernas investeringspolitik ochstrukturpolitik, då ärdei konsumenternas fria val som har bestämt det.Kommentarer är enligt min mening överflödiga, och jag skall inte syssla sämyckel med den liberala bilden. Den är som den är. Mennär vi nu har tagit del av denna liberala bild, denrta uppmålningavdet idealatillstånd som råder med dessa tre finansgruppers herravälde över kreditväsendei i landet, dä skulle jag vilja ställa en fråga lill . Jagharju begärt replik mol honom och jag måste debattera med honom, eftersom ingensocialdemokrat ännu kommit upp i debatten. Närni diskuterade denna fråga i ulskouet och valde en gemensam uiskoiisialesman,nämligen, var ni dä överens om atl det var denna argumentering,denna idealbild, denna drömbild av storfinansens som ni skulle målaupp? Var det även de socialdemokratiska ledamöternas i näringsutskollel bild avdet hela? Var ni överens om att det var så här ni skulle polemisera emot oss? Omni inte var överens om detta, hur kom det sig då att ni över huvud taget skrevunder samma formuleringar i motiveringen för avslag på vår motion omförstatligande av bankerna? Varförskilde ni er inte åt, om ni hade olika syn och olika motiveringar? Det kunde niha haft. Del fanns alla möjligheler, men ni hade exakt samma motivering. Ochdenna går ut på att saker och ting är bra som de är. Den insyn som finns fränstatens sida fungerar fullt tillfredsställande. Vi behöver inie göra någonting.Var del dessutom sä all den ideologiska bilden av konsu-mertidemokrati sompåstås styra storbanker också accepterades av de socialdemokratiskaledamöterna? Jag vet inte om någon socialdemokrat tänker yttra sig i den frågan,men det skulle vara intressant alt höra version av diskussioneni näringsutskollel. Var , , ochsocialdemokraterna verkligen så här rörande överens? Dä må jag säga att detinte står bra till i svensk arbetarrörelse. Förstatligandeav banker och försäkringsbolag (apk); Au ägandet av bankerna skulle vara ett uttryck för folkvilja ochdemokrati är ett överraskande resonemang - så naivt att det knappast skulle gåhem ens i . Över huvud tagel är resonemang synnerligengrumligt. Mendetta är en principiell fråga. I har det förts enlivlig deball om hur man skall åstadkomma ekonomisk demokrati. Man har lanseratMeidnerfonder. löntagarfonder med det uttalade syftei. Och man kommer aldrigifrån alt bankväsendet är en hörnpelare för del svenska privatkapitalet, förstorfinansen. ekonomiska maktcentrum måste man Förstadigande av banker och försäkringsbolag ta itu med ominte kampen mol storfinansen, kampen för demokrati, kampen för folkvilja skallvara bara en läpparnas bekännelse. Vihar alllid haft tvä typer av regeringar, en som har kommit lill genom allmännaval och som tror alt den styr och en som har kommit lill genom ägandet av storaproduktionsmedel, banker och kredilinsiilul. Den senare regeringen inte baratror alt den styr, den gör det i realiteten. Den styr över investeringar,produktion och sysselsättning. Bankerna är viktiga instrument, det kommer maninte undan genom atl hänvisa till insyn och kontroll. Del handlar, OlleWästberg, ytterst om makten och ägandet, om demokratin och folkviljan. HUGOBENGTSSON (s): Bara några ord i anledning av vad och harsagt. De frågade var socialdemokraterna står i den här frågan. Delär själ vfallet, säger vi, av allra största värde att statsmakterna skaffar siginsyn i och möjligheter till kontroll över både bank- och försäkringsväsendet.Del är möjligl, säger vi också, atl de nuvarande affärsbankerna ochförsäkringsbolagen inte kommer att passa in i genomförandel av det vieftersträvar - den ekonomiska demokratin. Det slår som bekant, del kännerherrarna säkert lill, i vän partiprogram; Kreditväsendet underordnas samhälletsoch medborgarnas intresse. Delär riktigt, som sade, att vi vid många lillfällen har diskuieraidessa frågor på våra partikongresser, senast partikongress. Ianledning av moiioner som då hade väckts gav vi partistyrelsen i uppdrag auutarbeta ett förslag till hur kreditväsendet kan ställas under samhälletskontroll. Vi har alltså givit vår partistyrelse i uppdrag altutreda dessa frågor, och först efter del au vi har utrett dem mycket grundligtär vi beredda all ta slutgiltig ställning. (vpk) kongenmäle: Del borde kanske fägna mig en smula all jag i den här lypen avdeball-när del gäller Wallenbergimperiel och makten över storbankerna-äntligenlyckals provocera en socialdemokrat alt gå upp. Men jag må ju också säga altdel hade varit bältre för socialdemokraterna, åtminstone här i , omHugo inle gjorl sitt inlägg. Den ståndpunkt som densocialdemokratiska riksdagsgruppen intar blev inle på något sätt klarareframställd genom della. Allavet vi all del står i del socialdemokraliska partiprogrammet att bankväsendetskall underordnas samhället. Det står också en massa annat i programei. Delslår all vi skall harepublik. Men vi vet ju hur del armed della - det är niockså så rädda för atl aktualisera. Där har ni i praktiken gått ifrånpartiprogrammet och kan inte ens förmå er alt rösta emot kvinnlig tronföljd häri , så hänvisningen till partiprogrammet klingar väldigt ihåligt närni agerar som ni gör då det gäller V/allenbergimperiei och den fråga som är Det ärjuinte bara atl diskutera frågan vid kongresser. Det gäller atl vilja göranågonting. Ochsä kommerdä med den klassiska kungliga svenska riksdagsmannensavvärjande fras: Först sedan vi utrett detta myckel grundligt är vi beredda attta ställning. Hur skall jag tolka del? Har ni inle tagit ställning? sägeratl hans parti skall ta ställning först närdetia utrettsgrundligt. Men i den första delen av anförandet hänvisade han lillpartiprogrammet, och av det fick man uppfattningen att ni tagit ställning. Omni nu tagit ställning i partiprogrammet och sedan skall utreda myckel grundligthur ni skall ta ställning måste man dra slutsatsen att ni i framtidenmåste inta en annan ställning än ni gjorl i partiprogrammet. Detärju ingen logik i vad säger. Och vi måste ha klan besked: Varstår svensk arbetarrörelse? Vi vel var dess kommunisliska del Slår - del harframgåtl klan av de här molionerna. Men vi vill ha reda pä var desssocialdemokraliska del slår. Är del parliprogrammel som gäller i fråga omkontroll över bankerna eller är del denna grundliga ulredning som skall blifärdig - kanske pä samma sätt som socialiserings-utredningenunder Braniings första ministär? Den utredningen blev aldrig färdig. Den harännu inte blivit färdig. Ärdet detta utredningsresultat som skall gälla? Viharju inte tagit ställning, säger . kan lydligen la siällning och skriva under samma avslagsyrkande ochsamma moiivering som folkpariiel och moderaierna. Den slällningen har ni lagil.Jag frågar : Hur har ni kunnat ta den ställningen ? Förstatligande av banker och försäkringsbolag (apk) kortgenmäle: Del var med en rörande iroskyldighei som talade omkontroll. Dessutom säger han att de först sedan de utrett frågan är beredda attta slutlig ställning. Skall de nu utreda till'' Det är den fråga somman måste ställa sig. Jagförmodar atl vi inte kommer så särskilt mycket längre i den här debatten.Mellan oss och de borgerliga måste det naturligtvis finnas en avgörandeideologisk skillnad. De måste naturligtvis vara emot ett förstatligande.Arbetarrörelsen måste vara för. Från socialdemokratiskt håll bör man rimligtvisockså slå på myckel långl avstånd från den borgerliga uppfattningen i de härfrågorna. Jag tycker också au s-kongresserna vittnar om det. Men del tristaäi;att man inte vågar ta några praktiska steg i den riktning vi föreslår. 'ldetta sammanhang har man nöjt sig med den myckel ytliga borgerliga skrivningeni belänkandel. Delhar ibland sagts att en nalionalisering av bankväsendet skulle kosta sådanaoerhörda resurser om man skulle gotlgöra de tidigare ägarna. Jag skulle viljautveckla resonemanget och säga: Detta övertagande borde ske utan vederlageftersom bankerna tjänat så orimligt myckel pengar på bankväsendet under årenslopp. Men även om man skulle räkna med ett vederlag i fråga om inlösen sågäller del inte några oöverkomliga resurser. Jag vill för begrundanförmedla uppskattning, citerad ur Förstatligandeav banker och försäkringsbolag Han säger pä tal om just den frågan; "Det kostar nalurliglvisockså litet grand atl socialisera. Finansministern får i så fall plocka fram 3miljarder ål de nuvarande ägarna. Så mycket kostar det ungefär. Jag harenkänsla av all dessa miljarder kan användas pä ett vettigare sätt, när man ändåhar en så effektiv kontroll över bankernas verksamhet med del förslag jag har skisserat." Detvar hans slutsats. Men jag tror ändå att man slår ul med 3 miljarder, när manlever i eu samhälle som har råd au kosta på 15 miljarder till militären varjeär och långl över 60 miljarder . Mendet avgörande i detta sammanhang är alt det handlar om en åtgärd för attförstärka demokratin och folkviljan och atl ta steg i den riktning som man iprincipiella deklarationer ofta brukar använda sig av. OLLEWÄSTBERG i (fp): Jag begär inie au kommunister skall instämma i någraliberala bilder av dagens verklighet. säger atl bankerna läggerner företag och bygder. Men i själva verket är del ju så atl bankerna, på grundav gällande lagsiiftning, inte får rädda företag på fallrepet ellersysselsättning i bygder i kläm. Det har slalen bestämt. Samma stat som JörnSvensson vill skall äga alla banker har salt regler för bankerna som göratl de inte får ta mer än mycket små risker. Det är delvis ett av problemen pådagens kapitalmarknad. Jagmålar inte upp någon drömbild av hur del fungerar när det gäller bankeroch försäkringsbolag. Vi har delvis för liten konkurrens, och vi har alldelesför stor ägarkoncentration, framför alll för bankerna. Del gäller inte allabanker-Handelsbanken ägs som bekant lill myckel stor del av sina egnaanställda. Men vi har generellt sett alltför stor ägarkoncentration. Vad är bästa sättet au komma åt denmaktkoncentrationen? Är del att försöka sprida ägandet el ler att se t ill attvi bara får en enda ägare - slalen - för alla banker? Går vi den vägen - altsocialisera hela klabbet - då har vi inie brutit dagens maktkoncentration. Vihar bara bytt den mol en ny. (vpk): En diskussion med i är inte det mesl väsentligaför mig i denna debaii. Det känns litet främmande för mig au diskutera utifrånpremissen au och ulskottsmajoriteten företräderslåndpunkten börsprida ägandet. Visst harjag hört myckel tal från de borgerliga omvikten att sprida ägandet, och det har låtit väldigl trevligt. Men jag visstefaktiskt inte alt Wallenberggrappen och de två övriga slora finansgrupperna,som behärskar större delen av den svenska industrin, sysslade med att spridaägandet. Jag har faktiskt uppfatlat alt det var precis tvärtom, eftersomkoncentrationsgraden i del svertska näringslivel och bankväsendet kraftigt harökat . Jag tror inle att storbankerna sysslar medsådani som all sprida ägandet. Lätmig då vända mig lill den mest inlressania parten i detta sammanhang, som ärföreträdarna här i för den socialdemokraliska delen av Ni har idelta ärende, som i fiera liknande ärenden där den privata maktstrukturen isamhället har ställ under deball, skrivit ihop er med de borgeriiga ochframträtt med samma poliliska motiveringar som de. Det är delta som är detallvariiga problemet. Jo, därför att ute bland människorna - ute ifackföreningsrörelsen, bland ert eget partifolk, på era egrtadistriktskongresser och nationella kongresser - börjar man vakna till liv undertrycket av den ekonomiska krisen. Människorna ser vilket samhälle de lever i, ochde drar slutsatser om de maktförhållanden som råder. För hela arbetarrörelsen,också för dess socialdemokraliska del, är del oerhört vitalt atl de som lederdenna politiskt, de som företräder arbetarrörelsen i , motsvarar dessamänniskors förväntningar. Bara då kan del av dem bli en stark rörelse för enomvandling av del här samhället. Menjag vill säga all ni tjänar icke del syftet genom atl på detta sätt gång pågång skriva ihop er med de borgerliga och sedan gå upp här och hänvisa lill erapartiprogram, som på den här punklen står i skarpaste motsättning lill detställningstagande som ni gjon här och som ni gjorde , när vihade samma diskussion om nalionalisering av Wallenbergimperiel. All bete sig pådet sättet är farligt för svensk arbetarrörelses ideologiska profil, för dessförmåga atl fånga människorna och all mobilisera de radikala strömningar somfinns ule bland de arbetande. Del skapar en dubbellydighet som gör människornamisstänksamma. Det skaparen oklarhet som är till nackdel för den valkamp somförestår. Det ansvaret tar ni när ni agerar på detta sätt. Sälänge ni är oklara pä den här punklen, så länge ni inle vägar tala rent språkutan vacklar genom atl ule pä fältet säga en sak och i skriva ihop ermed de borgerliga, så länge del sker kommer ni också att lyckas hålla lillbakaden folkrörelse som finns. Och händer icke det som , er storemöderne ideolog, betraktade som arbetarrörelsens mål och slutpunkt. Förstatligandeav banker och försäkringsbolag Överläggningen var härmedsluiad. Proposilionergavspä bifall lill dels utskottets hemställan, dels molionerna nr 1490 av RolfHageloch samt nr 1642 av m. fl. i moisvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanAlf Lövenborg begärt votering upplästes och godkändes följandevoieringsproposiiion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskotleis hemslällan i betänkandet nr31 mom. I röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit molionerna nr 1490 av RolfHagel och samt nr 1642 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. 5 protokoll 1978/79:116-119 Förstadigandeav banker och försäkringsbolag Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparai. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 273 Nej - 15 Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemslällan, dels molionerna nr 761 av samt nr 1642 av m. fl. i moisvarande delar, ochförklarades den förra proposilionert vara med övervägandeja besvarad. Sedan AlfLövenborg begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill au kammarenbifaller näringsutskottets hemställan i belänkandel nr 31 mom. 2 röstar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit molionerna nr 761 av RolfHagel och samt nr 1642 av LarsWerner m. fl. i moisvarande delar. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 275 Nej - 15 Proposilionergavspä bifall till dels utskottets hemslällan, dels motionen nr 761 av RolfHageloch i moisvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voieringsproposiiion: Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskotleis hemställan i betänkandet nr31 mom. 3 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 761 av och i moisvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä AlfLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja- 275 Nej - 15 §15 Hälso- och sjukvård m. m. Föredrogs socialutskottets betänkande 1978/79:27med anledning av i proposilionen 1978/79:100 gjorda framställningar inomsocialdepartementets verksamhetsområde såvitt gäller hälso- och sjukvård m. m.jämte motioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas belräffandesamtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endasl de punkier, vidvilka under överiäggningei. framställts särskilda yrkanden. Punklen1 (Socialslyrelsen) Regeringenhade i proposilionen 1978/79:100 bil. 8 (.socialdepartementet) under punkten E1 (s. 76-79) föreslagit all lill för budgetåret1979/80 anvisa elt förslagsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1978/79:224 av (), 1978/79:433 av IngridSundberg (m), 1978/79:714 av GunnarBiörck i (m), 1978/79:883 av GunnelJonäng (c), 1978/79:1252 av MargaretaAndrén (fp) och () saml 1978/79:1842av () och (), vari hemställts atl riksdagenhos regeringen begärde att lekmiljörådet upphörde. Hälso-och sjukvård m. m. 1. beträffande vattenfluoridering att skulleavslå moiionen 1978/79:224, 2. beträffande redovisning av väntetider för specialistvård m. m. allriksdagen skulle avslå motionen 1978/79:433, 3. beträffande ärliga verksamhetsberättelser av klinikcheferna m. fl. vidsjukhusen alt skulle avslå moiionen 1978/79:714, 4. beträffande fosterskador orsakade av alkoholbruk alt skulleavslå moUonen 1978/79:883 och moiionen 1978/79:1252, 5. belräffande lekmiljöräd atl skulle avslåmotionen 1978/79:1842, 6. att lill för budgeiårei 1979/80 anvisade ettförslagsanslag av . 1.belräffande lekmiljöråd av () och Hälso- och sjukr vård m. m. BlendaLitlmarck (m) som ansett atl uiskouei under 5 bon hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1978/79:1842 hos regeringen begärde attlekmiljörädet upphörde. Punklen7 (Allmän hälsokontroll) Regeringenhade under punklen (s. 106 och 107) föreslagit all lill Allmänhälsokontroll /80 anvisa ett förslagsanslag av I . Idetta sammanhang hade behandlats molionerna 1978/79:201av m. fl. (vpk), vari hemställts atl beslutade all hosregeringen begära förslag om nödvändiga åtgärder för att under hälsomyndighelsansvar inrätta mottagningar för mammografiunder-sökning i alla län och alldärvid frågan om statsbidragsgivning beaktades, och 1978/79:362 av MärtaFredrikson m. fi. (c). 1. beträffande verksamhet med mammografi att skulle avslåmoiionen 1978/79:201, 2. belräffande tidig diagnos av grön starr all skulle avslåmoiionen 1978/79:362, 3. all lill Allmän hälsokontroll för budgeiårei 1979/80anvisade ett förslagsanslag av . Punkten8 (Hälsovårdsupplysning) Regeringenhade under punklen (s. 108-110) föreslagit atl lillHälsovärdsupplysning för budgeiårei 1979/80 anvisa ett reservationsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats molionerna 1978/79:718av m. (vpk), vari såviii nu vari fråga (yrkandet 3) hemställtsatl med ändring i proposilionen 1978/79:100 beslutade atl underSocialdepartementet Hälsovärdsupplysning anvisa elt i förhällande lillregeringens förslag med . förhöjt belopp avseende insatser inomsexual- och samlevnadsfrågor, 1978/79:1267 av EllaJohnsson (c) och (), 1978/79:1826 av GunnelJonäng (c), 1978/79:1835 av MartinOlsson (c) och () samt 1978/79:1839av () och (). 1. belräffandeökad information för förbättrad friskvård att skulle avslå moiionen 1978/79:1267,