prot · G209106 · 1978-12-31 00:00:00 — Förstårindustriministern att vi som bor i , som läser i tidningarna vadsom sker och som lyssnar på lokalradion om sömmerskornas kamp, börjar funderaöver om det verkligen är meningen att Nordkonfektion skall få en chans? Jagtycker del är positivt alt Algotssömmerskornas kamp har lett lill ett uppsvingför svensktillverkade arbetskläder. Det är ju något som hela lekoindustrinkommer att ha nytta av. Men lycker jag att de rimligen borde fä ulnågot själva av det också. Alladessa underliga turer frän Statsföretags sida har koslat sömmerskorna iVästerbotten föriust av den erfarenhet som de skulle ha fått om de i ställetbemötts med litet välvilja. Min fråga blir: Är industriministern beredd atl pånågol sätt kompensera Algolssömmerskorna för detta? Det har ju nu också gälltvä av de dyrbara sex månaderna. Detär ju inte möjligt för mig all kommentera de många detaljuppgiftersom SveaWiklund här har lämnat. Det fungerar inte så, att ett departement på del visetsysslar med statliga företags dagliga handhavande av sina uppgifter. Det ärinte heller meningen att vi skall fungera på del sättet. Jagvill emellertid säga all jag skall se lill all de uppgifter som lämnat kommer lill Eiseriedningens kännedom. Jagvill vidare konstatera alt om hade fått bifall till sina förslag,skulle del ha fåll återverkningar på AMS skyddade verkstäder, vilket inte hadevarit så bra. Det väsentliga i sammanhanget är emellertid atl konstatera att sömmerskornavid dessa olika produklionsställen har arbetsuppgifter f n. PäBirgitta fråga hur jag följer verksamheten vill jag svara all det iförsta hand sker genom . Förhandlingarna med förs, såsom sägs i svaret, genom tekodelegationen. Manskall emellertid ha klart för sig aU några väsentliga resultat knappast kanuppnäs genom sädana överiäggningar, då är naluriiglvis den stora institutionen i sammanhanget,eftersom sjukvärden sorterar under landstingen - redan placerat 95 96 av sinainköp vid svenska företag. Procentsatsen lär vara mindre för kommunerna, menKommunförbundets möjlighel alt dirigera inköpen är begränsad. Menöverläggningar sker som sagt i syfte att befrämja den inriktning somnäringsutskollel har talat om. beställer 95 96 av sina inköp av textilvaror vid svenskaförelag, säger industriminisiern. har en ganska litentillverkning inne i landet, vilket betyder alt det inle är likgiltigt hosvilket svenskt förelag beställningarna görs. Enligtvad jag har förstått har överiäggningarna mellan tekodelegationen och Kommunförbundethittills skett på ämbetsmannaplanet eller kanske med deförsäljningsorganisationer som finns där; åtminstone har politikerna ännu inlehaft frågan uppe. Jag skulle därför vilja fråga industriministern om del inteär lämpligt alt de här överiäggningarna kommer upp i förbundens styrelser fören diskussion som har alt göra med värderingar. Det bör alltså fattas politiskabeslut och inte bara beslut av fackmän. Omtillvaratagande av föislag från de anställda vid tekoindustrierna i Skellefteåoch , m. m. När industriministern säger alt om kollektion sylts upp påNord Konfektion, så skulle del ha fått återverkningar pä AMS, är detta sant såtill vida att 80 av de 160 sömmerskorna är sysselsatta med sådant arbetei , men de återstående 80 finns i . Så långl jag har kunnatkollationera de uppgifter som jag har fått syr upp av sin tillverkningi , beroende på all han har stött på svårigheter här hemma. Jagvet också all Algolssömmerskorna skulle ha känt del betydligt trevligare all fäsy arbetsoveraller än alt behöva sy kavajer - som de knappt vet kommer tillanvändning - lill SIDA. Dessutom har det varit på det sättet att materialetlill fabriken i har levererats väldigt ojämnt. Jag vet alt en dagfick 20 sömmerskor sitta och vänta pä sömnadsmaterial som aldrig kom, sä del ärtydligt atl den servicen från Statsförelag inte alls har fungerat. Överiäggningenvar härmed slutad. §10 Föredrogs och hänvisades 1978/79:132 tilljuslitieulskottel 1978/79:2208 och 2209 tilllagutskottet 1978/79:2210 tillnäringsulskottei §12 Pä hemställan av talmannen beslöt kammaren att ajournera sinaförhandlingar till , då de lill dagens bordläggning anmäldaulskottsbelänkandena väntades föreligga. §13 Kammarens förhandlingar återupptogs . Nr 106 § 14 Anmäldes och bordlades 1978/79:167om lån till Åreprojeklel §15 Anmäldes och bordlades Moiioner 1978/79:2211 av GeorgAndersson och med anledning av propositionen 1978/79:92 omlokal- och utrustningsplaneringen vid statliga högskoleenheter 1978/79:2212av m.fl. 1978/79:2213 av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:96 om vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret §16 Anmäldes och bordlades 1978/79:24 med anledningav propositionen 1978/79:100 bilaga 12 såvitt avser stöd lilldagspressen, organisationstidskrifler saml tidningar på andra språk än svenska m. m.jämte moiioner 1978/79:37 med anledning av motioner omavdragsreglerna för ökade levnadskostnader, m. m. 1978/79:38 med anledning av motion om det särskildabyggnadsinvesteringsavdraget m. m. 1978/79:26 med anledningav propositionen 1978/79:100 såviu gäller anslag tilldomstolsväsendet m. m. jämte moiioner 1978/79:27 med anledning av propositionen1978/79:86 om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar, m. m. jämte morion 1978/79:21 med anledning av propositionen1978/79:100 såviu gäller anslag till kyrkliga ändamål jämte motioner 1978/79:23 med anledningav proposilionen 1978/79:41 om tandläkarnas m. jämte motion 1978/79:24 med anledning av proposilionen 1978/79:71 omutbildning av sjöbefäl samt drift- ochunderhållsteknisk personal i högskolan jämte 1978/79:28med anledning av propositionen 1978/79:100 i vad avser vissa 32 anslag inom industridepartementetsverksamhetsområde jämte motio- 1978/79:21medanledningavproposilionen 1978/79;100såvittgällerArbets- Fredaeen den marknad m. m. jämte moiioner i/- _e 1970 1978/79:21 med anledningav propositionen 1978/79:100 såviu gäller anslag lilllantmäteri- och karlväsendel jämte moiioner 1978/79:22 med anledning avpropositionen 1978/79:100 såvitt avser anslag lillplanväsendet 1978/79:23 med anledning av propositionen 1978/79:100 i vad avseranslag lillkommundepartementet m. m. 1978/79:24 med anledning av propositionen 1978/79:100i vad avser anslag lilllänsstyrelserna m. m. jämte motioner 1978/79:25 med anledning av propositionen1978/79:100 i vad avser anslag §17 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1978/79:165 av LarsGustafsson (s) till utbildningsministern om fördelningen avanslagen för det särskilda vuxenstudiestödet: Anslagen för det särskilda vuxensiudiestödet är ienlighet med vad som föreslogs i proposilionen 1975:23 fördelade så, att enstörre del reserverats för grandskolestudier och en mindre förgymnasieskolestudier. Den exakta fördelningen (55 96 för resp. 45 %för gymnasiet) har fastställts av regeringen, och vuxenutbildningsnämndernahäri dag inga möjligheteratt omdisponera medlen efter regionala behov. Motivetför den rådande fördelningen slår givetvis alt finna i reformens inriktning påkorttidsutbildade och deras behov. erfarenhet har dock visat att ensådan för alla VUN fastställd kvotfördelning ger upphov till betydandeolägenheter och i vissa fall får konsekvenser som direkt strider mot reformenshuvudsakliga syfte. Dethar visat sig att fördelningen av medel i många län inte alls står i proportiontill antalet ansökningar på grundskole- resp. gymnasienivå. Anslagna medel harinte kunnat förbrakas inom grundskolekvoten som nämnderna på grund avbrist på medel tvingats till en myckel hård prioritering bland studerande pågymnasienivå. Någonbehovsprövning i enlighet med SsL 7 kap. 11 § blir givetvis inte aktuell i defall då de anslagna medlen är mer än tillräckliga för att bevilja 3 protokoll 1978/79:106-108 Följaktligen har i många län alla formellt berättigade sökandei beviljats studiepenning oavsett behov. I ytterlighetsfallen hardetta t. ex. inneburit alt heliidsarbelande ulan inkomstbortfall beviljatsstudiepenning för fritidsstudier eller alt sökande med gymnasiekompetenserhållit stöd för atl repetera vissa ämnen i . Någol skäl för enekonomisk prövning har inte heller förelegal under dessa omständigheter, ochdärmed har även sökande med betydande inkomster och förmögenheter erhållitvuxenstudieslöd - ett förhållande som för många studerande ter sig orimligt ijämförelse med ekonomiprövningen inom studiemedelssystemet. Inomden gymnasiala kvoten har nämnderna däremot tvingats tillämpa ett mycket hårturvalsförfarande. I räcker således anslagen lill mindre änhälften av alla nysökande. Till gymnasieutbildning hänförs numera allyrkesinriktad utbildning, oavsett längd, och därmed har man i nivähänseendejämställt t. ex. 4 veckors städledaralbildning med en 4-årig utbildning päteknisk linje. Dekorta yrkesinriktade gymnasieutbildningarna slår dock i allmänhet öppna ävenför sökande som inte har förkunskaper motsvarande grandsko-lekompetens, och deutgör härigenom och genom sin yrkesanknytning ett eftertraktat studieallernativför många korttidsutbildade vuxna. Den målgrupp studiepenningen avsetls för kansåledes i många län i lika stor utsträckning återfinnas bland studerande pågymnasienivå som på grand-skolenivå. Motden bakgranden framstår den nuvarande kvoteringen av anslagen som orättvis ochföga motiverad. Om nämnderna själva gavs möjlighet all disponera hela anslagetför vuxenstudiestöd, skulle man uppnå en bättre anpassning till regionalabehov. Därmed skulle stödet komma att användas mer effektivt och på etl sättsom slår i bättre överensslämmelse med reformens syfte än vad som är fallet. Euannat alternativ till den nuvarande kvoteringen vore att , sedan några årserfarenhet vunnits, överväga om kvoteringen behöver vara densamma i alla län.Behovet av grundskole- resp. gymnasieskolestudier varierar uppenbariigen fränlän lill län. De faktiskt registrerade ansöknihgsvolymerna under ett anlal årtill grandskola resp. gymnasieskola kunde t. ex. få vara vägledande förkvoterna. Motbakgrand av del anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att lillutbildningsministern få ställa följande frågor: beredd att föreslå ett slopande av de nuvarande kvoterna och låta vuxenuibildningsnämnderna själva avgöra fördelningen? Omsä inte är fallet, är slaträdet dä beredd alt förändra kvoteringen, sä atl den skulle kunna variera mellan länen med hänsyn tagen till efterfrågan pä grundskole- resp. gymnasieskoleutbildning? §18 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1978/79:441av (vpk) lill industriministern om NCB:s sulfatmassefabrik vidKöpmanholmen; I de senaste av har del stadigt ingåumeddelanden från massmedia om hur framtiden kan komma atl gestalta sig for i . Den slora finanssläkten , som pä sin lidpåpassligt tog över slora tillgångar vid dennes konkurs på1930-talel, har äter blivit aktuell. En ny stor konkurs inom industrivärlden ärenligl massmedia i faggorna. Återigen dyker namnet upp i sammanhanget.Del luktar pengar - lätt förtjänta. Var står regeringen? Tillåter regeringenkonkurs, och vilka företag av dem som nämnts i massmedia kommer alt överieva?Ett förelag som i detta sammanhang inte nämnts är den NCB-ägdasulfatmassefabriken i . Är den redan lillspil-logiven? Attoron för framtiden är påtaglig i Örnsköldsviksomrädet och då framför allt päKöpmanholmen är självklart. För ett parar sedan försvann ett pådenna ort med 120 anställda. På en fråga i den 8 februari 1977förklarade dåvarande industriministern aU NCB då valt aUvidareutveckla sulfatmassefabrikalionen, varför sysselsättningen skullegaranteras. Hur är lägel ? Mot denna bakgrund villjag fråga industriministern: Vilkaplaner har regeringen för att rädda sulfatmassefabriken vid ochsysselsättningen där? 1978/79:442avPärC/ra/is/erff (c) till kommunikationsministern om järnvägstrafiken mellanStockholm och : Frågan om hur en ökad kapacitet skall åstadkommaspå järnvägen mellan och har livligt diskuterats. Eltförslag innebär atl en ny järnväg byggs frän över tillJärna. Elt annat är all nuvarande järnvägsslräckning mellan ochSödertälje S kompletteras med ett eller två spår. Det senare är den lösningsom kan accepteras av kommun. Iett remissvar i ett sladsplaneärende intill järnvägen i Öslerlälje skriver SJ;"Det i beskrivningen omnämnda nya dubbelspåret kommer-om trafikledenutbyggs - all gä frän till över . Av denna anledningkan Tj-områdels bredd nu minskas." Vilken förankring ipoliliska beslut har SJ för deua sill handlande? Nr 106 § 19 Kammaren åtskildes . '""''