prot · G20985 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:85 §1 Om möjligheterna till järnvägstransporter vid en stängning av hamnarna iNorrbotten Kommunikalionsminislern erhöllordel föratt besvara {s) anmälda fråga,1978/79:323, och anförde: har frågat mig om jag är beredd atl vidta ålgärderför all en tillfredsslällande transportförsörining skall kunna uppräuhållasvia SJ vid en stängning av hamnarna i Norrbolten. SJkan klara en del av del behov av exlra landlransporter som uppslår omNorrbolienshamnarna mäste slängas. Tillgängliga resurser i form av lok,godsvagnar och personal räcker dock inte lill för atl klara hela det exlrabehovei. All hälla så stora reserver av lok och vagnarsom skulle krävas idenissitualion som råder skulle innebära en alltför kraftig belastning pä SJ:sekonomi. Sombekant har del skett en kraftig förstärkning av isbrylarresurserna under senareär. Därigenom kan sjöfarten pågå i betydligt större omfallning nu än lidigare,även under besvärliga isförhällanden. Enligt uppgift från är delf n. inte aktuellt att slänga hamnarna i Norrbollen. 1 vilken mån det kommeratt bli nödvändigt senare beror bl. a. pä den kommande periodens vind- ochtemperalurförhållanden. Tisdagen den 13 februari1979 Ommöjligheterna till järnvägstransporter vid en stängning av hamnarna iNorrbotten Jag lackarstatsrådet för svaret pä min fräga. Bakgrundenlill frågan är atl den ovanligt kalla vintern resulterat i en besvärandeisläggning efter hela landets kuster. Om det kyliga vädret fortsätter, kan enomfördelning av isbrytarnas insalser bli nödvändig, och yllersl kan dellamedföra alt någon eller nägra av de norriändska hamnarna tvingas slänga för enlängre eller . Ensådan här silualion är naturiiglvis ovanlig; den brukar inträffa endasi eneller ell par gånger per tioårsperiod. Men om den iniräffar, så är del givelvisviktigt all vi har en tillfredsställande beredskap, framför allt hos SJ, för altklara en del av den stora godsmängden. Delframgår också av statsrådets svar atl SJ självfallet inle kan klara av hela dengodsmängd som det kan bli fråga om ifall vissa hamnar kommer all slängas. Menjag tycker ändå au man bör kunna fö fram en beredskap förden händelse atl enstängning skulle bli nödvändig. Jag kan inte i slalsrådels svar ulläsa all manpå regeringshåll lycker atl det är angeläget att fä lill stånd en sådanberedskap. Det är visserligen inle aktuellt f n. all slänga någon hamn. Nr 85 men delkan bli det. Inte förrän böriar man som regel nå toppen i Tisdagenden ''S °"i isproblem. " '" skärper beredskapen inom SJ, resulterar en eventuell stängningav nägon hamn i att vi far en slor mängd lunga transporter på 0/?7den framtida landsväg. Jag tycker del är angeläget med enberedskap som kan hjälpa lill atl traliknolitiken '"" mycket som möjligl av dessa godslransporter till SJ. Överläggningenvar härmed slutad. §2 Om den framtida trafikpolitiken Kommunikationsministern erhöllordet för atl besvara (vpk)anmälda fråga,1978/79:329,och anförde: Herrlalman!Eva Hjelmslröm har frågat mig om jag anser all investeringar som ensidigtgynnar ytterligare privatbilism i tätorter är i linje med de lankegångar sommåsle prägla en framlida trafikpolitik. Somjag har framhållit vid skilda tillfällen, bl. a. här i kammaren, kommerregeringen att förelägga en samlad trafikpolitiskproposilion. Propositionen kommer bl. a. att behandla regeringens principiellasyn på mål och medel i trafikpolitiken, den framtida vägpolitiken ochkollektivirafikfrågor, speciellt vad avser tätortstrafiken. Delankegångar som enligt regeringen bör prägla den framtida trafikpolitikenkommer således att redovisas för . Jag är därför inle nuberedd all närmare gå in på fräga. EVAHJELMSTRÖM (vpk): För omkring ell och etl halvt är sedan slällde jag en liknande frågatill den dåvarande irafikansvarige, , men inte heller dä fick jagetl klargörande svar. Redan vid del tillfället pekade jag pä vådorna av denförda trafikpolitiken - att den hårt drabbar tätorternas invånare och dä främstbarnen. Nuhar del skelt elt senkommet och yrvaket uppvaknande på ansvarigt häll. Del ärbra, men det vore än bättre om del också gav prakliska resullal, och delsnabbi. Detklagas ju över människors misstro mol politikerna, men vad annat kan man vänla sig när de ser hur politikerna agerar? Ta del exempel som jag tagit upp i frågan, ett principiellt viktigt sådant: Försl beslutar kommunalpolitiker med socialdemokraler och folkpartister i spetsen att bygga en jättelik högbro, som ytterligare kommer all underlälla för bilisterna au la sig in i Släden, en bro som byggs med huvudsakligen statliga medel. Eu år senare står samma kommunalpolitiker upp och säger: skall vi göra del svårt för bilisterna all ta sig in i staden - nu skall vi stänga filer ochinföra tullar. Och del är också bra. Men varför då bygga denna gigantiska bro? Det 76 finns ingen som helsl logik, inget som helst vetteller reson i dessa politikers handlande.Är det dä konstigt om de blir misstrodda? Är del då konstigt om människorkänner sig överkörda och blir förargade? Detenda rimliga vore ju, alt om miljöskäl och mänskliga hänsyn visar att enplanerad bro elleren planerad väg inte bör byggas, såskall vägra altbevilja anslag lill kommunerna för den bron eller den vägen. Och alla demiljoner som man därigenom skulle spara skulle mer än väl räcka lill för atlbygga ul en myckel bra kollektivtrafik. Kommunikalionsminislernhar alltså inle svaral pä min fråga, och jag vill därför sluta med attprecisera den någol. ÄrAnilha beredd all ge sådana direktiv all verkei vägrar attge anslag till projekt som uppenbarligen är vansinniga från miljösynpunkt,exempelvis högbron i ? Är beredd atl göra sådanalagändringar exempelvis beträffande infarlsförbud eller biltullar som gör detmöjligl att myckel snabbt minska privatbilismen i tätorterna? Och slutligen: Ärkommunikalionsministern beredd alt salsa mer på kollektivtrafiken? Dessafrågor kräver människor i tätorterna, i , etl svar pä, och del nu! Jag kanupplysa om alt den trafikpolitiska proposilionen kommer inom en månad. Däkommer vi atl behandla de frågor som Hjelmslröm har tagit upphär . EVAHJELMSTRÖM (vpk): Den trafikpolitiska proposilionen kommer, säger , Nuborde det ju inte vara särskilt svårt att ändå svara på mina frågor. Är manberedd atl salsa på kollektivtrafiken ellerär man del inle? Det gäratt svaraell rakt ja eller nej pä en sådan fräga. Är man beredd atl ta större hänsyntill miljöskäl än vad man gör ? är det uppenbariigen så attvägverkets lilldelningsprinciper ensidigt gynnar en ohämmad privatbilism. Ärman alltså beredd alt vidla åtgärder för att hindra att barnen och andra boendei tätorterna blir lemlästade och dessulom avgasförgiftade? Jaglycker inle atl del är svåra frågor, och jag tycker att man kan kräva etl svarpä dem . KommunikalionsminislernANITHA : Herr lalman! Den trafikpolitiska proposilionen strävar lillalt uppnå en bättre irafikförsörining för landels olika delar, och vi kommergivelvis all ta hänsyn lill de olika mål som samhället i övrigt har uppställtDella kommer all vara en integrerande del i trafikpolitiken. Om den framtida trajikpolitiken (vpk): Uppnå en bällre Irafikförsörining, sade Anilha . Men om jaginle helt missminner mig satte man upp del målel . Vad den bätiretrafikförsöriningen lell lill vel vi ju . Nr 85 Sedanhänvisade Anilha till mål. Tisdaeen den °' främstlar hänsyn lill människorna, de boende, eller sädana som främst I 3 febru'iri 1979 "" hänsyn till bilisterna ochbilfabrikanterna? 0/7?åtgärder JÖr Överläggningen var härmed slutad. § 3 Om åtgärder för atttrygga sysselsättningen i Arbelsmarknadsministern erhöll ordetför atl besvara {s) anmälda fräga, 1978/79:328,1111industriministern, och anförde: har frågat industriministern om vilka insalser regeringen ärberedd all vidla för all trygga sysselsättningen i . Arbeietinom regeringen är sä fördelat alt det är jag som skall svara på frågan. SomÅke påpekar arrenderar Horndalsverken i kommun t o. m.den 30 april 1979. har man varit inställd pä altförsöka erbjuda de anslällda i ersällningssysselsätlning i vissutsträckning. Möjlighelerna till detla har dock bedömts som mycket begränsade. Sedanförra våren arbelar pä regeringens initiativ en arbetsgrupp i länmed representanter för lokala och regionala myndigheter och med fackligaförelrädare på all finna alternativ sysselsällning. En mindre, mekaniskverkstad har etablerat sig i . Tyvärr har - enligt vad jag inhämtat -framlidsutsikterna för della företag visal sig mindre goda. Däremoi hardomänverket tillsammans med en prival intressent övertagit och driver . Denna verksamhel inger vissa förhoppningar för framliden. Även enmindre, kemisk industri förbereder elablering i . Arbetsgruppen kommeratl fortsätta ansträngningarna med all skapa ytterligaresysselsäliningslillfällen i regionen. Jagär väl medveten om problemen i och i . För egen del vill jaghänvisa lill de arbetsmarknadspoliliska och regionalpoliliska medel som Slårtill buds för alt stödja elablering och bevarande av förelag inom omrädel. Jag ber all fölacka arbetsmarknadsministern för svarel på min fråga. måste jaglyvärr konstatera all del saknar konkrela förslag lill åtgärder för all tryggaeller förbättra sysselsätlningen i . I del avseendet skiljer sig svaretinle på något sätt från förre indusiriminislerns, , svar pä enliknande fräga, som jag slällde i börian av Det finns ingen anledningför mig all på nytt beskriva det allvarliga lägel i della samhälle.Förhållandena är säkert väl kända både för arbelsmarknads- 78 ministern och för kammarens ledamöter. Vi har åtskilliga gånger tagitupp problemen i , vilka ocksä finns dokumenterade i kammarens Nr 85 De förändringarsom barsken är lyvärr bara lil sämre. Dessutom har vi | -j fepLUjj1979 nu allkämpa mol liden. 1 runl lal återstår bara tvä månader tills Horndals- verkenslår igen , varefter 110-120 anslällda blir ulan arbele. Delta qj åfärder for gäller då en kommun.som saknar alla möjligheler all erbjuda nägra som ,irvi;i;a svssel- helsl alternativa sy.sselsältningar. Jag har hört all Horndalsverken gick med enföriusl på i runl lal jjj ell par miljoner. Om samhällel skulle gå in och läckaBoxholms förlust skulle del således innebära -om man slår ul del hela på demänniskorsom berörs, 110-120 personer, en koslnad peransiälld på 15 000-20 000kr. Del är, såvitt jag förstår, etl myckel rimligt pris, som ger den grupp somstatsrådet talar om i siu svar ytterligare någon lid för all i lugn och roförsöka skapa de alternativa jobb som krävs för all samhällel i fråga överhuvud laget skall få en enda lilen chans all överleva. Del skulle varainiressani alt höra statsrådets reaktion pä det lilla tipset - som han fåralldeles gratis av mig! Läi mig lill all böria med påpeka all miltsvar lill innehöll uppgift om tre företag som är i verksamhel i Horndal.Jag sade att deras framlidsulsiklerär någol olikartade. Delar för dem alla tresvårl all säga hur prognosen är, men del finns ändå en aktivitet Jag nämnde ocksä att regeringen har tillsall enarbetsgrupp i , som arbetar för all finna nyaelableringsmöjligheler i . Jag vill gärna, herr lalman, påminna om all liggeri kommun, där vi så senl som beslutade all salsa 40 milj. kr.för all säkerslälla en sysselsällning på sikl för ungefär 200 nyanslällda -enligl de uppgifter jag har föu. Den saisningen gällersiränggjuiningsanläggningen vid Aveslaverket-en total invesleringpä 210milj.kr. Så vissl har del skelt en hel del i kommunen, del irorjag all ärberedd alt hålla med om. Men del uppslår nalurliglvis alllid en svår silutalionnär en arbeisplais av den här slorieksordningen läggs ned, och del är del sommoiiverai de akliviieler som salls i gång inom kommunen. En lösning enligl delankegångar som var inne pä i sill senasie inlägg skulle baraförlänga problemel-den är inle nägon framlidslösning, och del är ändå sådana vii försia hand mäste försöka finna. Del är alldeles rikligt all delsiora järnverket alllsä , nu bygger sinsiränggjuiningsanläggning. Men del innebär lyvärr inle all man skapar flerarbetslillfällen. Prognoserna som har lagl fram lyder islällel på all arbelsslyrkan successivi kommer au minskas ganska kraftigi. Sedan hör del ocksä lill saken au bruk i dagbehöver vartenda göt som man nu tillverkar i . Deläralltså inte frågaom någon produktion bara för produktionens egen skull. 0/77lämplighetsprövning vid rekrytering till företags -intern utbildning ochberedskapsarbete Vadjag menar är atl man på något sätt måsle flnna en lösning sä allHorndalsgruppen,densom flnns omtalad i slalsrådels svar, för lilet mer tid päsig. Del framgår också tydligt av svaret alt de satsningar som gjorts pä nägraförelag i mycket hög grad har inneburil besvikelser för samhällel ochmänniskorna där. Jag tror inte alt någon i har den uppfattningen allstålverket pä sikl har nägra slörre möjligheler att klara sig. Vad man i dagönskar är litet mer lid. Överläggningenvar härmed slulad. § 4 Omlämplighetsprövning vid rekrytering till företagsintern utbildning ochberedskapsarbete ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordel för att besvara () den 31 januarianmälda interpellation, 1978/79:136, och anförde: har frågat mig om jag är beredd au vidtaga sådanaålgärder atl lämplighetsprövning i enlighel med gängse anställnings-rutiner kanföretas vid rekrytering av personer lill förelagsintern utbildning ochberedskapsarbete. VadSten åsyftar är alt han genom massmedia fält den uppfattningen att enarbetsgivare som anordnar beredskapsarbete eller arbetsmarknadsutbildning intehar något avgörande inflytande på vilken person som anvisas avarbetsförmedlingen eller dennes lämplighet Jagfinner del beklagligt att såväl som andra människor bibringatsdenna felakliga bild. I en debatt i denna kammare så sent som iår försökte jag skapa klarhet i de rutiner som gäller, men det finns tydligenbehov av ytterligare klargöranden. VadSten tänker på när det gäller företagsintern arbetsmarknadsutbildninghar jag svårt att förslå, eftersom det vid de former som förekommer fordras atlden person för vilken bidrag ulgår är anställd i förelaget. Beslut omanställning fattas av arbetsgivaren. som är beredda all anordna beredskapsarbete anmäler detla tillarbetsförmedlingen. Man ger en beskrivning av arbetsuppgifterna ochde eventuella krav på utbildning och erfarenhet som dessa ställer.Arbetsförmedlingen försöker därefter alt anvisa en person som är lämplig förifrågavarande arbeisuppgifter, dvs. a. de krav på utbildning ocherfarenhet som har ansetts nödvändiga. Om anordnaren inte delar förmedlingensuppfattning om personens lämplighet för arbeisuppgif terna, kan anordnarenanmäla delta till förmedlingen och begära att anvisningen . Finnerförmedlingen atl anordnarens bedömning är riklig, anvisningen, och mansöker finna annan lämplig person. Skulle anordnaren och förmedlingen inte kommaöverens i sin bedömning om den anvisade personens lämplighet, faller förutsättningenför alt anordna ett beredskaps- arbele i aktuellt fall.Enkelt uttryckt: det blir inget beredskapsarbete, eftersom förmedlingen intekan anvisa någon som anordnaren är beredd atl la emot Förall undvika ytterligare missförstånd kring dessa frågor finns det anledningbeiona, all jag besläml avvisar varie lanke pä atl arbeisgivarna ensidigtskulle fä bestämma vem som skall ha ell beredskapsarbete. Hela syftet medberedskapsarbetet som en arbetsmarknadspolilisk åtgärd skulle härigenomförfelas. Del vore dessulom en ordning som går stick i stäv mot de strävandensom ligger bakom bl. a. den av under slor enighei antagna lagen omanställningsfrämjande åtgärder. STENSVENSSON (m): Jag har tagit del av debatten och övervägde då attåterta interpellationen. Men med hänsyn till den fortsatta deballen i massmediasamt lill det förhållandet aU jag tagit upp andra aspekter på frågan kom jagfram lill attdet ändock vore värdefulll, om ytteriigare klarlägganden kundegöras. Jag är därför lacksam atl arbelsmarknadsministern har velat tillmötesgådenna önskan. Jagskall också ge ell exempel på den pressdeball som jag åsyftar. 1 en dagstidningkunde man läsa följande förklaring lill den uteblivnalämplighetsprövningen vid Öslra sjukhuset i : "Jo,säger, enligt TT, personalchefen, orsaken är alt del handlar om ellberedskapsarbete. Enligt arbetsmarknadsverkels anvisningar skall man fränsjukvårdsförvaltningens sida inle lägga sig i vem som erhåller beredskapsjobbinom sjukvården. Uppgiftenförefaller minsl sagt egendomlig. Gäller arbetsmarknadsmyndigheternas ord somlag i ärenden av detla slag? Har sjukvårdsförvaltningarna ingenting att sägalill om när del gäller val av medarbetare på vårdområdet? Iså fall måste någonling vara mycket snett. Även den här frågan måste bliföremål för noggrann genomlysning och om del verkligen förhåller sig så atlarbetsmarknadsmyndigheterna kan, eller anser sig kunna, diktera vem som skallha del eller det jobbei - oavsett lämplighet - bör rättelse kommatill stånd." Numenar jag inte att det återgivna citatet skall uppfattas efter bokstaven, menförekomsten av sädana ullalanden vittnar om den osäkerhet som kan råda rörandebestämmelsernas utformning eller deras tolkning och tillämpning. Om den debaUsomjag hänvisat lill speglar etl verkligl förhållande, bör den ge oss politikeranledning alt noggrant analysera problemen. Jagutgår från aU vi diskuterar enbart personer som anvisas frånarbelsförmedlingen, och jag utgår också från del förhållandel au företagens ochmyndigheternas anställningsrutiner tillämpas i samförstånd med berörda fackligaorganisationer. Vivet alt lagstiftningen ålägger alla arbetsgivare - såväl inom den offentligaseklorn som inom del enskilda näringslivel - ell omfattande ansvar för all den personal som är verksam pä en arbetsplats, bl. Omlämplighetsprövning vid rekrytering tiU företagsintern utbildning ochberedskapsarbete 6 protokoll 1978/79:83-88 0/7/lämplighetsprövning vid rekrytering till företagsintern utbildning ochberedskapsarbete arbelarskyddssynpunktDärför är det rimligi alt arbeisgivarna har del avgörande inflytandet övervilka personer som skall fö vara verksamma på en arbetsplats-oavsell om delgäller ordinarie anställning, praklikansiäl I ningar, beredskapsarbete ellerföretagsintem AMU-utbildning. Det förekommer ofta att yiersoner med olikaanställningsförhållanden dellar i ell gemensamt arbetslag. Därförskall de parter-arbetsgivare och fackliga organisationer-som har del ylierslaansvarel för verksamhelens bedrivande också ha del avgörande inflytandet övervilka personer som skall delta i verksamhelen. Beslui och ansvar skall alllidkopplas lill samma huvudman. Vad som exempelvis hänt vid iMalmö lalar för all en sådan princip sländigt måsle upprätthållas. Jagkonstaterar nu all arbetsmarknadsministern har givit klara besked på de punkiersom jag tagit upp i inlerpellationen, nämligen all del är arbeisgivarna som hardel slutliga avgörandet Det finns inga skäl för mig alt begära någraytterligare förlydliganden. Genom svaret och genom det svar som har lämnats i dagborde all oklarhet vara skingrad. Jag ber atl .särskilt få tackaarbetsmarknadsministern för au han välvilligt har medverkat till delta. Jag har inte myckel att tillägga lill inlägg här medkommentarer lill mitt svar på inlerpellationen. Jag vill ändå framhålla del somstod redan i mitt svar, nämligen au det inle gäller etl ensidigtbeslutsfattande frän arbetsgivarens sida, ulan man måste nalurliglvis helatiden ha i tankarna atl vi vill skapa arbetslillfällen för arbetslös ungdom ochatt del är det som är det primära för atl ha beredskapsarbete. Del är ocksådärför som förmedlingen anvisar ungdomar lill de arbetsuppgifter som enhuvudman kan föreslå. Är del då så atl anordnaren finner all den person somanvisats är olämplig, kan han påpeka del, och då fär man ta upp ell samlal på detsätt som jag angav i mitt svar. Kommer man därvid inle överens, fallerförutsättningarna för elt beredskapsarbete. Jag vill, herr talman, bara betona au härnaturiiglvis är ett tväsidigi ansvar-både försöka att fä fram arbeisuppgifterför ungdomar som är arbelslösa och aU se lill alt del sker på eU sådanl sällall anordnaren känner sig tillfreds. Jag tackar för del senasie tillägget som arbetsmarknadsministerngjorde. Jag har hela liden utgått ifrån att vi har diskuteral förhållandelmellan arbelsförmedlingen och arbetsgivarna. Om en arbetsgivare rekryterarpersoner lill beredskapsarbete eller molsvarande vid sidan om förmedlingen,kanjag förstå all statsrådet gör en klar markering mol della i avslutningen avsill interpellationssvar. harjag ingen anledning att gå in på detla, utanjag har begränsat mig till alt ta upp frågan om ansvarsfördelning mellanarbetsförmedlingen och arbetsgivarna. Ytlersl gäller frågan att fä elt såsmidigt och bra fungerande samarbete som möjligt mellan berörda parter. Jagber än en gäng all få lacka arbetsmarknadsministern för alt han velal Nr 85 klarlägga vad som gäller, nämligen att det är arbetsgivarna som i det härfallet den ändå har det slutgiltiga avgörandet. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Föredrogs och hänvisades pellationei 1978/79:2171till finansutskottet §6 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1978/79:18 §7 Anmäldes och bordlades Moiioner 1978/79:2172av och med anledning av propositionen 1978/79:87 omfinansiellt stöd lill 1978/79:2173av 1978/79:2174 av Biiua m.fl. 1978/79:2175 av BoForslund m.fl. . 1978/79:2176 av Biigitta m.fl. 1978/79:2177 av KunHugosson och 1978/79:2178 av Kun m.fl. 1978/79:2179 avBertil och 1978/79:2180 av /79:2181 av .Åke Polslam m.fl. 1978/79:2182 av Kun 1978/79:2183av och /79:2184 av ochCatarina Rönnung 1978/79:2185 av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:90 medförslag lill ändring i rältshjälpslagen (1972:429) m. m. §8 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits lill kammarkansliet 1978/79:144av {apk) lill handelsministern om handelsutbytet med , m.m.: I skilda sammanhang uttrycks från auktoritativthåll atl del är önskvärt atl utökar sin handel med de socialistiskaländerna. Det har sagts av ansvarigastatsråd och även framhållits på många andra säll. Menfrågan är om alla möjligheler las lill vara. Vi tillåter oss betvivla della.Hur skall man annars förklara all endasi dryga 5 96 av den svenskatotalexporten hänför sig till de socialistiska länderna? Så är det inle i allakapitalistiska länder. Värt grannland har i jämförelse med eltmycket stort handelsutbyte med de socialistiska länderna. Det finska folket harhaft stor nytta därav. Det har skapat många arbetslillfällen och varit lilloskattbar nytta för det finska folkhushållet "Förfinländsk industri har handeln med varit en styrka under den senasielågkonjunkturen", skrev en kommentator i . Han har nalurliglvis rätt, och då inställer sig frågan: Av vilkenanledning hardel inle varit möjligl alt utveckla handel långl utöverde få procent som gäller? Ocksåför skulle en utökad handel med de socialistiska länderna vara tillstor fördel. Vi har en hög och växande arbetslöshet och bör ha alll inlresse avatt genom vidgade handelsförbindelser skapa en grundval för sysselsättningen. °Men vad sker? 1 en inlervju i Norrskensflamman med denpolske handelsministern framkom alarmerande uppgifter om huren allmän passivitet lell lill au en rad goda handelstillfällen med Polenmissals. a. framhölls att har etl ston intresse av all köpa störrekvantiteter järnmalm, stora kvantiteter kvalitelsslål samt fartyg från ,men att man från svensk sida visat elt sådant ointresse alt beställningarnagäll till andra länder. Omdeua är riktigt ärdet en utmanande och eländig handelspolitik som här kommerlill ullryck. 1 krisens malmfälten går lusentals människor redan utan arbele.Gruvorna går pä sparlåga. En ökad malmförsäljning beiyder fler arbetslillfällensom i så fall har sumpals. Sammakälla, dvs. den biträdande polske handelsministern, säger ocksä alt harröjt inlresse av all importera fartyg, men alt italienare och fransmän visatbelydligt slörre inlresse och kammat hem stora order.