prot · G20961 · 1978-12-31 00:00:00 — Vadsedan gäller tekoindustrin i övrigt har utskottet inhämtat atl regeringen undervåren 1979 avser att lägga fram en proposition rörande denna. I anslutninghärtill gör utskottet ell uttalande, om vilket del råder full enighet, nämligenatt den väntade proposilionen bör innehålla en övergripande plan församhällets insatser på lekoområdel såväl på kort som på lång sikt. Utskottetsuppfattning - som vi moderater alltså anslutit oss lill - innebär således attbl. a. mx försörjningsberedskapssynpunktnuvarande produktion i stort sett måste säkerställas. Denna principiellauppfattning innebär emellertid icke atl vi kan acceptera punktvis insattastödåtgärder som snedvrider konkurrensen. Medden hårt pressade ekonomiska situation som branschen befinner sig i kommerdylika åtgärder alt medföra atl andra företag får svårigheter med ytterligarenedläggningar som följd. I praktiken föreligger stor risk för alt man genompunktinsatser icke löser problemen ulan endast flyttar dem från en plats annan. Idebatten glömmer man ofta bort marknadssituationen. Elt konstlat uppehållandeav en produktion vars avsättning måsle ske på bekostnad av andra svenskaproducenters marknad löser inga problem. Kan man däremot åstadkomma enverksamhet som ökar konkurrenskraften på marknaden gentemot importvarorna blirläget etl helt annat. Med andra ord: det behövs ålgärder som kan lösa problemenmed den inhemska kostnadsutvecklingen! Vireservanter har därför förståelse för de farhågor som ullrycks i motionen avandre vice talmannen m. fl. I motionen har man påpekat atlell särskilt stöd till förelag inom den statliga lekokoncernen kan medföraosunda konkurrensförhållanden. Vianser dock att särskilda skäl föreligger för att biträda propositionensförslag. Däremot framhåller vi i reservationen, all medelsiillskoii endastskall utgå längst till dess all kan la ställning lill resultatet av"den plan för statens insatser" på lekoområdel som jag inledningsvisnämnde. Ireservationen 4 lar vi upp utskottets behandling av motionerna som berörverksamheten vid den statliga tekokoncernens enheter i , ochKramfors. Även vad gäller dessa orter föreligger mycket speciellaomständigheter. Vi har emellertid uppmärksammat all regeringen harlagil initiativ till ytterligare utredningsarbete i syfte all klargöra vilkaförutsättningar som kan finnas för alt förverkliga några av de idéer lill heltnya produkter som har kommit fram vid Algois fabriker i . Viförutsätter därför att regeringen återkommer lill med förslag i dennafråga, om utredningsarbetet ger anledning lill delta. Medhänvisning lill vad jag här anfört kan vi inte biträda motionsyrkandena. Någotunderiag, som kan ge en tillförlitlig uppfattning om vilka belopp som kanerfordras, föreligger inle. Elt uttalande av i den riktning somföreslås i de tre aktuella motionerna innebär att skall uifäsla sigatt betala kostnader vilkas omfattning man inte kan bedöma i dagslägel. Videlar således regeringens bedömning och kan inle bilräda motionärernas uppläggningsom innebär utfästelser långt utöver vad som föreslagits i propositionen. Ireservationen 5 tar vi upp uttalandet i motionen 64 om atl centraliseringen avlekoproduktionen lill elt enda stort företag har visat sig inte kunna fylla deförväntningar som man ställt på denna koncernbildning. Vianser, i likhet med motionärerna, att mindre enheter har större möjligheter attklara struktur-och konkurrensproblemen. Därför börså långt som möjligt ske enutförsäljning av företag ur den statliga tekokoncernen. Vi menar atl della böranalyseras närmare enligl de riktlinjer som vi drog upp i samband medriksdagsbehandlingen , dvs. då - som jag inledningsvis nämnde -antog riktlinjer för den nya lekokoncernens verksamhet. Samhälletsinsatser på lång sikl skall, enligl vår bestämda uppfattning, vara att föra enallmänt näringsvänlig politik, som skapar bättre förutsättningar förnäringslivel i dess helhet. skall inte hållas uppe hur längesom helst. Företagens uppgift i en marknadsekonomi är all tillgodose denefterfrågan på varor och tjänsier som existerar i verkligheten. Stödåtgärder,bl. a. av det slag som vi nu behandlar, är dock nödvändiga i elt kortsiktigtperspektiv-av sociala och rationella skäl-i avsikt atl förhindra arbetslöshetoch atl underlätta omställning for de anställda som blir berörda aven nödvändig strukturförändring. Detär viktigt alt staten inser sitt övergripande ansvar för utvecklingen avnäringslivel i dess helhet. I den nuvarande marknadssituationen med hårdnandekonkurrens - främst från andra länder - krävs åtgärder av annat slag, som måste utmynna iatt kostnaderna på ett eller annat sätt reduceras. Punktvisinsatta insatser kan - lill skillnad från generella åtgärder -medföra altproblemen flyttas lill andra förelag inom samma bransch, till företag som i dagär lönsamma och utvecklingsbara företag. Staten måsle därför ta på sig ellansvar för vad som sker. De förändringar som stödåtgärderna syftar lill fårinte genomföras på ell sådant sätt all de skapar problem i andra förelag, som kan klara sig ulan samhällets stöd. Stödåtgärderär, herr talman, inte den enda vägen till ökad sysselsättning.Förutsättningarna för alt kunna bereda arbete åt alla måste baseras på ellkonkurrenskraftigt näringsliv. Jag ber med del anfördaatl få yrka bifall lill reservationerna 3, 4 och 5. RUNEÅNGSTRÖM (fp): har redogjort för vissa svåra avvägnings- och ochbranschproblem inom tekobranschen. 1 utskottet har vi också myckel väl känttill de här synpunkterna, när vi har haft alt göra bedömningar i det aktuellaärendet. generella marknadsresonemang kan naturligtvis godtas,men när nöden slår för dörren måsle man vidta akuta ålgärder, och del är detsom vi gör i detta fall. TekoföretagenAB Eiser och har nämligen betytt oerhört mycket försysselsättningen på de orter i Norriand, där de är etablerade. Eftersomarbetsuppgifterna är väl lämpade för kvinnlig arbetskraft, har de fylltbristerna i sysselsätlningen i elt dubbelt perspektiv - som eu allmänttillskott av Slor betydelse till sysselsättningen och som ett lyft av denkvinnliga sysselsätlningen i bygder, där denna bara legat på hälften avriksgenomsnittet. Mensom alla vet har inle dessa norrländska tekoföretag gått särdeles lysande, föraU nu använda ell starkt understalemenl. Det har egentligen varit bekymmerredan från den stund då del första plagget syddes. Det har redovisats lågproduktion, fel produktion, dålig försäljning och, naturligtvis, enkatastrofalt dålig lönsamhet. Nuharju förelag startats i lidigare. Filialer har lokaliserats dit, ochi allmänhet har utvecklingen av dessa norrländska företagsenheter varit god. T.ex. , , AB och har gjort lyckadesatsningar i . Vad är del då som har gjort atl Eisers och AlgoisNorriandsäveniyr gett elt så ömkligt resullal? Ja, en del finns det naluriigaförklaringar till. Redan när etableringarna gjordes hade vi början till enlekokris i . Lågprisimporten hade börjat göra sig påmind, flera svenskaföretag hade fått svårigheter och samma branschsjuka drabbade naturiigtvisockså de norriändska tekoförelagen. Det finns anledning all i della sammanhangfundera över varför Eiser och i delta läge satsade på nya fabriker ochvarför staten generöst stödde med stora bidrag. Misstanken finns, och den harinle vederlagts, att moderföretagen redan då hade svårigheter och all delstatliga slödel i norr användes lill all förbättra ekonomin i söder. Det gavmoderföretagen andrum, men de norriändska förelagenfick hopplösa handikapp i sin kamp för överievnad. Del har förekommitsamstämmiga uppgifterom all utrustades med gamla, omodernamaskiner från och , all gamla inkurania tyglager skickades upplill och alt dryga försäljnings- och marknadsföringskostnaderpåfördes produkter av moderföretaget. Atldetta har varit möjligt beror på atl kontrollen av varit slapp ochatl avtalet med slaten gett elt stort handlingsutrymme för moderföretaget. Delfinns anledning all ägna de anställda vid en speciell tanke även idetta hänseende. Det måste ha varit oerhört deprimerande och svårt att arbeta ietl förelag som verkade bestämt att gå under, alt få arbeta med undermåligtmaterial och sy en hopplös produktion som bara lades på lager. Detfinns också en annan aspekt på händelserna vid tekoföretagen i norr.Etableringen av nya förelag i löper en betydande risk all komma ivanrykte. Är del norriändska företagsklimatet så kärvt, trots alla stödformer,alt man bör hålla sig borta från ? kan naturligtvis en presumtivNorrlandsförelagare fråga sig, när han ser de bekymmer som drabbat exempelvisAlgois Nord. Delta betraktar jag som ytterligt allvarligt, ochjag ställerfrågan, om det inle finns skäl för statsmakterna alt gå in i företagen, göra enuppföljning av händelseutvecklingen och i en rapport lägga fram resultatet avundersökningen. En sådan uppföljning av händelserna vid Algois Nord är frånmånga synpunkter viktig, och jag förutsätter då att en lagenlig revision redanär utförd. Del bör främst klarläggas vad avtalet innehöll, vad som gjordes föratt infria avtalet och vilka odds dessa norriändska företagsenheter hade allkämpa mot. Det vore rättvist mot de anställda vid , om en sådanrapport lades fram. Alla behöver vi också ta lärdom av misslagen. Men nog om degångna sorgerna och bedrövelserna. Delfinns också positiva inslag i bilden. De anställda vid gav självaaldrig upp. De såg själva alt den produktion de höll på med var meningslös, dendumpades bort eller gick lill lager, och då satte de i gång med all själva lafram nya produkter. De samlades i studiecirklar och projektgrupper och harunder hösten presenterat förslag lill nya produkter. Dessa förslag behöver nuutvärderas, och industriministern har lämnat del uppdraget lill ordföranden ilekoulredningen , och även om uppdraget är brådskande bör han fårimlig lid på sig. Deanställda vid fabrikerna i , och är varslade omuppsägning fr. o. m.den 1 januari 1979. Del finns också etl annat skäl atlföriänga driften vid dessa fabriker. Regeringen har för avsikt att lägga framen proposition med förslag om den nivå som densvenska tekoindustrin skall ha . Då skall bl. a. beredskapsskälenockså vägas in. Del vore att föregripa den utredningen all nu slänga fabrikernai . Dessa är skälen lill alt näringsutskollet anser alt driften vidfabrikerna i , och skall få fortsätta i avvaktan Beslutet i näringsutskollet är fattat på sakligagrunder, men del skall också ses som en speciell honnör för de anställda vidAlgots Nords fabriker. Utskottet är medvetet om alt regeringen f n, inledisponerar ekonomiska resurser för all förlänga driften, I vad gäller enheternai och har lämnat offert på vad driften framlill den Ijuli 1980 kommer atl kosta, och detsamma bör kunna ske när del gällerfabrikerna i , och , har sedan atl laställning lill de preciserade beloppen. Somjag påpekat lidigare i mitt anförande är tekoindustrin en krisbransch ochsvårigheter finns inle bara i de omnämnda företagen. Jag är helt på det klaramed alt regeringen har en ytterligt svår uppgift då det gäller all åstadkommaen samordning av den inhemska produktionen, klara driften tills vidare vid deaktuella enheterna och hindra alt detta får återverkningar inom lekoindustrinpå andra orter. Enåtgärd som kanske verkar näraliggande för många vore atl starkt begränsaimporten från ullandel. Jag vill starkt varna för dessa tankegångar, och delfrämsta skälet lill della är atl elt internationellt genomslag avprotektionistiska tankegångar skulle få en förödande inverkan på svenskindustri, som i så hög grad är beroende av exporten. Deltagäller också tekoindustrin. Tekoindustrin exporterade för drygt 2 miljarderkronor , en siffra som väntas öka betydligt . Det ärkanske överraskande för många att tekoindustrin i är en betydandeexporlbransch, men så är faktiskt fallet. Tekoär etl område där man internationellt har erkänt behovet av avsteg från enstrikt tillämpad frihandelsprincip gentemot s. k. lågprisländer. Handelnregleras i ett internationellt avtal -det s. k. multifiberavtalet. haranslutit sig lill den förlängning av multifiberavtalet som trädde i kraft och har inom ramen för detta slutit ell antal nyabegränsningsavtal av en ny och mera heltäckande typ med ett anlallågprisländer. Avtalenhar inneburit nedskärningar av lekoimporien från de största exportländerna, bl.a. , och , medan exporten från övriga lågprisländer harbringats under kontroll på en i stort sett oförändrad nivå. Tekoimporten frånslalshandelsländerna begränsas liksom lidigare genom speciella avtal. Förvår handel med de utvecklade industriländerna gäller dock andra regler. Handelnmed t. ex. länderna i EFTA och EG regleras av våra avtal med dessa länder. Iavtalen stipuleras - förutom frihandel - att "statliga stödåtgärder somförvanskar eller hotar att förvanska konkurrensen genom all gynna vissa förelageller viss produktion" är förbjudna i handeln mellan dem och Sverige.Undantag från dessa förpliktelser finns i vissa fall, t. ex. vid allvarligastörningar inom en sektor av industrin, och i säkerhelssyfte. Somdessa avtal är konstruerade är del dock i praktiken omöjligt alt i fredstidtillämpa dem på rent civil produktion. Delta visade sig också när år1975 införde importrestriktioner för skor. godkändi EFTA, och reaktionen i EG blev myckel negativ. Även om ingen direkt kopplinggjordes lill skorna, kom hela vår export på della handelsområde till EG attdrabbas mycket svårt. Särskilt träffades det svenska papperet av dessarestriktioner. Riskenför motåtgärder är alltså stor när del gäller detta område. Reaktionen skullebli myckel kraftig mot , om vi skulle införa imporlbegränsningar motvåra handelspartner i väst, gäller också EFTA-staten , som är etlnordiskt broderland och del största enskilda leveranlörslandet när det gällerinförsel av lekoprodukler lill , Jaganser all vi måsle lösa lekoindustrins branschproblem med hänsynslagande lilldessa fömlsällningar. Det gäller för oss all komma fram lill den nivå därtekoindustrin kan fö en säker överievnad i . Vi måste falla ett beslutmed sådan inriktning, och vi måsle salsa de samhälleliga resurser som behövsför alt klara della. För dem som är anställda i tekoindustrin och beroende avden sysselsättning som denna ger är detta en klar rättvisefråga. Jagåterkommer än en gång, herr talman, lill de tre moderata reservationerna. Jagbeklagar alt i utskottet har ansett del nödvändigt alt avge dessa.Trots all de uttalar alt de i stort sett förslår problemen och delarutskoltsmajoritetens synsätt kan de inle gå lika långt som denna då del gällerdel totala stödet till tekoindustrin i Norriand. Jagavser inte all i detalj bemöta vad som anförs i dessa reservationer. Delskiljer, som jag sagt, i sak inte myckel mellan dem och ulskottsmajoriietensskrivning. Jag beklagar än en gång att vi inte blev ense i utskottet. Jag yrkar bifall lill ulskollets hemslällan på alla punkter och avslagpå de tre reservationerna. STENSVENSSON (m) kort genmäle: Låt mig bara helt kort påpeka för RuneÅngström, all vi har utgåtl frän regeringens totala bedömning av läget iVästerbotten och ställt oss bakom propositionens konkreta förslag. De tremotionsyrkandena innebär alt skall utfösta sig att betala kostnader,som är vida högre än vad som har föreslagits i proposilionen. Del är på denpunkteri vi har reagerat. 1 sitt belänkande nr 16 föreslår näringsutskollet enhälligt underpunkten 10 mom, 2, atl en övergripande plan för tekoindustrin presenteras isamband med den aviserade lekoproposilionen i vår. Planen bör syfta lill attnuvarande produktionsvolym i allt väsentligt skall bibehållas och ensamplanering ske mellan statliga och privatägda tekoförelag. "Iavvaktan på atl den ovan nämnda planen har behandlats av statsmakterna anserutskottet all inga väsentliga personalnedskärningar bör ske inom den statliga tekokoncernen," Dettainnebär således att produktionen vid alla statliga lekoenheler bör fortsättaoch inga varsel träda i kraft förrän helheten kan bedömas. Jag tycker atl det är mycket glädjande atl en slormajoritel i utskottet är beredd all föreslå atl beslutar atl gemöjligheter också för den statliga lekokoncernens enheter i ,och all utvecklas och leva vidare. Detta innebär bl. a. etllillslyrkande av syftet med molionen 63 av m. fl. (c), där manjämför de orimligl myckel hårdare kraven på snabb lönsamhel som ställs påtekoindustrin med vad som gäller för t. ex. varven och där man kräver slalliglstöd, så atl de försökspro-jekl som inlells i och kan fåfortsätta. Det är ingen överdrift att säga, att det i hög grad är de anställdasbeslutsamma och konstruktiva arbete vid fabrikerna i och i Lyckselesom möjliggjort del beslut vi kommer alt fatta , om följerutskottets förslag. Altsömmerskorna själva utvecklat ändamålsenliga arbets- och skyddskläder i närakontakt med dem som skall använda kläderna är en befriande god idé. Vi måslekomma ur den låsande specialiseringen och funktionsuppdelningen och därigenomalla få större möjlighet att utvecklas som hela människor i samverkan medandra. Förändringari produktutveckling, arbetsorganisation och teknisk utveckling kan ske påolika sätt. Människan kan utnyttjas, fjärrdirigeras och anpassas till ettsystem som i snäv, lätt kalkylerbar mening uppges vara effektivt och lönsamt.Det är så vårt samhälle till slor del har utvecklats under några decennier, medmånga negativa biverkningar. Men om vi lar hänsyn lill fler vikliga faktorer ände lätt mätbara, kommer utvecklingen att inriktas åt ell annat håll.Sömmerskorna vid Algois Nord visar en väg. De praktiskt verksammasyrkesskicklighet, idéer och goda vilja kan tas lill vara. Självfalletbör också specialisternas kunnande användas. Del är inget alt förvåna sig över,om Algolssömmerskornas förslag kan förbättras. De har haft ytterst begränsaderesurser till sitt förfogande. Surmulet felfinnande väcker emellertid beklämning.Man bör hjälpas åt atl utveckla produkterna vidare. Vi måsle alla få känna attvårt arbete är lill nytta och glädje för våra medmänniskor och inle slösa medknappa naturresurser. Ulskollelmarkerar all den utredning som industridepartementet nu tillsatt föratt se påmöjligheterna att förverkliga de idéer som har kommit fram skall ske i samrådmed berörd personal, och della är viktigt. Man måsle kunna finna konstruktivaformer för detta samråd, så alt man möts som människor, struntar i låsningar ochprestige och kan bygga upp förtroendefulla relationer. Det faktum atlförelagsledningen beslutat lägga ner enheterna i norr får inte färga delresultat som utredningen kommer fram lill. Regionalpoliliska aspekter ärgrundläggande. De anställda vid tekofabriker i olika orter bör också samråda,som Algois Nord-sömmerskorna vill,såaii man undviker au konkurrera ut varandraoch alt man i stället kan finna meningsfulla uppgifter för var och en. Jagär medveten om alt vårt näringsliv fungerar i konkurrens och att ocksåprivat kapital ibland satsas, om man så vill orättvist, på vissaföretagsenheter i en koncern för all slå ut konkurrenter. Jag inbillar mig t.ex. atl del privata näringslivel i den aktuella situationen skulle ha följt uppdel storareklamvärdel i sömmerskornas aktion och publiciteten därikring genom attomedelbart marknadsföra de nya produkterna och öppna kanaler för beställningar.Nu saknar Algois Nord möjligheter alt själva lämna offert eller mottabeställningar. Den statliga koncernledningen fördelar beställningar på de olikaenheterna i landet. Del är viktigt alt industridepartementets utredning ocksåenligl direktiven skall ta upp i vilken företagsformen fortsatt produktion börbedrivas. En slor koncern kan bli stel och tungrodd. Där instämmer jag imoderaternas motion. Kanske aren uppdelning på mindre förelag lämplig. Kanskekan en arbeiarkooperaliv företagsform bli den bästa i del här fallet. Utskottetulgår också från atl utredningen kommer alt omfatta en noggrann analys avmarknadsulrymmel, och man anmodar regeringen att bl. a. la initiativ till ökadbeställning från statliga verk, landstingsförbund och kommunförbund. Delär viktigt atl betona all en marknadsanalys lill slor del innebär alt mangissar och önskar om framtiden, och atl den alltså alllid ger ell stort utrymmeför godtycke. Vad Algolssömmerskorna visat är etl sätt atl göra affärer, sominnebär atl producent- och konsumentgrupper gemensamt utarbetar en produkt. Delhär borde kunna få betydelse t. ex. för den kommunala upphandlingen. Man kankomma alt slälla krav på alt den produkt man upphandlar skall kunna successivtanpassas för vissa ändrade funktioner, göras bekvämare, hållbarare och vackrareoch därigenom i längden och i ett större perspektiv också billigare. Härigenomblir närproduklion elt värde i sig. Affärsmässigheten, som ju är elt krav i delkommunala upphandlingsregle-mentel, kan naturligtvis inte tolkas så snävt alllid måsle köpa del billigaste hur del än ser ut och hur del än fungerar. Detframgår av elt interpellationssvar, som lämnats av finansborgarrådet , atl är intresserat av en beställning hosAlgots Nord på sjukhuskläder. Fler offentliga beställningar borde kunna bliaktuella. Inom industrin har arbetarna uppenbarligen nytta av etl samarbete medtillverkarna för alt få fram bättre anpassade arbetskläder, vilket sömmerskornaredan inlett. Man kan fundera vidare: Finns det inte också ett intresse hos t.ex. föreningen och skola och hos elevförbunden all få fram vettiga,prisvärda kläder för barn och ungdom? Också här borde del vara en fördel all hanära kontakt med dem som tillverkar kläder i landet. All få kontakt med demänniskor som producerar del vi använder hjälper oss också lill störremedmänsklighet och minskad känsla av främlingskap. Självfalletär det också betydelsefullt för vårt oberoende och vår självständighet all vikan klara en livsuppehållande produktion inom landet. Våra inhemska råvaror, t.ex. lin, ull och syntetfibrer på iräbas, tas bäst lill vara vid inhemsktillverkning. Det är rimligt all vi ser lill atl den nuvarande inhemskaproduktionsvolymen upprätthålls, som utskottet anger som mål för den samladeplanen för tekoindustrin. Närdel gäller hur många produktionsenheter som bör finnas för framliden är mångafler faktorer vikliga än snäv lönsamhel. Del gäller t. ex. regional balans,arbete för alla, all ta till vara naturresurser, all ta till vara initiativ. rättenför alla atl få bli skapande i sitt arbete och etl ökat konstruktivt samspelmellan människor. Det finns anledning all noga följa arbetet med planen förtekonäringen och den speciella utredningen om ur dessa synpunkter. Jag ber atl få yrka bifall lill utskottets hemställan under punkten 10. LILLYHANSSON (s): "Säg Algois - del räcker!" Så löd den slogan som klädjällenAlgots använde för all tala om hur bra man var på konfektion. När man i dagsäger , har det en helt annan betydelse och väcker sannerligen inga positivakänslor. Vihar alt behandla proposilionen 1978/79:43 om medelsanvisning m. m. påtilläggsbudgel I. Till denna har väckts elt antal motioner, bl. a. enfrån oss socialdemokrater i näringsutskollet. Vi har där återigen krävt ensamlad plan för lekoindustrin, atl inga väsentliga personalnedskärningar inomden statliga tekokoncernen får ske innan denna plan är fastställd och attnedläggning av fabrikerna i får anslå tills denna plan blivitbehandlad i . Del gäller alltså fabrikerna i , ochKramfors-Eiser hade ju beslutat om nedläggning av alla enheter i frånden . Förall undvika alla missförstånd och för alt skingra oron bland de anställda vidandra förelag inom den statliga lekokoncernen för atl detta skulle komma altdrabba deras sysselsättning vill jag klart säga alt delta inle är meningen.Inga väsentliga personalnedskärningar inom den statliga lekokoncernen får skeinnan en samlad plan behandlats, och detta gäller naturligtvis för hela landetsom sådant. Det slår också i betänkandet, och även harfastlagt della i sill anförande. Majoriteteni utskottet har tillstyrkt vår motion, och del är självfallet myckettillfredsslällande atl så har skett. Det innebär också all motionen fråncenterns ledamöter på Västerboltensbänken har tillgodosetls.