prot · G209147 · 1978-12-31 00:00:00 — Ett enigt socialutskott biträder förslagen men har inlevelat la upp yrkandet nr 2 i m-motionen om alt finansieringen skulle ske inomtotalramen och sålunda inte medföra ytterligare ökade statsutgifter. Frånmoderat håll instämmer vi gärna i motionens syfte och anser det arbete ytterstbetydelsefullt som utförs vid dessa polikliniker. Vi har försökt finnabesparingsmöjligheter motsvarande de ca 70 milj, kr, som det rör sig om, men vihar lika litet som någon annan lyckats därmed. Det låter sig exempelvisknappast göras att minska procentsatsen i de tolv föreslagna bidragsklassernalill den kommunala skalteutjämningen, I konsekvensens namn har vi därför yrkatavslag på motionen i fråga. AvsnittetRiktlinjer för en reformering av slatsbidragsgivningen till kommuner ochlandstingskommuner, som återfinns på s, 11 i utskottets betänkande är värtnågra kommentarer, trots att vi i den fråga som jäg nu tar upp inte har någonreservation, Idetta avsnitt förs det ett fullt riktigt resonemang, att skatteunderlagetsnaturliga tillväxt inte räcker till för all finansiera mer än en begränsad delav volymökningen i den kommunala verksamheten. Slutsatsen blir att del ärnödvändigt med ökade statliga transfereringar till den kommunala sektorn. Vadman emellertid i utskottsbetänkandet sorgfälligt undvikit att rekommenderaeller ens påtala är att alla möjligheter till besparingar inom den kommunalasektorn självfallet måste prövas. Vidförra höstens ekonomiska debatt redogjorde Jag fören lång rad sådanabesparingsmöjligheter inom den kommunala sektorn, som Jag inte här skall la upptiden med all upprepa. Jag finner det emellertid märkligt att inte utskottet idetta sammanhang ville följa mitt förslag att i utskoltstexten understrykavikten av besparingar. Avslutningsvis,herr talman, några ord om kommunala folkomröstningar, som vi har pläderat för imotionen 1108, Enligt vår uppfattning bör kommuninvånarna närdet gällerkommunalskatten kunna fö mer atl säga till om genom att kommuner som tänkerhöja skatten låter invånarna säga sitt i en folkomröstning. Kanman folkomrösta om den ytterst komplicerade kärnkraften så går det förvissoockså alt göra det om så jordnära ting som om man exempelvis vill ha utbyggdbarnomsorg till priset av högre skatt. Vilken fin broms blotta vetskapenom en rådgivande folkomröstning skulle utgöra på alltför expansivakommunalmän! Jag yrkar alltså bifalltill reservationerna 2, 7, 8, 9 och 10, Utgångspunkten för den här debatten om den kommunala ekonomin och omsystemet med skatteutjämning till kommunerna är självfallet värdet av denkommunala självstyrelsen. Det råder i vårt land en bred enighet om atl denkommunala självstyrelsen är en av grundvalarna för vårt demokratiskastyrelseskick. Om den kommunala självstyrelsen skall fö ett meningsfulltinnehåll måste den inrymma beslutanderätt i fråga om hushållningmed kommunens resurser. Kommunerna måste då självfallet ha resurser fördenangelägna verksamhet som kommunerna är huvudmän för. Och för att kommunernaskall kunna ta ett ansvar för de ,naluriigen begränsade ekonomiska resurser somstår till förfogande, menar vi alt man bör bevara den kommunalabeskatlningsrätten, I det finansiella samspelet mellan staten och kommunernabör alltså finnas en sektor av autonomi för kommunerna, Isyfte att inom ramen för en balanserad samhällsekonomisk utveckling bevara ettutrymme av självbestämmande för kommunerna har träffatsfrivilliga överenskommelser mellan å ena sidan regeringen och å den andra sidankommunförbunden om en begränsning av de kommunala skattehöjningarna, I densenaste överenskommelsen mellan regeringen och kommunförbunden har man ocksåinnefattat en målsättning i fråga om den kommunala sektorns expansion. Denmålsättningen är att volymökningen skall stanna vid 3 96per år. Tyvärrmåste man konstalera att kommunerna ingalunda alltid levt upp till de häröverenskommelserna. Den kommunala utdebiteringen har stigit kraftigare än somförutsatts i överenskommelserna, och det ser dess värre nu ut som om ocksåvolymökningen i den kommunala sektorn 1979 skall överstiga de rikital som finnsi överenskommelsen om en ökning . Detta är naturligtvis intetillfredsställande, och vi för återkomma lill en grundligare diskussion om delhär i samband med att vi debatterar kompletteringspropositionen i början avJuni, Vivill från finansutskottets sida emellertid inte nu ta detta till intäkt förattytteriigare inskränka kommunernas självständiga beslutanderätt. Utskottetavvisar därför förslag från moderata samlingspartiet om reglering av denkommunala beskatlningsrätten, om åtgärder för att hålla volymutvecklingen ikommunerna inom vissa gränser och om en skyldighet för kommunerna att sänkautdebiteringen så myckel som motsvarar den ökning av statsbidragen tillkommunerna som följer av det nya skatteutjämningssystemet. Utskotts-majoritetenföljer också regeringen i fråga om takten för införandet av det förbättradeskatteutjämningssystemel. Det bör ske och inte, som föreslagits avmoderaterna, . Dessaställningstaganden från utskottets sida för emellertid inte tolkas så, att viinte skulle vara medvetna om de problem som följer med den alltför snabbavolymökningen i kommunerna. Det kommer all bli en svår uppgift förstatsmakterna alt göra en avvägning mellan tillgodoseendet av angelägnakommunala behov å den ena sidan och det samhällsekonomiska utrymme som stårtill buds framöver å den andra, Isyfte att underlätta denna avvägning har de tre partier som bildar majoritet iutskottet i den här frågan enats om atl tillstyrka det nyaskatteutjämningssystem som föreslagits av regeringen. Detta innebär en ökadöverföring av resurser från staten till kommuner och landsting, räknat perhelår på netto ca . Kostnadsökningen för staten för år 1980stannar vid ca , vilket sammanhänger med att det nyasystemet genomförs . Denkommunala ekonomin m. m. Denkommunala ekonomin m. m. I detta utskottsbetänkande föreslår finansutskottetatt totalt mer än anvisas till kommunerna i form avgenerella bidrag av olika slag. Hela den samlade överföringen av medel frånstaten till kommunerna kan beräknas bli omkring 35 miljarder kronor.Detta svarar mot drygt en fjärdedel, närmare bestämt 28 96, av kommunernassamlade inkomster. De här siffrorna belyser självfallet den stora betydelse somstatsbidrag av olika slag har för finansieringen av den kommunala verksamheten.Atl som yrkas i några vpk-motioner lägga på ännu mera i form av statsbidragtill kommunerna är mot denna bakgrund självfallet inte möjligt. Det råder relativt bred enighet omden här stora satsningen från statenssida för all förbättra kommunernas ekonomi och för all undvikakommunalskattehöjningar . Socialderriokraternas reservationer nr 1och nr 3 ändrar inte i någon avgörande grad den här bilden. Man har frånsocialdemokratiskt håll bara velat göra en egen mölivskrivning med någratypiska slängar åt trepartiregeringen när del gäller den ekonomiska politiken.Jag avstår för dagen från att kommentera de delarnaav reservationerna. Vi lärfå återkomma till en bedömning av trepartiregeringens och folkpartiregeringensekonomiska politik senare under det här . VadJag upplever som viktigt är således att vi kunnat skapa en förhållandevis bred enighet om att staten skall stödja den angelägna kommunala verksamheten, men att vi måste försöka hålla den kommunala verksamhetens expansion inom samhällsekonomiskt försvarba ra ramar. ' Dethar varit en strävan att i samband med reformeringen av skatteutjämningssystemetavskaffa vissa specialdestinerade bidrag till kommunerna och täcka inmotsvarande bidragsbehov via skatteutjämningssystemet. Också kommunförbundenhar önskat en sådan förskjutning av bidragsgivningen från statens sida. Iflertalet fall tillstyrker finansutskottet enhälligt regeringens förslag tillavskaffande av specialdestinerade bidrag. På några punkter finns det emellertiddelade meningar. Jag skall inte här närmare beröra den något speciella fråganom stöd till vissa idrotts- och friluftsanläggningar, bl. a. därför att del rörsig om ett anslag som under det närmaste budgetåret inte påverkas av eneventuell ändring i reglerna, och det lär dessutom fråga om ett bidrag som ikronor räknat är litet. När det gäller statsbidragen lill kommunalaavloppsreningsverk, som berörde, vill jäg bara säga atl eneventuell ändring av reglerna inte för någon budgeteffekt under nästa budgetår. Socialdemokraternahar på ett par punkter gått emot regeringens förslag om överföring av despecialdestinerade bidragen lill det allmänna skatleuljäm-ningssystemet och istället önskat behålla elleri i något fall öka dessa specialdestinerade bidrag.Det gäller dels bibehållande av statsbidragen till den kommunalanykterhetsvården, dels ett förslag om höjning av statsbidragen till daghem ochfritidshem, förslag som sammanlagt skulle dra en kostnad av drygt en halvmiljard kronor. Vad som i det sammanhanget är anmärkningsvärt är emellertid atlsocialdemokraterna inte vare sig vill räkna nerskatteutjämningssystemeistotalanslag med motsvarande belopp eller vill anvisa någon annan finansieringför att täcka de här specialdestinerade statsbidragen. Det säger en hel del omgraden av ansvarsfullhet i socialdemokraternas ekonomiska politik. Jag avslårfrån atl i delta sammanhang upprepa den diskussion vi hade omhur man tänker sig att klara finansieringen av de jämfört med regeringensförslag höjda bidragen till kommunerna. Till Kjell-OlofFeldt vill jag bara sägaatt det naturiigtvis inte är riktigt atl karakterisera majoritetens linje somsnålhet. Den kraftiga höjning som här föreslås av den totala överföringen tillkommunerna garanterar naturligtvis atl ambitionsnivån inte kommer atl sänkastill följd av den här omläggningen. Jag yrkar på alla punkter bifall lill finansutskottets hemställan, ochjag kan väl fö lov att uttrycka tillfredsställelse överalt vi-när det nu hargått snett i fråga om statsskatten - i alla fall när det gäller det kommunalaskatteutjämningssystemel har kunnat nå en enighet, som bör kunna förbättrakommunernas trängda ekonomiska situation och bidra till attkommunalskattehöjningar i stor utsträckning kan undvikas. Denkommunala ekonomin tn. KNUTWACHTMEISTER (m) kort genmäle: När motiverar att i finansutskottet kört överbåde partivännen i jordbruksutskottet och sin egen regering beträffande despecialdestinerade statsbidragen till kommunala avloppsreningsverk med alt detinte får någon effekt på den kommande budgeten ärdet ett utomordentligt dåligtförsvar. Finansutskottethar i sitt belänkande nr 20 framhållit nödvändighetenav atl andra utskott som föreslår ökningar av budgeten också bör komma medförslag lill besparingar. Vidaresäger utskottet följande: "Under riksdagsbehandlingen måste därför en likarestriktiv hållning inläs till förslag som innebär alt man i och för sigundviker utgiftsökningar /80 men som medför utgifter längre fram." Det är alltså precis lika angeläget förfinansutskottel att undvika utgiftsökningar i framlida budgetar utan atlanvisa var medlen skall tas. Del har finansutskottet uppmanat andra utskott allgöra. Det är ett minimikrav atl vi själva lever som vi lär. () kortgenmäle: Får jag bara säga till atl det uttalande somfinansutskottet gjorde i sitt betänkande 1978/79:20 dels avsåg helt nyastatsutgifter, dels avsåg en ökad ambitionsnivå i fråga om befintligautgiftsslag, Ingetdera av dessa fall gäller i det här avseendet. Här är fråganom man skall bibehålla ett statsbidrag till kommunala avloppsreningsverk ellerom man skall föra in det bidraget i det kommunala skatteutjämningssystemel.Det Jag sade var alt vad man än gör på den punkten så kommer det inte att fånågon budgeteffekt, i varje fall inte under /80, eftersom ingenföreslagit att detta bidrag skall avskaffas redan för nästa budgetår. Denkommunala ekonomin m. m. betyderalltså att vi har möjligheter alt pröva frågan om konstruktionen av det härstatsbidraget längre fram. KNUTWACHTMEISTER (m) kort genmäle: Jag tycker inle att detta var ett tillräckligt bra försvar. I så fallkan nämligen de andra utskotten anföra samma motivering om de kommer medförslag som under senare budgetår medför ökade statsutgifter. Detär ofrånkomligt att avsikten inte är att detta bidrag skall rymmas inom dentotalram som föreslås i propositionen, utan det blir en fördyring. Man haralltså gått emot den egna regeringens proposition, och det finner jaganmärkningsvärt. AXEL (): Det föreliggande ulskottsbetänkandet är, som redan framgått avdebatten, kantat med reservationer från såväl höger som vänster, föratt nu användade klassiska partiorienleringarna. Enbart delta kan ge anledning tillantagandet att vi från sida är relativt belåtna med den slutproduktsom ligger på bord. Så är också fallet. Men atl bara uttryckatillfredsställelse brukar ju inte vara någon anledning till att göra inlägg idebatten. Så är inle heller fallet för mitt vidkommande. Jag vill därtill göranågra från utgångspunkt viktiga markeringar, såväl historiska somframåtsyftande. Låtmig emellertid få säga atl kommunerna - i, första hand primärkommunerna -utgör det fundament på vilket vårt demokratiska samhällssystem vilar. Dettakan, om man så vill, tolkas rent bokstavligt så till vida att det är genom denkommunala verksamheten som vi fött ett brett engagemang från medborgarnas sidai samhällsarbetet. Det breda engagemanget och det förhållandet atl de kommunalafrågorna så nära berör människorna har därvidlag sin alldeles särskildabetydelse. Visserligen gick åtskilligt av såväl bred förankring som närkontakt förioratvid den tvångsvis genomförda kommunsammanslagningen, men alltjämt kvarstår detfaktum att kommunerna, de kommunala förvaltningarna och inte minst dekommunala förtroendemännen är de yttersta känselspröten i den demokratiskabeslutsprocessen. Densenaste tidens utveckling på detta område har, som framgår av föreliggandebeslutsunderiag, kännetecknats av en myckel stark expansion, I och för sig ärdetta kanske inte så märkvärdigt. Det finns ett orsakssammanhang som noga börgenomlysas innan den definitiva förmyndardomen utskrivs över den kommunalasjälvstyrelsen inkl, rätten att själv beskatta. Den grundläggande orsakenligger ju i atl kommunernas primära uppgifter ökat och fått allt störrebetydelse i den välståndsutveckling vi har upplevt under de senaste decenniernaoch så långt möjligt sökt att rättvist fördela- en välståndsutveckling somdärtill av statsmakterna i viss mån överdiskonterats genom ständigt nyaåligganden på kommunerna. Vidavläsningen av de höga expansionstal som redovisas för de allra senaste årenbör förmodligen också en viss konjunkturkorrigering göras. alla andra uppgifter harkommunerna nämligen också haft att i viss mån vara sysselsättningsregulator-enbuffert mellan konjunkturerna, om man så vill uttrycka det. Närman utifrån en totalbedömning av våra tillgångar gör den värderingen altkommunerna expanderat för snabbt bör man således ha i minnet dels de kommunalauppgifternas art och betydelse i den välståndsutveckling vi upplevt, dels attstatsmakterna ställt stora krav på utbyggnad av samhällsservice bådekvantitativt och kvalitetsmässigt. Fråncenterns sida har vi hävdat och hävdar alltjämt, trots att vi inte minst i vårmotion med anledning av komplelteringspropositionen tryckt hårt på attkommunerna bör hålla sig inom angivna ekonomiska ramar, att den kommunalasjälvbestämmanderätten måste värnas. Vi avvisar därför krav som ställs påkommunalt skatietak eller antydan därom. Vi tror på ett visst och inte så litetsjälvansvar därvidlag hos de kommunala beslutsfattarna, man på den allrasenaste tiden har överskridit de angivna ramarna må vara hänt. Vi tror att enviss bromssträcka bör medges vid tillämpningen av de överenskomna ramarna. Utgiftsexpansionenhar, som redan antytts, således i stor utsträckning varit föranledd avkostnadsövervältringen från staten och av fördyrande statsbidragsbestämmelser.Jag vill, herr talman, som ett belägg härför citera ett brottstycke ur ettyttrande över KEU 76 från . är en medelstor kommun,som dock är i stark expansion. Det heter i referatet: "Kungsbackakommun anför att KEU 76 överväger ökad statlig styrning för att begränsa denkommunala utgiflsexpansionen. Däremot går utredningen helt förbi alt redan befintligstyrning kan minska kommunernas möjligheter att effektivt utnyttja sinaresurser och därmed begränsa utgifterna. Så skulle t. ex. en större frihet lilllokal anpassning av barnomsorgen kunna innebära väsentliga besparingar, utanall kvalité och volym skulle påverkas negativt. Samutnytljande av lokaler,enkla och flexibla byggnader, alternativa verksamhetsformer, samordnadverksamhet barnomsorg - fritidsverksamhet - skola är exempel på åtgärder, sommåste vidtas av kommunerna för att resurser skall räcka- till. Nuvarandestaisbidragsbestämmelser försvårar denna nödvändiga resurshushållning. Överhuvud taget borde frågan om bästa möjliga resurshushållning ägnats störreuppmärksamhet i utredningen." Citatetger vid handen alt fördyringar och komplikationer föranleds inle enbart avriksdagsbeslut i och för sig utan också av myndigheternas ofta alltför nitiskadetaljföreskrifter. Fråncenterns sida hälsar vi således övergången från specialdestinerade statsbidragtill mera generella sådana med tillfredsställelse. Vi har länge arbetat för ensådan ordning på område efter område. Efter hand bör detta rimligen följas avmindre detaljstyrning och mindre byråkrati liksom av ett i högre graddecentraliserat beslutsfattande och verka befrämjande på den kommunalademokratin. I motion 2351 av m. fl. har vi utvecklat dessasynpunkter, dock med beaktande av att det vid slopandet av Denkommunala ekonomin m. m. Den kommunala ekonomin m. m. vissaspecialdestinerade anslag kan uppstå övergångsproblem. Ett sådant harvälvilligt behandlats av ulskoltei, något som redan; har påpekats av tidigaretalare. Jagtänker främst på bidraget lill kommunala reningsverk, där vi från sidayrkat att de specialdestinerade statsbidragen skall utgå längre än vad som varavsikten i propositionen. Jag måste säga - här riktar jag mig inte minst tillKnut Wachtmeister-att jag tror all det i detta sammanhang finns alldelesspeciella skäl, inte minst praktiska, atl frångå proposiiionen. Det skulleunder alla förhållanden ha blivit en väldig häusse på denna marknad, och idelta sammanhang skulle inte någon part ha varit betjänt av detta annat änmöjligen entreprenörerna. Det är ju fråga om investeringar som måste sträckasig över en viss lid. Jagkanske borde säga några ord också om den fråga som varit under utskottetsprövning och som gäller specialdestinerade bidrag till alkohol- och narkotikakliniker.Denna fråga hade enligt vandrat en mycket krokig väg. Detär klart att detta är ett vällovligt syfte. Vi vill inte på något sätt bestridadetta. Men när man har gjort avvägningen och kommit fram till en slutprodukt,har man beaktat att det specialdestinerade bidrag lill kommunerna somindragits dock finns tillgodosett i totalbeloppet. Från utgångspunkten att mandels önskar en övergång till mera generella bidrag, dels har förtroende for dekommunala beslutsfattarna kan jag inte finna att det finns någon anledning attbibehålla detta specialdestinerade bidrag. 1 så fall skulle bidraget avräknasfrån totalsumman, men det har inle varit praktiskt möjligt att genomföra del. Jagvill säga detta inte minst därför att Jag vet att det finns vissa pådrivare somanser att man här gör ett fel som kan få betänkliga följder. Men dessa följderkan inle uppkomma under andra förutsättningar än atl de som har ansvaret ikommunerna inle skulle känna delta ansvar. Dagens debatter - å ena sidan skattedebalten och å andra sidan denkommunalekonomiska debatten - har många beröringspunkter och går delvis ivarandra. Man kan t. ex. inte tala om totalt skattetryck, ej heller ommarginalskatter som vi talat om så myckel , utan att därvid också beaktaden kommunala utdebiteringen. Härvidlag kommer också skatteutjämningen in ibilden, eftersom förutsättningarna är så olika från kommun till kommun. Vi harfrån sida alltid hävdat att samma samhällsservice skall gesmedborgarna oavsett bosättningsort och oavsett kommunlillhörighet.Storkommunbildningen löste inte detta problem. Alltjämt kvarstår storaolikheter i avseende på såväl skattekraft som åldersstruktur. Det finnsregionala skillnader men också inomregionala skillnader som följerkommungränserna. Den totalt ökade skalteutjämningen ligger således helt i linjemed politik. må försöka atl ta äran åt sitt eget parti, menjag tror att han härvidlag måste dela med sig. Detsammakan sägas om grunderna för fördelningen. Toialomdömei är att efter dennareforms genomförande bör förhållandena efter hand vara rätt väl tillgodoseddaockså i kommuner med svagare utveckling och en kostnads- Jag har med det anförda försökt framhålla att vi från sida serdenna reform såsom angelägen och nödvändig för atl kunna upprätthålla en vitalkommunal demokrati och för att klara det i vårt samhällssystem nödvändigasamspelet mellan stal och kommun, och vi ser del också - rätt och med ansvarhanterat - som del viktigaste steget i den skatteomläggningsprocess som pågåroch varom dagens kommunaldebatt kretsat. Men vi är klart medvetna om att dettabeslut - dels med hänsyn till den kommunala sektorns stora och avgörandebetydelse i relation till de totala resurserna, dels med tanke på beslutetsinvolvering i en skatteomläggningsprocess, där det totalt inte finns utrymmeför någon ökning av skatterna -lägger ett mycket stort ansvar på den kommunalarepresentationen i nämnder och styrelser, liksom på de slutligt avgörandebeslutsorganen. Vi tror emellertid från sida att de kommunalaförtroendemännen skall motsvara förtroendet. Meddessa ord, herr talman, vill Jag yrka bifall till utskottsmajoritetenshemställan. Denkommunala ekonomin m. m. KJELL-OLOFFELDT (s) kort genmäle: Jag har baraen fråga att ställa till Axel . Sommotivering för sitt ställningstagande att vilja slopa specialbidragen tillalkoholpoliklinikerna och vårdcentralerna för narkotikamissbrukare anför AxelKristiansson - del är tydligen hans huvudskäl - att om del inträffar någonförsämring i de kommunala insatserna därvidlag eller om kommunerna intefortsätter med den utveckling som är nödvändig, så faller det påkommunalpolitikernas ansvar. Axel utgår från attkommunalpolitikerna är beredda att ta detta ansvar och satsa de pengar sombehövs för de här vårdinsatserna. Då är min fråga: När Axel däremot villbehålla bidragen till den kommunala avloppsreningen, beror del då på att hantror alt kommunalpolilikerna där icke kommer att leva upp till sitt ansvar atthålla vattnet rent? Däremot utgår Han tydligen från att de kommer atl ta sittansvar när del gäller vårdinsatserna. AXEL () kortgenmäle: Jag vill på hert Feldts fråga svara atl jag faktiskt tror det är enskillnad av ett annat slag också. Bidraget till vatten och avlopp är, som jagser del, ett rent investeringsbidrag, där vissa kommuner ligger före och andraligger efter, ibland av egen förskyllan men i flertalet fall säkerligenoförskyllt. Därtillfinns det, såsom finansutskottets ordförande angav, medel anslagna för detkommande budgetåret. Det är också en avgörande faktor. FårJag vidare med hänsyn till vad sade i sitt huvudanförande om denkrokiga vägen - socialutskottet hade tillstyrkt förslaget, och del förvånadehonom att finansutskottets majoritet inte hade följt det-bara säga alt etttyckande i fackutskotten ju inte kan vara helt avgörande för Den kommunala ekonomin m. w. Det var emellertid så' atl socialutskottet i sitt yttrande sade siginle kunna bedöma huruvida detta statsbidrag skulle inrymmas i det ordinarieanslaget till kommunerna eller ligga vid sidan om det. ansågatt det helt ankom på finansutskottet att bedöma den frågan. Förcenterns vidkommande har vi gjort den bedömningen, att kommunerna totalt setthar blivit väl tillgodosedda. Del är då deras sak att prioritera, och jag kaninte tänka mig annat än att man där gör den prioritering som man anser vara denriktiga. KJELL-OLOFFELDT (s) kort genmäle: