prot · G20976 · 1978-12-31 00:00:00 — attden ökade kapitalbildning som vi behöver spara lill inle medför aUförmögenheler och makt koncentreras till några få. Allpå del här viset medvetet sträva efter alt utveckla sammanhållningen i delsvenska samhället innebär alt vi bygger vidare pä det bästa i svensksamhällstradilion för all också under svåra är kunna göra ännu bättreatl leva i. OLOFPALME (s): För sedan gjorde jag en resa i . Del var efter del att folkpartiregeringen lagt fram sin budget. Delvar påtagligt hur illa den sörmländska verkligheten stämde med regeringensglättade beskrivning av silualionen i vårt land. Jag mötte icke någonglittrande konjunklumppgång. Jag mötte etl landskap som trots goda betingelserbefinner sig i en myckel besväriig sysselsättningskris. Istort sett är problemen på de flesta häll i landet desam ma: arbetslöshet ochoro för framtiden, minskad levnadsstandard, ökad otrygghet, ökad utslag-n-ng. Delär naturiiglvis bra om vi nu får en viss uppgång i konjunkturen. Det är bra ävenom den bara återställer en del av vad lönlagarna föriorai , ävenom den i stort sett bara förmår hejda raset i industriinvesteringarna och ävenom den bara leder till all en liten del av de föriorade industrijobbenåtervinns. Menjag tror inle att människornas oro stillas av några försäkringar om enförestående konjunklumppgång eller av några bedyranden om atl de friamarknadskrafterna skall lösa problemen. Jag tror atl funderingarna hos mångamänniskor går mycket djupare och mycket längre än sä. Mängaav de problem vårt land brottas med har en mycket stor och påtaglig betydelseför väldigt många människor. Lål mig ta några exempel. Underde har traditionellt mycket starka delar av vår indusiri drabbatsav djupa kriser. Det är stålet, varven, skogen, gruvorna. Det rör branscher somalla betraktats som själva grundvalen för ekonomiska slyrka och därmedockså för vår sociala trygghet. Tiotusentals anställda har direkt hotats avarbetslöshet. Många kommuner och orter har hotats av utarmning när dominerandearbetsgivare och skattebetalare har kommit allt närmare konkursens ellernedläggningens brant. Delär naluriigl om del flnns många människor som frågar sig om del finns någonlösning på problemen i de krishäriade branscherna. Är det inle bara konstgjordandning all pumpa in miljardbelopp i t. ex. varven? Har vi över huvud tagelnågon möjlighel atl konkurrera med låglöneländerna? Detgäller för oss all söka svara på de frågorna, att söka återskapa förtroendetför all de ekonomiska framlidsproblemen kan lösas, I de konkreta förslag som viredovisar när del gäller stålindustrin, skogsindustrin, utvecklingsbolag ochmycket annat - som kommer alt närmare kommenteras av mina kolleger här -har vi sökt visa hur en offensiv näringspolitik kan utformas, 1dessa för människorna avgörande näringspolitiska frågor slår regeringenfaktiskt tomhänt. Den har inga besked alt ge. Den skjuter problemen framförsig. Man kan ha en viss förståelse för regeringens besvärliga silualion med sittsvaga underlag. Men del är likväl allvarligt i eU läge som kräver beslutsamhetoch handlingskraft för att trygga jobben och för atl kunna genomföra denödvändiga förändringarna på etl socialt acceptabelt sätt. Därför kommersocialdemokratin all driva på. Tryggheten i jobbet förblir den för oss helt Detandra problemel gäller budgetunderskottet, skatterna och den socialatryggheten. Vibefinner oss nu i en situation då var tredje krona som staten betalar ul ärlånade pengar. Av en pension på . Av de 625kr. som varie barn får i barnbidrag är mer än . När statenbetalar lärarnas löner är en tredjedel lånade pengar. Dessaexempel har jag valt för att visa att detta budgetunderskott kan komma alt hotaden sociala tryggheten, som vi under lång lid arbelal för atl bygga upp. Ochden processen kan gä fort. Det log bara all föra upp budgetunderskottetfrän lill 45 miljarder. Ochredan har vi sett hur budgetunderskottet görs lill en murbräcka av krafter somalltid stått pä fel sida i kampen för social trygghet. Det drar en kylig vindav otrygghet genom motioner. Och utgångspunkten ärdetbudgetunderskott som moderatema själva barett myckel slorl ansvar för. Altförsl rasera statens finanser genom all dela ul förmåner lill de välbeställdaoch sedan kräva besparingar som går ut över de sämre ställda, är en beprövadkonservativ strategi. Efterflera år av ekonomisk kris i vårt land och i andra länder kanske envädjan lill egoism har lättare all vinna anklang än annars. Vi kan se tecknenpå della i länder omkring oss. Visom vill försvara de sociala framstegen och fortsätta en bred folkligreformpolitik måsle i denna situation tala klarspråk. Del går inle att å enasidan beklaga budgetunderskott och å andra sidan lova sänkia skatter utan atltrovärdigheten när del gäller den sociala tryggheten sätts i fråga. Den frågavi måste lämna elt svar på är: Hur skall vi klara både statens affårer och densociala tryggheten? Och jag tror atl medborgarna är på del klara med atl detkommer alt kräva uppoffringar. Jag tror också de är beredda all la på sig deuppoffringarna. Underopposiiionsliden har vi socialdemokrater varie år anvisat olika möjligheter altrida spärr mot den galopperande ökningen av budgetunderskottet. Vi har intevunnit något gehör för våra förslag. Del borde beklagas av alla dem somnu ullrycker oro för del stora budgetunderskottet. Vihar gäll lill storms mot slöseriet när del gäller krigsflygplan. Vi har gåtttill storms mot det helt upprörande slöseriet inom energipolitiken, som kostaross miljarder. Vi har ansett atl slaten heli överbelalai privata kapitalägarevid socialiseringen av bankruiterade förelag. Vi anser alt man delat ulgenerella subventioner till näringslivel som icke gett någonsysselsättningseffekt. Vi har alltså kunnat konkret visa hur pengarna liksomhar runnit mellan fingrarna på regeringen och att budgetunderskottet därmed harblivit alldeles för stort. Därmed har vi aldrig sagl - och del vel vi skulle kunna undvika elt budgetunderskott. Vihar också anvisat en polilik som skulle bryla den farliga utvecklingen ochinnebära ell första steg i en sanering av statsfinanserna. Del kommer alt tatid. Vi har, fördet första, anvisat rena förstärkningarav budgeten som uppgår lill ca efter del all vifinansierat de reformer vi redan nu vill se genomförda. Vihar, fördel andra, föreslagit atl en produktionsskatt införs fr. o. m. nästaårsskifte. Motivet bakom delta förslag är mycket enkelt. Vilever i etl ekonomiskt och socialt myckel utvecklat land. Del är bland mycketbreda folkgrupper en självklarhet atl en slor del av vår gemensamma produktionmåste användas lill gemensamma ändamål. Det gäller kommunikationer och annatsom samhällel måste sköta för all industrisamhället skall fungera. Del gällersjukvård, pensioner, stöd lill barnfamiljer och annat som krävs för trygghetenoch för rättvisan. Detär produktionen som måste betala detla. Och är del också rimligt ochönskvärt atl avsättningen lill dessa ändamål sker så nära produktionen sommöjligt. Därmed kan vi också minska en del av de orättvisor och det krångel somföljer av atl en så slor del av skatten tas ul på enskilda människors inkomster. Delta är den principiellautgångspunkten för vårt förslag. Denpraktiska utformningen kan göras enkel. Den produktion som sker i våra företagskapar inkomster dels för de anställda, dels för kapitalägarna.Arbetsgivaravgiften innebar all endast de anställdas inkomster lades till grundför avgiftsberäkningen: förhällande kritiserades, därför alt det innebaren obalans mellan förelag med många anställda och förelag med många maskiner,men den kritiken var delvis felaktig. föreslår vi emellertid alt ocksåkapitalinkomsterna läggs lill grund för skatten. All vi nu kan anvisa en skattsom är neutral i delta avseende bör emellertid betyda atl de som lidigarekritiserade arbetsgivaravgiften från denna utgångspunkt nu kan ansluta sig tillproduktionsskatten. Idebatten om denna skall har bl. a. anförts all della bara är en ny form avmoms. Det är riktigt så lill vida som au också momsen til syvende og sidst ären skall på produktionen som allt annal. Men del finns en väldigl vikligskillnad. Momsen är lill hela sin konstmktion en prishöjande skall.Produktionsskatten beräknas pä inkomsterna som skapas i företagen och inte päpriserna. Med den avialsmässiga avräkning vi föreslår betyder della atlprisnivån och därmed vår konkurrenskraft inte behöver påverkas. Delhar också i debatten anförts alt denna skatt är av ondo, därför att den måslebetalas. Men därmed försöker man endast lägga dimridåer omkringskatteproblemen. Vi måste betala det underskoll vi har försalls i. Del kan skemed hjälp av en produktionsskatt. Del kan ske med hjälp av andraskattehöjningar, som ingen emellertid lalal om. Del kan ske genom socialanedskärningar. I denna jämförelse är produktionsskatten ulan tvivel attföredra. Därmed kan vi också skapa en möjlighel att sänka den direkta skallen. Delär lält atl utforma löften om sänkia skaller. Del är litet konstigt altregeringen med viss iver dellar i denna verksamhet. Men vill man göra något åldel höga budgelunderskoltel och göra del på ell rättvist säll, då krävs det kan tala om hur det skall betalas. hade i sitt anförande ell ganska långl,skamset och lilet moloket avsnitt om budgetunderskottet. Sedan blev han väldiglkonkret, när han lovade sänkia skaller. Del var som om han sade: Titta härvilka fina gåvor jag kommer med i händerna till landets medborgare. fårriksdagen klara ul hurde skall betalas. skall visa sin förmåga attbetala. Men det är ju snarare regeringen som visar sin oförmåga, om man intekan lösa det här problemet. Delmåsle ju ändå vara så -del framgick myckel klart av lileldefensiva och molokna anförande på den här punkien - alt folkpartiregeringeninnerst inne inser att om dess ekonomiska förutsägelser skulle slå in, såhäller inte delta väldiga budgetunderskott. Det blir en överhängande risk förmycket snabba prisökningar och en explosion på löneområdet - elt klassisktexempel på en misslyckad devalveringspolitik. Då måsle man ju tala om vad mankan göra ål del. Men regeringen har en myckel svag bas här i . Det vihar atl behandla är en miniregerings korttidsbudgel. Den vågar väl inle talaklarspråk och hoppas måhända kunna hanka sig fram på del här sättet ända tillvalet. Det är fariigt för landet. Som största parti måste därförsocialdemokratin vara beredd all verka för en ansvarsmedvetenekonomisk politik. stoppades ett avtal mellan det största svenskaindustriförelaget och den . Del har stundom skildrats som enmaktkamp på hög nivå och ett spel. Vad man dä glömmer är alt detta spel måsteha följts med djup oro i tiotusentals svenska hem, på många orter i vårt land.Ty de kände all det var deras jobb och deras irygghel som stod pä spel. Volvoär vårt största industriförelag. Del är avgörande för hundratusentalsmänniskors sysselsättning - löntagare och företagare. Det är av slor betydelseför den ekonomiska utvecklingen i hela vårt land. kan inte stå vid sidan av samhället-dess produktion är i vissmening församhälleligad, inte så alt denna produktion måste förstatligas ellerdelaljslyras utifrån, men samhällel och de anställdas organisationer kan ickeundgå atl engagera sig i delta företags långsiktiga utveckling, atl vara intresseradeav atl företagel har kraften atl salsa även långsiktigt. Nufick vi uppleva alt ett avtal som stöddes av tvä länders regeringar, avarbetarnas och tjänstemännens fackliga organisationer, av en majoritel avaktieägarna och däribland en klar majoritet av de s. k. mindre aktieägarna,fälldes av en minoritet av främst stora kapitalägare. Del är elt beklagligtavbräck för och för del nordiska samarbetet. Detär lätt att kritisera den borgeriiga regeringen för del sätt på vilkel denskött frågorna om den svenska bilindustrin. Den borgeriiga regeringen harsaknat långsiklig handlingslinje för bilindustrins utveckling. Nqr planerna påen fusion mellan annonserades framträdde statsråden medsinsemellan helt motstridiga åsikter, på en linje, StaffanBurenstam pä en annan osv. När fusionen misslyckades pch begärdesamhällsstöd för sin långsiktiga utveckling, svarade regeringen med elt jaså,som i praktiken innebar ett nej. Jag upprepar alt som så ofta var del handlingsförlamningsom präglade regeringen. Man förmådde icke slälla upp. Sedermera gickfolkpartiregeringen med på etl avtal om timmerieve-ranser som skapade storaoklarheter och födde oro bland mänga anställda i skogsindustrin. Jag tvåddemina händer, för jag sade dagen innan ål regeringen att den skulle akta sig fördel här limmeravtalei; problemen borde lösas på annal sätl. Visocialdemokrater har haft en annan lösning, en s. k. svensk lösning, påbilindustrins utvecklingsproblem. Via strukturfonden ville vi salsa redan förtvä år sedan. Men när den lösningen spräcktes såg vi det som riktigt au stödjaavtalet med . Vi ställde upp på de anställdas sida. Vi ställde lojall uppoch gav värt stöd lill regeringen i förhandlingarna. När dessa ansträngningarnu välts över ända av ell mindre lal av kapitalägare är della rätt allvariigtför regeringsmaklens auktoritet. Regeringen bör undvika atl försälta sig isädana situationer. Den första förutsättningen är då all regeringen vel vad denvill. Frånde anställdas synpunkt måste utvecklingen te sig utmanande. De har under fleraår fåll höra från alla håll all man bör lyssna på arbetarnas och tjänstemännenssynpunkler, la till vara deras erfarenheter och kunskaper. Men i de avgörandeögonblicken fäste de bestämmande kapitalägarna inle någol som helst avseendevid deras åsikter. Man frågade helt enkelt inte efter dem. Är del då förvånandeall de anställda finner del demokratiska medinflytandets fernissa sitta ganskatunt när de privata ägarnas ekonomiska intresse berörs? Ärdel all förvåna att deras slutsats blir: Vi måste skapa oss ell infiytande ävengenom ägande för att kunna värna våra jobb och hävda våra intressen? Detväxeri värt land fram en stämning av konfrontation mot arbetarna ochtjänstemännen och deras organisationer, som jag finner djupt illavarslande. Denkonfrontationen vill inle della i, och det är i och för sigglädjande. Vihar fåll uppleva som inneburit sänkt levnadsstandard för vanligalöntagare. Fabriksarbelareförbundel har i sina utredningar visat all dennasänkning av levnadsstandarden är mycket kännbar framför allt för barnfamiljer.Del rör sig om . Resultatet är ökade klyftor i vårtsamhälle. har vi fått uppleva en väldig kapitalöverföring från dengemensamma sektorn lill förelagen och privata kapitalägare. Det rör sig omlusenlals Denna rasering av del gemensamma sparandet tillförmån för privata kapitalägare innebär självfallet också ökade klyftor i vårtsamhälle. IVolvoaffären går man nu elt steg längre och säger från minoritetens sida atldet i sak icke spelar någon roll vad arbetarna och tjänstemännen tycker ifrågor som berör deras Irygghel. Ty det är kapitalägarna som har makten ochvill använda den. Del är budskapet till de anställda från dem som till sistbestämde i Volvoaffären. Och liknande budskap kommer dess värre från andraförelag i vårt land. Jag vill säga myckeluppriktigt och mycket allvarligt alt della är illavars- lande,ty det bär bud om svåra sociala motsättningar i vårt land. I sinlångtidsutredning förespeglar regeringen en ökning av företagens vinster med 18000 milj. kr. Detla går i stort sett helt lill förmögenhels-ägarna.Arbetarna och tjänstemännen förespeglas däremot oförändrad reallön under femår, och det talas myckel om atl de bör känna ansvar. Hur tror ni alt dettaskall vara möjligt all genomdriva i del samhällsklimat som ni är med om attdriva fram även pä borgeriigl håll? Vårsträvan lill löntagarfonder innebär i själva verket all vi under delvis nyavillkor fullföljer en gammal god tradition i svensk polilik: De storaframtidsuppgifterna griper vi oss an gemensamt. Vi löser dem pä utjämningensoch del demokratiska medansvarets väg. Närdet gäller speciellt Volvoaffären och bilindustrin vill jag till regeringen ochde borgeriiga partierna framföra två synpunkler. Fördet första: Släpp alla tankar på att dela upp bilindustrin ilönsamma och mindre lönsamma delar, varvid de privata kapitalägarna skulleograverat behälla de lönsamma, medan staten skulle engageras i de mindrelönsamma delarna. Närdet gäller handelsstålindustrin och dataindustrin följde ju den borgeriigaregeringen vägen alt socialisera kapitalägarnas föriuster, som dessabehöll de vinstgivande delarna. Det har blivit onödigt dyrt för skattebetalarnaoch medför väldiga omställningsproblem som samhällel nu får bära ansvaret för. Fördet andra: Desenaste veckornas händelser har visat att det inle finns någonanledning atl ytterligare öka det privata kapitalels makt i . Se lill attsamhällel med stöd av de anställda går in och tryggar Volvos långsiktigautveckling. Värt förslag om en strukturfond liggerpå bord. Lät det fä en snabb och positiv behandling. Jaghar talat ganska myckel om budgetunderskott och Volvoaffären. Orsaken ärnaturiigtvis atl jag betraktar båda dessa ting som väldigt viktiga. Det handlari båda fallen om tryggheten för stora folkgrupper i vårt land. Men det finnsyiteriigare en viktig aspekt som är gemensam för dessa frågor. Det handlar ommänniskornas tro pä framtiden och deras inflytande över hur framliden formas. Mängamänniskor frågar sig om det över huvud taget är möjligt att nedbringa etl budgetunderskottav den väldiga sioriek vi nu har. Mänga kanske tänker all del inte är någon idéatt engagera sig i de stora framtidsfrågorna, när de förefaller såsvårbegripliga, när ändå en liten grupp kapitalägare har del avgörandeinflytandet. Ur dessa funderingar kan lätt födas resignation och passivitet. är ju ändå så alt varie människa har ell ansvar för vår gemensamma framlid.Vi kan klara budgelunderskoltel och den sociala tryggheten, om tillräckligtmånga människor beslutar sig för att del är vikligl alt slå vakt om ochutveckla ett gott och tryggt samhälle, även om del kräver vissa uppoffringar.Vi kan vidga inflytandet över vår ekonomiska framtid, om tillräckligt mångamänniskor besiämmer sig för alt de är beredda alt skaffa nya kunskaper och laelt vidgat ansvar, även om del kräver lid och 2 protokoll 1978/79:76-77 Idenna mening kan vi inte falla beslut om den sociala tryggheten och denekonomiska demokratin i denna kammare. Men vi kan fatta beslut som lägger denbästa grunden för människornas engagemang och aktiva insalser. Det är frän denutgångspunkten jag nu i tio punkier vill sammanfalla huvuddragen isocialdemokratins politik. Det gör inga anspråk på fullslän-dighet. Men del gernågot väsentligt av det vi står för Av tidsskäl kommerjag delvis all bara drarubrikerna i förhoppning om alt del kommer in i protokollet i alla fall. Varoch en av dessa punkter kommer sedan alt utvecklas av socialdemokratiska talarei denna debatt. Socialdemokratinsfrämsta krav är alt alla skall ha rätt lill arbele. Alltför mänga människor är arbetslösa. Särskilt ungdomen är hårt drabbad. Vi kräver krafttag för attge arbetslös ungdom arbete, praktik eller utbildning för atl öka jämställdhetenoch stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. Dehinder som slår i vägen för de handikappade pä arbetsmarknaden måsteundanröjas. Vi kräver kraftigt ökade insatser. Förau trygga jobben krävs en offensiv näringspolitik. De regionalpoliliskainsatserna måste förstärkas. Enstark ekonomi, präglad av solidaritet i och av en beslulsam satsning ibyggande för framliden, är nödvändig för att trygga jobben och försvara densociala tryggheten. Det är särskilt viktigt för de äldre och förbarnfamiljerna. Därför måsle vi redan nu inleda en minskning av budgelunderskolteloch införa en produktionsskatt. Förall jobben skall tryggas och vår levnadsstandard, ekonomiskt och socialt,värnas måste vår indusiri byggas ut och förnyas. Vi måsle salsa mer påforskning och utveckling också inom företagen, pä samhällsägda utvecklingsbolaginom utvalda områden, pä en strukturfond, på Invesleringsbanken och den fjärdeAP-fonden samt pä en utbyggd ekonomisk demokrati bl. a. genom löntagarfonder. a. ett förändrat och mer rättvist skattesystem. En ökad andel avstatens inkomster bör las direkt ur produktionen. Den direkta skatten börsänkasför vanliga löntagare. Genom sänkia kommunalskatter kan marginalskatternaminskas och de orättvisa skillnaderna bli mindre mellan människor som bor iolika delar av landet. Kontrollen av skattefusk måste skärpas kraftigt. Bra bostad - enrättighet Allahar rätt lill en bra bostad. Den sociala bostadspolitiken ökar valfriheten förde mänga människorna. Socialdemokratinkräver att alla skall ha rätt till en god miljö på arbetsplatsen, i bostadenoch . Vi har en rad konkreta krav. nämnerbara kampen mol blyförgiftningar. Barnenmåste få lugna och trygga uppväxtvillkor Det kräver att föräldrar och barn fårmer tid för varandra. berör barnomsorgen och uppbyggnaden avföräldraförsäkringen samt kräver en höjning av barnbidrag och bostadsbidrag. Skola för att lära Vikräver alt särskilda insaLser görs i skolor och klasser med problem. Elever somhar svårigheter skall ges stöd och hjälp. Vi föreslår en satsning pä 100milj. Dä kan eleverna få extra stöd. Försocialdemokratin är det en självklarhet atl de som genom sitt arbete byggt uppvårt land skall ha räll alt känna trygghet. Socialdemokratin slår vakt ompensionärernas standard. Vi vill fullfölja reformprogrammet för pensionärerna.Våra utfästelser står fast. Vikräver att långtidssjukvården byggs ut med 10 000 nya platser och allpersonaltätheten ökar. Det kan ge en vård präglad av medmänsklighet ochtrygghet. Vivill fastställa etl lägsta belopp för pensionärernas kommunala bostadstilläggoch därmed utjämna skillnaderna mellan kommunerna. Vivill göra det möjligl för de äldre att bo kvar i sin egen bostad så länge sommöjligt. Bidragenlill pensionärsorganisationerna skall höjas och pensionärernasriksorganisationer ges räll till överläggningar med regeringen om pensionärernasvillkor. Vivill stärka solidariteten och gemenskapen i samhället. Folkrörelserna ochföreningslivet, t. ex. idrottsrörelsen, måste få ell ökat stöd. Särskiltviktigt är det att stödja föreningar som engagerar ungdomar. Vivill ge invandrare möjligheler att delta i arbets- och samhällsliv underlikvärdiga villkor. Vivill pä bred front bekämpa alkohol- och narkotikamissbruket. Ökade resurserbehövs lill värden av missbmkare, och nya vårdformer skall prövas. Denförebyggande verksamheten måste stärkas, särskilt bland ungdomar. Ingenskall behöva vara rädd för att ge sig ul på galor och torg. Delkrävs fler kvarterspoliser och fler ungdomsledare i utsatta ungdomsmiljöer.Särskilt måste den ekonomiska och organiserade brottsligheten bekämpas. Socialdemokraternavill forma ett samhälle där alla är med i gemenskapen. Vi skall gemensamt formavår framtid på arbetsplatserna, i bostadsområdena och i kommunerna. Tillsammansvill vi bygga ett samhälle där alla behövs. Dettaär en kort sammanfattning av vårt program. Mänga konkreta punkter fickjag hoppaöver, men dem kommer vi all lägga fram pä olika sätt. Programmet bygger påenkla slutsatser och förhoppningar som alllid Delär vi människor som skapar framliden. Övertygelsen om all del går alt förändraverkligheten till det bättre binder samman generationerna inom arbetarrörelsen.Det kräver all vi häller samman. Del kräver atl vi förmår forma en bred folkligreformpolitik i hela landels intresse. Så var del förr, så är del . Denviktigaste framtidsfrågan är att värna sysselsättningen. Alla människor skallha rätt lill arbele. Del är endast i gemensamt arbete som vi kan skapa en godlivsmiljö. Vivill skapa etl samhälle där barnen har lugna och trygga uppväxtvillkor, därföräldrarna har goda möjligheter till samvaro med barnen, lill ömhet ochnärhet, där kvinnor och män lever och arbetar i jämlikhet. Vivill värna naturen och vår miljö, verka för elt samhälle med tryggaarbetsplatser och mänskligare bostadsområden, ell samhälle där vi kan åldras iirygghel och gemenskap. I det goda folkhemmet finns det heller inle några somslås ut från arbetsgemenskapen och samhällsgemenskapen.