prot · G209147 · 1978-12-31 00:00:00 — 4. beträffande inplaceringen iskaliekraftsklass av kommunerna att skulleavslå motionen 1978/79:1117, 5. beträffande lag omskatteutjämningsbidrag att med avslag på motionerna 1978/79:2306,yrkandet 3, och 1978/79:2370 skulle anta vid propositionen som bil. 3.1 fogatförslag till lag om skatteutjämningsbidrag med den ändringen att 6 § skulleerhålla av utskottet föreslaeen Ivdelse. 6. beträffandelag om skalleuljämningsbidrag i vad avsåg behandlingen av kostnaderna för barnomsorgen inom skatteutjämningssystemel av , , , , , och (samtliga s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:2371, yrkandet 2, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 7. beträffande lag om skatteutjämningsbidrag avKnut () och () som - under förutsättning av bifall till reservationen nr 2 - ansett atl utskottet under 5 bort hemställa att skulle avslå vid propositionen sombil. 3,1 fogat lagförslag och motionen 1978/79:2370 och med bifall tillmotionen 1978/79:2306, yrkandet 3, som sin mening ge regeringen till känna vadreservanterna anfört. PunktenD 3 (Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m, m,) I propositionen 1978/79:100bil, 11 (budgetdeparlementet) hade regeringen under punkten D att i avvaktan på särskild proposition i ämnet till Skatteutjämningsbidragtill kommunerna m, m, för /80 beräkna ett förslagsanslag av . Därefterhade regeringen i propositionen 1978/79:95 bil, 3 underpunkten 1 (D 2 s, 4-7)föreslagit att till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m, m, /80 anvisa ett förslagsanslag av 5 . Denkommunala ekonomin m. m. I detta sammanhang hade behandlats motionen1978/79:2306 av m, fl, (m), vari såvitt nu var i fråga hemställtsatt under punkten D 2 Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m, m,för /80 anvisade ett förslagsanslag av 4 ,(yrkandet 4), attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motionen1978/79:2306, yrkandet 4, till Skatteutjämningsbidrag lill kommunerna m, m, /80 anvisade ett förslagsanslag av 5 . 8,av () och () som - under förutsättning av bifalltill reservationen nr 2 - ansett alt utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:2306, yrkandet 4, och med avslag påpropositionen till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m, m, för budgetåret1979/80 anvisade ett förslagsanslag av 4 . Punkten D 5 (Kompensation lill kommuner m, fl, ianledning av skattereform) Regeringen hade i propositionen 1978/79:100 bil, 11under punkten D 4 (s, 83-84) föreslagit att till Kompensation tillkommuner m, fl, i anledning av skattereform för /80anvisa ett förslagsanslag av 2 . Idetta sammanhang hade behandlats den under allmänna motionstiden vid 1978/79års väckta motionen 1978/79:1108 av m, fl, (m), varisåvitt nu var i fråga (yrkandet 3) hemställts att i vad gälldekompensation till kommuner m. fl, beviljade ett i förhållande lill förslaget ibudgetpropositionen med 450 milj, kr, reducerat anslag i enlighet med vad imotionen anförts. Denkommunala ekonomin m. m. atlriksdagen med bifall lill propositionen 1978/79:100 bil. 11 punkten D4 och medavslag på motionen 1978/79:1108, yrkandet 3, till Kompensation till kommuner m.fl. i anledning a v skaltereform för /80 anvisade ettförslagsanslag av 2 . 9.av () och ()som ansett att utskottet borthemställa allriksdagen med bifall till motionen 1978/79:1108, yrkandet 3, och med avslag påpropositionen 1978/79:100 bil. 11 punkten D4 till Kompensation till kommuner m,fl, i anledning av skattereform för /80 anvisade ettförslagsanslag av 1 . Punkten £ (Bidrag till driften av grundskolor m. m.Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m, m. Bidrag tillundervisningsmateriel inom gymnasieskolan m, m.) Regeringenhade i propositionen 1978/79:95 bil, 4(ulbildningsdepartemen-tet) efterföredragning av statsrådet föreslagit att 1, bemyndigaregeringen att meddela bestämmelser om statsbidrag till kostnader för uppförande av elevhem i enlighet med vad som förordats i propositionen, 2. beslutaom avveckling av statsbidragen till bostäder för lärare, audivi- suell utrustning, inventarier i leknikverkslad samt undervisningsmateriel för viss utbildning inom gymnasieskolan och högskolan i enlighet med vad som förordats i propositionen. Idetta sammanhang hade behandlats de under allmänna motionstiden vid 1978/79 årsriksmöte väckta motionerna 1978/79:805 av m, fl, (vpk), vari hemställts 1, att som sin meninggav regeringen till känna att staten borde ikläda sig kostnaderna för denkommunala skolverksamheten, 2, att, därest skulleavslå yrkandet 1, hos regeringen skulle anhålla om förslag till ett nyttstatsbidragssystem så att kommunerna ekonomiskt kunde förverkliga SIA-skolan, 3, att som sin meninggav regeringen till känna att statsbidrag borde utgå för skolkuratorer ochskolpsykologer varvid delningstalet 1 000 elever per tjänst borde gälla, 1978/79:1380av m, fl, (m), 1978/79:1385av m. fl. (m, c) samt 1978/79:1900av (apk) och (apk), vari yrkats l.att riksdagenhemställde hos regeringen om förslag syftande till aU staten övertog delekonomiska ansvaret för , 2. atl riksdagenhemställde hos regeringen om att resurser förstärktes så altutbildningsmässig skiktning av eleverna upphörde. 3. att som sin mening gav regeringen tillkänna vad som i övrigt framhållits i motionen. Ovannämnda motioner hade remitterats tillutbildningsutskottet som sedermera överlämnat dem till finansutskottel. 1. beträffande fördelningen avkostnaderna för skolväsendet mellan stat och kommun atl skulle avslåmotionerna 1978/79:805, yrkandet 1, och 1978/79:1900, yrkandet I, 2. beträffande förslag om nyttsystem för statsbidrag till att skulle avslå motionen1978/79:805, yrkandet 2, 3. beträffande förstärkning avgrundskolans resurser att skulle avslå motionen 1978/79:1900,yrkandet 2, 4. beträffande statsbidrag förskolkuratorer och skolpsykologer att skulle avslå motionen 1978/79:805,yrkandet 3, 5. beträffande tillkännagivande iövrigt till regeringen all skulle avslå motionen 1978/79:1900,yrkandet 3, 6. beträffande statens ochkommunernas ansvar för den samlade personalpolitiken på skolområdet attriksdagen skulle avslå motionen 1978/ 79:1380, 7. beträffande bidrag föråteranskaffning av undervisningsmateriel att skulle avslå motionen1978/79:1385, 8. beträffande visst bemyndigandeatt bemyndigade regeringen att meddela bestämmelser om statsbidragtill kostnader för uppförande av elevhem i enlighet med vad som förordats ipropositionen, 9. beträffande slopande av vissaspecialdestinerade statsbidrag alt beslutade om avveckling avstatsbidragen till bostäder för lärare, audivisuell utrustning, inventarier iteknikverkstad samt undervisningsmateriel för viss utbildning inomgymnasieskolan och högskolan i enlighet med vad som förordats i propositionen. Denkommunala ekonomin m. m. Punkten Fl (Bidrag tillkommunala avloppsreningsverk m. m,) Regeringen hade i propositionen 1978/79:100bil, 13 () föreslagit att i avvaktan påsärskild proposition i ämnet för /80 till Bidrag till kommunalaavloppsreningsverk m, m, beräkna ett förslagsanslag av . Därefterhade regeringen i propositionen 1978/79:95 bil, 5 ()under punkten 1 (H 13 s, 1-7) föreslagit att skulle 1, godkänna de riktlinjer somanförts i propositionen i fråga om det framlida statliga stödet till kommunalaavloppsanläggningar, 2, medge att för budgetåret1979/80 statsbidrag lill avloppsreningsverk fick beviljas med sammanlagt högst90 ,, 3, till Bidrag till kommunalaavloppsreningsverk m, m, för /80 under tionde huvudtiteln anvisaett förslagsanslag av . Den kommunala ekonomin m. m. Idetta sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen 1978/79:95väckta motionerna 1978/79:2351av m. fl. (c), vari såvitt nu var i fråga hemställts attriksdagen beslutade uttala alt övergångstiden, under vilken statsbidrag utgickför avloppsreningsverk, utsträcktes till på sätt somangivits i motionen (yrkandet 2), och 1978/79:2371 av OlofPalme m. fl. (s), vari såvittnu var i fråga hemställts att beslutade avslå regeringens förslag omall statsbidraget till kommunala avloppsanläggningar skulle upphöra att gällafrån (yrkandet 4). l.medanledning av motionerna 1978/79:2351, yrkandet 2, och 1978/ 79:2371, yrkandet4, avslå de riktlinjer som förordals i propositionen i fråga om det framtidastatliga stödet till kommunala avloppsanläggningar och som sin mening geregeringen till känna vad ulskotlei anfört, 2. medge att för budgetåret1979/80 statsbidrag till avloppsreningsverk fick beviljas med sammanlagt högst90 , 3. till Bidrag till kommunalaavloppsreningsverk m. m. för /80 under tionde huvudtiteln anvisaett förslagsanslag av . 10.av () och () som ansett att utskottet under 1bort hemställa attriksdagen skulle med avslag på motionerna 1978/79:2351, yrkandet 2, och1978/79:2371, yrkandet 4, godkänna de riktlinjer som förordals i propositioneni fråga om det framtida statliga stödet till kommunala avloppsanläggningar. Punkten G I (Ändring av statens andel avkostnaderna för statskommunala bostadsbidrag) Regeringenhade i propositionen 1978/79:95 bil. 6 () föreslagitriksdagen alt godkänna den ändring av statens andel av kostnaderna förstatskommunala bostadsbidrag till barnfamijer m. fl. och till vissafolkpensionärer m. fl. som förordats i propositionen. I delta sammanhang hadebehandlats delsden med anledning av propositionen väckta motionen 1978/79:2307 av (apk) och (apk), vari såvitt nu var i fråga hemställts attriksdagen beslutade uttala att åtgärder ulan dröjsmål borde vidtas för att ernåen fullständig samordning av de slatskommunala bostadsbidragen och de kommunalabostadstilläggen och att bidragen i sin helhet borde utgå ur statsbudgeten(yrkandet 3), dels de under allmänna motionstiden vid 1978/79 årsriksmöte väckta motionerna 1978/79:788av OlofPalme m, fl, (s) såvitt nu var i fråga (yrkandet 19 i viss del) och 1978/79:1065 av m, fl, (vpk), varisåvitt nu var i fråga hemställts att skulle uttala sig förenomläggning av bostadsstödet till barnfamiljer och hushåll utan barn lill attbli en helt statlig angelägenhet och hos regeringen anhålla om skyndsamtutarbetande av förslag därom (yrkandet I), Motionerna 1978/79:788 och 1978/79:1065 hadehänvisats till civilutskottet men sedermera i nu ifrågavarande delaröveriämnats till finansutskottet. 1,att skulle avslåmotionen 1978/79:788, yrkandet 19, såvitt nu var i fråga och som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört om fortsatt utredningsarbete rörandesamordning mellan systemen för statskommunala bostadsbidrag och kommunaltbostadstillägg till folkpension, 2,att med avslag påmotionerna 1978/79:1065, yrkandet 1, och 1978/79:2307, yrkandet 3, godkände denändring av statens andel av kostnaderna för statskommunala bostadsbidrag tillbarnfamiljer m, fl, och lill vissa folkpensionärer m, fl, som förordats ipropositionen, KJELL-OLOFFELDT (s): Det finansutskottets betänkande om en reformering av den kommunalaskalteutjämningen, som skall behandlas, är ett viktigt led i utvecklingenmot större rättvisa mellan medborgarna i det här landet. Det är också ett brauttryck för hur solidaritet kan praktiseras. Genom utbyggnaden avutjämningsinslagel i statens stöd till kommunerna förbättras möjligheterna förde sämre ställda kommunerna att uppfylla de krav och tillgodose de behov somderas invånare har. Fögaav äran för det här tillfaller dock den sittande regeringen eller den närmastföregående, trepartiregeringen. Det skatteutjämningssystem som vi nu byggervidare på konstruerades av , Det var också han som tillsatte ochgav direktiv lill den kommunalekonomiska utredningen. Folkpartiregeringenhar inte gjort så mycket mera än att vidarebefordra den kommunalekonomiskautredningens förslag till . De förändringar i utredningsförslaget somregeringen har föreslagit är praktiskt taget genomgående försämringar. På tvåpunkter för också regeringen en välförtjänt bakläxa av finansutskottet. Denförsta punkten gäller den litet besynnerliga idén att försöka spara pengar ålstaten genom att avskaffa statsbidraget till byggandet av kommunalaavloppsreningsverk, I själva verket skulle del leda till en stark utgiftsökningförståten . Dessutom skulle det på ett Denkommunala ekonomin m. m. Denkommunala ekonomin m. m. godtyckligtsätt beröva vissa kommuner ett stöd, som utgår till andra kommuner. Denandra punkt där utskottet yrkar avslag på proposiiionen är förslaget altavskaffa statsbidraget till vissa idrottsanläggningar. Det är vänligast motregeringen att beskriva det förslaget som en rejäl s, k, tabbe, som utskottethärmed räddar regeringen från att behöva göra, Allvariigareär emellertid att regeringen i sin beskrivning av den kommunalekonomiskareformens principiella motiv och syften försöker ge reformen en delvis annaninriktning än vad kommunalekonomiska utredningen ville ge den. Budgetministernägnar sig nämligen åt ett långt och yvigt resonemang om hur kommunerna nu skalltilldelas ansvaret för att stabilisera den svenska ekonomin. Del ansvar som regeringenoch budgetministern inte tar skulle alltså skyfflas över påkommunalpolitikerna. Budgetministern hetsar upp sig till den grad att han tillslut beskriver den kommunala utgiftsutvecklingen mest såsom ett resultat avkommunalpolitikernas privata ambitioner. Han glömmer totalt bort att även hanseget parti såsom de mest prioriterade områdena fören utbyggd samhällsservice iframliden anger två tunga områden, där kommunerna har det huvudsakligakostnadsansvaret, nämligen barnomsorgen och långtidssjukvården. Budgetministernär snubblande nära slutsatsen att huvudsyftet med reformeringen av denkommunala skalteutjämningen är att begränsa den kommunala ekonomin i ställetför alt förbättra den. Utskottetsborgeriiga majoritet har funnit detta väl magstarkl och i väsentliga avseendenskrivit om propositionen i den här delen. Men man har ändå inte kunnat kosta påsig att uttrycka det självklara, nämligen att det är regeringen och riksdagensom har ansvaret för alt anspråken från olika sektorer håller sig inom detsamhällsekonomiska utrymmet, att bakom kommunernas utgifter står viktiga kravoch behov från medborgarna, att de kommunala utgifterna inte för behandlassåsom en restpost som tillgodoses efter alla andra behov och att det är statensusla affärer och stora budgetunderskott som kommer att bli kommunernashuvudproblem när de utestängs från den kapitalmarknad som staten helt läggerbeslag på. Fördessa ganska självklara motiv för en skatteutjämningsreform har vi reserveratoss, I propositionen och i majoritetsbetänkandet görs också, närmast iförbigående, ett viktigt principiellt ställningstagande om syftet med avgifterför den kommunala servicen. Kommunala avgifter rekommenderas där såsom medelför alt styra inriktningen och omfattningen av den kommunala verksamheten.Något enda exempel på vad det är för slags verksamhet som på det sättet skallstyras ges inte. Men man kan på goda grunder misstänka att den verksamhet somkan påverkas genom höjda avgifter - avgiftssänkningar är det uppenbariigen intefråga om - är sådan verksamhet, där avgiftshöjningar slår ut vissa människorfrån möjligheten att utnyttja kommunens tjänster. Det blir då i allmänhet frågaom det sociala området. Vi har reagerat mot sådanahär dunkla antydningar, som dessutom av moderaternai andra sammanhang utförs betydligt klarare. Där är det naket och brutalt frågaom att låta pensionärer och barnfamiljer betala mer för vård och omsorg. Vifinner det principiellt felaktigt att använda avgifter för att minskaefterfrågan på kommunala tjänster, som tillgodoser vikliga sociala behov. Det finns ytteriigare en väsentlig punkt, där regeringen, om suntförnuft och god moral för råda, borde fö bakläxa. Det gäller det ingrepp mangör i kommunalekonomiska utredningens förslag genom att förorda attstatsbidraget till kommunerna för alkoholpolikliniker och vårdcentraler förnarkotikamissbrukare skall upphöra fr, o, m, 1980, Denhär frågan har vandrat en litet krokig väg i utskottsbehandlingen. Det börjademed atl socialutskottet i ett yttrande till finansutskottet enhälligt förordadeatt de nu aktuella bidragen skulle fortsätta att utgå. Det skedde i anledningav en moderat och en socialdemokratisk motion med samma yrkande. Socialutskottetansåg helt enkelt att det fortfarande behövdes en stimulans för kommunerna tillutveckling av nykterhets- och narkomanvården. Vidfrågans behandling i finansutskottet blev utgången en annan. De borgeriigaledamöterna biträder nu propositionens förslag om att avveckla bidragen.Motiveringen är rätt och slätt atl den borgeriiga majoriteten inte funnit detmöjligt att göra några besparingar i propositionens övriga förslag, som lämnadeden totala kostnadsramen opåverkad av att statsbidraget till alkoholpoliklinikernaoch narkomanvården bibehölls. Socialutskottetsuppfattning att specialbidrag behövs för att stimulera kommunerna tillytterligare utveckling av de här vårdformerna seglar finansutskottets majoritetförbi genom att förutsätta att bortfall av bidragen "inte behöver medföraen lägre ambitionsnivå" på det här området. Jaghoppas att alla observerar skillnaden mellan dessa två formuleringar.Socialutskottets ståndpunkt var nämligen all nykterhets- och narkomanvårdenbehöver utvecklas och bli bättre i kommunerna. borgerligaledamöter nöjer sig med alt fömtsätta atl ambitionsnivån inte sänks. Jagtror inte att det behöver råda någon tvekan om vem som har rätt i sak,socialutskottet eller finansutskottets majoritet. Vi behöver inle ta många stegut ur det här huset för all kunna konstatera det enorma behovet av insatser motsprit- och narkotikamissbruk. Vivet, allihopa, alt vårdresurserna i en lång rad kommuner inte räcker lill, atlmycket mer måste göras bara för att hindra fler människor att gå under ochytteriigare människoliv att förspillas i onödan, Utskotismajoriletens inställningatt den nuvarande ambitionsnivån räcker är helt enkelt obegriplig. Likaobegriplig är den snålhet som här visas. Varför skall bidragen till nykterhets-och narkomanvården slås ut, därför att man inte hittar besparingar på 69 milj,kr,, när man accepterar att bidragen till avloppsrening och idrottsanläggningar- på sammanlagt 95 milj, kr, - bibehålls utan att finansutskottet gör någramotsvarande besparingar? Det är ingen logik i detta. Denkommunala ekonomin m. m. Denkommunala ekonomin m. m. Här är det sanneriigen också fråga om en snålhetsom bedrar visheten. Alla vet vilka stora kostnader som sprit- ochnarkotikamissbruket åsamkar samhället och vår totala ekonomi. Även ommajoritetens förtröstan skulle vara riktig, att kommunerna efter bortfallet avstatsbidragen inte minskar sina insatser, får med all sannolikhet en uteblivenutveckling av vårdinsatserna ekonomiska konsekvenser, som vida överstiger de 70miljoner som utskotts-majoriteten i ovist nit vill spara åt staten. Jag hoppas atl det finns tillräckligt många riksdagsledamöter medhjärta och förstånd att gå emot folkpartiregeringen och utskottsmajoritetennär del gäller bidragen till alkoholpoliklinikerna och vårdcentralerna förnarkotikamissbrukare. Med detta vill jag yrkabifall till de socialdemokratiska reservationerna. I detta anförandeinstämde (). Regeringens proposition 95 om den kommunala ekonomin är ett ambitiöstförsök att ta itu med de avsevärda och ständigt ökade problem somprimärkommuner och landsting har att brottas med. Från moderat håll vill viinstämma i stora delar av propositionen, som bygger på den undertrepartiregeringens tid fullbordade kommunalekonomiska utredningens arbete. Vårhuvudinvändning är att regeringen inle tillräckligt kraftfullt fullföljt i ochför sig goda och lovvärda intentioner. Man hoppas, tror och förmodar i ställetför att kräva. Trots sina förtjänster vilar något av en ofulllbordad symfoniöver verket. Sålundaföreslås exempelvis att bidragen till kommunerna ökas med närmare 11/2 miljarder, för atl möjliggöra en skattesänkning som förde flesta ler sigmer och mer nödvändig. Så långt är allt gott och väl, men varken regeringeneller finansutskottels majoritet har vågat sig på att kräva enkommunalskattesänkning. Enligt vår uppfattning borde den kraftiga bidragsökningenmotsvarande , i minskat utdebiteringsbehov definitivt motivera krav påen skattesänkning. Folkpartietoch nöjer sig med att uttrycka önskemålet att skatten skall sänkas därsådana möjligheter finns. Socialdemokraterna är tillfreds om kommunalskatteninte höjs. Jag är helt övertygad om att man från de andra partiernas sidamisstagit sig på hur en majoritet av landets invånare vill ha det. Ta inle förgivet att människor vill ha en utbyggd service när alternativet efterde ökade statsbidragen är en sänkt kommunalskatt, Kommunalskaltetrycket har nunått så långt att vi helt enkelt måste sänka det. har vi haftkommunalskattestopp baserat på frivilliga överenskommelser, och mig veterligenvar det inga som beklagade alt serviceutbyggnaden därvid fick dämpas. Motbakgrunden av det sagda föreslår vi moderater dels all den föreslagna reformengenomförs i stället för två, dels att det bör vara möjligt att krävaalt sänka kommunalskatten med Med del sagda yrkar Jag bifall till reservationerna 2, 7 och 8, Ettannat exempel på vad jag inledningsvis nämnde om bristen i propositionen påaktivt handlande, är hur frågan om den kommunala expansionstakten behandlats avregeringen. Enligt tidigare överenskommelse mellan staten å ena sidan och debåda kommunförbunden å den andra skulle ökningen begränsas lill under vartoch ett av , Deltaavtal har inte hållits av landstingen och primärkommunerna, utan expansionen1979 beräknas bli hela 4 96 enligt den avlämnadekomplelteringspropositionen. Överskridandet är alltså ingalunda försumligt utanså mycket som 33 96,1 juridisk mening är avtalet om de tre procentennaturiigtvis inte bindande-kommunförbunden harju ingen befalsrätt över sinamedlemmar landstingen och primärkommunerna - men avtal bör hållas, och detekonomiska lägel är så pass allvariigt att vi helt enkelt är skyldiga alt göraallt för att dämpa den för kraftiga expansionstakten. Ettsätt är atl se över gjorda transfereringsåtaganden. Vi finner att en sådan vägkan vara lämplig för att dämpa framtida expansion, och därför föreslår vi attkompensationen till kommunerna i anledning av skattereform minskas med450 milj, kr, , vilket motsvarar av den kommunala konsumtionen.Med det sagda yrkar jag bifall till reservationen 9, Enav propositionens bästa reformerar förslaget att kraftigt gallra i den rikafiora som de specialdestinerade statsbidragen utgör. Det är definitivt ett stegi räu riktning, och därför ter del sig en aning egendomligt aU utskottet närdet gäller statsbidragen till de kommunala avloppsreningsverken i likhet medmajoriteten i går mot regeringen och yrkar bifall lill c-och s-motioner, som vill att dessa bidrag skall finnas kvar även efter 1januari 1981, har moderata samlingspartiet och en gemensamavvikande mening, där man vill följa regeringsförslaget. Det betonas ireservationen, vilket Jag också vill understryka, att ambitionsnivån ingalundadärmed sänks och att det dessutom finns möjlighet att framöver bygga medberedskapsmedel. Vadgör nu folkpartisterna i finansutskottet? Jo, de går emot både sin kollega ijordbruksutskottet och sin egen regering och yrkar bifall till c- ochs-motionerna om specialdestinationens bibehållande. Kostnaderna och1980 beräknas till 90 ä 100 milj, kr, åriigen och blir naturligen inte lägreframöver. Man bekvämar sig inte med att anvisa motsvarande besparingar -dettatrots att finansutskottet krävde av allaandra utskott att nya utgiftskrav skulle åtföljas av motsvarande förslag tillbesparingar. agerande i denna fråga är minst sagt anmärkningsvärt,och jag yrkar bifall till reservationen 10. Tillåt mig något beröra reservationen 4 av in. fl.,som själv har berättat omsorgsfullt om. I denna reservationyrkar man bifall till en s- och en m-motion om att de Denkommunala ekonomin m. m. 12 protokoll 1978/79:146-147 Denkommunala ekonomin m. m. specialdestineradebidragen till alkoholpolikliniker och vårdcentraler för narkotikamissbrukareskall bibehållas.