prot · G209150 · 1978-12-31 00:00:00 — "Iproposiiionen dras upp riktlinjer för den internationellaadopiionsverk-samheten. Förslaget syftar till att dels kanalisera förmedlingsverksamhetensom nu bedrivs till organisationer som står under insyn och kontroll av detallmänna, dels ge ökade möjligheter till stöd så alt antalet enskilda som påegen hand söker barn utomlands begränsas. Arbetetmed adoption av barn från andra länder föreslås liksom ske i samverkanmellan offentlig och enskild verksamhet. Till bör även ifortsättningen vara knuien en adoptionsfrågor ().Nämnden skall ha en övergripande funktion med uppgifter som främst rörinformation, tillsyn och kontroll samt koniaktskapande verksamhet. Däremotskall ärenden som avser förmedling lill utlandet av ansökningar om barn föradoption här i landet enligt förslaget inte längre handläggas av nämnden. Ideellaorganisationer ges i stället en mer aktiv roll i arbetet med internationellaadoptionsfrågor. Sålunda skall efter ansökan kunna ge ideellaorganisationer auklorisaiion all hjälpa enskilda, som önskar adoptera etlutländskt barn, alt förmedla kontakt mellan denne och myndigheler,organisationer eller enskilda personer i barnets hemland samt att även i övrigtlämna hjälp vid internationella adoptioner. Ett förslag till lag ominternationell adoplionshjälp läggs i samband därmed också fram. Några inskränkningari den enskildes möjligheter atl på egen hand söka barn utomlands för adoptionföreslås inte. Genomatt uppgifter förs över från till auktoriserade organisationer frigörsdrygt , som kan använda för sina nya uppgifter. I budgetpropositionen1978/79:100 bil. 8 har föreslagits alt förstärks med en tjänst somchef föreslås all ytteriigare . slällslill förfogande för deninternationella adopiionsverksamhelen. Delskall ankomma på att fördela dessapengar mellan de auktoriserade organisationerna. Det förutsätts dock attFörbundet på grund av verksamhetens omfattning skall fåhuvudparten av den nu föreslagna anslagsökningen. De nya bestämmelsernaföreslås kunna träda i kraft ." I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1978/79:2447av m. fl. (s), vari hemställts atl beslutade atl stadgarna i 54 Jjbarnavårdslagen upphörde all gälla, att som sin mening geregeringen lill känna vad i motionen anförts angående NIA:s specifikaställning, au de av statsrådet föreslagna500 . för den internationella adopiionsverksamhelen i skulleomfördelas så atl l(X) . ställdes till förfogande förinrättande av samordningsijänst för information vid , och 1978/79:2448av m. fl. (vpk), vari hemställts alt beslutade avslåpropositionen 1978/79:108, att hos regeringenskulle anhålla om förslag lill resursförstärkningar av nämnden förinternationella adoplionsfrågor i enlighet med vad som anförts i motionen. beträffande frågan om avslag påpropositionen m. m. att skulle avslå motionen 1978/79:2448, beträffande tillstånd tillfosterbarnsförmedling all skulle med anledning av motionen1978/79:2447 yrkandet I som sin mening ge regeringen till känna vad utskotietanfört, beträffande NIA:s ställning atlriksdagen skulle avslå motionen 1978/ 79:2447 yrkandet 2, beträffande ytteriigare medeltill atl skulle avslå motionen 1978/79:2447 yrkandet 3, att godkände deallmänna riktlinjer för en omorganisation av verksamheten med internationellaadoptioner som angelts i propositionen, alt skulle anta det vid propositionenfogade förslaget till lag om internationell adoplionshjälp. INGA (vpk): Närmare 2 000 utländska barn kommer till för adoption.Ungeför hälften av dessa kommer hit på privat initiativ genom att de blivandeadoptivföräldrarna själva eller med hjälp av kontakter söker barn i andraländer. Den andra hälften kommer hit genom förmedling, antingen direkt adoptionsfrågor () eller genom FörbundetAdoptionscenimm (AC). En anledning till att så stor andel ay adoptivbarnenkommer hit utanför NIA:s och förmedlingsverksamhet anses vara de långaväntetiderna på uppemot , som i sin lur beror på NIA:s och alltfördåliga resurser. Enligtden nu föreliggande proposiiionen skall inle längre förmedling till utlandet avansökningar om barn för adoption handläggas av nämnden för Denna verksamhet skall i stället överföras till ideellaorganisationer som auktoriseras av . Vänsterpartietkommunisterna kan inte godta regeringens förslag. Vi har den principiellauppfattningen all ärenden som gäller utländska adoptioner även i fortsättningenbör handläggas av adoplionsfrågor, och del bör somhittills ske i samarbete med Adoptions-centrum. Remissinstanserna har pekat påen rad risker med alt överföra verksamheten, som regeringen vill, på ideellaorganisationer. Dit hör alt sekretessbestämmelserna sätts ur funktion, all mansärskiljer utlands- och svenskfödda barn när det gäller samhällsorganensmedverkan vid förmedlingen, att grupper av sökande kan komma att diskrimineraspå gmnd av resp. ideella organisationers inriktning och all internationellaorganisationer som mer har affärsintressen än barnens bästa för ögonen kankomma all söka sig till den svenska "marknaden". Vänsterpartietkommunisterna anser au åtgärder bör vidtagas för att se över vilkaresursförstärkningar som behövs för alt NI A:s och AC:s verksamhet skall kunnautvecklas så att väntetiderna förkortas och handläggningen av internationellaadoptioner i största möjliga utsträckning sker genom och med hjälp av AC. Med detanförda yrkar jag bifall lill motionen 2448. Ett enigt utskott står bakom det betänkande vi nu behandlar,socialutskottets belänkande 1978/79:41. Ett bifall lill utskottets förslag, somdet förhoppningsvis blir här i kammaren, innebär att vi får en lag som gerendast organisationer vilka fått auklorisaiion av möjlighet atlge hjälp till dem som önskar adoptera barn från andra länder. Det blir enförändring lill det bättre - det vågar jag påstå. är del ett mycket stortantal barn från andra länder som adopteras på andra vägar. Auktoriseradeorganisationer skall stå under tillsyn av eller annan myndighetsom regeringen föreskriver, heter det i förslaget. kommer alt få enövergripande funktion som för god kontroll. Det är angeläget att denverksamhet som bedrivs vid sidan om AC och kommer under den här kontrollen. IngaLantz lalade om sekretessen. Kraven för auklorisaiion är här så noga angivna,alt Jag tror att det för atl företrädarna för de organisationer som fårauklorisaiion känner sill ansvar närdet gäller tystnadsplikten. Vi har anledning att lita på att så kommer att ske. Jagtycker inte heller att man behöver hysa några farhågor för diskriminering, meddet kontrollsystem som föreslås. Inte heller behöver man riskera attverksamheten bedrivs med vinstintresse. Det får den naturiigtvis inte göra. Jag ber altfå yrka bifall till socialutskottels hemställan. INGALANTZ (vpk): säger att det här innebär en förändring till det bättre.Vi ser principiellt på den här frågan och tycker att förmedlingen skall ske viaNI A, som är anknutet lill , och som tidigare i samarbete medAC. Viär skeptiska lill atl släppa in ideella organisationer så fritt som manföreslår. Jag skall återge en passus ur en artikel som AC givit ut. GabrielRomanus säger där i en utfrågning: Vi vill ge större utrymme för ideellaorganisationer. Kravet för att en organisation skall kunna auktoriseras är atlden har stadga, styrelse och revisorer och att den kan lämna en beskrivning avden planerade verksamheten och en ekonomisk plan. - Det är saker som stämmer påväldigt många föreningar, de flesta, skulle Jag tro. Vitycker inte atl det här är en förbättring utan är mycket negativa tillpropositionen. Vi vill i stället förstärka resurserna till och AC, så attde kan komma till rätta med de långa väntetider som tydligen är den störstastötestenen i deras verksamhet. Herrla.'man! Det är klart atl det finns viktiga principer i det här ärendet.Regeringens förslag, som utskottet har tillstyrkt, innebär som sadebl. a. all vi vill ge större utrymme för ideellt arbete. Del är en viktigprincip för oss. Det är möjligt att kommunisterna inte instämmeri den principen; det har framgått av anförande här. Denandra principen är att det är viktigt all få ett bättre inflytande för delallmänna i den stora del av adoptionsverksamheten som ligger utanför bådeNIA och AC. Det skulle förslaget innebära, genom aU ideella organisationer kanfå auklorisaiion. Då tillsätts samhällsrepresentanier i dessa organisationer,och dessutom får man insyn i deras stadgar, hur de arbetar, osv. Vänsterpartietkommunisterna, som är emot det här, gör det paradoxalt nog svårare både atl gestörre förtroende åt de ideellt arbetande organisationerna och att få enbättre insyn från det allmännas sida i adoptionsverksamheten. Del kanske manändå inte hade väntat sig. INGALANTZ (vpk): Man släpper ju föltet fritt förde ideella organisationerna, och mångaav remissinstanserna - det redovisas klart i propositionen - har pekat på enrad risker med all öppna verksamheten för ideella organisationer, t. ex. närdet gäller sekretessfrågor. Det kan också leda lill att man för andra intressenän barns bästa för ögonen. Delhär är en myckel känslig verksamhet, och jag tror au man måste vara väldigtförsiktig. Det bästa borde ha varit atl, som vi har föreslagit, öka resursernatill den verksamhet som finns för au garantera säkerhet och sekretess ochatt allt sker på ett tillfredsställande sätt. Nej, man släpper inte fältet fritt, ulan tvärtom ökar man insynen fråndel allmänna både genom auktorisationen och genom representanter för detallmänna i styrelserna. Några olämpliga intressen kommer inle heller att varamed, eftersom vinstintresset skall vara helt bannlyst från verksamheten enligtförslaget i propositionen. Jagvill påpeka för , som kanske inle har trängt in i materialet helt ochhållet, att förslaget från regeringen avviker från det utredningsförslag somhar behandlats i remissyttrandena. Vi har tagit hänsyn just till de synpunktersom hon refererade till, genom all förstärka insynen från del allmänna. INGA (vpk): Jag har trängt in i materialet så mycket att jag förstår attregeringens förslag inte är bra. Vilka garantier har socialministern för altdet kommer att gå på det sätt som man hoppas? Efter vad Jag förstår - och delhar remissinstanserna också befarat - blir det ju väldigt lätt att bli auktoriseradsom en organisation som får bedriva sådan här verksamhet. frågar vilka garantier man har. De garantierna ligger i hurman handhar auktorisationen och hur man väljer samhälls-represenianterna. Jaghar fullt förtroende för handläggning av den saken. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavspå bifall till dels ulskollets hemställan, dels motionen nr 2448 av Inga Lantzm. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 41 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2448 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: 4 prolokoll 1978/79:150-151 Informations-och kulturutbytet med utlandet Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslälll. §8 Informations- och kulturutbytet med utlandet Föredrogs utrikesutskottets belänkande 1978/79:31med anledning av propositionen 1978/79:147 om informations- och kulturutbytetmed utlandet, såvitt avser huvudtitel. Jämte motioner,samt kulturutskottetsbetänkande /79:31 med anledning av propositionen 1978/79:1001 vad avseranslag till kulturellt utbyte med utlandet, m. m.samt propositionen 1978/79:147om informations- och kultumtbytet med utlandet, såvitt propositionen hänvisatstill kulturutskottet, jämte motion. Utrikesutskottetsbetänkande nr 31 och kulturutskottets betänkande nr 31 debatteras i ettsammanhang och yrkanden beträffande båda dessa betänkanden får framställasunder den gemensamma överläggningen. Idet följande redovisas endast den punkt, vid vilken under överiäggningenframställts särskilda yrkanden. 1proposiiionen 1978/79:147 hade regeringen för godkännande framlagtriktlinjer för informations- och kulturutbyte med utlandet. 1propositionen hade såvitt nu var i fråga föreslagits alt anslaget D 3. Övriginformation om i utlandet höjdes med . Avsikten var atl dessamedel även skulle kunna användas för tidsbegränsad uppdragsverksamhet elleranlitande av konsulttjänsier. I detla sammanhang hade behandlats den medanledning av propositionen väckta motionen 1978/79:2348 av m. (vpk), vari föreslagits att beslutade att hos regeringen hemställaatt denna inrättade två tjänster för kulturattachéer i och ochatt under Övrigt upptog ett i förhållande till proposiiionen med . att med godkännande av riktlinjerna ipropositionen 1978/ 79:147 i denna del skulle avslå motionen 1978/79:2348. I proposiiionen 1978/79:100 bil. 12 () hade regeringenunder punkten B 53 (s.196-197) föreslagit au till Utställningar av nutida svenskkonst i utlandet för /80 anvisa ett reservationsanslag av . Vidare hade regeringen under punkterna G 1-G 4 (s. 690-694) föreslagitriksdagen att anvisa följande anslag, nämligen lillKulturellt utbyte med utlandet ett reservationsanslag av , lillKostnader för medlemskap i m. m. ett förslagsanslag av , tillBidrag till internationella kongresser m. m. i ett reservationsanslagav , till Bidrag lill svenskainstitut i utlandet ett anslag av . Informations-och kulturutbytet med utlandet Iproposiiionen 1978/79:147 hade regeringen såvitt propositionen hänvisats tillkulturutskottet föreslagit att delsgodkänna de riktlinjer för statligt stöd till internationellt kulturutbyte ochde grunder för frågornas handläggning som förordals i propositionen, delstill Bidrag lill internationellt kulturutbyte för /80 undernionde huvudtiteln anvisa etl reservationsanslag av . I propositionen 1978/79:147 hade föreslagitsförstärkta insatser för informations- och kulturutbyte med utlandet.Ökade insatser för ett utvidgat erfarenhetsutbyte med andra länder och förinformation om i utlandet föreslogs främst i form av väsentligtförstärkta resurser för Svenska institutets verksamhet. Den resursförstärkningsom föreslagits syftande även till att förbättra Svenska institutets möjligheteralt ge service lill olika organ i och till utlandsmyndigheterna. Förinternationellt utbyte på kulturområdet förordades förstärkta statligainsatser i form av ökad medelstilldelning lill , statenskulturråd och vissa centrala kulturinstitutioner. Principiellaöverväganden gjordes rörande ansvars-och resursfördelningen mellan demyndigheter och institutioner som förfogade över medel för internationelltkulturutbyte. och hade föreslagits få etlgemensamt huvudansvar för den allmänna bidragsgivningen lillkulturutbylesändamål. Riktlinjer drogs upp för ansvarsfördelning och samråd dememellan. I detta sammanhang hade behandlats den medanledning av propositionen 1978/79:147 väckta motionen 1978/79:2346 av IngridDiesen m. fl. (m), vari yrkats 1. attriksdagen uttalade atl ansvaret för internationellt kulturutbyte borde ligga hos , 2. altriksdagen beslutade alt inom ramen för det föreslagna anslaget till Bidrag till internationellt kulturutbyte . överfördes från lill . Informations-och kulturutbytet med utlandet att med avslag påmotionen 1978/79:2346, yrkandet I, godkände de riktlinjer för statligt stödlill internationellt kulturutbyte och de grunder för frågornas handläggning somförordats i propositionen 1978/ 79:147, all med bifall lill propositionen1978/79:147 och med avslag på motionen 1978/79:2346, yrkandet 2, lill Bidragtill internationellt kulturutbyte för /80 under niondehuvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av , alt lillUtställningar av nutida svensk konst i utlandet för /80 undernionde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av , alt till Kulturelltutbyte med utlandet för /80 under nionde huvudtiteln anvisadeetl reservationsanslag av , atl till Kostnaderför medlemskap i m. m. för /80 under niondehuvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , atl till Bidrag lillinternationella kongresser m. m. i för /80 under niondehuvudtiteln anvisade eu reservationsanslag av , alt till Bidrag lillsvenska institut i utlandet för /80 under nionde huvudtitelnanvisade ell anslag av . Reservation hade avgivits av () ochIngrid Diesen (m) som ansett atl utskottet under 1 och 2 bort hemställa alt godkände deriktlinjer för statligt stöd till internationellt kulturutbyte och de grunderför frågornas handläggning som förordats i propositionen 1978/79:147 med denändring som förordats i motionen 1978/79:2346, yrkandet 1, att med anledning av propositionen1978/79:147 och motionen 1978/79:2346, yrkandet 2, till Bidrag lill internationelltkulturutbyte för /80 under nionde huvudtiteln anvisade ettreservationsanslag av . Jag kommer i mitt anförande alt uppehålla mig vid den del avproposiiionen om kultur- och informationsutbyte med utlandet som faller inomkulturulskoiiets ansvarsområde. Delär tillfredsställande att en proposition om kulturellt utbyte med utlandet harkommit lill . Men del är mindre tillfredsställande all den ser ut somden gör. Propositionen uppvisaren splittrad bild av de insatser som föreslås. Jagkan för egen del inle ansluta mig lill de principer och den ansvarsfördelningsom görs. Också den s. k. , som ligger till grund förproposiiionen, tvekade mellan två olika modeller, men utarbetade tyvärr baraden ena mera utföriigi, och del är samma modell som också Menremissinstanserna var myckel delade i den här frågan. Många har understrukitbehovet av samordning. Alt denna samordning bör ske inom ramen för uttalar bl. a. , ochstatens historiska museer, UNESCO-rådei och flera ambassader. Närdel gäller fördelning av ansvaret föreslås alt anslag för kulturutbyte som barakräver ekonomiska bidrag skall föras till , medan anslag förkulturutbyte som kräver förhandlingar, teknisk samverkan eller särskildainitiativ skall handhas av . Det är en ganska oklar ochkrokig riktlinje, tycker jag. Ocksåpå den punkten är många tunga remissinstanser negativa lill förslaget. Låt migbara nämna statens konstmuseer, Nunsku, och statenshistoriska museer. uttalar atl enligt SKR:s mening borde det varamest praktiskt och rationellt all låta fö hela detföreslagna beloppet - med undantag för vissa smärte belopp för speciellaändamål. Svenskariksiealern motsätter sig en spridning av anslagen och vill ge institutet encentralfunktion. har samma uppfattning. LOoch TCO är också tveksamma till uppdelningen på två organ och anser atlinstitutet bör vara det organ som har en mer samlad uppgift. Låtmig också få dröja något vid de synpunkter som redovisas av svenskaUNESCO-rådet, som skriver: "Pluralism och frihet från styrning för dockenligt unescorådeis uppfattning inte användas som ett försvar för ell'plottrande' med medlen och en ovilja till samling inför centrala idéer ochprojekt." Deskäl som anförs från UNESCO-rådels sida mol den föreslagna modellen är att delredan nu är svårt all överblicka medelstilldelningen lill enskilda och gruppersom söker bidrag. Man skulle vinna större klarhet och tydlighet genom att samlaalla medel för informations- och kulturutbyte till ell enda ställe, förslagsvisSvenska institutet. Där kan då för vart och ett av kulturområdena finnasnämnder som för avgöra hur det bästa utförandet och den för tillfälletintressantaste insatsen skulle ske med befintliga resurser -detta enligtUNESCO-rådet. Jag har relativt utföriigi uppehållit mig vid remissvaren, men det harskett för atl kammarens ledamöter skulle fö en uppfattning om hur många och hurtungt vägande synpunkter som har framförts av sakkunniga på olika områden. inoderata reservationen lill kulturutskottets betänkande har vi anfört altdet är viktigt att vi försöker fö till stånd ell så effektivt utnyttjande sommöjligt av de ekonomiska resurser som sätts in på del här området. Denföreslagna uppdelningen mellan och institutet anser vi inle vararationell. Alt hålla samman så mycket som möjligt av medlen och Informations-och kulturutbytet med utlandet Informations-och kulturutbytet med utlandet ansvarethos en myndighet medför bl. a. att bidragsgivningen bedöms enhetligt och atlmedlen utnyttjas bättre. Det underiäiiar också för alla de organisationer ochinstitutioner som söker bidrag att vända sig till en myndighet. Vitror dessutom att det kan vara svårt alt från början förutse om ett projektkräver förhandlingar eller teknisk samverkan. Om delta säger t. ex. föreningenSvensk Form: "Föreningen ifrågasätter om denna uppdelning är entydig ochom den fungerar i praktiken. För alla de organisationer som i likhet med SvenskForm måste söka projektbidrag för sitt kulturutbyte måste detla skapa enoklarhet om vart man skall vända sig." Propositionenföreslår alt medel för kulturutbyte skall utgå dels från utrikeshuvudiitelnlill med drygt 1 miljon, dels från utbildningsdepartementetlill med en och en halv miljon och till med enhalv miljon. Allt är inte hell nya pengar. Enligt vad utskottet inhämtat under behandlingenrör det sig om ca . som redan nu utgår via . Propositionenuppgav däremot atl det rörde sig om ca . De olika uppgifterna visarall del var ganska svårt för motionärerna när motionen skrevs att uppskattastorieken av de medel som redan utgår. Men mot bakgrund av de uppgifter som nufinns föreslår vi i reservationen att . för ligga kvar hoskulturrådet för i huvudsak rutinärenden, medan vi vill föra över 500 000 kr.från till institutet, som alltså enligt vårt förslag får sittanslag ökat lill 1 milj. kr. När del gäller riktlinjerna för del statliga stödet yrkar Jag bifalltill punkten 1 i den moderala reservationen till kulturutskottets betänkande,och när det gäller anslagets fördelning yrkar Jag bifall till punkten 2 i sammareservation, vilket innebär ändring av utskottets hemställan under nämndapunkter. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk): I den del av utskottsbetänkandel som behandlar utrikesdepartementetsområde tar man upp vissa personalfrågor beträfTande kultur-och pressaltachéersom har placerat på skilda håll i väriden. Somframgår av utskottsbetänkandet och som vpk också har påpekat i den motion somvi har väckt i den här frågan är huvuddelen av kullur-ochpressattachéer placerade i och . Den utredning somhar legal bakom propositionen har framhållit dessa förhållanden, och man haruttalat att det är önskvärt med en förändring och en vidare spridning av denpersonal det här gäller. Detta uttrycks i propositionen så, att länderna iÖsteuropa under 1960-lalet levt i en viss isolering från västvärlden. Så kanman naturiigtvis uttrycka saken. Man kan också fråga sig vem det är som harvarit isolerad från vem. Ivilket fall som helst har vi myckel få kontakter på kulturområdet i denna storadel av , detta myckel omfattande och kulturellt skiftande I många hänseendenär del betydligt mer skiftande än , och det har många fler olikakulturer. Del är naturligtvis önskvärt att vi fören ökad representation av sådanahär tjänster i detta område. Det skulle vara lill nytta för del svenskakulturlivet, och det skulle säkert kunna ge impulser av värde för många. Vpkhar alltså i sin motion krävt att skall begära alt regeringeninrättar två tjänster för kulturattachéer i och och att manhöjer anslaget med . Det är ju inga stora summor i detta sammanhang.En mindre höjning föreslås visseriigen i propositionen. Men vi anser att den ärför liten och alt anslaget bör ökas ytterligare. Jag vill med detta, herrlalman, yrka bifall till vpk:s motion 2348. Informations-och kulturutbytet med utlandet Med hänsyn lill en allmän önskan atl nedbringa taleliden i slutet avsessionen skall Jag inte närmare uppehålla mig vid de betydelsefullamarkeringar som utskottet gör i anslutning till behandlingen av proposition147. Delbör räcka med att i korthet hänvisa lill vad utskottet anför i anslutning tillden socialdemokratiska motionen, som lar upp fem delfrågor: ökade resurser för tolkning ochöversättning,