prot · G20936 · 1978-12-31 00:00:00 — Ettav de bolag som svenska slalen i händelse av samarbeie skulle fä mycket attgöra med är det italienska Macchi, som har byggt upp en stor del av Sydafrikasflygindustri. gav licens för tillverkning av sittImpalaplan i . Moldenna bakgrund frågar jag - och det är i del här sammanhanget min iredje ochmin Oärde fråga - försvarsminislern följande; Delarförsvarsminislern flygindusirikommitléns syn på valel av samarbetspartner? Omså är fallet, vilka åtgärder kommer försvarsminislern alt vidta för alt hävasamarbetet med på den här punkten? Tillslut: Belräffande en framlida flygplan kan man konstalera alt nu har regeringenbollen. Beslutsvåndan lycks vara sior. Grovt sett har man tre alternaliv: altbygga B3LA, atl vidareutveckla - A20 alltså - eller all skjutakosinaderna framför sig. Samtliga alternativ innebär atl flyginduslrin fårgenomgå en omställningsprocess. B3LA medför långt större kostnader än vad vihar råd med, och atl skjuta kosinaderna framför sig löser inga problem. Men A20kan rymmas även inom socialdemokraternas försvarsram. Politisktinnebär valet atl regeringen aniingen bygger upp en block- ochkonfronlationspolilik lillsammans med eller också atl man söker ensamförståndslinje ihop med socialdemokraterna. Väljerregeringen det första alternativet, kanjag försäkra försvarsminislern altsocialdemokratin då är beredd alt la upp kampen, men väljer regeringen 0/77 regeringens planer på samarbete med i.frågaom 0/77regeringens planer på samarbete med ifråga om det andra aliernaiivet såär också socialdemokralin beredd atl ta sill ansvar. har lorvi:5SO räu i all mycket av stor vikl iflygplansfrågan har hänl under den senasle veckan. 1 tisdags fick regeringenell i kvalitativt hänseende enhälligt uttalande från flyginduslrikommitlén, ochdärigenom preciserades del alternativ, som flyginduslrikommitlén under sinadirektiv var beredd all rekommendera lill en vidareutveckling av lillA20. Ifredags fick vi så ell ursprungligen från industrin kommande förslag, sominnebär ell nytt projekt kallat /A38. När säger all del nuär dags för regeringen an handla, vill jag påpeka alt de nämnda projektenkommii oss till hända och atl man rimligtvis börbegära alt regeringen tänker sig för en smula i så slora frågor som del dockhandlar om. PåÅke första fråga vill jag svara alt det nu finns tvä alternativ somär aktuella för regeringen i flygplansfrägan. Del ena är FLIK-utredningensalternativ med vidareutveckling av A20, det andra är SK38/ A38-projektet.Svarei pä konkreia fråga är alltså atl B3LA inte är aktuellt fn. och inte heller några andra ytterligare projekt. Det beskedet kan jag alltsåi dag ge . ÅkeGustavssons andra fråga gällde om del är rimligt att vi samarbetar om B3LA medItalien. är B3LA-projektei alliså bortfört ur diskussionen, varför jusldella projekt inle är aktuellt. Men det gamla sekretessavtalet med av den socialdemokraliska regeringen , och därförkan det kanske vara av intresse att höra vad dåvarande handelsministernKjell-Olof i proposilionen 1971:146 sade om samarbete med utländskaländer rörande krigsmateriel: "Som utredningen anfört och jag lidigareframhållil medför den tekniska ulvecklingen att med begränsade resurserfår allt svårare all följa med i den tekniska utvecklingen och med egenproduktion läcka hela den sektor som är av belydelse för del svenska försvaretsbehov. Det är som jag också lidigare framhållil inle tänkbart alt vi med hjälpav export av krigsmateriel kan klara delta problem. Del kan därför blinödvändigt att inleda samarbete med företag i andra stater. I ensådanl samarbete måste samarbelspannern komma med på ett mycket tidigt stadium.Vid samarbeisavtal mellan förelag i och i andra länder om gemensamulveckling och produktion av krigsmateriel bör sådan utförsel lill del andralandei som föranleds av avtalet medges oavsett förhållanden som tidigareangivits som hinder för krigsmaierielexport. Dock gäller även i detla fall detidigare angivna ovillkorliga exporthindren." Svareipä andra fråga blir alltså nej, eftersom jag inte bedömer atlB3LA över huvud taget längre ärett aktuellt projekt. Jag har inle anledning altultala mig om samarbeisprojekl som kan komma alt aktualiseras i framliden. Vadgäller principerna för hur sädana propåerom samarbeie kommer till trorjag inteall det föreligger några principiella skillnader mellan tredje fråga undrar om några åtgärder frän regeringens sidaär påkallade i anledning av hans spörsmål och i anledning av elt eventuelltupphävande av avtalet med om sekretesskydd. Svaret är att jag inteanser all något upphävande av gällande avtal är aktuellt. I princip delar jag iövrigt FLIK:s bedömning all man måsie vara myckel noggrann vid val av partnerför samarbete. Men det finns inget aktuellt projekt, och därför blir miltsvar all något upphävande av sekretessavtalet inte är aktuellt och au jag delarFLIK:s uppfallning i frågan om valet av samarbetspartner. Om regeringens planer på samarbete med ifråga omB3LA-projektet När man lyssnar lill och vet om den sakliga bakgrundenlill atl han ställt denna inlerpellation, slås man av atl blåserupp den principiella frågan till all bli belydligl slörre än den egentligen är.Herr som ledamot av flyginduslrikommitlén vet precis vad det ärfråga om. Del har han fått vela genom de föredragningar som skett inom dennakommitté. Delhar varit fråga om atl inom ramen fördel sekretessavtal som finns med Italienundersöka de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för ett eventuelltsamarbeie när det gäller nyulveckling av ett ailackplan. Delta var icke bundetlill alt det skulle vara ell gemensaml vapenprojekt på alla områden. Deltaär ingenling vare sig specielll eller uppseendeväckande. Som det framgått härtidigare har liknande sekretessavtal med en rad länder, vilket är ettnormalt förfarande som jag irodde alt även socialdemokraterna allljäml ställdesig bakom, eftersom de gjorde det pä den liden då de befann sig iregeringsställning. Då skulle vi undersöka förutsättningarna för alt kunnaproducera svenska vapensystem lill lägsta möjliga kostnad. Vadsom inlräffade var alt när flyginduslrikommitlén fick det föreliggandematerialet, som alltså lyder under sekreiesskyddsavialet - det var sålunda enförtrolig informaiion - gick mitl , när riksdageninte var samlad, ut och talade om att han nu hade interpelleratförsvarsminislern, trots alt denna interpellation formellt sett inle kundelämnas förrän sammanträde . Jagvill uttala min förundran över au en parlamentariker, som sitter med i enpariamenlarisk ulredning, kan hanlera en fråga på detta sätt. Elt sådantbeteende kan få konsekvenser för värt land . Del kan ju länkas allvi i framliden kommer alt ha behov av all göra sonderingar av denna art hos enrad länder. Hillillshar man byggt pä den självklara principen all sekretessreglerna skall hällasobroltsligi. kan man böria fundera över vilka motiv har förall gä ul på det här sättet. Ja, ett motiv kan jag länka mig. ju i princip atl svensk flygindustri sä småningom skall avvecklas, och hansåg väl här en fara i att man eventuellt denna väg skulle klara svenskflyginduslris överlevnad. Jag förslår atl detla utifrån herr Omregeringens planer på samarbete med i fråga om pariitaktiskasynpunkter inie var önskvärt. Vad som är allvarligare ärall han ställer eninterpellation sedan han fått ladelav förtroligt material. Detla kan fåkonsekvenser i andra länder . Del kan innebära alt man från dessaländers sida kommer atl visa minskad öppenhet, vilket kan vara lill förfång förSveriges iniressen. Men del struntar lydligen i. Bara han kan tahem någon politisk poäng sä är han nöjd. säger atl della sirider mol den lidigare socialdemokratiskapolitiken. Jag lycker all drar väl slora växlar på den. Jagerkänner atl det inle är hell parallellt. Men jämförelsen är rimlig alt göra.Vi hade faktiskt ett samarbeisavtal med fyra alliansbundnasialer, enligl vilkei den dåvarande regeringen gav långtgående utfiistelser omslöd för den produktionen även i händelse av krig. Jag har aldrig kritiseratden dåvarande socialdemokratiska regeringen för atl den intog den ställningen,men med den historieskrivningen som bakgrund tyckerjag att man bör vara litelmera ödmjuk i ordvalet än vad var här. I övrigt vill jag gärnapåpeka all enligl pressuppgifler frän 1975 var den dåvarande regeringen även innepä sonderingar om ett vapentekniskt samarbete med ell sådant land somVenezuela. Enligt en intervju med dåvarande försvarsministern man då även länka sig ell militärtekniskt samarbeie med ettlatinamerikanskt land, vilket ytterligare understryker alt den moral som ÅkeGustavsson här gjort sig till talesman för är något nymornad. Försvarsministernmenar att B3LA är ute ur bilden och atl del endasl återstår de bådaalternativen A20 och SK38/A38. För min personliga del kan jag deklarera allfortfarande är B3LA ur ren facksynpunkt del optimala vapensystemet. Har visvårigheter med ekonomin, vilket vi också har, villjag deklarera att jag kanslälla mig bakom ett förenklat plan, bara det blir fråga om ett plan somuppfyller de operativa krav som vi måste slälla på ett kommande lättattackplan, och elt sådant måste vi ju ha. Jagvill med dessa ord bara säga all frågan är utomordentligt vikiig och all denmåste lösas på ett för landet så tillfredsställande sätt som möjligl. Jagtycker dock atl anslag är sådant att jag hade anledning allgöra dessa beriktiganden. ÅKEGUSTAVSSON (s); Det är iniressani all della i en inlerpellalionsdebalt när vi nu harföll en folkpartiregering. 1 varje sådan debatt lycks del numera vara så atldel statsråd som tvingats alt avgå ser sig nödsakad alt della i debatten. Detfick vi uppleva under debatlen om den förra frågan och del får vi uppleva nuockså. Uppriktigt sagt trorjag inle alt den åtgärden är nödvändig. 1milt första anförande var jag kanske litet ofin därför all jag inle lackadeförsvarsminislern för svarei på min fråga. Jag gjorde del inte av del skälet aujag inte tyckte atl svarei var särskilt tillfredsställande. Närförsvarsministern nu återkommit med ett andra anförande, finner jag däremotanledning att tacka för svaret därför atl det innebär atl folkpartiregeringennu säger alt del inte blir något B3LA, vilket jag tror all många hälsar med tillfredsställelse.Det innebär också alt försvarsministern därmed anser alt det inte är rimligtatl ingår i elt samarbete med , något som hadevarii beredd all göra för atl ulveckla och producera krigsflygplanet innebär försvarsministerns svar att han delar flygindustrikommitténsbedömning vid valet av samarbetspartner. När flyginduslrikommitlén skriver,beträffande synen på krigsmaterielexporten, alt delta leder till att samarbeteföreträdesvis fär sökas med länder som haren med likartad syn päkrigsmaierielexport, betyder det att därmed är borta ur bilden. Dämenar jag att försvarsministern borde la konsekvenserna av detta och tacka nejtill fortsatt samarbete med på den här punkten, såvida regeringen intejust när del gäller ordet "företrädesvis" anser - vilket lydligenden förra regeringen under Krönmarks ansvar gjorde - alt det inte har någonslörre belydelse om samarbetspartnern är , som är ett av de länder somhar den mest utvecklade vapenexpor-len. Sedanciterar försvarsministern vad statsrädel anförde i proposilionen omsamarbeie med främmande makter inom krigsmalerielomrädei 1971. Det var eualldeles utmärkt citat. Det var bara synd att försvarsminislern inte fortsattemed att citera den följande meningen, där statsrådet skriver om deovillkorliga villkoren för exporthinder. Där sade den socialdemokratiskehandelsministern, vilket ställde sig bakom; "Avtal av detta slagfömtsälter en mycket restriktiv prövning vid val av samarbetspartner. "Sådan prövning har alltså inle skett i Italienfrägan. Såöver lill riksdagsman . Han säger; blåser upp den härfrågan, och vet man den sakliga bakgrunden lill kan man spekulera litet grand. Ja, om en moderat ochkonservativ försvarsminister lycker att det är alt blåsa upp en fråga när mandiskuierar relalioner med andra länder i så viktiga frågor somvapensamarbete, då gör jag del. Men jag anser att detla är en oerhört viktig fråga,i sak och principiellt. Sedanfortsätter med all säga: agerande är oerhörtfariigt i själva verket. Här får man hemlig informaiion, som ul och ställer interpellationer om i ! Vad är det fördumheter som pratar på den punkten? Tala om inför kammaren: Påvilka punkier har jag avslöjat hemlig informaiion? Vilka hemligstämplar har jagnonchalerat pä de här punkierna när del gäller Italiensamarbeie? I självaverket hade jag, oavsett statssekreteraren föredragning införflyginduslrikommitlén, information frän om samarbete med Italien.Och oavsell Nordbecks föredragning inför flyginduslrikommitlén varItalienavtalel känt genom massmedias medverkan. Tidningarna skrev redan undervåren om delta. Nuväntar jag mig alltså att inför kammaren talar om vilkabrottsliga åtgärder jag har vidtagit. Sedansäger att han pä ett säll inie är förvånad över all jag hanterarden här frågan så som jag gör - därför atl jag vill avveckla flyginduslrin.Nej, så är det inte. Min målsättning är att fö en regering som 0/77 regeringens planer på samarbete med ifrågaom Omregeringens planer på samarbete med i.fråga om äntligen säger nej tillB3LA, och det har alltså den nuvarande regeringen gjort på den här punkten. Menman kan fråga sig vad har för motiv för sill agerande när handrar upp debailen pä detta sätt. Är del inle i själva verket så alt EricKrönmark har allt intresse av alt sätta så myckel hemligstämplar som möjligl päalll det här materialet? Del är sådant som inte tål dagsljuset - och i så fallär hans agerande än mer besynneriigl. Men den frågan åierkommer KU till vid sinprövning av handläggning av B3LA-affären. ERICKRÖNMARK (m) kort genmäle; Jag sade aldrig att hade lämnat ut någon hemliginformaiion. Men han flck del av hemligt material, och på grundval av det gickhan ut och framställde en interpellation mitt . Han menar an Italienär ett land som man absolut inle skall samarbeta med. Med del har han alltsågett officiell sanktion ål uppfattningen all vi förbereder elt samarbete. Observeraatl menar all jag var beredd all ingå ell samarbete med Italien.Det hade jag varil om-som jag sade redan när den här frågan var aktuell - mankunde få garantier för atl, jusl för delta aktuella projekt, de svenskavapenexporireglerna skulle gälla. Skall vi ha tekniskt Samarbeie bara medländer som har en vapenexportlagstiftning som är identisk med trorjagall urvalet av nationer kommer alt bli mycket begränsat. Del väsentliga är attbeträffande vapensystem där det ingår svenska komponenter och svenskt kunnandeskall svenska regler tillämpas och gälla. Som jag sade redan för ett halvårsedan var det en gmndföruisäit-ning för att man skulle kunna gä in på ettsamarbeisprojekl. Och uiifrån min principiella uppfallning ser jag inget hindermol samarbeie även med ett land som pä ett visst specielll teknikområde- om man kan fä de här garantierna tillräckligt hållbara. ÅKEGUSTAVSSON (s) kort genmäle; Så gör då sin första reträtt. Han säger nu; ÅkeGustavsson gick ut på grundval av hemligt material. Det material somflyginduslrikommitlén log del av stencilerades i en särskild promemoria. Jagförmodar atl som f d. statsråd är väl bekant med den svenskaoffentlighetsprincipen - om allmänna handlingars offentlighet. Den innebärandel i varje särskill fall skall anges huruvida en handling är hemlig ellerinte. Delta får också en försvarsminister respektera. Jaghar här promemorian som den förre statssekreteraren i försvarsdepartementetdelade ut i samband med det aktuella sammanträdet och somjag förmodar alt hananvänt sig av i andra sammanhang. Där återfinns inte någon hemlig handling.Därmed faller andra påstående, all milt agerande och mininterpellation skulle grunda sig på hemligt material. Del är bara simntsnack,för även om min inlerpellation skulle ha byggt på den här promemorian var den intehemligt material. I övrigt byggde min interpellation framförallt påuppgiflersom fredsforskningsinsiiluiei i hade lämnat om handelmed . Del är möjligl au har ambitionen att hemligstämplaSIPRLs material, men den ambitionen är än så länge bara . Detmaterialet är offentligt. har alltså inle pä någon punkl kunnatfölja upp de beskyllningar som han framförde i sitt första anförande. I sak säger atl del är självklart atl svenska reglermåste gälla vid ett eventuellt samarbete. Del tyckerjag också. Men vad jagifrågasätter är vilka garantier man i själva verket för för atl de reglernagäller. Jag skall inle fälla något personligt omdöme på den punkten. Jag skallbara hänvisa lill en av de internationellt sett mer kända forskarna pä vapenhandelsområdet,. Han pekar i sin bok eller"Vapenbutiken" på de underliga turer som italienarna gjorde i sambandmed vapenembargol. Dessulomvet vi att handeln fortsatte, trots att FN 1963 riktade elt embargo motSydafrika. Därav drar jag mina slutsatser. En socialdemokralisk regering hade,såviu jag förslår, aldrig fört en sådan politik som den borgerliga regeringenhar gjort på den här punkten. Omregeringens planer på samarbete med ifråga om ERICKRÖNMARK (m) kort genmäle: säger all en socialdemokratisk regering aldrig skulle hafört en sådan här politik. En socialdemokratisk regering skulle alltså aldrigha sonderat möjligheterna för ett vissl tekniskt samarbete med ? Som jagsade i mitt inledningsanförande gjorde man , när det som vi allaerinrar oss fanns en socialdemokralisk regering i del här landei, lydligensonderingar l. o. m. för samarbeie med elt latinamerikanskt land. Man kanalltså diskulera olika länders handlande i olika fall. Vi vet - del har jag sagttidigare - att har en lagstiftning på del här området som inle allsöverensstämmer med den svenska. Även jag anser givelvis alt man, om man skallha en samarbetspartner, måste pröva delta mycket noggrant och se lill all manför garantier. Del är ingen som kan säga humvida del hade varit möjligtau fö hållbara garaniier. Den saken för varje svensk regering pröva vidakiuelll lillfälle. Men detla var, som jag har sagt och sade iandra sammanhang, en absolut förutsättning. Därför förstårjag inie varför ÅkeGusiavsson försöker göra en stor fråga av det här. Sedan menar alt jag villhemligstämpla. Jag vill bara konstatera att en av de åtgärder som jag vidtogunder min lid som försvarsminister var atl se lill all hemligslämpeln brukadesi mindre omfattning än lidigare därför all svenska folkel har rättighet alt föveta så mycket som möjligl. Det som skall vara hemligstämplat är det somabsolut inte för släppas ul. I övrigt harjag nog lagil bort fier hemligstämplarän någon annan försvarsminister. Den beskyllningen tar jag verkligen med ro. () kortgenmäle: Lät mig redogöra för vilka samarbeisprojekl som den socialdemokraliskaregeringen har medverkat lill. I ell fall har del gälll atl utveckla den s. k.Pingvintorpeden, eu samarbeie med , där är 0/77regeringens planer på samarbete med i.fråga om med och slår förkostnaderna. Jag har inte hört någon som har funnit anledning att angripa Norgepå den punkten. Det andra projektet, kanske mest näraliggande,är Robot 70, därSchweiz är med i bilden. Inle heller på den punkten kan jag se någraprincipiella problem. försöker lägga ul dimma genom att talaom det latinamerikanska landet, , med en viss underton - om det är elllatinamerikanskt land är det något skumt. Det skulle vara intressant alt höravad har för anklagelser atl rikta mol slalen . Om manskulle se det hela relativi och jämföra de latinamerikanska staterna medvarandra trorjag atl ganska fö skulle fö anledning all klaga på underden nuvarande regeringens, Acciön democralica, ledning. Där har man alltså haftallmänna val, och del är en demokrati. Jag har personligen svårl all se att delfinns principiella betänkligheter från de utgångspunkter lagstiftningen angerpä den här punkten. Men så är, menar jag, inle fallet med . Jagvill till slut tacka försvarsministern för svarei. Det har alltså inneburit ettnärmande mellan socialdemokraternas politik på denna punkt och den nuvaranderegeringens syn - B3LA är ute ur bilden. Del noterar vi med storlillfredssiällelse - för landets skull, för försvarets skull och för deanställdas skull. Talmannenanmälde alt anhållit atl lill protokollet få antecknat att haninte ägde rätt till ytteriigare replik. (vpk): Vi noterar med tillfredsställelse inom kommunisterna, ilikhel med vad har uttryckt, alt försvarsminislern i dennuvarande folkpartiregeringen intar en mer restriktiv hållning lillB3LA-projeklet än den tidigare regeringen gjorde. Del är skönt atl höra, somdet låter nu i alla fall, all del inle blir någon satsning på B3LA. Men detaviserade alternativet SK38/A38 är inle myckel bättre. Del är som vi ser delett försök i elfte timmen av och den militära flygplansinduslrin i övrigtatl på nytt låsa statsmakterna vid bindningar som vi sedan kommer alt fö drasmed. Det skall ju inle vara vinstintressen i som styr vår försvarspolitik-del har de föll göra alltför länge med känt resultat. Vihar i vpk från början kritiserat de siora satsningarna på den svenskamilitärflygindustrin, inle minst Viggensaisningen,och liden hargelloss rätt iden saken. Varken eller någon annan satsning har gett oss handlingsfrihet.Vi har varit och är beroende av reservdelar, i kontrakt med framför alll ,för atl våra militära flygplan skall kunna lyfta. Del gäller också A20, som ärett av alternativen och som vi i motsats lill SAP säger nej till. Vianserall vi måste sälta in flygvapenfrågan idet slora sammanhanget. Vi kommeriforisätiningen,det är alldeles klart, inte atl kunna upprätthålla den kopia avett litet stormaklsförsvar som vi har . Vi behöver naturligtvisavvecklingslider förde härtillverkningsprojekten,den stora satsning som harvarit inom flygplansindustrin, och de måste naturligtvis startas nu om man skall bli av med dem inomrimlig lid. Det är där man efterfrågar alternativ för annan produktion så inte på nytt går in för satsningar på nya militärflygplan. Beträffandesamarbete med eller motsvarande länder är det självklart all allasamarbeisavtal med elt sådant land - ett Natoland som hänsynslöst säljer ochåterförsäljer vapen över hela världen - måsle avvisas. På den punkten är vifullständigt överens med socialdemokraterna. Vi har settalltför många exempel pä hur svenska vapen har spritts över klotet, både sådanasom vi själva har sålt i strid med våra bestämmelser och sådana som vi inte harkunnat stoppa återförsäljning av till tredje land. Vi har sålt vapen lill ettland och delta land har sedan sålt dem vidare. Risken är stor, om vi för ettsamarbetsavtal med ett land som , att svenska komponenter plötsligtdyker upp pä helt andra ställen och i helt andra sammanhang än vi anser kanvara bra för oss, med lanke på både vår ställning som neuiralitetsförklaradstat och våra moraliska ställningstaganden alt inte sprida vapen till länder sombefinner sig i krig. Det har vi som sagt alltför många exempel på lidigare.Våra regler för vapenexport har inte kunnat hindra sådan spridning, och denrisken kommer att finnas på nytt om vi inleder samarbete med . Vi motsätter oss därförstarkt ett sådant samarbeisavtal ochvill uppmana regeringen atl noggrant överväga de konsekvenser som kan följa avett samarbeisavtal med ett sådant land. Omregeringens planer på samarbete med ifråga om har ett antal sekretesskyddsavtal med främmande länder rörandekrigsmateriel och samarbete på del tekniska området. Samtliga dessasekreiesskyddsavtal är f ö. ingångna under socialdemokraliska regeringar.Efter regimskiftet år 1976 har inget nytt avtal kommit till stånd, Avtalenkompletteras med ett antal annexavtai som innebär avtal om informationsutbyterörande konkreta fall. Självfalletför vårt land inte utforma dessa avtal pä elt sådanl säll atl deras innehållstrider mot vår neutralitet eller mot de principer för vapenexport som ÅkeGustavsson, jag och FLIK är hell överens om. Jag är emellertid angelägen om altom möjligt hålla frågan om avtalen höjd över partistriderna, eftersom vårtlands trovärdighet som avialspariner eljest skulle ifrågasättas.