prot · G209135 · 1978-12-31 00:00:00 — Det gäller ellsmåindustriprojekl-Jag tror utrikesministern myckel väl känner lill det-därSverige satsar ell icke obetydligt antal miljoner, som skulle ha till effektall få arbetslösa människor på landsbygden i arbete. Men det har visat sig attdetla projekl har föriagts lill städerna. Som man bl. a. åberopar itidningsartikeln, och som kommer all framgå av TV-programmel , producerasexempelvis dyrbara aftonklänningar i . Vem har råd att köpa dem? Pävilket säll har del någon ulvecklingseffekl för de stora falliga massorna där? Indienär ett annat exempel, och Jag åberopade en biståndsarbetares berättelse.Allting finns på papperet, men del sker ingenling. Ärdet tillfälligheter, eller vad beror det på? Är det på del sätlel alt regimernai dessa länder inle haren klart utarbetad utvecklingspolitik som går ul på attlillgodose människornas basbehov? Jag släller frågan lill utrikesministern. Omdel sistnämnda är fallel, hur kan man då försvara alt vi fortfarande har dessaländer som samarbelsländer och över huvud taget inte ifrågasätter någonting?Del är en gammal fråga som jag har tjatat om här är . Del kommer nya skandalösaexempel från dessa länder, där värt bistånd bevisligen inle går till dem sombehöver det ulan går lill en privilegierad klass. Del aren oerhört vikligprincipfråga när del gäller biståndet, och jag lycker alt man inte skall krypa bakomdel faklum aU nu skall ge regeringen i uppdrag all lägga fram en planför vilka länder man skall ge bistånd i forlsällningen. Jagvill slulligen ställa ytterligare elt par frågor: Hur skall del bli med dennasocialklausul, som skulle innebära vissa gmndläggande sociala rälligheler förmänniskor i , där de multinationella förelagen är verksamma? Hur skalldet bli med koden för teknologisk överföring lill ? Skall den blibindande eller skall del vara upp lill del privata kapitalet all 11 avgöra omman skall acceptera den eller inle? Internationelltutvecklingssamarbete m. m. ALLANHERNELIUS (m) kort genmäle: Det är inle min avsikt all ånyo sälla i gång den diskussion som nyssfördes i kammaren om bistånd ät krigförande länder. Men jag vill bara la fastapä en mening i utrikesministerns anförande, där han säger: "Fattiga folkförlorar inle sill behov av hjälp för all de är invecklade i yttre eller inrekonflikter." Dellaär väl sant Men är del fakliskl så all en del av hjälpen går lill regimen iell land, icke lill folket. höjer regimens prestige och ger den möjlighetall verka för sina speciella iniressen. Biståndet kan därmed bli etl indirektstöd förden krigföring som samma regim kanske har startat, och när ell krig ide länder del här är fråga om påbörjas lorde fattigt folk i gemen ha myckellitet au säga till om. Utrikespolitik skall inte påverka biständsbidragensstorlek, säger utrikesministern. Del är normalt sell en riklig ståndpunkt, menjag kan ä andra sidan därav icke dra slulsalsen all man i sin biståndspolitikoch vid bedömningen av bidragens sloriek inte skall ta hänsyn till denutrikespolitik som vissa regimer bedriver, en utrikespolitik som ibland t o. m.kan kallas för krigs- och angreppspoliiik och som kanske bedrivs i andraländers intresse. Jag vill göranågra kommentarer till de frågor som ställts. HerrKorpås välkomnade mill ullalande om all värt bidrag till när delgäller deras import av teknologi bör anpassas lill deras egen teknologi ochlill deras traditioner, och jag vill lill detta bara säga att det inte var någonny ståndpunkt somjag här redovisade. Etl annat ullalande, som i sill första inlägg och som gällde frågan om industrialiseringen,villjag däremot ta avstånd ifrån. sade alt inle skulle haprioriterat projekiei i Mufindi eller alt Vieinam inle skulle ha prioriteratBai Bang-projekiet Jag tror all delta är etl alldeles felakligl påslående ochall dessa tvä i själva verket myckel starkt har prioriterat ochfortsätter alt prioriiera de här projekten. Idet sammanhanget vill jag ansluta mig till vad sade omvikten av industrialisering, något som Jag inle var inne på särskill myckel imitt anförande. Jag nämnde emellertid alt om man skall klara befolkningstrycketoch undvika alt marken slits ner sä myckel, så måste man Internationelltutvecklingssamarbete m. m. skapa sysselsätlning inomindustri och hantverk för människorna. Industrialiseringen är en nödvändig delav utveckling, och den är också nödvändig för all minska trycket päderas miljö. Men naluriiglvis måste denna industrialisering ske med respekt förden ekologiska balansen, vilket jag också nämnde. Sä sker också, både i frågaom Bai Bang-projeklei och i fråga om . HerrKorpås lycker inte om stora projekl. Han vill enligl god centerparlis-tisktradition helsl hälla sig lill småindustri. Vi har inle någoniing emotsmåindustri, men jag tror inle alt man skall begränsa sig lill en sådan ens iu-länderna. HerrKorpås lalade också om alt proiektionism kunde vara nödvändig för u-länderna.Jag kan hälla med om att det i fråga om nya industrier kan vara nödvändigi medett skydd mot en överväldigande internationell konkurrens, men jag tror att delvore oklokt av all för längre lid låta skydda sina industrier bakomhöga murar. Då bygger de upp en ineffektiv apparat i slällel för all salsa påsådant som de har bättre förutsättningar än andra alt konkurrera med. Vi har iSverige haft stor glädje av låga tullmurar och av att utsätta vår induslri förkonkurrens. Elt sådanl system betyder mera för folkhushällel än alt manproducerar någonting som är ineffektivt Jag tror därför all det på läng sikt ärnödvändigt och också klokt all avslår frän proiektionism. HerrMåbrink var inne på frågan om , och jag har förstått all det i kvällskall ges ell TV-program om vårl biståndsprojekt där. Jag har inte sett delTV-programmel ännu, ulan bara hörl talas om del, men kanske redanhar sett del. Av vad Jag inhämtat från dem som sell programmet förslår jagemellertid alt den krilik som framförs åtminstone delvis är överdriven. Någotsom är viktigt att framhålla i sammanhanget är att självt har gjort enutvärdering av det projekl del här är fråga om och att man pä grundval av denutvärderingen ocksä omprövar hur projekiei skall genomföras . Jag tror all del är etlbra exempel pä hur man bör gä lill väga, nämligen att både ochu-länderna själva granskar projekten och ändrar dem i den mån som del behövs. AllanHernelius lalade om krigföringen i Vieinam och sade alt vårt bistånd lillVietnam är ell indireki slöd lill krigföringen där. Jag vill gärna hålla med omall krigföring eller inre konflikter kan få en sådan omfatining att biståndetomöjliggörs. I dessa lägen måste man naturiigtvis upphöra med biståndet. Mendet är svårt att frigöra sig från intrycket all moderalerna gärna vill utdelaen örfil för 200 milj. kr. när det gäller Vieinam och att gärnavill utdela en örfil för 20 milj. kr. för den vietnamesiska interventionen iCambodja. Regeringenhar i propositionen höjt anslagel till 400 milj. kr., och del ligger, i molsalstill vad lycks mena, inte alls någonting exceptionellt i della. Delnormala skulle vara, menar , att slå fast vid den gamla landramenoch lämna en förklaring när man ökar den. Praktiskt lagel alla landramar ökar.Åtminstone räknas de upp i takt med inflationen. ocksä skett i falletVieinam. Vi har inle haft någon avsikt att ändra vår bedömning. Lätmig också ta upp några andra frågor som ställdes. om stödet för repatriering av flyktingar i . Vi har förklarat förAngolas myndigheler, senasl när jag var där , all vi är villigaalt lämna ett slöd. Vi har också lill framfört att vi ärvilliga att öka personalbiståndet. Det finns också en beredskap all öka stödettill SWAPO, om flyktingströmmarna skulle öka. AnnaLisa frågade också om biståndet lill , vilket biståndsocialdemokraterna vill öka. Jag kan nämna att regeringen lämnade 2milj. i katastrofbistånd till . Vi delar hennes bedömning av lägeli . Landet har utsatts för en mycket lång och svårartad torka, ochutvecklingsprogrammet är ambitiöst. Låtmig, herr lalman, till sisl nämna som någon av lalarna var inne pä.De upplysningar som vi har lyder på att lägel i är näst intillkatastrofalt och att en myckel svär hungersnöd möjligen hotar inom den närmasteliden. Vi undersöker f n. möjlighelerna all ge katastrofbistånd lill Kampucheaoch har en beredskap härför i våra anslag. STUREKORPÅS (c) kort genmäle: Elt skäl till att vara försiktig med de slora projekten är all vi förmyckel lång lid binder myckel av u-landets egen kapacitet både tekniskt ochekonomiskl. När man börjar vet man sä litet om var det slutar. Satsningarna kandärför längre fram hindra angelägnare insatser. Viskulle med anledning av händelserna i ha gett Vieinam en örfil för 20milj. kr., sade utrikesministern. Men del ärju vi som slår fast vid dennuvarande landramen. Skall man diskulera som utrikesministern kan man säga allregeringen vill ge en klapp på axeln för 20 milj. kr., eftersom del ärfråga om en ökning av ramen. Vi kan i del här läget inle finna något moliv fören ökning med 20 milj. kt Utrikesministernsade all proiektionism kan vara motiverad på kort sikt. Enligl min mening ärdenbefogad sä länge det är nödvändigt för att man inom landei skall kunna ha enkonsekveni ekonomisk utveckling utan alltför plötsliga överraskningar på grundav tryck utifrån. Jag häller fasl vid all fatliga länder måste ha rätt altanvända prolektionismen med hänsyn lill en långsiktig ekonomisk utveckling. BERTILMÅBRINK (vpk) kort genmäle: Nej, jag har naluriiglvis inle sett någol TV-program. Jag har, som jagsade, tagit del av uppgifter i en kvällstidning. Utrikesministern säger att deär starkt överdrivna - hur han nu kan vela del när han inle har sellTV-programmel. Faklum är att uppgifterna kommer från en person som har myckelingående kunskaper om förhållandena i . Om Jag inte har fel har honockså befunnit sig där under viss lid och följt bl. a. det här projektet ingen anledning att ifrågasätta hennes uppgifter - tvärtom. Jag frågade: Rör del sighär om en tillfällighet eller inte? Är del på del sättet Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. att man i della land ochelt anlal andra länder - där bevisligen samma saker pågår - inte har någonutvecklingspolitik som ens kommer i närheten av de mål och principer som vialla i varil överens om att fastlägga? Det allvariiga är all man ärefter år sprätter i väg hundratals miljoner lill de här länderna - och dessulomökar på summan. Det är della jag angriper. Jag bortser från moderalerna, menjag är oerhört förvånad över att , och socialdemokraternainte kan la en vellig och hederiig diskussion om delta ulan varje gång baravispar undan de här verkligt allvarliga frågorna pä del säu som de hargjorl. Jaghar, som sagt, ingen större förhoppning om att fä någon ingående diskussion medHans Blix om delta. Del är naluriiglvis obehagliga fakta, och sädana vill mangivelvis inte beröra alllför myckel. Men jag tänker inte sluta all tjata omdella. Jag kommer all hoppa upp varje gäng Jag flr tillfälle. Sedanfrågade jag om socialklausulen och om koden för leknologiöverfö-rande. Jag haringen förhoppning om att ni skall klämma ål de svenska multinationellaförelagens verksamhei i de reaktionära , men tänker ni verka för här koden för lekonologiöverföring blir bindande? Tänker ni försöka se lillalt verkligen Iir tillgäng lill teknologin, alt den inle liggerunder de multinationella företagens kontroll ulan all kan fl del avden, själva fl använda den och tillämpa den? Frågan är vidare: Varför vägrar nigä med pä krav all koden skall vara juridiskt bindande? Varför fortsätterni att gå med på de multinationella företagens krav att den inle skall varabindande? Kan ni inle ställa upp åtminstone på det lilla kravei fränu-länderna? () kortgenmäle: En landram brukar ha verkningar framåt. måste välmedge att en landram för ett land på 400 milj. kr. skulle ge mindre möjlighelerför svenski ingripande än en landram på 200 milj. kr. HerrBlix måste väl ocksä ha klart för sig att om lar en landram så storsom vill , har man därmed möjlighet all ulan hörandestoppa in driftbidrag pä ell sätt och av en storleksordning som inle skulle gåmed 200 miljoner. Sedanfick vi en ny upplysning i del senasle inlägget, nämligen all humanitär hjälpåt är under övervägande och förbereds. Jag vill här bekänna all jaglycker alt del skulle vara en myckel olustig tanke om svensk humanitär hjälpskulle följa stridsvagnarna eller invasionslmpperna, följa arresterings- ellerdödspatrullerna i deras arbele i del ockuperade landei. Jagär lyvärr mycket skeptisk mot möjlighelen all fa lill slånd humanitär hjälp ielt område som behärskas av den regim som råder i . Hur skall detvara möjligl för t ex. Röda korset all arbeta under sådana förhållanden, ulanatt dess i och för sig nyttiga humanitära hjälp kommer i rövarhänder? Låt mig försl anknyta lill frågor. Han kände olust införatt en humanitär hjälp skulle följa stridsvagnarna i . Jag måste sägaall Jag lycker all del uttalandet är förvånande. Ärdel inte just efter krigelshärjningar och efter en blodig regims försvinnande från scenen som humanitärhjälp bör sältas in? Jag har inte hört all lagil avstånd frånalt vi ger humanitär hjälp lill och är beredda all göra mer. Delär inle heller sä att denna hjälp sätts in direkt bakom stridsvagnarna. Jag kantillägga att vad som har diskuterats är kontakter via i och samtal med företrädare för , UNDP,om vilka möjligheter man på dessa håll har all skicka ris och utsäde lill enbefolkning som förefaller alt riskera alt drabbas av en mycket svär hungersnöd.Jag hoppas all kommer all siödja regeringen, om den vill gedella humanitära bistånd. BertilMåbrink frågade om koden för teknologiöverföring. Den kommeratt diskuteras vidUNCTAD-mölel i mycket snart. Huruvida den blir bindande eller inle ärdel väl för tidigt att ullala sig om. Jag skulle tro all det inle blir enbindande kod, och om man skulle göra den bindande skulle nivån på förpliktelsernabli mycket lägre än vad som kan bli fallet om man avslår från all utforma kodensom en ren lagtext BertilMåbrink reagerar som en pavlovsk hund när han ser orden "multinationellaförelag", och del är han inle ensam om i del här landei. Men jag skallgärna diskutera multinationella förelag med honom. Min enkla inställning tilldem är all de ofta är lejon som man bör klippa klorna på. De bör kunna anpassaslill samhället och också göra nytta där. Men den frågan är nog värd en separatdebatt, . Ivad gäller kanske vi skall vänta med en debatt tills vi bägge tvä harsell kvällens TV-program. Viktigaretror jag är att med del som sade om som utgångspunkt laupp reglerna för ländervalet. utgångspunkt tycks vara alt det ietl land som egentligen inle finns möjlighet all göra någon nytta. Delstämmer självfallet ganska bra med hans allmänna inställning lill vilka länderi världen vi bör ge bistånd. Frågorna om länderkoncenlralionen och ländervaletär ell gammall kärl ämne för att inle säga en käpphäst i bislåndsdebailerna.Jag sade i mill inledande anförande all Jag kan se administrativa skäl för enbegränsning av det anlal länder som vi samarbetar med. Jag tror också all vialla är eniga om att vi bör samarbeta med länder som för en ambitiösutvecklingspolitik. Mendär lar nog enigheten slul. Vi är ju inle eniga om vad som skall belraklas somen ambitiös utvecklingspolitik, ulan här förefaller del mig som omparlifargerna kommer in. Del verkar som om åtminstone somliga partier sätterlikhetstecken mellan ambitiös utvecklingspolitik och den partifärg som resp.parti företräder här i . räknade upp de länder som hanvill stödja, och det var näsian bara marxistiska stater: , , ,och några till. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. Socialdemokraternalycks f n. vila på hanen och avvakta den undersökning som SIDA kommer alt göraoch som vi sedan flr la ställning till. Men vi vel ju genom lidigare molionerfrån del hållet all man är myckel skeptisk till bistånd till länder som . Istället föreslår man all kretsen av länder som flr ta emol bistånd utökastill all också omfatta länder som och - ländersom har fltt nya socialdemokratiska regimer. ont om dessa regimer -tvärtom - men della förslag innebär också en vridning av biståndspolitiken, somjag finner vara färgad från partipolitisk utgångspunkt. Delär känl beiräffande både socialdemokrater och vpk all när ell land vrider sinpolitik en smula ål vänster, vill de all vi också skall vrida på bisländskranenmera ål vänster, dvs. öppna den mer. Med moderalerna är det precis tvärtom. Omen utvecklingspolitik vrids en smula åt vänster, vill moderalerna vrida påbisländskranen åt höger, för all slänga av. Delta gäller , där moderalerna -som påpekade - ändå har varit med om den avveckling som vi hållerpä med på gmnd av all inle tillhör de fattigare länderna. BeträffandeVietnam kan man inie heller frigöra sig från intrycket alt moderaiernasmotstånd mot bidrag och det svenska hackel pä Bai i viss mån sammanhängermed landets kommunistiska regim. Jaglycker för min del ati del är litet olyckligt all på deUa sätt parlipolitiserabiståndet och ländervalskrelsen. och den regering som Jagrepresenierar vill gärna rikta biståndet oberoende av vilken ekonomisk ochsocial ideologi som man företräder i . Vi lycker all del renl av ären smula förmätet att vi härifrån bara skall rikta bistånd till de ländervilkas partipolitiska färg eller ideologi vi gillar Visstskall vi göra en genomgång av de länder som vi samarbetar med och en värderingav del samarbetet, och vissl skall vi be SIDA om underiag för en sådangenomgång, för alt sedan kunna la ställning i våra äriiga budgetförslag.Däremot tror jag att det är orealistiskt att, som ville, göra uppett program som innebär att på lio års sikt fär allt bistånd utlöpa ochdärefter får vi la ställning till vilka bistånd vi skall förnya. Jag tror altförtroendet för samarbetet med skulle svikta i etl sådant läge. Låtmig till slut också konstalera, herr talman, all egenlligen inga ochinga andra länder heller för den delen är . Kommunistiska, socialistiskaeller biandekonomiska syslem har säkert alla sina svaghelet Del må gälla derasadministration eller planering och förvisso också deras inställning lillmänskliga rättigheter. Så länge regeringarna arbelar för alt förbättra sinafalliga medborgares villkor lyckerjag all vi i varje fall bör kunna fortsättaaU samarbeta med den krets som vi f. n. har, och all vi framför alll börinrikta oss pä all se lill att värt bistånd, del som utgår, effektivt kommerlill nytta. Del tror Jag är en viktigare uppgift än all år gräva ossdjupt ner i våra partipolitiska skyttegravar när del gäller val avsamarbelsländer. Andrevice lalmannen anmälde att anhållit att lill protokollet flantecknat all han inle ägde rätt lill ylteriigare replik. GERTRUDSIGURDSEN (s): För en socialdemokrat har del varil räll inlressanl all lyssna till denborgeriiga biståndsdeball som har ägt rum här i kammaren vid ell par tillfälleni dag. Del har talats om örfilar och klappar på axeln, och enigheten har inlevarit sä där enormt stor i alla sammanhang. Ellkännetecken för svensk utrikespolitik har varil all vi iväxande omfattning sökl bidra till att slärka de krafter och nationer somsträvar efter nationellt oberoende, demokrati och social rättvisa. Vi haransell en sådan polilik både riktig och nödvändig i en lid dä allt fler folkoch nationer rest sig mot kolonialism, förlryckarregimer och multinationellaförelags rovdrift. Vi menar att en alliansfri och akliv utrikespolitik lillstöd för den tredje världens frigörelsekamp också ligger i värt nationellaintresse. har rönt uppskattning och tillskansat sig ell gott anseende ivär omvärld för denna hållning. Dennainrikining av vär utrikespolitik blev ocksä vägledande för värtinternationella biståndssamarbete. proposilion blev barett rättesnöre.Samtidigt blev vi medveina om nödvändighelen av all begränsa våra relalivi småresurser lill etl mindre anlal länder i syfte all nä effektivitet ochgenomslagskraft. Delfinns, herr lalman, alltjämt en bred enighet om att dessa principer skallgälla. Vi har frän socialdemokraliskl håll framhållit att det inle desto mindremäsle finnas möjligheler all göra vissa undanlag för tidsbegränsade ochselekliva insatser i situationer då övergripande utrikespolitiska mål finns förhanden. I några enstaka fall har vi pä socialdemokratiskt håll aktualiseratsådana insalser. Delgällde exempelvis efter fascismens fall är 1974. Del rörde sig då ombiståndssamarbete med ett land som inle normall betraktades som ell u-land ochsom t o. m. låg i - fiärran frän våra vanliga bislåndsmol-lagare. Men vimenade att det övergripande utrikespolitiska målet, alt snabbt komma den nyademokratin lill hjälp för all övervinna en akut och myckel djup strukturellekonomisk kris, måste la överhanden över våra traditionella bislåndskrilerier.Visseriigen var rikare i brullonalionalproduklsler-mer, men demokralinhotades reellt av den ekonomiska krisen. Dessulom hade den långa diktalurensatt djupa sociala och politiska spär, som försvårade uppbyggnaden av etlfungerande samhälle. De mänskliga och materiella resurserna skulle inte kunnafrigöras, och hjulen skulle inle kunna börja snurra igen utan ett ekonomisklstöd utifrån. Omtankenom demokratins överievnad blev viktigare än en strikt tillämpning av vårabislåndskrilerier. Del får inle finnas vattentäta skott mellan vårutrikespolitik och vår biståndspolitik. Den här tidsbegränsade insatsen, somgällde , var alla eniga om. Jaglycker, när Jag lyssnar till anförande här, alt han ocksä pläderarför störte flexibilitet när det gäller bisländsgivningen. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. säger han all del ärpartipolitik i ländervalet, och han pekar då på all vi pä socialdemokralisklhåll aktualiserar bistånd till länder som och Dominikanska republiken.Ja, när del gäller vill jag säga lill att delär en koalitionsregering som styr del landei. Jag kan förstå aU del kan varasvårt för folkpartiregeringen att hitta några liberala regeringar som manskulle kunna föra fram i del här sammanhanget - de är väl inle så många ule ivår värid. Vivill alltså - och del har vi aktualiserat i motionen 1771 - beiräffande ell parav länderna i det karibiska området göra en liknande bedömning som den vigjorde när det gällde , nämligen och Jamaica.Vi har ocksä i samma text menat all bistånd även fortsättningsvis skall gestill . Vi anser aU läget i de tvä förstnämnda länderna är likartal med del lägesom befann sig i vid fascismens fall. IDominikanska republiken har äntligen demokratin segrat efter fyra årtiondensdiktatur, men prisel har varil högt. Tusentals oppositionella har mördats ifrihetskampen, diktaturens systematiska utsugning och korruption har inte barasnedvridit landets ekonomi utan ocksä lämnal oerhörda spår i form avundernäring, klasskillnader och underutveckling på alla områden. Den socialasituationen är, som vi framhåller i vär moiion, också dyster. 500 000 barn iskolåldern tvingas ul från skolan för all bidra lill familjens försörjning. Avde barn som har filt lyckan att gå i skolan när endasl en av lio fram tillsjätte klass. Hälften av befolkningen kan inte läsa och skriva. Den kraftigabefolkningsökningen äter upp den svaga ekonomiska tillväxten. Arvetfrån diktalurtiden ligger som en tung hämsko på ulvecklingen. harmänniskorna, fria frän förtryckets simpgrepp, knutit väldigaförhoppningar till den nya, demokraliska regeringen. Förväntningarna överträffarmänga gånger om regeringens och landets möjligheler all lillgodose desamma.Besvikelsen kan lätt komma all vändas mot demokratin. Tilldella kommer den ekonomiska krisen. Utlandsskulden växer i takt med alloljepriserna ökar. Priserna pä landets råvaror, landels främstaexportprodukter, ligger i botten. Särskilt allvarligt är läget försockerindustrin. Sockret är landets ekonomiska ryggrad, den främstaarbetsgivaren och inkomstkällan. , då del internationellasockerpriset nådde sin höjdpunkt, utgjorde inkomsterna 60 96 av landelsexportinkomster. Del var under diktaturens lid. Pengarna hamnade i regimensfickor, inle hos folkel.