prot · G20927 · 1978-12-31 00:00:00 — o. m. en sämre ställning än de flesta andra massmediaföretag. Jag vill moldenna bakgrund yrka bifall till motionen 837, Som sade inledningsvis är delta ingen ny fråga. Vpk harfört fram den , och begär man alt skall uttalasig för alt , Operan och skall lämna . Vidare vill man ha en ulredning om andra statligaorganisationers eller bolags medlemskap i . Delframgår inie om motionärerna har tänkt sig atl de nämnda statliga organen skallvara fristående och alltså inte ingå i någon arbetsgivarorganisation. Om dettaär avsikten finns det anledning atl protestera. Med del arbelsrättsliga ochekonomiska syslem som vi har i vårt land fordras det organisationer på ömse sidor- alltså både för arbetsgivare och för arbetstagare. Det är medlemmarna i dehär organisationerna som skall bestämma organisationernas inriktning ochhandlande. Närdet gäller förelag och institutioner som inte är myndigheter men som hell ellerdelvis är slalsfinansierade har utskottet den uppfattningen atl vederbörandeorgans styrelse skall avgöra organisationstillhörigheten. Det finns ju flerafaktorer som en styrelse därvid har att väga in. Staten har startat en egenarbetsgivarorganisation, SFO, med inriktning på industriell och liknandeverksamhel. Om det inte finns något särskilt skäl, är det naturiigt attstatliga förelag som bedriver sådan verksamhel är inriktade på atl ingå i denorganisationen. Del kan nämnas all SFO är aktivt när del gäller atl vidga sittverksamhetsfält. har de skyddade verkstäderna och utvecklingsfondernatillkommit i organisationen. Manmåsle som sagt ta hänsyn lill flera faktorer. Ta exempelvis ochOperans organisationstillhörighet. Båda dessa teatrar tillhör den organisationsom är heltäckande på teaterområdet. Där ingår bådekommunala och enskilda teatrar. Kan det då vara rimligt atl skalltvinga och Operan alt lämna den organisation som sluter kollektivavtalpå teaterområdet? Skulle det vara lill fördel för de anslällda ellerteaterverksamheten i allmänhet? Nej, utskottet har den uppfattningen attriksdagen inte skall styra när del gäller frågor av det här slaget, och vi haranledning atl i detta fall lita på teaterstyrelsernas bedömningar. Närdel gäller anser jag atl det kanske inte flnns anledning att gåin på någon detaljdiskussion, eftersom sä sent som behandladejust del här problemområdet och avslog de motioner där del yrkades påställningstaganden av det slag som här har talat för. Låt migbara erinra om atl har en speciell ställning, där institutionensintegritet är ytterst vikiig. Det är också ell skäl lill atl slyrelsen inte börinstrueras av pä det sätt som motionärerna har länkt sig. Meddel sagda, herr talman, finns del anledning alt vidhålla utskottets förslag,nämligen alt avslår kommunisternas framstötar. Vissastatliga organisationers medlemskap i Vissastatliga organisationers medlemskap i Underdetta anförande övertog förste vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. EVAHJELMSTRÖM (vpk); Det är elt ständigt återkommande krav från vpk:s sida, men del bör väli sammanhanget också framhållas att kommunisterna inle ärensamma i denna fråga, Radioulredningen var inte enig i sitt belänkande. Vi varinle heller de enda som motionerade om utträde ur . De berörda fackliga organisationerna har länge ställtdet här kravei och stöder oss i dessa avseenden. Folkpartiethar ju alllid påstått sig värna om yttrandefriheten och integriteten när delgäller massmedieföretagen. Jag fick inte något svar på frågan, om man anser delvara förenligt med integritet och yttrandefrihet att är medlem iden odemokratiska organisation som är. Hur denslutliga lösningen vid ett eventuellt utträde skall se ul fär självfalletavgöras från fall lill fall tillsammans med de berörda fackligaorganisationerna. Jag tyckte alt i ett nötskal fångade in hurkommunisterna tänkt sig del hela. Man har inle någon konstruktiv väg, men man ärkritisk och kommer med en rad invektiv med anledning av förhållandena. Men, somsagt, någon konstruktiv väg lill något annat och bättre har man inle kunnatvisa. Ulskotlethar för sin del inte heller kunnat se au det finns någon sådan, tydligen den uppfattningen alt man först skall fatta ett "rejält"beslut, varefter man kan diskulera formerna, EVAHJELMSTRÖM (vpk); kan väl inte vara helt okunnig om atl möjligheterna atlteckna kollektivavtal finns också utanför de lösningar som han förespråkar. Överläggningenvar härmed slutad, Proposilioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 837 av m. fl. och förklarades denförra propositionen vara méd övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i belänkandet nr 7 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 837 av m, fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 286 Nej - 12 1978/79:1 med anledning av molioner om riktlinjernaför statlig upphandling 1978/79:2 med anledning av motion om kostnadsberäkningenav statliga utredningars förslag 1978/79:3 med anledning av motion om den ekonomiskaredovisningen vid kommunala verk Principernaför det ekonomiska systemet, m. m. Kammaren biföll vadulskotlet i dessa belänkanden hemställt. §12 Principerna för det ekonomiska systemet, m. m. Föredrogs finansutskottets betänkande 1978/79:4 medanledning av molioner om principerna för del ekonomiska systemet, m, m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1977/78:651av (apk) och (apk), vari hemställts att riksdagenuttalade sig för en demokratisk nationalisering med den inriktning som angavs imotionen, 1977/78:1431 av m, fl, (c) och 1977/78:1432 av m, fl. (c). 1, alt skulle avslåmotionen 1977/78:651, 2, aU skulle avslåmotionen 1977/78:1431, 3, all skulle avslåmotionen 1977/78:1432. Tillbelänkandet hade fogats elt särskilt yttrande av (), ALFLÖVENBORG (apk): Herrialman!Utskotlet har givit vår motion en i mitl tycke icke alltför seriös behandling.Motionens krav är nämligen att skall uttala sig för en demokratisk nationalisering,som vi säger, av en rad näringsgrenar, och vi har dä anfört atl man börförstatliga inte bara de krisdrabbade branscherna ulan också vissa tungaindustrigrenar och ekonomiska sektorer som går bra och Principernaför det ekonomiska systemet, m. m. vars vinster bör överförastill samhället och inte till enskilda privatkapitalis-ler. Isin ytterst torftiga motivering för avslagsyrkandet säger näringsutskottet altdetta är elt dogmatiskt betraktelsesätt. Jaggmbblade en smula över detta ohemula påstående, och för atl bältre kunna förståutskottet slog jag upp , där del heter: "Dogmatism,gängse beteckning på varje fllosofi, som utan föregående prövning av denmänskliga kunskapens förutsättningar och gränser tror sig i stånd atlomedelbart och slutgiltigt fatta verklighetens väsen. Dogmatiker: en tänkare,som så går till väga." Jaghar svårt au applicera denna definition på vår motions myckel odogmaiiskaresonemang. Men jag utgår ifrån att utskottet av småborgeriigt tänkande ochslentrian resonerar som i så många andra sammanhang. Är du socialist ochprincipfast är du dogmatiker, är man anhängare av privatkapi-lalism även i dessmest förstenade former är man motsatsen. Däremotdrar utskottet en riklig slutsats, nämligen att vi radikalt vill förändra delnu rådande ekonomiska systemet. Vihar i vår motion påvisat nödvändigheten av en grundläggande kursändring på denekonomiska politikens område i syfte atl beröva monopolen deras makt och tryggade arbetande människornas iniressen. Del är orimligl, lycker vi, atl viktiganaturtillgångar och nyckelindustrier skall vara underställda storkapitalet ochdess kortsiktiga vinstintressen. Denstatliga företagssektorn i värt land är blygsam även om man jämför med fierautvecklade kapitalistiska länder. Vissaingrepp i ägandet och statligt överlagande har skett i en del fall, men det hardä rört sig om branscher eller företag som har körts i botten avkapitalisterna. Det gäller branscher som har värpt guldägg åtsina ägare, vilka sedan underlåtit att investera för alt trygga framtiden. Deförstatliganden som skett är måhända nödvändiga, men vi tycker de är ensidigtriktade mot krisbranscherna, och vi ställer frågan; Varför inte nationaliseraföretag och branscher som går med vinst och som kan tillföra statskassan pengaroch samhället resurser för uppbyggnad och för att minska skattebördor på detarbetande folket? Del är sanneriigen inget dogmatiskt resonemang. Vihar i motionen påvisat vilka enorma vinsier som tas om hand av den svenskastorfinansen. I den utmärkta , som vi citerat imotionen och som är författad av och , framgår altavkastningen är enorm. Jag skall inte föriänga mitt anförande med siffror, demkan var och en studera. I boken talar man med rätta om"förmögenhelsexplosionen hos de stora förmögenhetsinnehavarna". Vihar föreslagit förstatligande av bank- och kreditväsendet därför atl viabankerna kontrolleras som bekant näringslivets uppbyggnad och produktionsinriktning,om företag skall vara kvar eller läggas ner, om pengar skall investeras iSverige eller utomlands. Det har talals mycket omekonomisk demokrati , men ekonomisk demokrati kanaldrig uppnås så länge som ett fåtal äger och dirigerardet svenskanäringslivet. Under trycket av en växande opinion inom arbetarrörelsen komLO-ekonomen under den förra valrörelsen med sitt förslag omlöntagarfonder. Det sopades som bekant under mattan under den förra valrörelsensedan högerkrafterna gått till motoffensiv. 1år har vi fåll uppleva reprisen. vågar socialdemokratins ledning inle ensgöra det försämrade Meidnerförslagei lill en valfråga i näsla val. Efter enomständlig remissbehandling inom parti och fackföreningsrörelse åkte också delurvattnade förslagel ut genom en fallucka. Vii kommunisterna är inte överraskade. Vi hade nämligen ingaillusioner. Vi tyckte också alt det var eu dåligt förslag med del primärasyftet alt låta arbetarklassen stå lill tjänst med riskvilligt kapital. Vårtförslag, som innebär nationalisering av vikliga ekonomiska sektorer ochindustribranscher, ärett bällre alternativ om man vill komma någon vart påvägen mol ekonomisk demokrati. Ellförstatligande i enlighel med av oss angivna riktlinjer innebär inte socialism,men del kan, också under nuvarande samhällsförhållanden, innebära framsteg somär till nytta för folkfiertalet. Del kan förhindra utländskt inflytande övernäringslivet. Produktionens vinsier kan användas för all investera och skapanya jobb på hemmaplan. Ingenhar under senare är kunnat undgå att notera den enorma subven-lionspolitik somutformats i vårt land. De direkta subventionerna lill storindustrin överstigernu den skatt som industrin betalar till staten. Subvenlioneroch bidrag lillstorindustrin vårär 1970 180 milj. kr. var den siffran 8,5 miljarder,och den torde vara ännu högre. Del är inte underligt all fier och fiermänniskor ställer frågan: Är det då inte lika bra atl samhället lar över närdel ändå är skattebetalarna som får slå för fiolerna? Viser hur den ruinerande kapitalexporten fortsätter, hur förelag efter företagfär miljonbelopp av skattepengar genom alt hota med nedläggningar.Utpressningen har satts i system. Den ekonomiska demokratin ökar inle trots atlalla arbetande ivingas bidra lill näringslivets finansiering. Pävår sida finner vi aldrig någon anledning att dölja det som utskottet i sinskrivelse förmodar, nämligen atl vi radikalt vill förändra grunden för detekonomiska systemet. Pålängre sikl finns det ingen annan lösning för arbetarklassen än övergång tillplanhushållning och socialism. De problem som plågar svensk arbetarklass -arbelslöshel, prisstegringar, inflation - är framkallade av det kapitalistiskasystemet, ett system som på många säll visar sin oiidsen-lighei och grymhet.Det är ett system som är så utformat atl det gynnar en handfull myckel rikamänniskor, som ofta har ärvt sin makt. Det är de som bestämmer hur produktionenskall läggas upp, om företag skall leva eller dö, om människor skall ha jobbeller gå arbetslösa, om svenska pengar skall investeras här eller utomlands. Visstär del riktigt atl vi vill slå sönder den nuvarande ekonomiska strukturen ochta ett steg pä vägen mot ekonomisk demokrati. Vår molion har ulan tvivel dettasyfte. Principernaför det ekonomiska systemet, m. m. Principernaför det ekonomiska systemet, m. m. Deförslag lill förstatligande som ställls i motionen har alla, av och lill,framförts frän den fackliga och poliliska arbetarrörelsens sida och då och dåockså i riksdagsmotioner. Vi har samlat dessa krav i en plan för demokratisknationalisering, som givetvis inte skulle kunna genomföras men som meden bestämd målinriktning kan genomföras under låt oss säga en femårsperiod. Manskulle kunna börja med bank- och försäkringsväsendet. Efter densocialdemokratiska partikongressen utgår jag från atl det finns stöd från defiesta socialdemokratiska riksdagsledamöter i kammaren fören sådan åtgärd, ävenom delta inte har avspeglats i utskottets skrivning. Jag vill, herr lalman,yrka bifall lill motionen 651. (vpk): Jag har fått uppdraget atl på vpk;s, det kommunistiska partiets, vägnargöra en kort röslförklaring. Motionen651 tar upp många viktiga problem. Flertalet av dess konkreta krav är desammasom har ställts av vpk i en rad sammanhang. Vi delar f ö. hell gjorda värdering av utskottets ganska makalösa skrivning. Menkravens presentation och inramning har enligt vår mening blivit orealistisk ochvilseledande. Motionenbortser alltför mycket frän alla kvalitativa aspekter på frågan omplanekonomin. Det ser ul som om motionärerna irodde att produktionen skulle selikadan ut, med samma rovdrift, samma marknad och samma skeva sammansättning,under planekonomin som under kapitalismen. Del är bara ägandet som blirannorlunda. Delta är naturiigtvis en felsyn. Motionensbild av staten är minst sagt dunkel. Omfattande nalionalise-ringar företagna aven borgerlig statsmakt kan givetvis skapa bältre förutsättningar för all flyttafram de arbelandes positioner - det är också vår mening. Men motsättningenmellan borgerlig statsmakt och arbetarklass kvarstår ju efternalionaliseringen. Motionen klargör inte alls vad delta betyder. Den skapar istället intrycket av att om man nationaliserar banker och produktion, såinträder plötsligt harmoni mellan arbetarna och den borgerliga statensbyråkrati. Det är ett ovanligt förtroende för de höga ämbetsmännen och derasmånga maktmedel som motionärerna här visar upp. Dettaleder i motionen till en annan tvetydighet. De arbetande människorna själva,arbetarklassen här i landet, spelar en myckel undanskymd roll i motionen.Ingenslans sägs att nationalisering och demokratisering måsle grunda sig på enbred och aktiv rörelse bland folkel. Därförger det elt egendomligt intryck när motionen säger att de breda folkmassornaskall dias med i planering och ledning. Lika egendomligt är del när man lalarom att de arbetande skall ha /werfinfly lande eller att planeringen skall görasav den borgerliga staten och arbetarna tillsammans. Manfrågar sig; Vem skall "dra med" de arbetande? Den borgerliga statenmöjligen? Vem skall de ha medinflytande med och planera lillsammans med i ljuv harmoni? Är det med slalen, byråkratin, företrädaren för del Skulle dessa arbetare inte ens kunna tänkas få majoritet i debeslutande och styrande organen? Dearbetande skall enligl vpk:s mening inte ha medinflytande. De skall ha makt. Deskall inte dras med. De skall tvärtom vara de som drar. De skall inle samverkamed den borgerliga staten. De skall ersätta den - genom au i en aktiv processstadigt flytta fram sina självständiga maktpositioner. Vänsterpartietkommunisterna utgår från och Lenins teorier om klasskampen, staten ochsocialismen. Även om motionen innehåller riktiga krav kan vi då knappast röstaför den i dess nuvarande oklara och aningslösa utformning. Principernaför det ekonomiska systemet, m. m. betänkande innehåller fömlom tvisteämnen långt ul pävänsterkanlen också behandlingen av ell par molioner frän . Det ärmolionerna 1431 och 1432, som har skrivits av ett antal centerpartister medKarl som första namn. Båda motionerna utgår frän de krav som ställspä oss för att leva upp till en internationell solidaritet och ett ekologisktansvarslagande i vår framlida ekonomiska och industriella politik. Vi anser atlvi måsle, när vi planerar den ekonomiska ulvecklingen i värt land och vårarelalioner lill omvärlden, ta hänsyn till all den typ av välstånd som vi i daghar i den industrialiserade världen baseras på en oerhört ojämn fördelning avde resurser som vi har tillgång till. Vi måsle också utgå från det fakium altden produktions- och konsumtionsslmklur som vi har baseras på en snabbförbrukning av ändliga råvaror. Dessulom är vi medvetna om atl en myckel stordel av vår resursförbrukning går till en varuproduktion som intetillfredsställer några reella behov och som under alla omständigheter skullekunna ske på ett ekonomiskt och ekologiskt riktigare sätt. Ensådan här grundsyn får naturligtvis konsekvenser för vår syn på hurvärldshandeln bör fungera. F. n. har vi en väridshandelsom faktiskt bidrar lillalt överföra resurser från de fattiga länderna till de rika länderna, envärldshandel som i stort sett gynnar de rika. I den mån den gynnar faltigaländer är det de rika i de faltiga länderna som gynnas. Vi efterlyser därför enhandelspolitik som är mera socialt inriktad, som är inriktad på att skapamöjligheter för de fattiga länderna atl bygga upp en ekonomi som tillfredsställerde grundläggande behoven hos flertalet av de människor som lever där. Det ärvad som behandlas framför allt i motionen 1431, och därvid utgår vi frånu-ländernas krav på en ny ekonomisk världsordning. Imotionen 1432 tar vi framför allt upp konsekvenserna för den svenskaindustripolitiken av det synsätt som vi har redovisat. Det gäller vikten av attvi stimulerar tillkomsten av en produktion som är resursbevarande och som ledertill varor av hög kvalitet och varor som tillfredsställer reella mänskligabehov. Dehär motionerna har fått en positiv behandling i utskottet. Utskottet instämmeri hög grad i de grundläggande värderingar som redovisas i motionerna. Utskottetkonstaterar också all efter det att motionerna väckts Principernaför det ekonomiska systemet, m. m. har regeringen en miljö- och resursutredning som utgår från samma grundprinciper somvi har gett ullryck för i molionerna. Sekretariatet för framtidsstudier harockså salt i gång en stor studie om i en ny ekonomisk världsordning.Del innebär att dessa frågor har fallit en bra bil framåt sedan vi väcktemolionerna. Vadsom är litet egendomligt i utskottsbetänkandei är atl del där framgår all maninte tror atl de här principerna kan tillämpas i en decentraliserad struktur.Enligl vår uppfattning är ett decentraliserat beslutsfattande, i vilket mångamänniskor har möjlighet atl direkt engagera sig, en förutsättning för att enresursbevarande produktion och konsumtion skall bli möjlig. Vi tror inte helleralt kravei på en socialt inriktad väridshandel är ett hol mot världshandeln somsådan. En socialt inriktad världshandel förutsätter inte en långtgående centralstyrning men däremot litet annorlunda spelregler. Del är också del somu-länderna har krävt när de efterlyser en ny ekonomisk världsordning. Del ärbeklagligt alt man har skrivit så som man gjort i utskoltsbetänkandet, eftersomdet skulle kunna tolkas som ell avståndstagande frän kravet på en ny ekonomiskvärldsordning. Jag förmodar atl del inle var ulskollels avsikt när skrivningengjordes. Detta kanske i sä fall belyser alt man inte riktigt hade tänkt igenomkonsekvenserna av sin formulering. Jag har inget yrkande, eftersom så myckel har hänt på del här områdei.Jag instämmer i vad har sagt i sitt särskilda yttrande somavslutning till betänkandet. (vpk) kortgenmäle: Principiella och ekologiska frågor har tydligen kommit alt spela enroll för ställningstagandet under den här punkten. anförande germig anledning alt begära ordet en gång lill och göra en kort kommentar. Delär enkelt all säga all man är för en ekologisk produktion, all man är för enbättre resurshushållning. Del är sådant som man tror sig vinna röster på -dellåter allmänt sympatiskt. Men det finns skäl alt granska på vilket sätt centernoch driver den här agitationen. Ingenstansi anförande hittar man någon antydan om vad som är orsaken tilldenna enorma rovdrift, till detta resursslöseri som äventyrar kommandegenerationers liv här pä jorden. I ideologiska idealism lycksdelta bara bero på enskilda människors ondska, på atl folk kastar papper ochölburkar omkring sig och liknande. Om vi bara var litel snällare och klokareskulle produklionen bli ekologisk och resurshushållningen automatiskt infinnasig! Delär en myckel ytlig bild. och bör veta attresursslöseriet, kortsiktigheten och nedsmutsningen har atl göra med beslämdadrivkrafter som finns i det här i landet härskande ekonomiska systemet. Delberor pä den kortsiktiga inriktningen pä personlig och privat profil, påhänsynslösheten när del gäller atl föra över kostnader för miljön på samhälletoch på all del är vinstgivande från privaikapitalistisk synpunkt alt Närman lar upp denna verkliga bakgrund lill slöseriet kommer man fram till altdet, för alt bedriva en ekologisk produktion och för alt skydda miljön, ärnödvändigt all företa avgörande ingrepp och förändringar i det ekonomiskasystemet. Hela drivkraften i ekonomin måste då ändras till något meralångsiktigt och vettigare än blott och bart den privala vinsten, som gör detlönande atl kasta ul en mängd varor på en anarkisk marknad. Delladilemma förmår inte lösa. säger sig vara för en ekologiskproduktion, men man vill inte företa de ingrepp gentemot de slorakapitalintressena som aren förutsättning föratt man skall kunna garantera ensådan. Det är cenierns slora ideologiska dilemma. Principernaför del ekonomiska systemet, m. m. PÄRGRANSTEDT (c) kort genmäle: Anledningen till atl jag inte gav mig in på en djupanalys avdrivkrafterna bakom det slöseri som vi kan iaktta i vår ekonomi var alt del föralt göra en sådan analys fullvärdig fordras något . Viser nämligen inle så förenklat på del här som man gör inom vpk och alla övrigakommunistiska partier. Vi tror inle atl det bara är att avskaffa kapitalismenså löser sig alla problem av sig själv. Vi ser en betydligt mera kompliceradbild bakom. Detvisar sig också atl olika ekonomiska system ofta har slöseriet gemensamt. Jagvet att inle vill identifiera sig med de i praktiken genomfördakommunistiska systemen i väriden. Men låt mig konstatera att de ju ändå inte ärkapitalistiska! Men efter måttet av sina ekonomiska resurser slösar de likafriskt som de kapitalistiska systemen. Det är alltså betydligt fiera faktorerman måste la hänsyn lill än förtecknen på det ekonomiska systemet. Viär beredda au vidta de åtgärder som behövs. Vi är beredda lill de olika typerav ingripanden som behövs för all få en mera ekologisk produktion. Vi trordessutom alt samhället till sill förfogande har en lång rad instrument avekonomiskt slag - ofta av generell karaktär - som gör an man kan styraresursanvändningen. Det har inte varil bristen pä maktmedel ochinstrument som har lett till atl så litel har hänt på det här området, det harvarit bristen på vilja. De politiker som har dominerat den svenskasamhällsutvecklingen under de senasle årtiondena har inte varil särskiltintresserade av de här frågorna, och det är en vikiig anledning lill alt delser ut som det gör. Den dag vi bestämmer oss, den dagen har vi också maktmedlentill vårt förfogande. (vpk) kortgenmäle: I upprikiigheiensiniresseskalljag väl säga att en del ligger det i PärGransledts första synpunkt - man löser inte problemet enbart genom all förändradet ekonomiska systemet.