prot · G20943 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi reservanter anser all man måste kombinera de här sakernaoch alltså ha respekt för de sociala skälen både när del gäller atl förbjudabanditspelet och närdet gälleratt ge människor rådrum föratt skaffa sig jobb.Det rör sig om faltiga . Vägran om rådrum måsle vara elt heltosakligt ställningstagande som utskottet gör under inverkan av något slagskänslosvall. Detandra argument som vi anför i reservationen är rättssäkerhetskravel, som jagtycker har viftats bort alldeles för lätl. Det finns en betydande och växandeopinion i del här landei som anser alt alltmer har börjat tumma pårältssäkerhelskravet i lagstiftningsarbetet. Under del senasle årtiondet har vihär gemensamt stiftat ett antal lagar som varil ganska luddiga och som varitganska litel inriktade på alt lillgodose 100-procenliga rättssäkerhetskrav-lagaroch författningar med generalklausuler och liknande. Del finns en växandeopinion mot della. Man har här i debatlen velat liksom vifta borträltssäkerhelskravet därför au del skulle vara mycket mer angeläget alttillgodose de sociala kraven, men del håller inle. Bägge kraven måstetillgodoses. De båda skäl som jag har redogjort för är så väsentliga alt del skulleförvåna mig om majoritet ändock skulle följa utskottsmajoriieiensförslag. Jagvill slula milt anförande med att säga att jag har svårt alt se alt de somlänker rösta pä det förslag som har framställt under överläggningen skullekunna göra det ulan alt samlidigt stödja reservalionen. Det är en klarkonsekvens av hans förslag att reservationen måsle stödjas, så alt de berördamyndigheterna, i första hand regeringen, för lillfälle atl tekniskt klara ulsituationen. Man kan inle först besluta om att förbjuda banditerna och sedankomma tillbaka kort lid efteråt och införa en ny form av banditer. SVENANDERSSON i (fp) kort genmäle; Jag sätter mycket stor tilltro lill vad har sagt i den här frågan. Om någon organisation skall vara välinförstådd med hur det är inom en bransch, så är det ju det fackorgan somrepresenterar de anställda. Från fackets sida barman hävdat med bestämdhetunder alla år - och gör del även nu - all man vill ha bort det här spelet. ARNEPETTERSSON (s) kort genmäle; Jag kommer för min del att i voteringen om uppskov rösta för detlauppskov. Om vi inte skulle vinna framgång med de ideér som jag fört fram i vår molion, så får vi ett vakuum i verksamheien ifolkparkerna och på andra ställen. Del anser jag vara orimligt och olyckligt.Därför kommer jag alltså alt rösta för elt uppskov. BENGTSJÖNELL (c) kort genmäle; Till vad . sade om facket vill jag mycket kort sägaföljande. Jaghar svårt all tro att facket skulle motsätta sig atl medlemmarna förtillräckligt rådrum för all försöka skaffa sig nya anställningar. Förbudmot automatspel, 7/7. Den förbudsproposilion som debatteras framtvingades av alt riksdagenden beslutade alt enarmade banditer och alll annatautomalspel om pengar eller polletter skulle förbjudas från den 1 januari 1979.Del var alllsä mot den bakgrunden som jag i min tidigare egenskap avhandelsminister hade alt framlägga den proposition som är föremål förbehandling. Jagoch den lidigare regeringen hade framlagt ett annat förslag omenarmade banditer. Del förslaget gick ul pä all vissa begränsningar i speletskulle införas och atl man skulle vänta med ell slutligt beslut tills man fickvissa erfarenheter av hur dessa begränsningar verkade. Dessulom skulle manvänla tills den s. k. lotteriutredningen hade framlagt sitt förslag lill enhell ny lollerilag. Menriksdagen förkastade som sagt den propositionen. Röstningen gick något överpartigränserna, men del var två förbudspariier som klart framträdde, nämligenfolkpartiet och socialdemokraterna. Jag vill särskill framhålla all riksdagendä beslutade alt de nya lagarna skulle träda i kraft ,vilket ger orimligl korta övergångstider, som har påpekats här. Urden proposilion som är föremål för behandling Förbudmot automatspel, m. m. och som jag alltså harlagl fram vill jag citera ell avsnitt: "Riksdagenhar i sill beslut begärt förslag lill lagstiftning om förbud mol spel påenarmade banditer och liknande apparater från . Såvitt gälleranordnandet av automalspel med penningvinster e. d. saknas därför utrymme förregeringen att föreslå annan tidpunkl. Frågan huruvida tillräcklig lid hinnerförflyta mellan utfärdandet av en förbudslagstiftning avseende spelanordnandeloch dess ikraftträdande kan dock prövas av vid ställningstagandettill regeringsförslagel." Även om jag har fullgjort den här riksdagsbeställningen och framlagtproposilionen, så har jag under den lid som har gått inle blivit övertygad oinatl de av riksdagsmajorileten beställda förslagen verkligen är förnuftiga. Detfinns risk förökat illegalt spel. Del finns risk för alt ytterligare en branschmed slora ekonomiska bekymmer genom endast en månads övergångstid utsätts föronödiga påfrestningar med stora sociala besvärligheter i form avsysselsältningsstörningar som följd. Del finns del svårförståeliga i att juslenarmade banditer skall förbjudas medan en lång rad av annat spel, t. ex.hästtoto, skall få finnas kvar. finns där, herr talman, den utmanandemotsättningen mellan å ena sidan alll tal om medbestämmande i de mestinvecklade frågor och å andra sidan misstroendet mol enskilda människorsförmåga all hantera sin egen vardag. Jagantar atl det inle händer ofta atl någon som har framlagt en proposilionuttrycker så siarka tvivel om densamma som jag finner anledning atl göra. Meninle minst när så mänga talarom "förbudsriksdag" barden historiebeskrivningjag har gett varit nödvändig som en röstförklaring för den moderatariksdagsgruppen. Överläggningen var härmedslulad. Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av BengtSjönell m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskotlets hemställan i betänkandet nr11 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat förja-proposilionen. Då StenSvensson begärde rösträk- ning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: () anmälde att han avsett att röstaja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels del av underöveriäggningen framställda yrkandel, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottels hemställan i betänkandet nr11 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överläggningen framställda yrkandel. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då ArnePettersson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, 777. m. §5 Förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. betänkande 1978/79:11 med anledning av molioner om förbudmol kollektivanslutning lill politiskt parti, m. m. I delta belänkandebehandlades molionerna 1977/78:402av () och (), vari yrkats 1. atl riksdagenhos regeringen skulle anhålla om förslag till lag om förbud molkollektivanslutning lill politiskt parti, 2. atl beslulade hosregeringen anhålla alt rätlighetsskyddsulredningen fick i uppdrag att utredahuruvida offentliga myndigheter, t. ex. via dataregister för löneregistrering,med anledning av kollektivanslutningen noterade de kollektivanslutnas poliliskauppfattning, 1977/78:924av m. fl. (fp, c), vari yrkats att åter ullalade sinprincipiella inställning mot politisk kollektivanslutning, och 8 protokoll 1978/79:40-43 Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. 1977/78:1422av m. fl. (m), vari yrkats all beslulade ultalaatl kollektivanslutning lill politiskt parti ej stod i överensstämmelse medvärt demokratiska samhällsskick, varför det i grundlagen borde inskrivas denenskildes rätt alt själv avgöra eventuell anslutning till politiskt pani. 1. beträffande uppdrag äträtlighetsskyddsulredningen i kollekiivanslut-ningsfrägan avslå moiionen1977/78:402 yrkandet 2, 2. belräffandelagstiftningsåtgärder mol kollektivanslutning till politiskt parti avslå molionerna1977/78:402, yrkandel 1 och 1977/78:1422, 3. belräffande riksdagsuualandemot kollektivanslutning till politiskt parti avslå motionen 1977/78:924. 1. avAnders ()och () som ansett all uiskoilel under 2 bort hemsiälla attriksdagen belräffande lagstiftningsåtgärder mot kollektivanslutning tillpoliiiski parti med bifall till molionerna 1977/78:402 yrkandel 1 och 1977/78:1422 hos regeringen begärde förslag lill lagstiftning mol kollektivanslutningtill politiskt parti, 2. av (), BertilFiskesjö (c), (), (), () och () som ansett att utskottet under 3 bort hemställa alt skulle beträffande riksdagsuualandemot kollektivanslutning till politiskt parti med bifall till moiionen1977/78:924 godkänna vad reservanierna uttalat i frågan. Vid de senaste årens författningsreformeroch reformer inom denkommunala sektorn har de poliliska partiernas förutsättningar all obundet ocheffektivt verka ägnats stor uppmärksamhel. Detta var också vägledande vidinförandet av partistöd pä olika nivåer. Självfalletär det i en demokrati som vår viktigt alt slå vakt om de politiska partiernasmöjligheter att arbeta obundet. Det är i och genom de poliliska partierna ochgivetvis också genom andra folkrörelser som medborgarna har de störstaförulsätlningarna alt vara med och forma samhällel. Ju större dessaföruisänningar är, desto vitalare blir demokratin och desto större blirmedborgarnas inlresse och ansvar. kan inte nog ofta upprepas ochpoängteras i dessa lider, dä så många - icke minst massmedia - försöker allnedvärdera del partipolitiska arbetet. Självfallelär det angeläget all så många som möjligt sluter upp som medlemmar i depoliliska partierna för aktivt arbete och engagemang. Vid ställningstagandettill frågan om medlemskap i ett politiskt parti måste en vikiig princip komma tillullryck: medlemskapet i ett politiskt parti måste alttid fö bestämmas av denenskilde själv genom egen aktiv handling. Delär mol denna grundläggande princip som del nuvarande sysiemei medkollektivanslutning av medlemmar lill del socialdemokratiska partiet strider. Dennafråga har varit föremål fören livlig diskussion under många år-ja, ända sedansystemet infördes omkring . framgår icke minst av den bilagasom är fogad vid uiskoilsbeiänkandel. Ävenhär i rik.sdagen har del förekommii diskussioner om kollektivanslutningen, ochdet har också gjoris ställningstaganden i frågan. Vid under1970-talel har det gjoris uttalanden med uppmaning till del socialdemokratiskapartiet all sluta atl som medlemmar registrera sädana som anmäls kollektivt.Elt sådant uttalande gjorde sä sent som . har fråganåterkommit i molioner som behandlas i del föreliggande utskoltsbetänkandet. Deyrkanden som framställs i molionerna gäller dels ett upprepande av eltuttalande liknande fjolårets, dels också yrkanden om lagstiftning, bl. a.införande av bestämmelser i grundlagen mot kollektivanslutning. Fråticenterns sida vill vi underslryka att elt system med kollektiv anslutning tillpolitiskt parti kan komma i konflikt med den åsiktsfrihet som den nu gällandegrundlagen utgår ifrån såvitt gäller de medborgerliga fri- och rätiigheterna.Reservationsrätten ändrar ingenting i denna grundläggande principfråga. Denenskilde tvingas då att offentligt avslöja alt hon eller han inte vill tillhöraelt visst politiskt parti. På grund av atl detta också kan komma atl framgå avvissa avlöningslistor eller liknande ligger del nära till hands alt, om man sävill, betrakta reservationsrätten som en omvänd åsiktsregistrering. Det finnsanledning all kraftigt poänglera all ullalandet mol kollektivanslutning interiktar sig mot de fackliga organisationernas rätt alt besluta i egnaangelägenheter. Denna rätt är självklar och skall vara orubbad. Detuttalande som vi föreslår atl skall göra riktar sig mot atlsocialdemokraterna som medlem mar registrerar andra än dem som individuelltsökt medlemskap i partiet. Delta vill socialdemokraterna i utskottet intefatta, utan de envisas med alt svara på annat än vad uttalandet ochfrågeslällningen avser. Detla framgår av den minst sagt korta motivering föravstyrkande av molionerna som majoriteten står bakom. Atldel är många som kollektivt ansluts lill det socialdemokraliska partiet framgårockså av den lidigare nämnda bilagan som finns fogad vid uiskoilsbeiänkandel.Ca tre kvarts miljon medlemmar i det socialdemokratiska partiet ansluts på dethär sättet, och enligt redovisningen utgör detta av socialdemokraternasmedlemskår. Inom , som vid de senasle tvä valen har haft över en kvartsmiljon väljare från LO-seklorn, märker vi också all många känneren olustöveralt vara inne i ett system med kollektiv upptagning i annat politisktparti. Även i de fackliga kretsarna märks en ökad olust över kollektivsyslemelsom sådant, vilket inte minst framgår av de mänga uttalandena i pressen. Vi förutsätter att det somnu ändå sker ute på fältet kommer lill uttryck i Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, Den ulredning som pågår inom del socialdemokraliskapartiet måsle, hoppas jag, vara lyhörd för diskussionerna ute på föltet och ifackorganisationerna, som jag tidigare refererade . Inomcentern vill vi upprepa tidigare uttalanden mot kollektiv anslutning, dvs.upptagning av medlemmar i ett politiskt parti, och vi förutsätter också atldelta skall leda till resultat. Individensrätt alt själv avgöra medlemskap i politiskt parti är en ulomordentligl storfråga i en demokrati som vår. Vi kan inte ansluta oss lill krav pålagstiftning. Poliliska partier skall enligt vår uppfattning verka obundna,och därför kan en lagstiftning på del här områdei betraktas såsom ivivelaklig,vilket också kommer till uttryck i värt ställningstagande. Meddet sagda, herr talman, ber jag att fö yrka bifall till den vidutskotietsbetänkandel fogade reservationen 2. Denna fråga handlar inte bara om kollektivanslutningen som sådan ulanockså om i vilken utsträckning ett politiskt parti skall ta hänsyn tilluttalanden som upprepade gånger gjort. Kollektivanslutningenhar åtskilliga gånger diskuterats i riksdag. I själva sakfrågan ärargumenten välkända. Socialdemokraterna håller fast vid principen att människorkollektivt och mot sin vilja skall kunna anslutas till ett politiskt parti.Förra året värdet inle mindre än 768 000 människor som på så säu inrangerades iden socialdemokratiska fållan. har mer än tvåtredjedelar av del socialdemokratiska partiets medlemmar rekryterats på deltasätt. Detsäger sig självt att detta har många fördelar för det socialdemokratiskapartiet. a. är det en betydande inkomstkälla. Jag tror mig våga säga alt vihär har en orsak till atl socialdemokratin så envist håller fast vid denodemokratiska kollektivanslutningen. Jag tror mig också våga påstå atl bara enbegränsad del av dessa 768 000 medlemmar frivilligt skulle söka medlemskap idel socialdemokraliska partiet om inte kollektivanslutningen fanns. Enrealistisk uppskattning lyder på atl det socialdemokratiska partietsmedlems-tal då skulle vara ca 639 000 i stället för, som man redovisade förraåret, 1 129 461. Detta skulle i sin lur innebära att det socialdemokraliskapartiet var nere i samma medlemslal som 1948, då man redovisade 638 512medlemmar totalt. medlemsökning skulle då vara borta. Hur har jag då, herr talman, kommii fram till deltaresullat? Ja, medlemssiffrorna är de som fått del avdirekt från del socialdemokratiska partiet, såväl vad gäller siffrorna förindividuella anslutningar som vad gäller siffrorna för kollektivt anslutna. Enligten undersökning som gjordes för några är sedan av professor omdemokratin inom fackföreningsrörelsen är det av fackföreningsmedlemmarnasom anser att kollektivanslutningen är en felaktig form för medlemskap i ettpolitiskt parti. Man kan utgå ifrån atl de heller inte skulle sökaelt individuellt medlemskap, om delta blev den normala möjligheten. Av de 768000 medlemmar som kollektivt anslutits till det socialdemokratiska partiet kanman alltså räkna med atl 64 96 eller 491 000 skulle falla bort. Av andra orsakertror jag att man t. o. m. skulle kunna räkna med högre bortfallslal, men detskall jag inte gå in på här. Jaghar velat redovisa dessa siffror för alt göra klart att bakom del högstämdatalet från socialdemokratins sida, atl man bara vill bereda medlemmarna inomfackföreningsrörelsen möjligheter all påverka, ligger krassa beräkningar ommedlemsbortfall och ekonomiska kalkyler. Socialdemokratins inställning tillkollektivanslutningen grundar sig framför alll på sådana överväganden. Det har trots detta förekommit en debatt inom press med anknytning lillsocialdemokratin och fackföreningsrörelsen , som av många tyllssom alt det nu skulle vara dags för en omprövning av kollektivanslutningen.Många förhoppningar har knutits till att partiet självt nu skulle ta itu medsaken. Det var mot denna bakgmnd som vi från moderata samlingspartiet gickifrån vårt gamla krav på lagförbud mot kollektivanslutning när ärendet var uppeförra året i kammaren. Vigjorde del då därför att vi trodde oss se vissa förhoppningsfulla tecken på enomprövning, och vi hoppades att årets socialdemokratiska partikongress skullefalla ett beslut som innebar atl kollektivanslutningen försvann. Så blev tyvärrinte fallet. anförande som hölls av ordföranden i den grupp som sysslar medkollektivanslutningen inom partiet, ledamoten av denna kammare ,som tillika är ledamot av konslituiionsutskotlet, gavs emellertid inga besked inågon sådan riktning. talade endast om att "en eventuellreformering" bara skulle gälla den "tekniska formen för anslutning".Häri ligger såvitt man rimligtvis kan bedöma uteslutande vissa marginellajusteringar av del nuvarande systemet. Deltaär djupt beklagligt. Men det är också avslöjande. Del visar alt socialdemokratininle tar fasta på den krilik som riktas från slora delar avfackföreningsrörelsen, men också från , mot kollektivanslutningen. Idetta läge har moderata samlingspartiet självfallel funnit del naturligt allåtergå lill det krav som vi förfäktat, nämligen lagstiftning molkollekliv anslutning lill politiskt parti. Delta är uppenbariigen den endametoden all få lill slånd en bällre ordning. Det är aldrig trevligt atl behövaropa på lagstiftning när det gäller de politiska partierna och fackföreningsrörelsen,men det finns såvitt vi kan bedöma inget annat alternativ. Uttalanden frånriksdagens sida kommer man atl nonchalera. Uttalanden av denna art är bara ettslag i luften. Vill man att något skall hända, är lagstiftning det enda somåterstår. Med lanke på alt kollektivanslutning av människor lill elt politisktparti är en yltersl allvarlig sak har vi dock inte tvekat att ånyo kräva att enlagstiftning kommer till stånd. Det är på det sättet, herr lalman, att deuttalanden som har gjort och som den kanske kommer all göraytterligare en gång här , inte kommer alt leda till något resultat. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, m. m. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti, förslagel från de bådamittenpartiernas sida om eu uttalande i och för sig behjärlansvärt, meningenting annat än ett slag i luften. Den här typen av uttalanden kan mannaturiigtvis fortsätta med, men jag tycker alt även de partier som har försöktuttalandevägen till slut borde ta sig en funderare på om delverkligen är rimligt alt upprepa försöket gång på gång och naturiigtvis ocksåställa frågan lill socialdemokratin -den frågan tyckerjag vi skall få ett klartsvar på ; Är det på det sättet att man inte heller i fortsättningen tänkerfästa del minsta avseende vid de många uttalanden som har gjort? Omman fortfarande har den uppfattningen - och del verkar dess värre så, herrtalman - tyckerjag man skall säga det klart ut. Då bör vi också rimligtviskunna bortföra uttalandena från dagordningen i fortsättningen. Del är frommaförhoppningar och absolut ingenling annat. Del finns så många tingsom lalar emol den nuvarande kollektivanslutningen, men jag skall här inte taupp den saken vidare. Den är väl känd sedan lidigare kammardebatler, och eltflertal partikamrater lill mig kommer senare under debatten att redovisa såvälprincipiella skäl mol kollektivanslutningen som egna erfarenheter av hur denfungerar i praktiken. Kammarens protokoll innehåller dessutom så mycket avargument mot kollektivanslutningen att jag här sluiar med atl yrka bifall tillreservationen 1. Det är beklagligt att vi skall behöva föra denna diskussion år efter åri den här kammaren och ta upp tid med en fråga som det borde varasjälvklart au man klarade ut inom del parti som tillämpar systemet attkollektivt ansluta människor lill en viss politisk riktning. Tyvärr, herttalman, lycks detta inte vara fallet. Man tycks tro atl politiska åsikter inteär en personlig sak utan en sak som man kan fatta majoritetsbeslut om. Dettamåsle djupl beklagas. Riksdagenhar ett flertal gånger - åren 1973,1974,1976 och 1977 - ställt sig bakomuttalanden som innebär atl kollektivanslutning lill politiskt parti inte borde förekommamen alt frågan inte i första hand bör lösas genom lagstiftning, utan genomåtgärder från partiernas sida. Med inlresse har jag följt den diskussion somhar förekommit inom det socialdemokratiska partiet. Även grupper inom defackliga rörelserna och inom det socialdemokraliska partiet har varit och ärkritiska mot förfaringssättet all tillämpa kollektivanslutning. Den arbetsgruppsom socialdemokraterna har tillsatt för att arbeta med denna fråga harjag hyststor förståelse för när det gäller dess arbele, nämligen att man där bordekunna komma fram till en lösning som vore positiv och rättvis i sammanhanget.Del är därför med ett vissl beklagande som man sedan tar del av densocialdemokraliska arbetsgruppens rappori vid årets kongress, där det enligtsnabbprotokollet i redovisningen konstateras; "Detär ställt utom alll tvivel atl kollektivanslutningen har ökat de anslutnafackföreningarnas poliliska inflytande och detta har varit till fördel försåväl medlemmar som samhälle. Detär också ställt utom alll tvivel att framtiden kommer atl kräva en alltsiarkare sammanhållning mellan partiet och fackföreningsrörelsen. Därför måsteen eventuell reformering av den tekniska formen för anslutning ta sikte på aUvidmakthålla starka band mellan den politiska och fackligaarbetarrörelsen." Deltainnebär atl frågan om kollektivanslutning reduceras till en fråga om tekniskanslutningsform och eventuell reformering. Visom har hyst och fortfarande hyser en tro på alt man inom detsocialdemokratiska partiet kommer att kunna rensa upp i denna fråga måsle,efter att ha tagit del av den rapport som avgavs pä den socialdemokratiskapartikongressen, medge all vissa frågetecken kvarstår. Detla är en principfrågaoch inte en fråga om vilka praktiska lösningar man bör välja. Men det kan väländå inte vara på det sättet atl man inom del soicaldemokratiska partiet intekänner lill alt enskilda människor kan anslutas individuellt till ett politisktparti? Det hoppas jag verkligen att man inle är främmande för, men av det citatjag här föredrog skulle man kunna dra den slutsatsen och börja undra hur delverkligen förhåller sig. Föross inom är individens rätt atl fritt och självständigt välja politisktparti grundläggande för vårt ställningstagande liksom för vår demokrati. Därförkan vi av principiella skäl inte acceptera en kollektivanslutning av människortill ett politiskt parti. sådant system strider mot den åsiktsfrihet som nugällande grundlag utgår från vad gäller de medborgeriiga fri- ochrättigheterna.