prot · G209126 · 1978-12-31 00:00:00 — Jagifrågasätter om kan få med sigdeandra i uiredningen pä eltsystem som är enbart ett grundtrygghelssystem. Värt sociala system är kopplattill den inkomst man har - man kan diskutera det, men så är del uppbyggt. Attändra det låter sig inte göras i en handvändning. Men vi funderar över de härsakerna i utredningen. Och de är svåra, mycket Översynav det sociala trygghetssystemet Jagtror alt instämmer med mig när jag säger att vi måste byggavidare på det system vi har. Vi måste försöka få ell socialt syslem som i slortsett bygger på de inkomsler människorna har men försöka hjälpamänniskor som av olika anledningar aldrig fåll någon inkomst här i livet,människor som startar från en mycket låg nivå. Vi är alla ense om att vi skallförsöka hjälpa upp dem. Men de i samhället som under livet skaffat sig olikainkomster måste när de blir pensionerade eller sjuka ha en ersättning sombygger på den inkomsten. Kostnaderna för dessa människor upphör ju inte i ochmed alt de blir sjuka eller pensionerade. De måste klara sina kostnader ävendå. Därför har vi elt system som grundar sig på våra inkomsler. Vifortsätter i utredningen och jobbar efter den här modellen. ochjag är nog ense om alt vi måste fortsätta på den här vägen. Den här debatten ärganska meningslös, lyckerjag. Det som är ute efter pågår ju för fullt,även om uiredningen inte till alla delar kan biträda vad som Slår ipartimoiionen. Därför kommer kammarens moderata ledamöter all rösta medulskoltel i denna fråga. Detvar utskottets ärade herr ordförande som föranledde mig att begära ordet medsina påståenden att vill rasera grundläggande principer för värtsocialförsäkringssystem. Hert Aspling tog t. o. m. lill brösttoner. Dessulomkom han med elt hot, nämligen att om vi vill förbättra situationen för dem somär sämst ställda i det här samhället så skulle man minsann sätta in krafter motcentern. Del är inle värdigt all föra debatten sä frånsocialförsäkringsutskottets sida med hänsyn till det förfiulna som finns i dehär frågorna. Vadvi diskuterar är alt inle bara de som har det bra skall få del bältre utan altde som har det sämst i första hand skall få förbättringarna. Del är denompriorilenngen vi måste salsa på i den omfallning som vi får ökade resurser. Låtmig bara la två exempel! Vi har i familjestödel en variation mellan 32kr. per dag och . När det gäller sjukförsäkring har dehemmavarande fåu en förbättring frän . per dag, samtidigl somden andra gmppen har fått en förbättring frän 150 lill . Visäger all de framtida satsningarna inom ramen för de resurser vi har måsteläggas pä dem som har del sämst ställt. Jag kan inle inse alt man därmedraserar eller förstör något syslem. Man bygger upp en grundtrygghet för demänniskor som vi lever nära och vilkas talan försökl föra här i husetså länge jag har varit med både i andra lagutskottet och i socialförsäkringsutskottel. Låtmig påminna om all vi inte har fåll förbällringar utan kamp, ! Tafrågan om pensionstillskotten för pensionärerna! Ta frågan om den sänktapensionsåldern! De borde ge anledning till litet grand eftertanke ochsjälvkritik och inte till att ta lill brösttoner. Jag ber, herr talman, attfå yrka bifall till reservationen. anförande ger mig endasl anledning till ett påpekande,nämligen alt det är innehållet i partimolion, dess krav och synpunktersom har legal lill grund för mina inlägg här . Delvar brösttonerna från som föranledde mig alt begära ordet. Vad jaghar sagt slår Jag fasl vid. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels ulskouetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 19 röstarJa, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för Ja-propositionen. Då GöstaAndersson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Lokal-och utrustningsplaneringen vid statliga högskoleenheter §12 Lokal-ochutrustningsplaneringen vid statliga högskoleenheter Föredrogsulbildningsutskollels betänkande 1978/79:29 med anledning av proposilionen1978/79:92 om lokal- och utruslningsplaneringen vid slalliga högskoleenheterjämle motion. I propositionen 1978/79:92 hade regeringen() efter föredragning av utbildningsministern föreslagil att 1. bemyndigaregeringen au vidla de ålgärder som erfordrades för alt avveckla nuvarande kommitléorganisation för lokal- och ulrustningsplane- ring, 2. godkänna de riktlinjer för lokal-och utrustningsplaneringen för statliga högskoleenheter som förordals iproposilionen, 3. bemyndiga regeringen attdisponera högst . Lokal-och utrustningsplaneringen vid statliga högskoleenheter huvudtitelns anslagKommittéer m. m. för att /80 bestrida kosinaderna för den ipropositionen förordade organisationen för lokal- och ulrustningsplanering. Beiräffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Medbörjan är 1964 härav Kungl. Maj:l och senare av regeringen tillkallats lokal-och utrusiningsprogramkommilléer, en vid varje universitetsort liksom en förjordbrukets högskolor. En speciell universiteisresiaurangkom-miiié hartillkallats för högskolornas resiaurangfrågor. Kommittéernas verksamhetsområdenhar efter hand vidgats lill alt omfatta lokal- och ulrustningsplanering för ihuvudsak all statlig högskoleutbildning saml därtill knuten forskning ochförvallning. Kommittéernahar all utreda de lokal- och utrustningsbehov som aktualiseras främst avlokala eller centrala högskolemyndigheter. Behoven omsätts i lokal- resp.utrusiningsprogram som fastställs av kommittéerna. Lokalprogrammen bildar underlagför de byggnadsprogram som redovisas av för regeringen ochsom efter prövning normalt leder till uppdrag lill attprojektera och utföra byggnader. Kommittéerna utreder högskoleenheternas behovav ersättningsanskaffning av inredning och utrustning och prövar lokalbehov vidförhyrningar. svarar för au utarbeta vissa normer och anvisningar förprogramarbetet samt för övergripande prioritering av akluella byggnadsobiekloch ersättningsbehov av utrustning. Handläggning av lokal-ochulruslningsfrågorna vid kommittéerna sker vid ell gemensamt kansli. Iproposilionen föresläs all nuvarande kommitléorganisation för lokal- ochulruslningsfrågor avvecklas. Arbetet med dessa frågor inom den statliga delenav högskolan förs i stället till stor del över på de enskilda högskoleenheternasstyrelser. I proposilionen föreslås speciella organ, s. k. lokalnämnder förhithörande frågor. De regionala aspekterna på framför alll den grundläggandehögskoleutbildningens lokal- och utrustningsbehov skall bevakas avregionsiyrelserna. Till universitets- och högskoleämbete förläggs samordnandeoch prioriterande uppgifter. Dit knyts även vissa expertgrupper som finns inomden nuvarande lokal- och ulrustningsprogramorganisationen. Lokal-och utruslningsplaneringen vid föreslås ske pålikartat sätt. Universitetsrestaurangkommitténföreslås bli avvecklad och uppgifterna fördelade på olika myndigheter. Förslagensyftar till alt anpassa planeringen av lokaler och utrustning lill den nyahögskoleorganisationen och i övrigl ändrade fömlsättningar." I detta sammanhang hade behandlals motionen1978/79:2211 av () och (), vari yrkats allriksdagen som sin mening gav regeringen till känna vad som i motionen anförtsom organisatorisk anknytning till regionstyrelserna av de handläggarresursersom skulle slällas lill förfogande för lokal- och ulrustningsprogramarbetelinom högskolan. 1. altriksdagen bemyndigade regeringen au vidla de åtgärder som erfordrades för all avveckla nuvarande kommitléorganisation för lokal- och utrustningsplanering för statliga högskoleenheter, 2. alt beiräffandepersonalresurser för lokal- och ulrustningsprogramarbetel vidhögskoleenheterna med avslag pä molionen 1978/79:2211 godkände vad somförordals i proposilionen 1978/79:92, 3. att i övrigl godkändede riktlinjer för lokal- och utrustnings-planeringen för statligahögskoleenheter som förordats i propositionen 1978/79:92, 4. all bemyndigaderegeringen att av det under nionde huvudtiteln för /80 anvisadereservationsanslaget till Kommittéer m. m. disponera högst I . föratt bestrida kosinaderna nämnda budgetår för den i propositionen 1978/79:92förordade organisationen för lokal- och utrustningsplanering. Lokal-och utrustningsplaneringen vid statliga högskoleenheter Reservalion hade avgivits av , , , , , ochLena (samtliga s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa att beträffande personalresurser förlokal- och utmstningspro-gramarbetet inom högskoleregionerna som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anförl med anledning av molionen 1978/79:2211. Socialdemokraternai ulbildningsulskotlet har reserverat sig på en punkl i betänkandet om lokal-och ulmsiningsplaneringen vid slalliga högskoleenheter. Del gäller placeringenav resurserna för handläggarljänster-na. Viutgår ifrån att dessa handläggare skall tjäna hela regionen och inle bara denstörsta högskoleenheten. Vi tar vidare fasta på vad som sägs i proposilionen omregionslyrelsernas roll. Där slår del bl. a. att de skall ha etl särskilt ansvarför de små högskoleenheternas lokal- och ulmsiningsbehov, att det skall vägasmot behoven för övrig grundläggande utbildning inom regionen och alterforderlig samverkan i lokal- och ulmslningsfrågor kommer lill Slånd mellanberörda högskoleenheter. Vi tror alt regionsiyrelserna kan leva upp lill dettasärskilda ansvar bältre om de får den personresurs som proposilionen talar om. U68-beredningen var för sin del inne på liknande tankegångar när den förordadeatt regionstyrelser skulle inrättas, nämligen all det särskill för de småhögskoleenheterna vore bältre om olika slag av service kunde ges frän ettregionalt organ som var fristående från de olika högskoleenheterna. Instruktionenför regionstyrelserna fick också i sin 5 § en formulering som pekar i denriktningen: "Regionsiyrelsenskall inom regionen främja ett nära samband mellan forskning och dengrundläggande högskoleutbildningen. Lokal-och utrustningsplaneringen vid statliga högskoleenheter skall handlägga frågor omorgan, institutioner eller andra arbetsenheter, inrättningar och resurser somär gemensamma för tvä eller fiera högskoleenheter eller för högskoleenhet ochkommun eller landstingskommun som anordnar högskoleutbildning, iregionen." Därnämns alltså ordet resurser, och vi anser att de här handläggarna, av vilka detJu skall finnas en per region, är exempel Just på en sådan resurs sominstruktionen för regionsiyrelserna talarom. Vi menardärförati det vore bäst omhandläggarna placerades vid regionstyrelserna. Detär mot den bakgrunden, herr talman, som jag ber an få yrka bifall tillreservaiionen vid utbildningsutskottets betänkande nr 29. Det har rått stor enighet pä de flesta punkier i ulskotlel när delgäller proposilionen om lokal- och utruslningsplaneringen vid slalligahögskoleenheter. Det är endasl på en punkt som de socialdemokraliskaledamöterna har reserverat sig. Som framgick av inlägg frän socialdemokratiskt häll knyta en personell resurs lill regionstyrelseni varje region. Frånutskoltsmajoritetens sida följer vi i stället propositionens förslag, sominnebär au universiteten i , , , och fårvardera en tjänst. Tvä tjänster föreslås dessutom för , ochplaceringen av dessa tjänster skall bestämmas sedan UHÄ har lämnal förslag. Detfinns myckel goda skäl för att följa utskottsmajoriteten och intereservanterna. Grundinställningen bakom förslaget är Ju, att de enskildahögskoleenheterna skall ges ökat ansvar också när det gäller lokal- ochUlrustningsplanering. Det hör också till bilden att en beiydande del avlokalplaneringen berör forskningslokaler, för vilka regionsiyrelserna inte harprimäransvar eller överblick. Regionsiyrelserna har inte heller i remissvarenhävdat au handläggarresurser skall föriäggas till den regionala nivån.Regionsiyrelsen i t. ex. förordar en organisatorisk uppbyggnad kringstörre högskoleenhet i varje region. Regionsiyrelsernabör enligl propositionen och utskottsbetänkandet inte medverka i handläggningenav enskilda lokal- och utrusiningsärenden utan i första hand yttra sig över delokala myndigheternas behovsredovisningar. Utskottet understryker dock vadföredragande statsrådet anfört om region-styrelsernas särskilda ansvar i frågaom de små högskoleenheternas lokal- och utrustningsbehov. Enligt proposilionenskall också de befattningshavare som knyts lill de lokala enheterna varaskyldiga all ägna erforderlig lid ät de mindre högskoleenheternas programbehov. Förall sammanfatta: Skälen för att följa proposilionen och utskottsbetänkandet äruppenbara. Förslaget där ligger i linje med den utredning som ligger lill grundför den föreslagna omorganisationen. Remissvaren ger sammanlaget inte underlagför reservanternas linje. De mindre högskoleenheternas programbehov kantillgodoses genom att befattningshavarna vid universiteten skall ägna tidockså ät de mindre högskoleenheterna. har också ell särskiltansvar i fråga om de små högskoleenheternas lokal- och Nr126 Jag ber att fåyrka bifall till utskottets hemställan på samtliga ig , inyn Överiäggningenvar härmed slutad. Hälso- och miljöfarligavaror m. m. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservationen av . fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt voiering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i beiänkandei nr 29 mom. 2röstar Ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då LarsGustafsson begärde rösträkning verkställdes voiering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1978/79:22 med anledningav motioner om bilavgaser m. m. Utskottets hemställan bifölls. § 14 Hälso- ochmiljöfarliga varor m. m. betänkande 1978/79:23 med anledning av motioner om hälso-och miljöfarliga varor m. m. Idelta betänkande behandlades moiionerna 1978/79:229av ()och (), vari hemslällls au riksdagenbeslutade att som sin mening ge regeringen till känna att användningen avklorerade paraffiner borde förbjudas, om även komplelte- Nr 126 rande undersökningar bekräftade de resultat som uppnåtts. Onsdagenden /79:648 av m. fi. (c), ,g , I 1Q.7Q 1978/79:649av m. fl. (c), 1978/79:715 av () och (), vari Hälso- och miliö- hemställts att hos regeringen begärde att åtgärder skulle vidtas såfarliea varor tn m '' forskare som arbetade för au undanröja hälsorisker iarbetsmiljön fick lillgång lill nödvändiga dala, 1978/79:795 av m. fl. (vpk), vari föreslagits att hosregeringen hemställde om förslag som innebar l.att ämnens giftighet, särskiltbeträffande cancer- och fosterskador, skulle vara utprövade, innan ämnel ficktillverkas för kommersiellt bruk, och godkända av särskill organ i likhet med läkemedelsprövningensamt aU testresurser skulle skapas vid eller särskilda institut ioffentlig ägo, 2. alt en utredning lillsatles för alt förbättra eflerievnadenav lagen om hälso- och miljöfariiga varor och att särskill yrkesinspektionernasmöjligheler att överta tillsynen beaktades, och 1978/79:1990av m. fi. (s), vari såviu nu var i fråga (yrkandet 1) hemställts allriksdagen beslulade att hos regeringen begära all en gift- och kemikommissionlillsatles med de uppgifter som anförts i motionen. 1. beiräffandeanvändningen av vissa produkter a. somsin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av mofionen 1978/79:229, b. lämnamotionen 1978/79:648 ulan vidare ålgärd, 2. beträffanderegistrerings- och tillsynsfrågor m. m. a. lämnamotionen 1978/79:649 utan vidare ålgärd, b. lämnamotionen 1978/79:795 ulan vidare åtgärd, c. avslåmolionen 1978/79:1990, yrkandel 1, 3. beträffandevissa forskningsfrågor lämna motionen 1978/79:715 utan vidare ålgärd. Reservation hade avgivits av ,, , , , (samtliga s) som att utskottet under 2 c borthemställa altriksdagen skulle som sin mening ge regeringen lill känna vad reservanterna medanledning av molionen 1978/79:1990, yrkandel I, anförl om tillsättande av engift- och kemikommission. Enligl vårt partis uppfattning finns del nuanledning att på bred front angripa deproblem som deu ständigt ökande förbmkningen av kemiska produkter lederlill. Det är mänga delfronier som ingår i del fållläget, 142 och därför behövs också bättre överblick och mera effekliv samordningav insatserna än vi har f n. Vianser alt en särskild gift- och kemikommission bör lillsältas för denna Onsdaeen den uppgift. Alt minska och helst eliminera de risker för hälsa ochmiljö som en ig ,q-jq teknik med ökadkemikalieanvändning utsätter människorna för, såväl i _ ._ industrin och i jordbruketsom under frilid och i bostaden, är ell viktigt mål f/älso- och miliö-försocialdemokralisk miljöpolitik. I hushållningen med våra naturtillgångar farliga varor m m och i den långsiktiga planeringen måste man också av hänsynlill och omtanke om miljön speciellt uppmärksamma de kemiska riskerna. Människanpåverkas av de kemiska produkterna pä olika sätt. Dels kan produkten påverka demänniskor som direkt hanterar den och dem som ytligt kommer i konlakl rned den,om det finns giftiga substanser i den. Dels kan produkten nå människan viainandningsluflen, dricksvattnet, livsmedel m. m. Del finns anledning alt medsärskild oro se på de skadeverkningar som upptäcks först sedan man använt dethälsofarliga ämnel en längre lid. Del finns exempel på yrkesbetingad ellerannan miljöbelingad cancer som uppträder först efter den första kontaktenmed det fariiga sjuk-domsframkallande ämnet. Under resten av della sekel kommervi i delta hänseende au få se effekterna av den ökade kemikalieanvändningen fr.o. Lagenom hälso- och miljöfarliga varor lägger elt stort ansvar pä den som tillverkar,försäljer och pä annat sätt hanterar eller importerar kemiska varor. Men detbehövs bättre översyn genom registrering och kontroll av kemiska varor. Delbehövs skärpning av lagstiftningen, ökad forskning och en mera snabb ocheffekliv administration genom ökad samordning, mera förhands-kontroll ochmärkning av kemiska produkter. Alla dessa problem kan inle lösas endast genomatt, som utskottets majoritet gör, hänvisa till den översyn avproduklkonlrollnämndens administration som pågår. Förall få en tillräckligt god överblick över hela det kemiska området - det gälleranvändning såväl i arbetslivet och i bostaden som i den yttre miljön -behövsdel en slagkraftig och frislående kommission, som kan sälla in åtgärder snabbtoch utan besvärande administraiivi krångel. Del gäller kontrollen av över4 miljoner kemiska produkter. Sedan har t. ex. tillkommit ca100 000 nya kemiska produkter. Naturligtvis är inle alla farliga, men nyaföreningar av olika kemikalier skapar stor osäkerhet om deras verkan. Enohejdad tillverkning och en okontrollerad användning av dessa många kemiskaämnen får inle medföra all människor och miljö skadas. Vi måste ha möjlighetall snabbt ingripa mot de farliga kemiska ämnena och deras skadeverkningar.Därför yrkar jag bifall lill reservaiionen som är fogad vid jordbruksulskotletsbetänkande nr 23. LARS-OVEHAGBERG (vpk): De kemiska riskerna är delvis kända sedan flera hundra är tillbaka, men den slarka utbyggnaden av den kemiska industrin har mångdubbelt ökat riskerna. Klassiska exempel på sädana risker i arbetsmiljön är riskerna för bly- och kvicksilverförgiftning liksom försilikos, 143 Hälso-och miljöfarliga varor m. m. De beskrevs av . Likafullt ärdessa klassiska risker fortfarande utbredda på de svenska arbetsplatserna.Kunskap och forskning räcker inte för att undanröja dem. Det krävs därför enakliv kamp mot de kemiska riskerna och för en god arbetsmiljö. Deborgeriiga partierna är i stort sett nöjda med nuvarande ambitionsnivånär det gäller att bekämpa de kemiska riskerna. De synes inle heller viljaändra på lagstiftningen så alt den blir mera konkrei. De vill i stället ha denså flexibel som möjligl, alltså såsom den nuvarande lagen om hälso-ochmiljöfarliga varor. Denna lag är med sina fina målsättningar en papperstiger Deresurser som satsas för att uppnå dessa mål är dessulom ringa. Lagen syftaregentligen inle heller lill någon högre ambitionsnivå. Slorfinansiniressenafår inom ramen för marknadsekonomin fritt forska för alt fä fram nya produkter.De får införa dessa i marknadsekonomins namn. I många fall rör del sig ommycket giftiga och farliga produkter. De borgeriiga partierna vill heller inlebygga upp en samhällsorganisation som kan möla denna anstormning av produkteroch som kan utröna de olika produkternas fariighet. Dekrav som vpk ställt i molionen 795 avvisas med vackra honnörsord, som är lillintet förpliktande för dem som handhar de kemiska ämnena och förgiftarvår miljö och våra arbetsplatser. Sedansocialdemokraterna förlorade regeringsmaklen har verkligheten förmån dem aUändra uppfaUning i dessa frågor till del bättre. kräver man ålgärder för allmotverka den utveckling som främst kommit till i med socialdemokralisklregeringsinnehav. Den reservation som SAP har lagt fram till detla betänkandehar mänga posiliva drag, men man har - som vanligt, skulle jag vilja säga -glömt maktfrågorna i samhället. Socialdemokratinspolitik behärskar ju fackföreningsrörelsen, och som jag ser det är det dennakraft som måste ges ökade resurser och befogenheter, som samhälletskärper lagstiftning och kontroll. Denna väsentliga del i kampen mot de kemiskariskerna återfinns inle i SAP:s politik. Den stora frågan är hur SAP kommeratiställa sig i det här avseendet. Kommer man att vilja vara med om alt tvingakapilalinlressena all upphöra med användningen av kemiska preparat i samhälleoch produktion? Är man beredd all föra en akliv kamp mot dessa intressen? Jagvill peka på all fackliga , undersökningar m. m. inteslår särskill högt pä den socialdemokraliska listan över politiska frågor avvikt, I stället föriitar man sig på vad som kan uppnås genom samhälletsresurser och därmed även på siorfinansuibildade och storfinansinfiueradeforskningsinsatser. Jag vill i det sammanhanget hänvisa lill den inställningsom socialdemokraterna redovisar i del betänkande som skall behandlas undermorgondagen, alltså socialutskottets betänkande nr 33, där man tillsammans medborgerligheten avslår förslagen om all ge pengar lill fackföreningsrörelsen förelt sådant fackligt institut. Föratt kunna bekämpa de kemiska risker som finns och som är kända liksomkommande risker behövs en helt ny lagstiftning och en hell ny politisk inriktning och dessutom enavsevärd resursförstärkning både lill samhällets Nr 126 organ och lill fackföreningsrörelsen som slöd för dess ansträngningar, Onsdaeenden 1motionen 795 med motivering i motionen 792 krävs all del på ig j| ,q-jq bord skall läggas förslag som innebär: 1, attämnens giftighet, särskilt beträffande cancer och fosterskador, skall Hälso-och miliö- vara utprövade, innan ämnel får tillverkas för kommersiellt bruk, och farlieavaror m m godkända av särskilt organ i likhet med läkemedelsprövningen samt all testresurser skapas viduniversitet eller särskilda institut i offentlig ägo, 2, atten uiredning tillsätts för all förbättra eflerievnaden av lagen om hälso- och miljöfarliga varor och all särskill yrkesinspektionernas möjligheter alt överta tillsynen beaklas. Dekemiska ämnenas akuta effekier är ju relativi kända, däremoi inle de kroniska,1970-taleis arbetsmiljölarm har huvudsakligen gällt kroniska effekter,speciellt cancer. Exempel på fariiga produkter är bl, a, asbest, vinylklorid,vissa bekämpningsmedel och arsenik. Även andra kroniska effekter somhjärnskador och hjärnsjukdomar har visat överfrekvens bland lösningsmedels- ochdynamilarbelare.