prot · G209154 · 1978-12-31 00:00:00 — Dettaanserjag mig kunna påstå trots att 21 reservationer har fogats till utskottetsbetänkande. Nuhar Jag inte för avsikt atl gä närmare in på vad som sägs i reservationerna.Jag har två skäl alt avstå frän del. Del ena skälet är det pressade lidschemasom gäller för kammarens arbete och det andra är att jag kan hänvisa lill vad somhar sagts tidigare i debalten, framför allt av . Tillulskollets betänkande finns också fogade två särskilda yttranden, ell avsocialdemokraterna i utskottet och ett av centerpartisterna. Socialdemokraternatar i sitt yttrande upp skogsindustrins svårigheter ochframhåller som sin åsikt atl statsmakterna snabbt behöver la ställning till eltsamlat handlingsprogram förden svenska skogsnäringen. Det var ju också denfrågan som berörde i sitt inlägg. Delhandlingsprogram som socialdemokraterna hänvisar till aviserades första gången1975. Den socialdemokratiska regeringen ansåg då alt elt program skulle kunnaträda i kraft fr. o. m.år 1978. Det utredningsarbete som fordrades försenadesemellertid. presenterades skogsutredningens förslag ochförsl har utredningsarbetet på skogsinduslriområdet blivit fördigt.Det senare remissbehandlas f n., och försl efter remissbehandlingens slut blirdet möjligt au ta ställning till den framlida skogsindusiripolitiken. Givetvishade det varit värdefullt att kunna behandla skogspolitiken ochskogsindustripolitiken - och det var ju också del önskemål som SvanteLundkvist framförde. Regeringen har dock funnit del viktigt atl såsnart som möjligt fick ta ställning till skogspolitiken. Visseriigen harskogspolitiken och skogsindusiripolitiken väsentliga och gemensamma intressen,men samlidigl måste man ha i minnet att tidsperspektivet i skogspolitiken äravsevärt längre och atl skogsindustripolitiken i grundläggande delar måsleunderordnas skogspolitiken. Ipropositionen harjag framhållit att vi måste la till vara möjligheten attutnyttja den produktionsresurs som skogsmarken utgör. måste givetvistillbörlig hänsyn tas till andra viktiga samhällsintressen. En väl avvägdhushållning med våra skogar är elt grundläggande syfte i den skogspolitik somregeringen har föreslagit. Även om eu av motiven härför, nämligen all säkra vårnuvarande skogsindustris råvaruförsörjning, är väsentligt även ifortsättningen, står det klart atl del inle nu går att avgöra hur vi i enavlägsen framlid skall ulnyllja vad skogen producerar. Den inriktning avskogspolitiken som kommer all läggas fast och de ålgärder som vi vidtarunder kommer atl vara avgörande främst för kommandegenerationers möjligheter att själva bestämma hur deras skog skall användas. Beslutenom skogspolitiken rör alltså i första hand och i huvudsak de mycket långsiktigafrågorna. Detta utesluter givetvis inte behovet av beslut som har betydelsefrämst för den närmaste liden. Regeringens proposition innehåller flera sådanafrågor, och andra har tagits upp i andra propositioner. Sä ärdet t. ex. avflera skäl omöjligt atl pä kort sikt bortse från skogsindustrins behov avråvara. I annat sammanhang har regeringen föreslagit åtgärder för atl kommalill rätta med den besvärande råvarubrist som f n. råder och som inle direktkan påverkas genom det beslut vi fattat om den långsikliga skogspolitiken.Anpassningen av industrins kapacitet till den rävaruiillförsel som pä läng siktär möjlig måste ske efter hand och i sädana former att Riktlinjer för skogspolitiken, m. m. Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. oacceptabla konsekvenserför sysselsättningen undviks. Detla är en av de viktigaste frågor som måstebehandlas med utgångspunkt i det utredningsarbete om skogsindustrin somnyligen har redovisats. Skogsbruketsbetydelse från regionalpolitisk synpunkt framhålls på flera ställen iregeringens proposilion. a. har det statliga stödet till skogsbruketutformats under starkt hänsynslagande härtill. har i sitt särskildayttrande särskilt betonat det kombinerande jord- och skogsbrukets betydelse,bl. a. i regionalpolitiken. Givelvis är del så alt det kombinerade jord- och skogsbruketfrån brukarsynpunkt erbjuder många fördelar. Den förstärkning av elljordbruksföretag som ell skogsinnehav innebär kan ofta vara avgörande för attbehålla elt levande jordbruk i glesbygden. De självverksamma jord- ochskogsbrukarna ger ofta elt betydelsefullt bidrag lill en god skogsvård. Meddetta harjag velat säga alt kombinationen Jord-skog visst inte är ulanbetydelse i skogspolitiken. Men främst fyller den en viktig funktion ijordbrukspolitiken. Deljag nu har sagt stämmer ganska väl överens med vad citeradefrån s. 21 i betänkande. Vadgäller synpunkter pä skogen som energikälla råder det inga delademeningar om att skogen i den utsträckning som det är möjligt och lämpligt skallutnyttjas som energikälla. används spillvirke som ved. Användningenskulle kunna öka ytterligare om anläggningar fanns till hands mera allmänt ochom bättre system för hopsamling och utnyttjande vore utvecklade. Jag villemellertid hänvisa till vad Jag har framhållit i propositionen omnödvändigheten av atl ge skogsbruket en sådan inriktning att handlingsfrihetenoch valmöjligheterna.bevaras för kommande generationer för de olika slag avproduktion i våra skogar som kan erfordras i framliden. Slutligenvill Jag framhålla, herr talman, alt regeringen vid utformningen av förslagelom den framtida skogspolitiken har eftersträvat en avvägning mellan de tvåhuvudintressena: å ena sidan effektiv virkesproduktion och å andra sidan hänsyntill natur- och miljövård. Det är med glädje jag kan konstatera att det beslutsom kommer att fatta här i stort sett innebär elt godkännandeav den avvägning som regeringen har gjort i sitt förslag. () kortgenmäle: Jordbruksministern sade atl han i och för sig ansåg att det skulle havaril värdefullt om man hade kunnat komma fram med etl samlat handlingsprogramför skogsnäringen. Men han motiverade del faktum,att vi inle fött ett sådantprogram, med atl man blivit försenad när del gällde utredningarna påskogsindusirisidan. Ja,det är självklart att man "blir försenad" när man har deninställningen i grunden som trepartiregeringen kungjorde, all den här fråganvar egentligen ingen angelägenhet för samhället eller för staten. Man startadeJu sina programförklaringar med alt säga: Hur vi skall klara frågorna omvirkesförsörjningen till industrin i en situation där vi löper risk all föråvarubrist, del är en angelägenhet förbranschen. Jaghar fattat del så aU jordbruksministern heller inle är sä förfäriigt angelägenom att få någon ordning på detta. Så sent som den 27 november förra åretuttalade han enligt SlSU-Nyll - det är ju aktualiletsnylt frän Skogsindustrinsinformation: "Staten behöver inle gå in med ytteriigare styrälgärder ivirkesfrågan." Och i görjordbruksministern klart alt virkesfrågan utan statliga regleringar. Delär klart atl om man har den här inställningen att marknadskrafterna kommer atllösa problemen för oss, sä fördröjs tillvaratagandet av möjligheten att kommafram lill ett handlingsprogram som är samlat för hela näringen och där man idetta bekymmersamma läge kan få den ordning på torpet som är absolut nödvändig. Jagtog mig friheten att använda ordet skandal i mitl första inlägg om densituation som kan komma alt uppstå . Jag brukar aldrig användasådana ord i debatter, men jag har gjort det föratt verkligen fästauppmärksamheten på vad som är pä gång. Jag ställde då en fråga tilljordbruksministern: Vad avser jordbruksministern att vidta för åtgärder för altförhindra att vi kanske hamnar i den sitsen, all sedan vi med statliga insatserhar försökt klara skogsindustriföretagens problem måste vi köra ut folk iarbetslöshet, därför att vi inte för fram virkesrävara? Ansvaret härvidlag harregeringen, och Jag hoppas all Jordbruksministern inle försöker göra gällande attdel förslag som ligger pä bord rörande stimulanser tillavverkning kommer alt lösa problemen. Det är alldeles för sent framtaget, herrJordbruksminister. Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. (vpk) kortgenmäle: Jag är överens med om alt man måste ta till kraftigastyrälgärder för att fö fram råvara. Om man från regeringens sida vidtogkraftfulla åtgärder, skulle del inle behöva råda brist på råvara. Jaghar tidigare hänvisat lill riksskogstaxeringens redovisningar. En granskning avdem visar nämligen atl man efter del att den nya skogen säkerställts underlåtitatl avverka fröträden, vilka i sin tur kommer att bli ett stort men fördenframtida beståndsutvecklingen. Men om man tog itu med detla ,skulle mankunna få fram ytteriigare skog. Och dä är del inte enfråga om brist på råvara utan då saknas initiativ från regeringens sida. Är denuppgift som Jag har tagit från riksskogstaxeringens redovisningar riktig? Vadtänker jordbruksministern i så fall vidta för åtgärder? Jordbruksministerntalade myckel om kommande generationer i sitt tal. Vad är det dåJordbruksministern kommer att ge kommande generationer? Jc, man låser fast denframtida skogspolitiken i ungefär nuvarande former -ökad mekanisering, ökadanvändning av kemiska bekämpningsmedel och användning, visserligen med vissabegränsningar, av contortalallen. Det är vad man kommer alt ge den framtidagenerationen. Omjordbruksministern menar allvar med sill tal och med att man skall vårdaskogen, borde Jordbruksministern ha vidtagit en sådan åtgärd som alt Rikdinjerför skogspolitiken, m. m. införa obligatoriskaskogsbruksplaner Men inte ens det vill jordbruksministern vara med om, utandet skall göras på frivillig väg. Man för, enligt jordbruksministern, lita tillatt de privata intressena verkligen vidtar vissa skogsvårdande insatser. Vi vetvad resultatet har blivit av del -ingenting i positiv riktning utanökad rovdrift. ANDERSDAHLGREN (c) kort genmäle: När jordbruksministern kom in på värt förslag om elt klenvirkesbidragför alt stimulera fram en användning av skogsavfall som energi, sadejordbruksministern alt det inte råder några delade meningar mellan oss omskogen som energikälla. Jag vill då ställa följande fråga lilljordbruksministern: jordbruksministern att del från energi- ochhandelsbalanssynpunkt och med hänsyn till det uppkomna oljelägel är viktigt altskogen i större utsträckning än nu används för framställande av energi i någonform? Om svaret är Ja på den frågan, vad avser regeringen då atl göra för atlstimulera fram denna energikälla? För atl försl svara pä fråga vill jag säga alt det ärregeringens uppfattning att vi i framliden måsle eftersträva alt minska värtoljeberoende och atl vi därför måste försöka fö fram alternativa, helstförnyelsebara energikällor. Där är naturiigtvis skogen en av de viktigastemöjligheterna. SvanieLundkvisl citerade uttalanden som gjorts . Jag föreställermig alt de direkt gällde frågor om tvångsåtgärder. Vad vi kan vara överens omär att det behövs kraftiga insatser för atl klara skogsindustrins råvarubehov.Det vore myckel beklagligt om den konjunkturuppgång som råder inte skullekunna utnyttjas av skogsindustrin på grund av brist pä råvara. I detsammanhanget vill jag påminna om del initiativ som log någongång vid nyår genom atl man erbjöd kostnadsfri rådgivning till skogsägarna bl.a. för val av bestånd för avverkning. Värdefullt var också skogsägarrörelsensinitiativ all ta kontakt med så gott som alla medlemmar i syfte alt fö dem atlavverka så myckel som möjligt. Regeringenhar lagt sitt förslag till avverkningsstimulans. Jag kan möjligen hålla med omalt det hade varil önskvärt att det kommit något tidigare. Eftersom det ärfråga om stimulans för gallring vill jag dock säga atl förhållandena undervintern var sädana, all det knappast med några medel hadevaril möjligt att fö folk att gå ut i gallringsarbete i skogen. Snö och köldgjorde detla omöjligt. Sedanvilljag tillägga att det är utomordentligt viktigt atl de här åtgärderna fården effekten atl skogsindustrin för den råvara den behöver. SvanteLundkvist tog på nytt upp frågan om ett samlat program. Jag hoppas, SvanteLundkvist, att vi kan vara överens om alt den omständigheten altskogsindusiriulredningens betänkande inte har kommit så långt ibehandlingen-del har inte remissbehandlats-att det nu kan bilda underlag för ettförslag till inle för utgöra ett hinder för att vi lar etl beslul om skogspolitikenslångsiktiga inriktning. Däremot är det viktigt att det beslul som vi i dagfattar inle kommer au försvåra den anpassning av skogsindustrin som ärnödvändig. Jagär övertygad om atl det beslul vi fattar är ett beslut i rätt riktningäven med hänsyn lill den långsiktiga utvecklingen av vår skogsindustri.Regeringen har haft som utgångspunkt au vår framlida skogspolitik måsleinriktas på hur mycket skogen långsiktigt kan producera - inte i första hand påvad skogsindustrin behöver för dagen. Riktlinjer för skogspolitiken, m. m. () kortgenmäle: Anledningen till alt vi inte har etl samlat program är trots alltden ovilja och del ointresse för att la fram ett program som karakteriseratförsl trepartiregeringen och sedan den nuvarande regeringen. Vi måste ha ettprogram för åtgärder, genom vilka man kan fö den styrning och den samordningmellan å ena sidan skogsindustrin och å andra sidan skogsbruket,ett program somblir nödvändigt,om vi inteskall få uppleva vad underskottet på råvara betyderså fort som vi får en högre konjunktur igen. Det programmet kunde ha varitframtaget , om trepartiregeringen -Jag skall gärna erkänna alt del är den somi första hand bär skulden-hade avståll från atl överlämna ansvaret förfunderingar kring de här frågorna till branschen och om den inte trott au manden vägen skulle klara problemen. Deltidningsutlalande som Jag citerade hade icke med tvång atl göra, utanJordbruksministern konstaterade helt enkell alt staten inle behöver gå in medytteriigare styråtgärder i virkesfrägan. finns ett samlat ansvar, sägerjordbruksministern, för virkesfrågorna i svensk skogsindustri. Staten har destyrmedel som behövs, och vi skall akta oss för att skapa fler, menarjordbruksministern. Men om vi över huvud laget skall komma fram lill lösningarsom lar hänsyn lill all andra än ägarintressen berörs av vad som händer iskogsindustrin med den obalans som råder mellan tillgång på råvara ochkapacitet klarar vi inte det bara genom all låla marknadskrafterna styrautvecklingen detta som karakteriserar den folkpartistiska regeringens industripolitik. Jordbruksministerntalade om snö och köld. Men del har inle varit snö och köld . Om vihade fått fram en proposilion tidigare, så nog hade det varit möjligt attuträtta någonting med hjälp av de hur stimulansåtgärderna. Frågan kvarslår: Vadgör regeringen och Jordbruksministern nu? Menar jordbruksministern att nu fördet bli som det blir? Skogsindustriföretagenbehöver ta vinden iden konjunktur vi nu får föratt konsolidera företagen. Dekan utnyttja sin arbetskraft. Kan vi frän regeringens sida emotse åtgärder föralt undvika atl vi hamnar i den situationen att vi får göra människorna iskogsindustrin arbetslösa och att skogsindustriföretagen inte för sin chansall vara med i den uppgående konjunkturen? Kan regeringen bara göra ingenting? Riktlinjerför skogspolitiken, m. m. (vpk) kortgenmäle: Jordbruksministerns fortsatta inlägg visar bara ytteriigare på denplanlöshet och den liberala filosofi som präglar proposiiionen ochutskotlsbetänkandet. Man skall överiåla åt marknadskrafterna att reglera så härviktiga och väsentliga frågor! Inte ens obligatoriska skogsbruksplaner är manintresserad av. Imotsats lill övriga partier, främst dä de borgerliga, i anser vikommunister atl skogspolitiken här i landet skall skötas av riksdag ochregering och inte av skogsbolagen. Hushållningen med skogen rymmer en radgrundläggande intressekonflikter. Huvudlinjerna i dessa motsättningar ladesfast redan på den liden då skogsbolagen med hjälp av bedrägeri och brännvinroffade ål sig bondeskogen i stora delar av värt land. Motsättningarnahar delvis annan karaktär. Men ett är oförändrat, och det är de privatavinstintressenas oförenlighet med de intressen som bärs upp av folkflertalet. Vpk:sförslag i motion 2281 innebär en planhushållning när det gäller skogen. Den haravstyrkts av utskottsmajorilelen, som därmed har ställt sig på fåtalets sidamot de många människor här i landet som står upp till försvar för bevarad ochökad sysselsättning, för bra arbetsmiljö, för giftfria skogar och mot denrovdrift på människor och miljö som skogsbolagen har stått för ochkommer att slå för. ANDERSDAHLGREN (c) kort genmäle: I framliden är del här viktigt, säger jordbruksministern. Dä är skogenen av våra viktigaste möjligheter. Det är bra. Men borde det då inte vara dagsau gå frän ord till handling? Det kan inle vara regeringen obekant atl såvälskogsstyrelsen som olika forskningsprojekt har visat vilka mängder energi viskulle kunna fö fram både i fast och flytande form. Min fråga kvarstår: Avserregeringen alt göra någonting åt det här? På förslag av andre vice talmannen beslöts attkammarens förhandlingar skulle fortsättas . §6 Anmäldes och bordlades Motioner 1978/79:2715 av GöstaBohman m.fl. 1978/79:2716 av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:218 om lagom förbud mol att under viss lid tillföra kärnreaktorer kärnbränsle, m. m. §7 Anmäldes och bordlades betänkande 1978/79:57med anledning av proposiiionen 1978/79:210 om ändrad företagsbeskattning jämtemotioner 1978/79:43med anledning av propositionen 1978/79:82 om anslag för budgetåret1979/80 till byggnadsarbeten m. m. inom ulbildhingsdeparte-mentetsverksamhetsområde Jämte motioner 1978/79:44 med anledning av propositionen1978/79:119 om vissa frågor rörande forskning och forskarutbildning m. m. jämtemotioner 1978/79:37 med anledning av propositionerna1978/79:115 om riktlinjer för energipolitiken, bilaga 3, och 1978/79:100 i vadavser anslag lill byggnadsforskning, m. m., jämte motioner 1978/79:40 med anledning av motion om finansieringav bostadsbyggandet m. m. §8 Meddelande om frågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1978/79:572av Böije () till utbildningsministern om planerna på en träiekniskutbildningslinje: Ibudgetpropositionen är 1 milj. kr. upptaget för start av träiekniskutbildningslinje. Det har i ansetts självklartatt en träieknisk linje skulle förläggas lill . Eftersom regeringenbeslutar över hur de avsatta medlen slutligen skall användas, sä vill Jag frågastatsrådet om statsrådels uppfattning om var och hur de avsatta medlen skallanvändas. 1978/79:573av () till socialministern om åtgärder för att undanröja viss dubbeidebitering avsocialförsäkringsavgifter: Svenska företag som bedriver exempelvisanläggningsarbeten utomlands kan komma i situationen atl olikasocialförsäkringsavgifter för svensk arbetskraft tas ut såväl i som idet land där arbetet bedrivs. Denna"dubbeldebitering" av avgifter leder till etl högre kostnadsläge ochdärmed sämre konkurrensläge för svenska företag. Enligt uppgift skulle deltaproblem också kunna leda till att vissa förelag överväger alt etablera sigutomlands. Vilkaåtgärder kan enligt socialministerns uppfattning vidtas för alt eliminera dennadubbeidebitering av socialförsäkringsavgifier? 1978/79:574av ö//-g/7wZ)ö/?/(s) lill bostadsminislern och jordbruksministern omradongasproblemel: avslöjades det att såvältrepartiregeringen som folkpartiregeringen försummat alt vidta de skyndsammaoch kraftfulla åtgärder för alt 10 proiokoti 1978/79:154-156 kommatill rätta med radongasproblemet som krävts av såväl ansvariga myndigheler och socialdemokraterna. Avslöjandenaväckte slor oro bland allmänheten, inte minst de direkt berörda,och starkkritik mol regeringen. I allmänpolitiska debatt i Januari i årframfördes denna kritik från socialdemokratiskt håll. Detla ledde också tillall regeringen tvingades lova atl ta itu med problemen. Jordbruksministerntillsatte en utredning, som bl. a. fick i uppgift att senast den 1 maj 1979redovisa ett program för de undersökningar och åtgärder som anses särskiltnödvändiga. Något sådani program har dock ännu inte redovisats.Bosladsministern lovade atl de åtgärder som måste vidtas i befintligabyggnader, inle minst i samband med energihushållningsprogrammet, snarastskulle komma lill stånd. Några särskilda förslag återfinns dock inle ienergipropositionen. kommer emellertid efter krav i en socialdemokratiskmotion att besluta att energihushållningsdelegaiionen skyndsamt skall behandladessa frågor. Molbakgrund av au dessa frågor väckt så slor oro bland många människor, attbehovet av skyndsamma åtgärder är myckel stort samt ait snart fyra månaderförflutit sedan regeringen lovade omedelbara och kraftfulla åtgärder vill Jagställa följande frågor till bostadsminislern och jordbruksministern: Vadhar regeringen gjort för all uppfylla löftena i den allmänpolitiska debatten ijanuari i är? Vilkakonkreta ålgärder avser regeringen nu genomföra? 1978/79:575 av WiggoKomstedt (m) lU\ industriministern om orderingången lill : Svensk stålindustris bekymmersamma situation ochframtid har senast under innevarande vecka varit föremål för riksdagsdebatt. Sloranedskärningar blir enligt tillgängliga prognoser nödvändiga. Del är därför medstor förvåning Jag noterar all uppgifter framkommer om all tackar nej till en order från svenska byggföretag med motiveringen attdel inle finns tillgänglig kapacitet. Ordern placeras nu i utlandet. redogöra för skälen till alt avvisat en större orderfrån svenska byggföretag? §9 Kammaren åtskildes .