prot · G20964 · 1978-12-31 00:00:00 — Remissordningenfastställs sålunda från fall till fall på grundval av de överväganden som görssedan man inom tagit del av del aktuella belänkandel, Dellaär huvudprincipen i fråga om remissförfarandet vad gäller betänkanden, Moldenna bakgrund kan man enligt min mening i nu förevarande fall inte tala omnågon ny princip. Omremissbehandlingen av visst utredningsbetänkande Jag ber all få lacka statsrådet för svarel. Eftersomhandläggningen av remissomgången för har skett på ett ovanligtsätl är det naturligtvis inte så lätt att ge etl svar som kan ansestillfredsslällande. Statsrådet vjll inte betrakta tillvägagångssältei alt gåförbi kommunerna som en ny princip. Den delen av svaret lar jag som enbekräftelse på att tillvägagångssättet den här gången aren engångsföreteelse,närmast att betrakta som ett olycksfall i arbetet. Det är nämligen knappast eltallmänt önskemål, som hävdar, att begränsa remissverksamheten. Vårtdemokratiska arbetssätt kräver snarare att så många som möjligt får tillfälleall lämna synpunkler. Även om kommunerna Hr många remissyttranden alt skriva,så tror jag att della är ett av de svar som de i full Omremissbehandlingen av visst utredningsbetänkande demokratisk ordning önskarutfärda direkt och inle via en länsskolnämnd. SSK berör kommunerna så ingående.Utredningen vill ju öka kommunernas inflytande, och del kommer i sin tur aubetyda att länsskolnämnderna flr en annan ställning gentemot kommunerna.Länsskolnämndernas inflylande över kommunala beslut på skolområdet minskareller försvinner helt. Länsskolnämnderna föreslåsju själva av SSK bli föremålför utredning. Mer behöver inle sägas för alt man skall förstå del olämpliga ialt låta länsskolnämnderna utse lämpliga kommuner för remissyttrande. Kommunernaupplever dessutom ell remissyttrande via en länsskolnämnd som mindre tungt.Man löper alltså en uppenbar risk alt hela remisshandläggningen bliren rentjänslemannaprodukl. Det är inle Iroligi all yttrandena förankras ikommunsiyrelserna och än mindre i fullmäktigeförsamlingarna. Ellav de omstridda förslagen i utredningen om skolan, staten och kommunerna äröverförandel av lillsältning av skolledare och lärare från länsskolnämnd, SÖoch regering lill kommunerna. På den punkien föreligger särskilda yttranden avberörda personalorganisationer, som inle önskar en sådan förändring. Enbart iden frågan finns anledning till en grundlig direktremiss, därlänsskolnämnder inte bör ha någon som helst möjlighel all påverka valet avkommuner. Erfarenhetsmässigt är del nämligen så all små kommuner känner eltstörre beroende av länsskol-nämnden än stora kommuner. De senare har ju bättremöjligheler all la expertis på området. Jaghoppas lill sist att den här nya remissordningen inle skall behöva betraktassom ett sätt atl snabbi sopa SSK-beiänkandei under mattan. Eller är det dettasom är den egentliga avsikten? uttryckte förhoppningen all det här tillvägagångssättetskulle vara en engångsföreteelse och ell olycksfall i arbetet. Jag villkanske inte beteckna del så. Det är ett försök att på elt område åstadkomma eltnågol hanteriigare remissförfarande. Ochman kan väl äriigen säga all här finns naturligtvis i viss mån dubblaintressen. Vi har alla ell intresse av all remissförfarandet skall bli så passhanterligt att proposilionen i ärendet, om den skall framläggas, blir färdig såfort som möjligl. Jag harju i andra sammanhang markerat atl jag tycker del ärväldigt viktigt all man på departementet får tillfälle alt läsa och ordentligtarbeta igenom vad remissinstanserna säger. är del ju önskvärt alt manfåren så mångsidig remissopinion som möjligt uttryckt i remissvaren. Och här,menar jag, finns del naturligtvis olika intressen -avvägningar kan ske på olikasätl. Dethär är ett säll. Vi får se vad del ger. Och jag vill fortfarande markera altdel nalurliglvis finns alla möjligheler för kommuner, som inle direkt skullebli utvalda av länsskolnämnderna, atl svara i della sammanhang - spontantalltså. När sägerall risken är atl man betraktar ell remissyttrande som mindretungtnärdetgårvia länsskolnämnd,såärdet väl ioch försiginte direkt min erfarenhetall detta skulle vara fallet, och i synnerhet om man tycker alt yttrandet ärväsentligt har man alla möjligheter atl ändå lägga mera vikt vid det. Sedan ärdel ju sä att kommunernas inflytande inte bara garanteras genom länsskolnämndernasurval. harockså atl svara som remissorgan och kan även göra enviss avvägning mot länsskolnämnderna, om så skulle behövas. Jagvill lill slut markera att varken på skolans område eller på andra jämförligaområden är det här etl nytt förfarande - det har tillämpats förut.Jag upprepar att jag ser det som ett försök att möjligen åstadkomma elt litetsnabbare behandlingsförfarande i departementet. Skulle del visa sig alt mandärmed inte flr en nog mångsidig opinion, skall vi givetvis överge elt sådantförfarande. Omremissbehandlingen av visst utredningsbetänkande Det är ett försök att hantera remissförfarandet på elt bättre sätl,säger här . Jag förslår atl del är sådana tankegångar som liggerbakom, men jag måste ifrågasätta om kommunerna har tillfrågats om de är nöjdamed att behandlas på delta vis. Omjag inte visste att har varit kommunalrådi kommun, skulle jag vara mindre förvånad. Det skulle inte ha varitkonstigt om detta hade gjorts av en politiker som så alt säga hade kommitdirekt från gatan in i riksdagshus och kanslihus. Men med den långa erfarenhetsom jag vet atl statsrådet har på detta område tror jag att hon självsäkeriigen inte skulle ha varit till freds med att vara en sekundär part vidavgivandet av ett sådant här yttrande. Jagkan inle rikligt förstå varför del skulle vara bra, som det står i svarel, attnämnderna flr en klar överblick över kommunernas ställningstaganden i denregion som resp. nämnd företräder. Jag vill påminna om att SSK-utredningenvåren utredning som blev ganska rumphuggen på grund av atl man plockade bitartill direktiv för andra utredningar. Den blev dessutom ganska omstridd på någrapunkter. Detta gör att del , när man vill tillföra kommunerna mer kompelens ien mängd frågor som berör skolan, är kommunerna som i första hand skall yttrasig, utan aU svarel på remissen skall gå via länsskolnämnden, som i många avdessa frågor kommer all vara en motpart. Jag har exemplifierat det på etl sätt,och del kanske kan räcka med det. Jag vill understryka atl meningen är atl länsskolnämnderna skall skickain de hörda kommunernas yttranden tillsammans med siu egel. Därmed flrdepartementet en möjlighet alt bedöma en, vad jag förstår, ganska varieradkommunal opinion. ÅkeGillström hänvisar lill den kommunala erfarenhet som vi båda har, om än ivarierande grad. Jag vill säga att jag i många sammanhang har varit med närkommunen haft underremisser från både länsskolnämnd och, kanske framför allt,länsstyrelse. I har vi i varje fall inle tagit dem mindre allvarligt änandra slags remisser, även om själva handläggningen 4 protokoll 1978/79:62-66 Om remissbehandlingen av visst utredningsbetänkande ibland har varit olika. Tillsist villjag bara som svar på en förmodan som framförde i sittförsta anförande understryka all delta inte på någol sätl är ell försök all gesken av alt är mindre betydelsefull eller att sopa den undermattan. ÅKEGILLSTRÖM (s): Del sista konstaterandet tycker jag är väldigt betydelsefullt. Många avoss som har arbetat inom delta område har haft en känsla av atl den föregåenderegeringen inle har varit helt tänd på uppgiften att genomföra SSK:s förslag.Vi har inte riktigt velal var den nuvarande regeringen stått. Men efterstatsrådet allra sista inlägg har jag förhoppningen all SSK:s förslagkommeratl läggas till grund för en proposition . Atl man då inleavviker särskilt mycket från SSK-betänkandel utgår jag också ifrån. Jag har inte avgivit några löften om att vi skall följa utredningensalla förslag. Men att de allvariigt skall prövas tillsammans medremissopinionen tycker jag är en självklarhet. Överläggningen varhärmed slutad. § 4 Föredrogs ochhänvisades 1978/79:72 lillarbetsmarknadsutskottet 1978/79:80 tilljustitieutskottet §5 Föredrogs och hänvisades 1978/79:215-217 till 1978/79:218 lillfinansutskottet 1978/79:219 och 220 lillskalteutskollet 1978/79:221 tilljustitieutskottet 1978/79:222 och 223 tillsocialförsäkringsulskottel 1978/79:224 tillsocialutskottet 1978/79:225 och 226 tillutbildningsutskottel 1978/79:227 tillsocialutskottet 1978/79:228 tillutbildningsulskollel 1978/79:229-231 tilljordbruksutskottet 1978/79:232-234 tillnäringsulskotlet §6 Föredrogs och bifölls Inlerpellalionsframställning 1978/79:125 §7 Talmannen meddelade alt propositionerna nr 100 och 101 skulle sällas sist påföredragningslistan för kammarens nästa sammanträde. § 8 Anmäldes och bordlades Nr 64 PP°s'''°" den 1978/79:30 om inskränktskattskyldighet för j2 janMarj 1979 §9 Anmäldes och bordlades 1978/79:235 av och omprövning efter varje nyval av frågan om regeringsbildare 1978/79:236 av m.f. om de arkeologiskautgrävningarna och den framtida användningen av 1978/79:237 av m.fl. om slopande avspärreglerna vid val till riksdag och landsting, m. m. 1978/79:238 av införande av en 500-kronorssedel, m. m. 1978/79:239 av StenSvensson m. fl. 1978/79:240 av och omslopande av mervärdeskall på ved m. m. 1978/79:241 av i ochKerstin om avdragen vid inkomsttaxeringen för representationskostnader 1978/79:242 av och extra avdrag vid beskattningen för höjda levnadskostnader i samband medsjukdom 1978/79:243 av och befrielse från skatt för barnpension 1978/79:244 av m.Jl. om ändrademtiner för blodprovslagning vid misstanke om rallonykterhetsbroll 1978/79:245 av och omåtgärder för etl jämnare utnyttjande av kriminalvårdens anslaltsplatser 1978/79:246 av m.fl. omåtgärder för atl hindra alt konkurser utnyttjas för ekonomisk brottslighet 1978/79:247 av m. fl. om stöd tillDemokratiska , m. m. 1978/79:248 av m.fl. om erkännande avDemokratiska sahariska arabrepubliken, m. m. 1978/79:249 av m.fl. om erkännande avDemokratiska republiken östra , m. m. 1978/79:250 av och iGävle om försvarets personalpolitik 1978/79:251 av m.fl. om förbättradevärnpliktsförmåner m. m. 1978/79:252 av och ominrättande av musikplutoner inom försvaret 1978/79:253 av m.fl. om ändradorganisation för besvärsprövning inom socialförsäkringen 1978/79:254 av m.fl. om översyn avreglerna för sjukpenningavdrag vid sjukhusvård 1978/79:255 av SvenAspling m.fl. om slopande av den individuella taxebind- 51 ningenför vissa läkare 1978/79:256 av om vårdbidraget för vård avdiabetessjukl barn1978/79:257 av m.Jl. om slopande av viss bostadsförmån som underlagvid beräkning av arbetsgivaravgift 1978/79:258 av m.,fl. ominförande av sommarlid 1978/79:259 av om en sexualsociologiskkartläggning 1978/79:260 av m.Jl. om inrättande av enyrkesmedicinsk avdelningvid i /79:261 av m.Jl. arbetstidinom långtidsvården /79:262 av och ombesvär vid arrende avkyrklig jord 1978/79:263 av m.Jl. om lagstiftning rörandefolkbiblioteken 1978/79:264 av om utvärdering av depsykotekniska provenvid journalisthögskolorna 1978/79:265 av om åtgärder motdiskriminering av kvinnor iforskningsverksamhet 1978/79:266 av m.fl. om ändring avläroplanerna för gmndskolanoch gymnasieskolan, m. m. 1978/79:267 av ompensioneringsulbildning /79:268 av i och MärtaFredrikson om inrättande vidGöteborgs universitet av en professur i barnpsykiatri 1978/79:269 av BoLundgren och om lågsiadielärarutbildning vidhögskolan i /79:270 av m.fl. om inrättandevid i Linköpingav en professur i onkologi 1978/79:271 av och bibehållande av sjöbefälsutbildningen iMalmö 1978/79:272 av m.,fl. om skolbetygens avskaffande 1978/79:273av i m.Jl. om SJ:s pensionärsbiljelter 1978/79:274 avRune i m.fl. om bibehållande av bemanningen vid ochNordkosters lotsplatser /79:275 av om SJ:spensionärsbiljelter 1918/19:216 av m.fl. om möjlighet förrörelsehindrade aU till reduceratpris resa första klass med tåg 1978/79:277 av om bål- ochfärjetrafiken i södra 1978/79:278 av m.fl. omstatsbidrag till elektrisk bussdrift 1978/79:279 av m.fl. om statsbidrag till byggande av cykelvägar1978/79:280 av och om plantering av skog som skydd mot snöstorm1978/79:281 av m.fl. om åtgärder för att minska strålnings-riskenvid skärmbildsundersökning 1978/79:282 av m.fl. om åtgärder motförsurning av sjöar 1978/79:283 av om statligt lån vid köp avjordbruksfas- tighet1978/79:284 av i m.fl. om statsbidraget till fiskefartygssäkerhetsutrustning /79:285 av m.fl. om tillvaratagande avsjunktimmer i sjöaroch vattendrag 1978/79:286 av Sven-frik m.fl om lokalisering tillSollefteå av norra skogsinstitutet1978/79:287 av och om förstatligande av krigsmaie- rielindustrin1978/79:288 av m.fl. om energipolitiken 1978/79:289 av Wivi-AnneCederqvist och i om åtgärder förett differentierat näringsliv i /79:290 av m.fl.med anledning av propositionen 1978/ 79:73om åtgärder för arbetshandikappade /79:291 av m.fl. om ändradebestämmelser om lön och andraförmåner vid permittering 1978/79:292 av m.fl. om inskränkningar irätlen att avskeda anställda1978/79:293 av m.fl. om skyldighet alt förse bosladsfastighet med rökkanal för fastbränsle § 10 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1978/79:265av () lill industriministern om åtgärder för att förbättraarbetsmarknaden i : kommun har föriorat mer än 2 000industrijobb, och del finns risk för att ytterligare 600 jobb försvinner 1979.Det skulle i så fall Innebära alt av kommunens industriarbelsmarknadförsvunnit . Etlförbättrat konjunkturläge kommer inte att lösa sysselsättningsproblemen,efiersom krissituation är en följd av strukturella förändringar. Motalaär regionalt centrum i västra , och det finns risk för attarbetsmarknadskrisen i kommer att sprida sig till omkringliggandekommuner. Ioktober 1978 begärde i 100 miljoner i stöd föratl klara arbetsmarknadssituation. varMotalas arbetsmarknadsproblem föremål för Arbetsmarknadsminister förklarade då atl han hade föravsikt alt gå i "närstrid med Molalaproblemei" vid en kommandeöverläggning med myndigheter i . Envecka senare uppvaktade representanter för i länoch kommun industriministern och arbetsmarknadsministern och begärdestatligt ekonomiskt stöd för alt lösa arbetsmarknadskrisen i kommun. Detfinns tecken som tyder på atl arbetsmarknadskrisen i har förvärratsunder . Mot den bakgrunden är det önskvärt alt regeringen iklara ordalag talar om hur den ser på situationen i kommun och attregeringen redovisar vilka konkreta åtgärder den är beredd alt vidtaför atl förbättra sysselsättningsläget i kommunen. Ärindustriministern beredd att ställa 100 milj. kr. lill ochregionala utvecklingsfondens förfogande för att förbättra arbetsmarknaden iMolalaregionen? 1978/79:266 av GunillaAndré [c) till kommunikationsministern om färjelra-fiken mellan Sundsörn ochTorso: Genom den planerade indragningen av den frigåendefärjan mellan Sundsörn och Torso anses kunna ombesörja trafiken tillön med bara en persons besättning i stället för två. Trafiken skulleupprätthållas med enbart kabelfärja. Delta skulle emellertid innebära enförsämring av trafikförsörjningen. Särskilt kan den nya ordningen fåtill följd alt trafiken inte kan uppräuhållas på elt tillfredsslällande sätt. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till kommunikationsministern: beredd vidta åtgärder som syftar lill alt vidmakthålla entillfredsställande färjetrafik för människor som är beroende av sådan för atlnå arbete och service? 1978/79:267av () till kommunikationsministern om tågtrafiken mellanUppsala och : Tågtrafiken mellan och har desenaste dagarna drabbats av störningar. Förseningar har varit vanliga, ochmånga passagerare har haft svårigheter att få sittplats. Fleralusen lågpendlare berörs av delta. Även tidigare vintrar har liknandestörningar inträffat. Mot denna bakgrund villjag slälla följande fråga: Vilkaär orsakerna lill störningarna i tågtrafiken mellan och , ochvilka kortsiktiga och långsiktiga åtgärder kommer atl vidtas för atl förbättraden nuvarande silualionen? 1978/79:268av () lill arbetsmarknadsministern om arbetsmarknadsstöd lillUppvidinge kommun: Uppvidingekommun i har drabbats hårt avstrukturförändringar inom näringslivel och därmed följandesysselsättnings-svårigheter. I arbetet alt finna nya verksamheter för altdärmed komma till rätta med uppkomna och väntade svårigheter på arbetsmarknadenhar kommunen sökt statligt stöd lill att uppföra fyra industrihus. Regeringenhar ställt sig avvisande lill dessa kommunens strävanden. Medanledning härav vill jag fråga arbetsmarknadsministern: statsrådet bereddompröva lidigare negativa inställning till frågan om stöd till Uppvidingekommun? 1978/79:269avC(y««o/'0/5sort(s)lilljordbruksministern om inrättande av elt skogsvårdskonlo: I betänkandet Skog för framtid (SOU 1978:6) avgivetav skogsuiredning föreslås bl. a. inrättandet av ett skogsvårdskonto. Enligluppgifter i massmedia avser inte jordbruksministern följa skogsul-redningen ochkomma med förslag om obligatorisk avsättning av pengar på särskildaskogsvårdskonlon. Jag vill därför lilljordbruksministern ställa följande fråga: Äruppgifterna i pressen rikliga, och avser jordbruksministern atl inte ställakrav på skogsvårdskonton? 1978/79:270av () till industriministern om skogsindustrin i norraSverige: En slor del av råvaran lill massainduslrin förs fn. är vissa massainduslrier inom länetnedläggningshotade på grund av att de inte kan uppfylla miljökrav, krav på teknisk standard etc. Råvaranlill massaindustrin i norra har kompletterats genom införselfrån och genom import. En viss överetablering anses föreliggainom della område i förhållande lill skogsråvarutillväxlen. Om en industriellanpassning måsle genomföras till områdets egen råvaruproduktion är det viktigtalt tillräckliga regionalpolitiska hänsyn las. Jag vill mol denna bakgrundslälla följande fråga lill industriministern: villig all omgående tillsätta en delegation med uppgift alt särskiltbeakta de samhällsekonomiska konsekvenserna av en strukturförändring inomskogsindustrin i norra ? 1978/79:271av i (s) lill arbetsmarknadsministern omarbetsmarknadsstödet till kommun: Varpå bygger arbetsmarknadsministern sitt uttalandei Radio - alt kommun i bästa fall kanlänkas få ligga kvar i den grå zonen i den kommande nya stödområdesindelningen? Nr 64 § 11 Kammaren åtskildes .