prot · G209167 · 1978-12-31 00:00:00 — Det erhållnaunderlaget skulle sedan kunna tjäna som underlag fören förbättrad beskattningoch därmed medverka till att de kvitiofria transaktioner som förekommerkunde bringas till beskattning. Vi reservanter kan dela uppfattningen att del ärangelägetatt söka täppa till de skatteläckor som onekligen finns i vårt skattesystem,men vi anser all de vägar som molionärerna anvisat inte är framkomliga. Rättenlill avdrag för underhållskostnader förelåg , då riksdagenbeslutade au övergå till den nuvarande schablonmeioden i villabeskaliningen. Desvårigheter som då förelåg i laxeringsarbelet nödvändiggjorde en övergång schablonmetod. Svårigheterna vore sanneriigen inte mindre , om manskulle gå tillbaka lill den gamla metoden, som motionärerna vill. a. uppstårsvårigheternär det gälleratl fastställahyresvärdet, som skall tas upp som intäkt. Vi har inte någon egentlighyresmarknad för villor, som kan ligga till grund för en uppskattning avbostadsförmånens värde. Det föreligger därigenom betydande svårigheter attfastställa bostadsförmånens värde för olika typer av villor. Risken för tvistermellan villaägarna och taxeringsmyndigheterna är uppenbar. Det här var ett avskälen till att man övergav metoden . Skattedomsiolarna hade tusentals målangående uppskattningen av bostadsförmånen. Ganska belysande för hur svårt detär att fö en riktig uppskattning av bostadsförmånens värde är att utskotlel ijust det föreliggande betänkandet också behandlar två motioner, i vilkaproblemet med uppskattningen av bostadsförmånens värde vid inkomsltaxeringentas upp till behandling. Utskottet hänvisar, som svar på de motionerna, tillatt om man inte är nöjd så återstår att pröva frågan i den vanligaskatteprocessen. Det kan bli myckel jobb för skalledomstolarna i fortsättningenom man följer motionärernas förslag. På avdragssidan uppstår svårigheterna när del gäller all skiljamellan avdragsgilla kostnader för underhåll och icke avdragsgilla kostnader förom-och tillbyggnad. Man kan ta exempelvis det fall när en skatlskyldigförvärvat en gammal, mer eller mindre förfallen villafastighet och under ettantal år rustar upp denna. Det är från taxeringssynpunkt svårt, för all intesäga omöjligt, all avgöra vad som är underhåll och vad som är icke avdragsgillaom- och tillbyggnadsätgärder. Sedan är del också fråga om rent kvantitativaproblem när del gäller all ge sig i kast med alla de kvitton som skall bifogasdeklarationsblanketterna. När 1953 övergav det här systemet, för alldet var alltför svårhanleriigt från taxeringssynpunkl hade vi i runt tal 700000 villafastigheter i landet. är del fråga om 1 500 000. Problemen blir sannerligen inte mindre än de var 1953, ochrisken är uppenbar att man åstadkommer en situation som inte leder till enförbättrad beskattning. Det kan i stället leda lill all tillgängligataxeringsresurser las i anspråk i sådan utsträckning all andra angelägnakontrollinsatser för slå tillbaka. Vi har från socialdemokratiskt håll ansett att motionen1727 bör avslås och inte leda till någon utredning. Jag ber med det anförda fåyrka bifall till reser\'ationen 1 av m. fl. (vpk): Den motion som kommunisterna väckt beträffandebostadspolitiken har blivit sönderstyckad och behandlad i ett antal olikabetänkanden. belänkande nr 61 behandlar bara en liten del avde förslagen på bostadspolitikens område. Behandlingen av vänsterpartietkommunisternas principiella motion angående rätten till avdrag vidinkomsttaxeringen har uppskjulils . Men utskottet har valt all taupp en del av samma frågekomplex i det betänkande vi nu behandlar. Vpk:sbostadspolitik grundas på att hyresgäster, bostadsrättsinnehavare ochsmåhusägare egentligen har samma intresse av all begränsa och stoppa allavinst- och spekulalionsintressen i boendet och att kostnaderna i boendet idessa olika alternativ skall vara likvärdiga - inte så att det ena alternativetmåste kosta mer för att komma upp i samma nivå som det andra, utan så alldedirekta boendekostnaderna jämställs på en totalt sett lägre nivå än vad somf. n. råder. Mendet för inte heller innebära att spekulationen i boendet ger förmögenheter fören del grupper, som är fallet. En begränsning av ränteavdraget och enomläggning av avdragen på så sätt att de i framliden sker med samma procentsatsdirekt från skatten och inte som i form av minskning från denbeskattningsbara inkomsten aren del i vår bostadspolitik men också en del avvår skattepolitik. Det senare sättet innebär, som alla vet och som alla ocksåborde erkänna, stora orättvisor, eftersom avdragets storiek beror på vilkainkomster man har. Del nuvarande systemet gynnar de redan privilegierade,nämligen dem som liggeri inkomstskiki högt över vad som gäller för del storaflertalet. Altbegränsa rätten lill ränteavdrag som dessa avdrag görs i form avskallereduceringar kommer att innebära mindre spekulation i boendet. Lägreränta är ett annat av vpk;s krav när det gäller bostadsupplåningen. Ettgenomförande av detta krav, herr talman, kommer att ytterligare minska intressetför spekulationer i boendet och är därmed det bästa saltet att hejdakostnadsökningen och komma till rätta med spekulationen. Detaxeringar som 1981 sannolikt kommer all höja boendekostnaderna debatteras justnu livligt. Orsaken till de kraftiga höjningarna är bl. a. spekulationen, somkraftigt höjt försäljningsvärdet på fastigheter i stora och/eller expansivaorter. I kommunisternas bostadspolitik ingår bl. a. förslag tillåtgärder mot denna kostnadshöjande spekulation. Också begränsningar i deavseenden som jag nämnt är en del av delta bostadspolitiska program. Ibetänkandet behandlas vidare en motion av och omökningen av realisationsvinstbeskattningen. Vi har från vpk i andra sammanhangkrävt en skärpning av reavinstbeskattningen i dess helhet, givetvis också i dedelar som tas upp i denna motion. Därest motionärerna kommeratt yrka bifalltill densamma vill jag förklara all vi kommunisternakommeratt stödja den, eftersom dess krav är i överensstämmelse med denskattepolitik med en skärpt realisationsvinstbe- skattning som vi vid fleratidigare tillfällen har föreslagit. Jag skall inte längre uppta kammariedamölernas lid vid denna senalimme. Jag yrkar bifall till yrkandena I och 2 i motionen 349. BOLUNDGREN (m); De nuvarande schablonreglerna för beräkning av intäkter i en- ochtvåfamiljsvillor missgynnar Ivåfamiljsvillor. För dessa beräknas intäkten påhela villans taxeringsvärde, varefter det eventuella avdraget dras av. Denerhållna intäkten fördelas sedan mellan delägarna av tvåfamiljsfas-ligheten.Genom den progressiva villabeskattningen kan i vissa fall en lägenhet i enivåfamiljsvilla komma att beskattas hårdare än en likvärdig lägenhet i enenfamiljsvilla. Detta gäller även om, som utskottet har anfört, detregelmässigt kan vara så att ivåfamiljsvillan åsätts ett lägre taxeringsvärdeän två enfamiljsvillor som tillsammans har den standard som ivåfamiljsvillanhar. Herrialman!Föratt åstadkomma rättvisa pådet här området bör motionen 1978/79:580 bifallas.Jag yrkar därför bifall lill reservationen 2 som är fogad vid skatteutskottetsbelänkande nr 61 och i övrigt bifall lill utskottels hemställan. I skalleulskouets betänkande nr 61 behandlas ett flertal motionerangående bostadsbeskattningen. Vissa motioner berör frågor som redan är föremålför utredningar. Så är förhållandet beträffande skiktgränser och procentsatserförvillabeskattningen. Frågan om ränteavdragen kommer sannolikt att behandlas iden av regeringen aviserade utredningen om underskottsavdrag. På två punkterhar reservationer avgivits, nämligen i anslutning till motionerna 1727 och 580. Icentermotionen 1727 framställs etl ganska långtgående yrkande omutredningangående villabeskattningen. Förslaget innebäratt villaschablonenskulle slopas och att villaägarna beskattas för ett bosiadsvärde och samtidigtfår göra avdrag för reparationer och omkostnader för fasligheten. Motivet fördet framlagda förslaget är all villaägarna därmed för etl direkt intresse avall redovisa inköp av material och utbetalda arbetslöner. Villaschablonenkom lill föratt förenkla beskattningen,och det målet har den också nått. Mensamtidigt har schablonreglerna medverkat lill att kontrollproblemen blivit alltstörre. Allt större belopp torde gå vid sidan om beskattningen, och detta kaninte tolereras. Motionärernaskrav är alt man skall pröva möjligheterna att återgå till ett syslem där detblir ett personligt intresse för villaägaren alt ta kvitto på utfördaarbetsuppdrag. Utskottetär medvetet om de problem som kan uppslå genom den omläggning som molionärernaföreslår. Merarbeiet för taxerings- och beskatiningsmyndigheter kan blibetydande och även vissa konirollsvårig-heter kan uppstå. Ulskottei har dockansett att problemen med nuvarande villabeskallning är så stora att motionärernas förslag bör utredas. reservanterna säger nejtill utredningskraven, så är detta något förvånande för mig. Reservanternainstämmer i uppfattningenatt inkomstredovisningen bör förbättras. Men någotförslag om hur detta mål skall nås ges inte. Utskolletär således helt överens om de problem som flnns. Vill man verkligen motverkaden skatteflykt som onekligen förekommer, så kan man inte blunda för vad somsker på detta område. Utskottsmajoriteten har därför ansett att det i motionen1727 framlagda förslaget bör bifallas och en utredning komma lill stånd. Imotionen 580 tas upp en fråga som har behandlats av ,nämligen att schablonreglerna för villabeskattningen missgynnartvåfamiljs-fasligheter. Vad är en ivåfamiljsfastighet? Definitionen är intehelt klar. Vi vet att det ganska ofta sker att en dylik fastighet förändrastill en enfamiljsbostad. All så sker gör det naturligtvis litet besväriigare.Enligt min uppfattning har delta bidragit till att man valt andravägar för alt komma till rätta med berörda problem. Det är som Bo Lundgrensade, att taxeringsvärdet på en tvåfamiljsbostad i regel är lägre än på tvåenfamiljsbostäder. Den utredning som utskollet begärt i anslutning tillmotionen 1727 berör även denna fråga och kan medverka lill att den avmotionärerna aktualiserade frågan får en ur deras synpunkt merlillfredsställande lösning. Sånågra ord till som närmast upprepade den argumentering som harframförts i utskottsbetänkandet. Vad jag saknade i hans anförande varsynpunkter på hur man skall komma till rätta med skatteflykten. Inte med ettenda ord berörde han den frågan. Vi är medvetna om att det förslag som tas uppi motionen ingalunda är enkelt att genomföra. Även om del skulle genomföras kandet uppstå problem. Men förslaget är ändå etl led i au försöka komma till rättamed de förhållanden som råder. Jag skulle gärna se att också reservanternatog fram någonting som kunde medverka i den riktningen. 1 sak tycks vi ju varaöverens. Jag ber attfö yrka bifall lill utskottets hemställan. Det är knappast ett isolerat problem för villabeskattningen att detförekommer alt inkomster undanhålls från beskattning. Det torde förekomma på enrad områden, inte minst inom den fria företagsamheten. Man löser inte dessaproblem genom alt enbart inrikta sig på villabeskaliningen. Nuskulle jag vilja säga lill att det är knappast genom att medgeökade avdragsmöjligheter som vi kommer lill rätta med skatteflykten. För alt fåen rättvisare beskattning borde vi snarare försöka minska antalet avdrag. Altgå de vägar som molionärerna och utskoitsmajoriteten här anvisar, nämligen allöka antalet avdrag, leder alllid till ökade skatteorätivi-sor. säger att det är inget isolerat problem, men detförbättrar ju inte saken. Jag trodde all vi var överens om alt man på allaområden skall försöka komma till rätta med skatteflykten. Härärettområde som har tagils upp, och vi har velat att man skall pröva etl system. Såvitt jag kan förstå, kan inte säga annat än att man med detförfarande vi förordar skulle motverka det kvitlolösa samhället. Närherr Caristein säger au vi inte skall öka antalet avdrag, är det väl attförenkla problemet något. Här är det ju frågan om ett sätl alt redovisabostadsförmånen, och jag tror inte alt vi skall la med det i avdragssystemet.Avsikten var ju att bostadsförmånens värde ur beskattningssynpunkt skulle blidelsamma, men ur kontrollsynpunki skulle det blir ett bättre system. Del är väl ändå så. , att vad motionärerna föreslår är allvillaägarna skall få göra avdrag för underhålls- och reparationskostnader, ochdessa kostnader skall de kunna verifiera. Jag har försökt tala om att vilämnade det systemet därför att taxeringsmyndigheterna inteklarade av att granska alla dessa fall. Det uppstod en rad skattemål, dels därman försökte yrka större avdrag än vad taxeringsmyndigheterna kunde medge, delsdär man hade problem med bostadsförmånens uppskattning. Jaghar också försökt klara ut att när vi övergav det systemet fanns del 700 000villor i landet. finns det 1,5 miljoner villaägare, som alltså skallverifiera de kostnader som de haft för underhåll och reparationer. Däremot fårde inga avdrag för ombyggnadskosinader och förbättringskostnader - dessa ärinte avdragsgilla. Taxeringsmyndigheternaskulle alltså sitta och granska det här, och då säger jag alt det leder framlill all vi fåren taxeringsordning och ett arbete med den som gör att en radandra angelägna kontrollåtgärder i stället kommer att bli åsidosatta. Vifår en sämre beskattning än vi har genom de ökade avdragsmöjligheterna.Vi tror alltså över huvud taget inte på att den här regeln är framkomlig närdel gäller att åstadkomma en rättvisare beskattning. Det blir i stället enorättvisare beskattning genom del system som här har föreslagits. STIGJOSEFSON (c); Den av oss föreslagna utredningen får ju visa hur systemet skallutformas. Om det blir rättvisare eller orättvisare får vi väl avvakta med attbedöma till dess utredningen har gjorts. Jagkonstaterar att fortfarande inte har anfört någonting i positivriktning när det gäller alt komma fram lill en lösning av de problem som vi äröverens om finns. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avErik m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller skatteulskottels hemställan i betänkandet nr 61 mom. A röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 160 Nej - 141 Proposilionergavspå bifall lill dels utskottels hemställan, dels motionen nr 349 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Propositionergavs på bifall till dels utskotiets hemställan, dels reservationen nr 2 avKurt och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion; Densom vill alt kammaren bifaller skalteutskottets hemställan i belänkandet nr 61 mom. B 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av och Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då Bo Lundgrenbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 251 Nej - 48 Kammaren biföll vadutskollet i dessa momenl hemställt. 15 protokoll 1978/79:166-167 Tillfållig stimulans av skogsavverkningarna, m. m. 1978/79:39 om anvisande av ytterligare medel tillstatens naturvårdsverk för /80 §6 Tillfällig stimulans av skogsavverkningarna, m. m. jordbruksutskottetsbelänkande /79:38 med anledning av propositionen 1978/79:199 om tillfälligstimulans av skogsavverkningarna, m. m. jämte motioner samt skatteutskottetsbelänkande /79:53 med anledning av propositionen 1978/79:199 om tillfälligstimulans av skogsavverkningarna, m. m. såvitt avser lag om särskilt avdrag förvissa skogsuttag och lag om tillfällig skogsavgift jämte motioner. Jordbruksutskottetsbetänkande nr 38 och skalteutskotlels betänkande nr 53 debatteras i etlsammanhang och yrkanden beträffande båda dessa betänkanden får framställasunder den gemensamma överiäggningen. Ipropositionen 1978/79:199 hade regeringen () bl. delsgodkänna de i propositionen föreslagna grunderna för tillfälligt bidrag tillgallring, delstill Tillfälligt bidrag lill gallring för /80 under tiondehuvudtiteln anvisa etl reservationsanslag av . Ipropositionen hade föreslagits, såvitt avsåg den del som hänvisats lilljordbruksutskottet, att de enskilda skogsägarna skulle få möjlighet alt erhållaett bidrag till gallring av skog. Bidraget, som omfattade gallringar under år1979, hade föreslagils utgå så att det genomsnittligt motsvarade . Idetta sammanhang hacle behandlats de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1978/79:2642av m. fl. (c), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 4 och 5)hemställts att beslutade 4. att del i propositionen föreslagnagalIringsbidråget skulle utgå med . i inre stödområdet samt med 800 kr.i övriga landet, samt 5. alt avverkningsbidrag fick utgå med 600 kr.per ha till avverkningslrakteri skogliga stödområdets inre zon med etlvirkesförråd lägre än 80 m-"* sk per ha. 1978/79:2643av m. fl. (m), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 2) hemställtsalt beslutade alt avslå förslaget om tillfälligt bidrag tillgallring, och 1978/79:2645av m. fl. (s), vari hemställts all skulle 1. såvittnu var i fråga besluta avslå regeringens proposition 1978/ 79:199,2. beslutasom sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovetav åtgärder för att stabilisera en konkurrenskraftig prisnivå på skogsråvaran,3. besluta om en tillfällig stimulans av skogsavverkningarna i enlighet medvad som i motionen anförts, 4. besluta som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av ev. ytteriigare åtgärder för atttrygga virkesförsörjningen. Tillföllig stimulans av skogsavverkningarna, m. m. Utskottet hemställde attriksdagen skulle 1. medanledning av regeringens förslag saml motionerna 1978/79:2642, yrkandena 4 och 5, och 1978/79:2643, yrkandet 2, ävensom med avslag på motionen 1978/79:2645, yrkandet 1 i denna del och yrkandet 3, a. godkännade av utskottet föreslagna grunderna för tillfälligt bidrag till gallring, b. lillTillfölligi bidrag lill gallring för /80 under tionde huvudtiteln anvisa etl reservationsanslag av , 2. beträffande utredning om långsikliga virkesavtal, m. m. lämna motionen1978/79:2645, yrkandet 2, utan åtgärd, 3. beträffande behovet av eventuellt ytteriigare åtgärder för att tryggavirkesförsörjningen lämna motionen 1978/79:2645, yrkandet 4, utan åtgärd. Enligt utskottets förslag skulle tillfälligt bidragtill gallring utgå med högst . per gallrad hektar inom det nuvarande inreskogliga stödområdet och med högst . per gallrad hektar i övriga delar avlandet. Följande två reservationer hade avgivits av SvanteLundkvist, Maj Britl , Grelhe , , ,och (samtliga s): 1. beträffande bidrag till röjning och gallring,vari reservanterna ansett att utskottet under 1 bort hemställa altriksdagen skulle med avslag på regeringens förslag i förevarande del samtmotionerna 1978/79:2642, yrkandena 4 och 5, 1978/79:2643, yrkandet 2, ävensommed bifall till motionen 1978/79:2645, yrkandet 1 i denna del och yrkandet 3, a. godkännade av reservanterna förordade grunderna för bidrag till röjning och gallring, b. tillBidrag till röjning och gallring för /80 under tionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Tillfälligstimulans av skogsavverkningarna, m. m. 2. beträffande utredning om långsikligavirkesavtal, m. m., vari reservanterna ansett all utskottet under 2 borthemställa attriksdagen skulle som sin mening ge regeringen lill känna vad reservanternaanfört med anledning av motionen 1978/79:2645, yrkandet 2. Ipropositionen 1978/79:199 hade regeringen bl. a. föreslagit att riksdagenskulle anta vid propositionen fogade förslag till 1. lag om särskilt avdrag för vissa skogsutlag, 2. lag om tillfällig skogsavgift. Enligl propositionen äventyrade f n. bristen påvirkesråvara sysselsättningen inom skogsnäringen, som tillgängligauppgifter visade att avverkningarna på skogsföstigheter, som ägdes av fysiskapersoner, dödsbon och familjestiftelser (enskild skogsägare), väsentligtundersteg skogens tillväxt. Mot denna bakgrund lades i propositionen framförslag om åtgärder för att stimulera dessa skogsägare alt tillfälligt öka sinaavverkningar. Förslaget innebar för det första all enskilda skogsägare kunde fåett särskilt avdrag vid 1980 och taxeringar. Avdraget uppgick enliglförslaget till av ersättningen för avverkningsrätter och lill 3 96 aversättningen för leveransvirke resp. saluvärdet av uttagna skogsprodukter. Vidberäkningen av avdraget flck hänsyn tas endast lill skogsintäkler som varhänförliga lill . Propositioneninnehöll också förslag om alt enskilda skogsägare skulle betala en särskildengångsavgift (tillfällig skogsavgift) för att finansiera skattebortfallet pågrund av avdraget. Den tillfälliga skogsavgifien skulle enligt förslagetmotsvara av skogsbruksvärdet och skulle påföras vid 1981 årstaxering eller-i undantagsfall - vid taxering. Avgiften skulle intevara avdragsgill vid inkomsttaxeringen. För en genomsnittsfas-tighel med ettskogsbruksvärde av . blev den tillfölliga avgiften . I delta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1978/79:2642av m. fl. (c), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 1-3)hemställts alt beslutade 1. attavslå regeringens förslag om ett särskilt avdrag vid beskattningen för vissa skogsutlag, 2. alt avslå regeringens förslag om en tillfällig skogsavgift, 3. att särskilt avdrag fick åtnjutas vidbeskattningen vid avverkning av insektsangripen skog av ersättningenför avverkningsrätter och med 6 96 av ersättningen för leveransvirke respektivesaluvärdet av uttagna skogsprodukter i enlighet med vad som hade anförts imotionen. 1978/79:2643 av EricKrönmark m. fl. (m), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 1 och 3)hemställts att beslutade 1.att avslå förslaget till lag om tillfällig skogsavgift, 3.alt 2 § i den föreslagna lagen om särskilt avdrag för vissa skogsuttag skullefå av motionärerna föreslagen lydelse, innebärande att stimulansavdragetskulle byggas ut till 8 96 av ersättningar för avverkningsrätter och aversättningar för leveransvirke m. m., 1978/79:2645 av m. fl. (s), varisåvitt nu var i fråga (yrkandet 1) hemställts att beslutade avslåpropositionen, och Tillfälligstimulans av skogsavverkningarna, m. m. 1978/79:2646av Hans Wachlmeister (m). 1. beträffandetillfälligt avdrag vid beskattningen i avverkningsstimuleran- de syfte all med bifall lill motionerna 1978/79:2642, yrkandet 1, och 1978/79:2645, yrkandet 1 i denna del, skulle avslå propositionen 1978/79:199 i denna del och motionen 1978/79:2643, yrkandet 3, 2. beträffandesärskilt avdrag för insektsangripen skog att skulle avslå motionen1978/79:2642, yrkandet 3, 3. beträffandeen tillfällig skog.savgift aU skulle a. bifallapropositionen i denna del med de ändringar utskottet förordat samt avslå motionerna 1978/79:2642, yrkandet 2, och 1978/79:2643, yrkan det 1, samt motionerna 1978/79:2645, yrkandet 1 i denna del, och 1978/ 79:2646, sistnämnda motioner i den del de inte kunde anses tillgodo sedda, b. tillföljd härav anta det vid propositionen fogade förslaget till lag om tillfällig skogsavgift med de ändringar all 1,2 och 4§§ skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, innebärande aU tillfällig skogsavgift skulle utgå med av det taxerade skogsbruksvärdet och vara avdragsgill vid beskattningen. 1.av andre vice talmannen () och () som ansett attutskottet under 1 bort hemställa