prot · G20966 · 1978-12-31 00:00:00 — hade man tidigare i noll-zonen 1,08, men de nordvästra delarna avlänet inkl. hade orlskoefficienten 1,20. Då värdet alltså 12 enheteremellan. har man förändrat del hela så, att orlskoefficienten i noll-zonen,om jag är räll underrättad, är 1,04 och i de övriga delarna 1,10. Det skiljeralltså 6 enheter. Lägger man då lill möjligheten av maximall 10 enheter, blirdet alltså 16 enheter mot 12. Det var allt, fru bostadsministern. Då finns detverkligen skäl atl lilla en gång till på om det inle finns möjligheter atlförändra systemet, framför allt så all inte besväriigheterna med de dyrabostadslånen skall fortsätta i en högre hyra, som ju löper år efterbyggnadstiden. I det nya systemet ingår också alt skallgöra en total översyn av alla ortskoefficienter. Den regeln fanns intetidigare, ulan del gjordes förändringar litet lill och från, kanske litet grandberoende på vilken kommun som uppvaktade bostadsslyrelsen. Men kommer manalt göra en total genomgång, och därmed uppslår en regelmässigheti översynen av de här frågorna. Jagvet egentligen inte vad jag skall säga lill . Han börjar från enviss ortskoefficienl, som han tilldelats. Då jag säger all han fåll tillkommer han tillbaka och tyckeralt det var bra men vill ha ytterligare litetill. Man vill alltid ha lite till. Men man måsle besluta all stanna på en vissnivå. Alla blir inle nöjda. Låtmig beiräffande Ragundaexemplet säga alt det är väldigt svårt att föra endebatt utifrån ell enda enskilt projekt. En dålig anbudssilualion eller någotliknande kan göra atl vissa projekt får höga överkostnader. Låtmig peka på atl del finns byggmalerialinduslri i - en Irähusindustri- som levererar material ned till kusten, exempelvis lill . Där visardel sig atl man mycket väl klarar alt ta material från och ändå kanbygga till kostnader under pantvärdel. Detta är mer komplicerat än att barasäga att vi har en situalion som över lag medför överkostnader. YngveNyquisl gjorde i sitt senaste anförande också jämförelser av hur utfalletblivit mellan olika regioner. Det är klart atl skillnaderna har minskal i vissaavseenden. Det är helt naturiigt. Vi har ju fått en större utjämning,exempelvis när del gäller lönerna, ule i landet. Del tar sig uttryck i allortskoefficienterna i vissa avseenden har sammanjämkats så atl de närmat sigvarandra. Jag ger gärna statsrådet rätt i att man inte kan diskutera det härproblemet utifrån elt enda enskilt konkret exempel, som Ragundafallel, Jagskulle ha kunnat räkna upp många fler exempel, men jag log bara eU. Vore detbara i del fallet man fåll orimliga överkoslnader skulle vi vara tvungna allsöka orsakerna på annat håll. Men visar del sig all man får de här problemenså snart det rör sig om små projekt och långa transportavstånd. a, myckel på atl enlreprenadfirmorna i de små kommunerna mer ellermindre har försvunnit. Byggmästarna är inriktade på småhus. När det blir frågaom flerfamiljshus har de inle tillräckliga resurser. Byggnadsentreprenörer fårhämtas från långl håll vilket innebär transport av personalbodar, kranar m. m.Detta gör att kostnaderna stiger i höjden. Jaghåller gärna med om alt man inte utifrån etl enskilt projekt kan diskuteraständiga ändringar av orlskoefficienten. Man måste hitta någol annat än detbyråkratiska system som gör detta så trögt och orörligt. Vi måste ha möjlighetatt i större utsträckning än nu la hänsyn till de överkostnader som uppslår isådana här speciella situationer. Därför borde en form av behovsprövning finnassom t. ex. kunde ge stöd i form av lilläggslån. Jagupprepar vad jag sagl: De justeringar som gjorts är elt steg i rätt riktning.Men jag vågar påstå att problemen kvarstår i så slor omfattning alt del skullevarit önskvärt all bosladsminisiern intagit en betydligt positivare attityd änden försvarsaltityd som vill inta. Dehär problemen har kommit över oss på senare år-och tämligen snabbt. Jag trorinte alt vi skall söka syndabockar därför alt vi inte från samhällets sidasnabbi har funnit lösningar på dessa problem. Låt oss i stället inriktakrafterna på alt snart finna lösningar, så all vi kan undanröja problemen!Därom borde det ändå kunna råda fullständig politisk enighet. Omproduktionskostnaderna för flerfamiljshus i glesbygdskommuner Jag är tacksam för senaste anförande. Låt oss försökahitta gemensamma lösningar, för det här ar problem som är ganska svåra attlösa! Men utgångspunkt för debatten var ju ändå all denborgeriiga bostadspolitiken hade radikalt misslyckats. Har man aviseratålgärder för att komma åt vad jag också upplever som ett stort problem, har riksdagensagt ja till dessa ålgärder, och har del , för 16 dagarsedan, genomförts nya system - som alltså har sagt O.K. till -så ärdel klart alt man som ansvarig minister måste inta en viss försvarsställning. Jaghar dessutom redovisat alt det finns eU nytt syslem med en regelmässiggenomgång av ortskoefficienterna . Låtmig ändå inle undanhålla kammaren vissa uppgifter om överkostnaderna. Om viser lill de norra länsregionerna, som omfattar de fyra nordliga länen, finnervi atl överkosinaderna var 6,5 96 i genomsnitt. Den 1september - alltså - höjde vi grundbeloppen med ca4 % och reducerade därmed överkostnaden väsent- Omvapentyperna i den svenska försvarsmakten Denna höjning avgrundbeloppen hade inte sitt ursprung i en pågående kostnadsutveckling ulan varen direkt förbättring av situationen. Därtillkommeratl från finns det möjligheler att i stora delar avNorriands inland få extra lillägg på upp till ca 10 96 när man har små projekti flerfamiljshus. Jaglycker inte alt jag behöver inta någon försvarsposition. Tvärtom tycker jag atlargumenten håller räll bra, för här har det vidtagits ganska kraftiga ålgärder. SVENLINDBERG (s): Även om inte känner behov av att försvara sig, vill jagupprepa frågan: Vilken inställning har bosladsminisiern för framtiden? Kommerni atl följa de här frågorna? Det flnns, om man går ut tilllänsbostadsnämnderna och kommunerna, redan nu underiag för alt görajusteringar. Jag är inle övertygad om alt det är orts- och tidskoefficienternaman skall ge sig på, ulan del är lilläggslånen. Jagär alltså säker på all del redan nu finns underiag som motiverar omedelbarajusteringar. Dessutom är det angelägel alt man med skärpt uppmärksamhet följerutvecklingen så att man kan göra de justeringar som är nödvändiga.Men när det gäller bosiadsminislerns inställning i den frågan har jag inle fållnågol svar. Överiäggningen varhärmed slutad. § 11 Om vapentyperna iden svenska försvarsmakten Försvarsministern erhöll ordet föratlbesvara RolfHagels (apk) anmälda inlerpellation, 1978/79:103,till siatsminis-tern, och anförde: har frågat om statsministern är beredd alt inför riksdagenredogöra för hur det förhöll sig med förberedelserna för alt införlivaatomvapen i den svenska vapenarsenalen och om detta skedde ulan den poliliskaledningens vetskap samt om regeringen har full insyn i militäried-ningensdispositioner i fråga om vilka vapenlyper som skall ingå i den svenska krigsmaklen. Interpellationen haröverlämnats lill mig för besvarande. RolfHagels första fråga är baserad på TV-programmet i fjoloch har närmast historiskt intresse, eftersom den berör förhållanden ochdiskussioner . Ansvaretför programverksamheten i TV åvilar helt , och det ankommerdärför inte på mig aU ta ställning lill ett enskilt program. Jag är docktacksam för RolfHagels interpellation, eftersom den ger mig ett tillfälle altklariägga vikliga sakförhållanden och undanröja missuppfattningar som skullekunna skada förtroendet för vår säkerhetspolitik. Av programmet har RolfHagel filt intrycket att militärledningen drev etl eget spel om svenskakärnvapen utom kontroll förde ansvariga politikerna i regering och riksdag.Della är givetvis helt felaktigt. Fråganom svenska kärnvapen diskuterades livligt framför allt i slutet av 1950-lalet.Riksdagen hade sålunda tre omfattande debatter i frågan ijuli och november 1958och . Dåvarande statsministern karakteriserar frågansom "milt svåraste politiska avgörande" i sina memoarer för tiden1955-1960. Delta visar klart atl del fanns delade meningar även inom regeringenoch all dåtidens politiker var väl medvetna om frågans betydelse. Flera böckerskrevs av ledande politiker, och tidningsartiklarna var otaliga. Debattenfördes inom regeringen, i och i massmedia och var således långl ifrånnågon fråga för enbart en snäv krets av militärer. 1maj 1959 beslöt all skjuta på frågan om anskaffning av kärnvapen -dens. stod del klart för deflesta alt det inle var i säkerhetspolitiska intresse att anskaffa egnakärnvapen, och 1968 anslöt sig lill icke-spridningsav-talet. ärdet väl knappast någon som ifrågasätter om dessa beslut var riktiga. Forskningenhar alltid varit inriktad enbart på skydd mot kärnvapen, och någotkonstruktionsarbete påbörjades aldrig. Denna skyddsforskning prövades särskiltav regeringen . Del bör påpekas alt i TV-programmetframhävde den nytta man haft av denna forskning för vår medverkan vidnedmstningsförhandlingarna. Uppgifternaatt det pågått konstruktionsarbete på bärare av svenska kärnvapen är orikliga.Längre än till studier kom man aldrig inom flygindustrin. Vissa studier, somnämndes i TV-programmet, t. ex. angående elt fyrmotorigt jetbombplan, hade tillsyfte atl skissa vilka vapen som kunde komma atl finnas hos en eventuellmotståndare och som vårt försvar borde vara berett att möta i en framlid. På andra frågavill jag svara jakande. Försvarsmaktenslångsikliga utveckling styrs av 15-åriga perspektiv- och 5-åriga programplaner.De utarbetas som grund för arbetet inom de pariamenlariska försvarsutredningar,som förbereder långsiktiga försvarsbeslut. De säkerhetspolitiska ochekonomiska förutsättningarna för dessa planer fastställs av regeringen.Resultatet redovisas av överbefälhavaren i olika etapper för regeringen. Meddetta som grundval utarbetar regeringen sina planeringsdirekiiv tillförsvarsmyndigheterna. Försvarsul-redningen llr genom regeringens försorg fulltillgång lill överbefälhavarens planer. Enligl de regler som bestämdes avriksdagen får också utrikes- och försvarsutskott regelbundeninformation om planeringsverksamheten. Inomramen för den långsiktiga studie- och planeringsverksamhet, som statsmakternasiyr genom försvarets planerings- och ekonomisystem, utarbetas förmalerielanskaffningen särskilda planer för forskning och utveckling av nymateriel resp. för anskaffning av materiel. Dessa planer ingår i de 5-årigaprogramplanerna. Planerna och anslagsframställningarna prövas av Omvapentyperna i den svenska försvarsmakten 8 protokoll 1978/79:62-66 Omvapentyperna i den svenska försvarsmakten regeringen och omsätts påsedvanligt sätt i propositioner till . Försådan försvarsmateriel som beställs direkt och alltså inle utvecklas särskiltmåste myndigheterna göra särskild framställning lill regeringen om varje inköpsom uppgår lill merän20milj. fören och samma anskaffning. Materiel somkräver utveckling före serieproduktion prövas av regeringen vid minst tvåtillfällen när lolalkostnaderna för serieproduktionen beräknas överstiga 20milj. eller när utvecklingskostnaderna kan antas vara 2 milj. kr. Detta Ivåslegsförfarande innebär att regeringen på grundval avunderlag från myndigheterna dels prövar om utveckling skall ske, dels prövar omserieanskaffning skall ske efter genomförd utveckling. Förmera omfattande vapensystem sker s. k. sysiemplanering, vilket innebär enprövning av regeringen i minst tre steg. Först beslutas om studier ochvärderingar. När detta underiag föreligger beslutas om utveckling. När denna ärklar och fullständigt tekniskt och kostnadsmässigl underlag föreligger fattasbeslut om serieanskaffning. Dessutomgäller allmänt atl enskilda utvecklingsobjekt som kostar mer än 500 000 kr.inte flr beställas ulan regeringens medgivande. Samma regel gäller förbeställning av materiel utomlands om kostnaden är 5 milj. kr. Föratl förebygga utveckling och anskaffning av vapen och stridsmedel, varsanvändning kan "väntas orsaka onödigt lidande vid skada på människokroppensamt till eventuell urskillningslös verkan", har regeringen tillsatt ensärskild delegation för folkrältslig granskning av vapenprojekl för del svenskaförsvaret. Denna delegation skall avge yttrande över materielobjekt innan deflr anskaffas. Sammanlagtger delta statsmakterna de inriktnings-, kontroll- och insynsmöjligheter överförsvarets forskningsverksamhet och materielanskaffning som krävs. Dessa lordevara internationellt unika i sin öppenhet. (apk): Jag ber alt11 tacka för svaret på min interpellation. Försvarsministernssträvan har enligt svarel varit alt "undanröja missuppfattningar somskulle kunna skada förtroendet för vår säkerhetspolitik". Delta ärnaturiigtvis en alldeles utmärkt målsättning. Jag vill inle betvivla attförsvarsministern har hafl en uppriktig vilja all reda ul eventuella oklarheterkring den svenska säkerhetspolitiken. Men jag måste säga all försvarsministernssvar dess värre präglas av samma oklara och svävande protester somkännetecknade de svar som några militärer gav efter Studio S-programmen den 21och . Avsvaret framgår vidare att ansvaret för programverksamheten i TV åliggerSveriges Radio och atl försvarsministern inte kan la ställning till enskildaprogram. Jag måste säga alt den upplysningen förefaller mig något överfiödig.Jag har inle protesterat mot atl programmen sändes, och jag känner mycket vällill alt landets försvarsminister inle handhar programverksamheten i vare sigradio eller television. Vad som föranlett interpellationen är de uppgifter somframkom i berörda program och som på elt långt ifrån övertygande sätt harbemötts från ansvarigt håll - och med ansvarigt håll menar jag naturligtvisinle styrelsen för . Försvarsministernsäger i sitt svar att jag av TV-programmen fick den felaktiga uppfattningen atlmilitärledningen drev elt egel spel om svensk kärnvapenanskaffning utomkontroll för ansvariga politiker. Del av försvarsministern åberopadeförhållandet att det framför allt drevs en mycket hårddebatt för eller emot svenskt atomvapen tror jag de flesta politiker, i varjefall de som är , kommer ihåg. Vi kommer också ihåg att . - som ju har starka band med det nuvaranderegeringspartiet - var den tidning som gick i spetsen för atl landet skulleanskaffa atomvapen. Vi vet också att partiets tidigare ordförande tillhörde demsom var pådrivande i denna riktning. Men dess värre för dem och dess bättre föross andra blev opinionen i landet mycket stark. Del skapades ju bl. a. eltparti som dellog i riksdagsvalet enbart med målsättningen all förhindra atllandet skulle utrustas med atomvapen. Men detta förhållande utesluter ju inteatt det bakom svenska folkets rygg och bakom de politiskt valda skeddeforskningar och förberedelser i en helt annan riktning än den som svenskafolkel sedermera uttalade sig för. Alt påminna om den här debatten är såledesinget svar på de frågor jag ställde om huruvida man bakom ochfolkets rygg bedrev ell spel. Jagtror atl många svenskar efter de berörda TV-programmen och efter den debatt somuppstod på grund av dessa blev mycket oroliga. Vad som framkom och vad somdokumenterades var nämligen all hade en mycket stark bindning till denaggressiva . a. atl försvarels materielverk hade slutit flera hemligaprojeklavtal på vapenområdel med bl. ochItalien, hemliga avtal som förvaras på försvarsstaben. - försvarsutskottets moderate ordförande och f ö. en av de drivandekrafterna bakom den förlalskampanj som förde med sig att del sovjetiskabilförelaget Malreco inställde sina etableringsplaner i med påföljd attmöjligheterna till sysselsättning på den platsen kraftigt minskades - dennePetersson medgav i ett program, som var en direkt uppföljning avalombombsprogrammel som ligger lill grund för den här interpellationen, atl delvar sällan som försvarsutskottet sysslade med innehållet i dessa projeklavtal. Delär tydligen så, atl det förekommer avtal som politiker godkänt utan att kännatill innehållet i desamma. StudioS-journalisterna avslöjade alt sådana hemliga avtal föreligger med nästansamtliga NATO-länder samt med och . Enannan sak som borde väcka en våldsam diskussion är den svenska vapenindustrinsagerande på den internationella marknaden. Här sker tydligen saker somregeringen inte informerats om eller som inle varit föremål för sedvanligbehandling vid . Kontakt mellan AB och eltitalienskt företag nämndes som exempel på utompariamentariskt vapensamarbete. Per deklareradei en kommentar lill detta att det inte var Omvapentyperna i den svenska försvarsmakten Omvapentyperna i den svenska försvarsmakten försvarsutskottets uppgiftalt kontrollera denna verksamhet. Vad skall vidare en svensk känna och tänkanär NATO-chefen uttrycker sin glädje över att alla bärBoforskanoner? Enintervju med Luns - i Studio S - visade alt NATO nuställer speciella krav på vapeniillverkarna, även de svenska, för att fl framgemensamma vapennormer och pä det sättet underlätta rationaliseringen.Statsminister formulerade det så i sin kommentar lill den här fråganalt inle har något primärt intresse av alt samordna det svenska vapensystemetmed NATO. Man vill gärna hoppas att det är en felsägning. Om det inle är detskulle man vilja veta vad som döljer sig bakom en sådan formulering. Densvenska upprustningen med överproduktion och vapenexport från mitten av1950-taleloch framåt har inte bara inneburit död och lidande fören mängdmänniskor runt om i världen. Den innebär även ett hän mot de svenska krafter påalla nivåer som har ägnat sig åt fredsarbete ochnedrustningsfrågor både på det nationella och på det inlernalionella planet. Dentillåtna svenska vapenexporten - märk väl att jag säger den tillåtna -uppgick1969 till 169 milj. kr. var siffran 800. Detökade vapensamarbetet med NATO har även fört med sig forskningsarbete. Ännu - trots rekommendationer att upphöra med det - tarsvenska forskare emot pengar från Pentagon och NATO. Som exempel kan nämnas denUppsalaprofessor som för pengar från studerarkoniinenlförskjulningar och liknande ting, uppenbarligen i syfte att bl. a.öka träffsäkerheten för NATO:s interkontinentala robotar, som är riktade molöster. Närnu försvarsministern i sitt svar hävdar att politikerna har den kontroll ochden insyn som krävs för vakthållningen då det gäller svensk alliansfrihet och förtryggandet av neutraliteten i krig, har han i varje fall inte lyckats övertygamig. Det krävs en myckel skärpt uppmärksamhet och aktivitet för alt hindra altmilitär och rustningsmonopol urholkar vår neutralitet och vårt landssjälvständighet. När jag förberedde milt svar pä interpellation hade jag allvälja mellan alt göra del kort och summariskt eller att göra det i ganska stordetalj. Jag valde atl göra det myckel utföriigt, eftersom jag ville ge eltmycket ingående svar på en fråga där jag själv tyckte att det fanns anledningatt skingra all förekommande ovisshet. Men tycks ha läst mitt svarsom en viss polenlat , och han säger atl han inte har blivit det minstaövertygad om innehållet i det. Jag har svårt atl förstå att jag kunde haformulerat svarel bättre än vad jag gjort. RolfHagel försöker både i själva interpellationen och i repliken all skapa ettintryck av att en oansvarig grupp yrkesmilitärer på egen hand tagit fram ellerplanerat kärnvapen och kärnvapenbärare, i syfte alt förbereda aggression molandra länder. Hela bilden är inle bara felaktig utan närmast absurd. För20 år sedan pågick en intensiv debatt beträffande svenska atomvapen, som bl. a,resulterade i fem sex böcker i ämnet, varav tre som jag har här i min handskrivna av f d. statsråd. Debatten pågick inom regeringen, i och imassmedia. Vore del då rimligt att våra militärer ej ens skulle fl bedrivastudier i ämnet - det diskuterades ju runt om i landet? Det är orimligt ochdemagogiskt alt mol denna bakgrund beskylla dessa militärer för illojalitet. RolfHagel tog också upp NATO-samarbetel och hävdade, att det hade intensifierats påsenare lid. Så är inle alls fallet, även om jag erkänner all det finns en delvapen som vi förvärvar från NATO-länder. Iinlerpellationen frågar t. ex. efter Bomarc, som var en luftvärnsrobot.Jag vill erinra om au man har rätt alt förvänta sig alt bli bedömd efter sinagärningar, inle bara på sina ord. Bomarc var ett av fleraluftvärnsrobotalternativ, som del svenska försvaret hade att välja mellan. Delvar en luflvärnsrobot med en kolossalt lång räckvidd, men den valde man inle,. Man valde i stället en mycket billigare luflvärnsrobot medbeteckningen Hawk. Den hade kort räckvidd, men man kunde 11 ganska många flerav den för samma belopp. Likasågår i interpellationen in på frågan om vi köpte datorer till detsvenska försvaret för atl beräkna kärnvapen. Sanningen är den att en dator avtyp inköptes för atl man teoretiskt skulle kunna beräkna vilka effekter -stötvåg, värmesirålning och radioaktivt avfall - olika storlekar avkärnladdningar kunde ge upphov till. använde sig i nedrustningsdebatteri internationella sammanhang av värden från FOA:s dator, vilket skapade respektför vår kunskapsnivå bland andra nationer. RolfHagel går in på vapenhandel, forskningsbidrag och en rad andra frågor som detinte finns elt ord om i interpellationen. Del faller inte under min domvärjo,och jag tänker inte besvara dem. Ifråga om de militära myndigheternas inställning till behovet av svenskakärnvapen vill jag komplettera min tidigare framställning med atl ÖB alltsedanutredningen 62 bedömt alt ett sådant behov inte längre kunde motiverasutifrån detta vapens militära värde. Dessa värderingar hade sin grund i demycket omfattande studier som gjordes bl. a. inom ramen för den s. k.Mangärdska utredningen - den mest omfattande studie som gjorts beträffandevärdet av svenska kärnvapen. ÖB hävdade också atl behovet av kärnvapen måstemotiveras utifrån det poliliska värdet av sådana vapen. Grundtankeni bedömningen var atl elt eventuellt angrepp på med största sannolikhetskulle bli konventionellt, en följd av stormakternas uttalade avsikt att inteeskalera en konflikt till kärnvapennivån förrän alla andra möjligheter att lösakonflikten tömts ul - den s. k. doktrinen om en hög kärnvapentröskel. SkulleSverige ha använt en betydande del av sina begränsade försvarspengar till attskaffa kärnvapen och alltså avsevärt mindre än vad som blev fallet tillkonventionellt försvar, skulle vi inte effektivt kunnat möta ett konventionelltangrepp med konventionella medel. Vi skulle i stället komma att ställas införvalet atl antingen ge upp eller all själva eskalera och därmed dra ettkärnvapenkrig över oss. Slutsatsen av dessastudier och analyser blev att vi borde använda Omvapentyperna i den svenska försvarsmakten Omvapentyperna i den svenska försvarsmakten tillgängliga resurser attbygga upp elt starkt konventionellt försvar. När vi senare formellt beslutadeall inte anskaffa kärnvapen - - var della också en följd av en radutrikespolitiska och andra överväganden. (apk): Försvarsministernupprepar all han i svaret har så atl säga berättat för mig alt det förekom enintensiv debatt för och emot svenska atomvapen under 1950-talel. Jag berördedel också, och jag är naturiigtvis lacksam för dessa upplysningar, men det varför mig ingen nyhet. Jagvill återigen poängtera alt del förhållandet alt del förekom en debatt iSverige på intet sätt jävar de uppgifter som logs fram i Studio S och somsvenska folkel inte kände lill och alt det finns belägg härförsom kommit framexempelvis genom , som apostroferades och som säger atl hon inlehade någon som helst vetskap om de planer på vedergällning som förelåg,nämligen mot städerna och . Delfinns också uppgifter av en man, , som arbetademed systemanalys på FOA. Han framträdde i programmet och verifierade i stortsett de uppgifter om de vedergällningsplaner som förelåg mot ochWarszawa. Vadde robotar som inköptes skulle användas till råder inget tvivel om hos 'militär expertis. Menlåt mig sedan knyta an till den andra sidan av frågan, som försvarsminister såvitt jag kan förstå lar upp litet kritiskt, som det kan ligga en vissformell riktighet i. Försvarsministern säger nämligen alt jag tar med frågan omföretagens vapenhandel osv.