prot · G209152 · 1978-12-31 00:00:00 — I del arbetet får vi dock akta ossför alt driva principen om atl upphäva regleringar, och över huvud taget atlförenkla, på elt sådant sätt atl del uppslår slora svårigheter för människorna. Denordning vi nu har kan ibland uppfattas som besvärlig för människorna. Men närman har en så enkel paroll som Per , så hamnar man fel. Han förklarar allvi skulle ha elt enklare . I den parollen kan vi alla instämma. Men eltenklare får inle bli de starkas . Riskerna med de ålgärder efterde linjer som dras upp i moderatmoiionen och som fullföljs i vissareservationer är alt man visseriigen kan få en enklare ordning, men del blirockså en ordning som är bra för de starka men som kan bli svår för de svaga. Jag ber atl få yrka bifall till utskotlels hemställan, och i anslutningtill Per anförande kanske jag får tillägga atl jag hoppas att man påfolkpartihåll inle känner sig illa berörd av all en socialdemokrat gör del -det kan nästan verka så av Per inlägg. PER () kortgenmäle: sade i slutet av sitt anförande all alla de krav somfanns upptagna i reservationerna på elt eller annat sätt var föremål förutredning. Hade det varit så väl, hade åtminstone inte vi moderater funnit detmödan värt all skriva nya reservationer med krav som redan höll på alt utredas. AvHilding vidare argumentering framgick det med all önskvärd tydlighetatl förvallningsulredningen inle har i uppdrag au överväga den typ avförändring av förvallningsrelationerna mellan myndigheter och enskilda som vimoderater förespråkar. ar emot denna typ av ordning med dellitet sällsamma argumentet alt del skulle krävas alt människorna skaffadeadvokathjälp för att kunna rå på myndigheterna. Men, , hur ärdel då ? Har inle människor en sämre position gentemot myndigheterna änvad de skulle ha med den förändrade lagstiftning som vi moderater förordar? säger atl vissa av moderalkraven andas en känsla av all det bliretide starkas om de kraven skulle förverkligas. Jag tror inte all det ärrikligt. Har träffat någon av alla de människor som harfastnat i byråkratins långsamt malande kvarnar? De starka människorna klararsig alltid, de välutbildade klarar sig alltid - de vet vem de skall ringa lill.De ger inte upp när del svaras atl den representant för byråkratin som de sökerär på sammanträden, eller när de får beskedel: "Det är inte mitt bord"eller "Ring min kollega". De ger inte ens upp om även den kollegan ärpå sammanträde. Detär de svaga människorna, de små i samhället som tvingas ge tappt inför enförkrossande byråkrati. Det är dessa människor, , som skullebli hjälpta av en förvaltningsrelalion mellan myndigheter och enskilda som enskilde precis samma rättigheter som förvaltningen tar sig gentemotde enskilda. Den typ av enklare vi förordar i reservationen 4 är etl enklare förde människor som snabbast trampas ned av byråkratins kvarnar. synpunkt atl utredningen tittar på allareservationskraven måste väl också gälla kravet på att gamla lagar skallutmönstras. På vilket sätt, , har byråkratiutredningensmagnifikt tjocka och omfattande betänkande kastat ljus över den fråga somreservationen om utmönstrande av gamla lagar reser? KARLBOO (c) kort genmäle: kommenterade reservationen 1 och ställde frågan omhur del var möjligt alt ange viss minskning av personalen i statliga verk dåöversyner sker. Jag vill bara erinra om all uppslaget i den delen kommer fråndecentraliseringsutredningen som var enig om att man vid verksöversyner bordeeftersträva all lägga fram alternativa förslag, varav ett, enligt vad jagkunnat läsa mig till, skulle ha den här inriktningen. Detär också en fråga som är intressant ur andra aspekter. Vi känner tillutvecklingen och sysselsättningsgraden inom olika verksamheter här i landet,och vi vet atl den offentliga sektorn befinner sig i tillväxt. Det betyder iklartext att vi får en accentuerad centralisering av människor till storstadsområdenoch administrativa centra i länen. Därför finns det etl dubbelt skäl för denmening som vi anser borde ges regeringen lill känna och som ansluter lill vaden enig utredning anser i det här fallet. Jag vill också säga all deltasjälvfallet är avsett för myndigheter av en viss storieksordning och alt delgivelvis icke kan bli aktuellt för myckel små enheter, vilket skämtsamt, hoppas Jag, ville låta påskina. Baraen kommentar beträffande exemplifieringen med kommunsamman läggningarna som jag gjorde i mitl inlägg och som tog upp en viss polemik emot. Jag vill bara säga all jag underströk atl del gällde de tvångsvisa kommunsammanläggningarna. De kanske tillkom ulan alt alla de problem blev beaktade som ingår i den stora fråga som innefattas i det här betänkandel. Sedanytteriigare en sak. Jag finner del ytterst angelägel alt notera att alla iutskottet självfallet skulle ha önskat både mer konkreta åtgärder och längretid för att ytteriigare kunna förstärka propositionen, men jag vill säga all denprincipiella inriktningen ändå är av utomordentlig betydelse och att jag hoppasalt den skall kunna med kraft fullföljas. Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati () kortgenmäle: Av mitt tidigare anförande framgick ju klart all jag för min del ärstarkt inriktad på alt man skall kunna åstadkomma minskal krångel, ökaddecentralisering, förenklat språk osv. Jagkanske uttryckte mig något vagt när del gäller de frågor som behandlas ireservationen. Vad jag syftade lill var alt de frågor som tas upp är föremålför utredningar. Däremot är inle alla de krav som framställts, exempelvis frånmoderala samlingspartiet, beaktade på del sättet atl dessa krav väglederutredningar i deras arbete. Men det beror Ju på atl dessa krav har Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati avvisats av kammaren, ochdet ärju inte möjligt för utredningar alt arbeta från andra utgångspunkter ändem som majoriteten här i kammaren har kommit fram med. Pe--talade sedan om de svagas ställning. Vi är väl alla medvetna om altderas ställning bör förbättras och förstärkas. Men får de lättare att tala ochfår de lättare att la kontakt med myndigheler, om varje sådan ordning skall blien process, där de i varje fall får anhängiggöra ärendet och det sedan, via enlång process av del slag som försiggår inför domstolarna, skall avgöras omde har rätt eller fel? Jag har svårt att tro att de som har svårigheter attyttra sig och svårt att skriva får det så myckel lättare med en sådan ordning,såvida man inte skall upprätta slora kontor som skall hjälpa dem. Men kanske vikan hjälpa dem inom ramen för den ordning som vi nu har. Nog har jag träffatmånga av dessa , men jag tror inle att man hjälper dem genomatl införa den ordning som har föreslagit. Närdet gäller genomgång av lagar harjag tidigare här i kammaren hävdat alt detriktiga är atl göra genomgången när man behandlar de olikalagsliftningskomplexen. Att ha en kommission som går igenom det ena lagområdeiefter det andra lägger Ju hinder i vägen för annan utredningsverksamhet. Delkan alltså motverka del syfte som Per ställer upp, nämligen all manskall rensa ut onödiga paragrafer. Och att man skall rensa ul onödigaparagrafer, herr talman, det bör vi nog vara överens om. Men vilka är onödiga? PER () kortgenmäle: I mitt huvudanförande kallade jag, måhända litet vanvördigt,socialdemokratin för byråkratins advokatkontor. senasteinlägg ger mig anledning atl upprepa det omdömet. För är dennu gällande ordningen den bästa av alla. är avsevärt merkonservativ i dessa hänseenden än Jag någonsin har varit och någonsin kommeralt bli. Allting är bra! Menvad har atl säga till alla de människor som harsuttit fast i byråkratin med byggnadsärenden, planärenden eller andra ärendenutan att ens fö besked? Säger "vänta och se"? Gerhan dem glada och uppmuntrande tillrop? Vi måste kunna erbjuda de människornanågon möjlighet atl fö sin sak prövad i snabb ordning. Jag känner personligentill åtskilliga fall där den enskilde själv har fött lägga ul stora summorpengar på grund av förseningar inom förvaltningen i avgöranden av olikaärenden. Det är inle riktigt atl det skall gå till på del sättet. Det är då deallra minsta i samhället kommer allra mest i kläm. Delkrav som vi moderater lägger fram om en översyn av lagar och förordningar isyfte alt utmönstra gammalt och umbäriigt bemöter nu inle meden hänvisning till byråkraliutredningen - och det lyckerjag alt HildingJohansson gör klokt i, därför att byråkratiulredningen ger ett mycket magertsvar på den fråga vi moderater ställer - ulan med en hänvisning till alt ensådan utmönstring skall göras konlinueriigt. Om den metoden hade fungerat hadevi moderater aldrig fört fram del här kravet. medan vi här i riksdagenhögtidligen ullalar alt vi kontinuerligt skall pröva lagars och förordningarsgiltighet växer antalet lagar oss över huvudet - inte bara oss riksdagsmän ulanframför allt alla de människor som är piskade alt följa dem. Det är därför vihar känt oss nödsakade att la till etl extraordinärt krav för atl göra livetlitet enklare för vanligt folk. HILDINGJOHANSSON (s) kort genmäle: Förstår då inte Per att den metod han rekommenderar leder tillalt del kommer atl ta att rensa bort onödiga paragrafer? Deskall försl behandlas av denna speciella grupp, denna kommission, och därefterav specialutredningar, departement och utskott. Varför kan vi inte faen katalogöver de paragrafer som vill rensa ut? Det blir en allmän motionstidnästa år också, och då kan man komma igen med ett konkret krav och inle eltallmänt talesätt om att en kommission skall ta itu med delta. Jagtror dock inte att etl sådant krav kommer att mötas av enighet. Vi har nämligenganska delade meningar om vilka paragrafer som är angelägna och vilka som ärmindre angelägna, vilka som är nödvändiga och vilka som kan försvinna. Detfinns säkert många paragrafer som utan vidare kan tas bort, men det finns andrasom del är väldigt viktigt all ha kvar. Och meningarna kan gå isär på dettaområde, t. o. m. i led. Vi hade en diskussion om vissabestämmelser i brandordningen, där de två moderata representanterna ikonstitutionsutskottet hade var sin mening. Det angriper Jag inle ettögonblick, men det är belysande. Belräffandede minsta i samhället: Hur mycket har egentligen genom sin politikhjälpt dem på andra områden? Hur mycket hjälper man de minsta i samhället medatt införa en allmän domslolsprocess i stället föratt ha den nuvarandeförvaltningslagen? Detär möjligt att det för Per verkar konservativt atl slå vakt om denna lagfrån 1971 -hadeden varit kanske det hade varit lättare förmoderaterna alt ha respekt för den. Men även här måste Jag säga till PerUnckel: Presentera elt konkret alternativ! Beskriv för oss i en motion eller påannat sätt hur denna process skall verka, så kan vi alla Jämföra om den ärbättre än den nuvarande ordningen. Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati Tredjevice talmannen anmälde atl Per anhållit att lill protokollet föantecknat att han inle ägde rätt till ytteriigare replik. Alt bekämpa krångel och onödig byråkrati har alltid varit en självklarliberal linje. Det var ingenting som kom på lill 1976 årsvalrörelse. Del kan väl också, mot den bakgrunden, anses naturiigt att eltavsnitt om detta togs med i regeringsförklaringen . "Regeringenskall motverka byråkralisering och arbeta för närdemokrati. Besluten bör fattasnärmare de människor som berörs av dem." Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati Densista meningen anger en viljeinriktning för ökad decentralisering, vilket ocksåär huvudtemat i del betänkande från som ärutgångspunkten för denna debatt. Glädjandenog startades arbetet mot onödig byråkrati och krångel på allvar redan avtrepartiregeringen. Den tillsatte ett antal olika utredningar, och del ärdelvis resultatet av deras arbete som vi ser här . Ipropositionen 1978/79:111 redovisas 172 förslag till ålgärder, därav 28lagändringarsom kräver medverkan. Förslagen sy flår till minskadbyråkrati genom enklare lagar och bestämmelser, ökad decentralisering ochdelegering så atl besluten kommer närmare människorna, mindre kontroll ochstyrning av kommunerna, förenklingar och minskning av myndigheternas uppgiftskrav,enklare språk i myndigheternas lagar och bestämmelser samt enklareadministration inom förvaltningen. Jag kan här påpeka alt förslag lill åtgärderkommer från samtliga departement. Detta är tydligen också en ganska märkligproposition - i varje fall om man får tro . Den haruppenbariigen den unika förmågan all både komma för tidigt och . Meddenna proposilion har regeringen tagit ell första samlat grepp överbyråkratiproblemet. Den kan ses som en exempelsamling när det gäller ålgärder,och den visar att del går att attackera krånglet och den onödiga byråkratin.Men Jag vill slå fast att det verkligen bara är fråga om ett första steg. Detfinns mycket, mycket mer att göra. Och det är också klart att regeringen avserarbeta vidare på att bekämpa byråkratin. kommer alla verk ochmyndigheter att särskilt redovisa vilka förenklingsålgärder man vidtagit ochvad man planerar all göra. Vi skall försöka fö fler verk och myndigheler attstarta översyner och arbetsgrupper för alt systematiskt gå igenom lagarochbestämmelser föratt söka minska krånglet. En arbetsgrupp inomkommundepartementel håller på med en samhällsguide, som skall underlättakontakterna mellan allmänheten och myndigheterna. Förslaget från decenlraliseringsulredningenkommer också alt följas upp. viktigaste är ändå att lagstiftare och ulfärdare av regler och bestämmelserpå ett så tidigt stadium som möjligt försöker undvika krångel och onödigbyråkrati. Här har vi i en myckel viktig uppgift alt fylla. Bl.a. får vi aldrig tro alt kampen mot krångel och onödig byråkrati någonsin ärslutgiltigt vunnen. Del skulle vara intressant atl höra Per för kammarenbeskriva hur man går till djupet med problemet och angriper byråkratins kärna,vilket han menade all man hade missal i denna proposition. Jag tror alt detinte finns några patentlösningar. Delta är en kamp som måste fortgå i allalider. Och skall vi fö någon framgång som märks, så att medborgarna har någonglädje av den, måste vi häri vara och ivriga alt bekämpakrångel och byråkrati, var de än förekommer. Det kan uppriktigt sagt diskuterasom så varit fallet tidigare. Enökad decentralisering kan vara ett sätt att minska byråkratin. Men en ökaddecentralisering är framför allt av betydelse för utvecklingen av demokratin.Genom atl fiytta över beslutsbefogenheter från central och regional nivå tillregional resp. lokal nivå ökas förutsättningarna och intresset för ett vidgatmedborgarinfiytande i samhällsarbetet. Dessutom är det ofta slöseri med dyrbartid och arbetskraft all låta lokala och regionala ärenden avgöras på centralnivå. Centrala myndigheters huvudsakliga uppgift bör vara all ägna sig ålfrågor av övergripande natur. Vidare ger en decentralisering möjlighet lillsnabbare och smidigare handläggning av olika ärenden. Jagvill påminna kammaren om atl fattade etlbeslul som ger möjlighet lill ökad decentralisering inom kommunerna. Jagtänker på beslutet om lokala organ i kommunerna, ell beslut som glädjande noglogs enhälligt här i kammaren. Byråkratinär svår att komma ål. Den är nog universell till sin natur. väldigt lätt för sig när han säger atl byråkratin är en följd av denkapitalistiska statsapparatens funktion. Har någonsin hört talasom eller eventuellt själv sett hur det är med byråkratin i de s. k.socialistiska staterna? Jag haraldrig hört någon människa i denna värld hävdaalt byråkratin där skulle vara mindre än vad den är i de s. k. kapitalistiskastaterna. Har upptäckt att så är fallet tror Jag att alla ärintresserade av att fö höra talas om hans epokgörande upptäckt. Delfinns lill delta betänkande fogat etl antal reservationer. För alt sparakammarens tid vill Jag bara hänvisa till de argument mot reservanternas förslagsom framförts här i debatten av tidigare talare. Jagvill säga att Jag tycker alt regeringens förslag till ålgärder motkrångel och onödig byråkrati har mötts med förvånansvärt syrliga reaktionerfrån de andra partierna. Man har visat en motslrävighet och ibland en oviljaalt vara med om förenklingar som förvånar mig. Jag vill framförallt peka påskatteutskottets uppskjutande av behandlingen av frågan om en förenkling avdeklarationsblanketten. försenar man den frågan etl år, och del är väl inlesärskilt bra för medborgarna. Socialdemokraterna har kanske tyckt att del varitlitet onödigt atl tala om krångel och byråkrati. De är kanske medvetna om alldel mesta som regeringen nu kritiserar och ändrar på har de själva medverkatlill när de salt i regeringsställning. och hargrymtat och tyckt atl del här inle är så mycket att komma med. Ändå är delfråga om åtgärder som trepartiregeringen varenig om. Dä värdet Ju bra, men nuhar man tydligen böriai sväva på målet. Eller är det av partitaktiska skäl somman har så sura reaktioner? Jag yrkarbifall till utskottets hemställan på alla punkter. Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati (vpk): Jag vill bara lill säga att mitl resonemang ombyråkratins samband med samhällssystemet utgår från attproposiiionsför-faltarna tydligen odlar den felaktiga uppfattningen att enstark orsak till byråkrati skulle vara den offentliga sektorns tillväxt. Om såvore fallet skulle vi ju inle möta byråkrati på andra områden. Vi vetemellertid att byråkratins typiska uttryck, all hålla medborgarna borta fråninflytande, är synnerligen väl utvecklat på andra områden i vårt samhälle. Sebara hur besluten fattas i de stora bolagen! Och sambandet mellan de metodersom storfinansen Åtgärder mot krångel och onödig byråkrati använder och dem somstatsapparaten tillämpar är väl ändå uppenbar. Jag har inte sagt, TorkelLindahl,all byråkratioch krångel automatiskt försvinnerom vi avskaffarkapitalismen i vårt land. Jag är övertygad om atl de socialistiska länderna hardragits och fortfarande dras med besvärande belastning från tidigaresamhällssystem, och kampen mol byråkratin är på intet sätt överflödig i ettsocialistiskt samhälle; tvärtom menar Jag atl den kommeratt vara etl nödvändigtinslag. I varie samhällssystem måste alla tendenser lill byråkrati bekämpas föralt demokratin skall kunna utvecklas. PERUNCKEL (m): Det känns frestande atl ge sig in i en diskussion med omde socialistiska ländernas byråkraliseringsproblem. Jag skall emellertid inlegöra det ulan nöja mig med en kommentar. Visseriigen hårde s. k. kapitalistiskaländernas grundläggande ekonomiska system visat sig särdeles livskraftigt, kan väl ändå inte vara så alt de socialistiska länderna ännu denna dagslåss med konsekvenserna av dessa gamla samhällssystem, som störtades för 50-60år sedan. Jag började mitl anförande tidigare i debatten med atthävda att proposiiionen är välkommen med de förslag som den faktisktpresenterar. beklagade Jag atl man inle kommit längre. De åtgärdersom regeringen lagt fram förslag om har vi moderater i etl flertal fall kunnatansluta oss till. frågar nu vad man mera skulle haföreslagit för att ha kommit längre. Om läser den motion vi harväckt i anledning av antibyråkratipropositionen men dessutom läser den del avvår partimotion , som behandlar byråkralifrågor, så skall han därfinna de konkreta men principiella förslag som jag efterfrågar i den härdiskussionen, förslag som skulle kunna sammanfattas i följande huvudpunkter:begränsa tillväxten av den offentliga verksamheten, minska selektiviieten istals och kommuns verksamhet, minska den allmänna regleringsverksamhet som statoch kommun i sin ämbetsutövning ägnar sig åt, överför konkreta uppgifter frånstatsmakterna till kommunerna, alternativt avskaffa rena regleringsområden,skärp den enskildes rättssäkerhet i enlighet med de förslag som vi härdiskuterat tidigare i debatten och skärp kontrollen och uppföljningen av attfattade offentliga beslut verkligen leder till de resultat som stat och kommunfrån början har åsyftat. Jag sade i mitt anförande att vi aldrig för sluta med kampen molbyråkratin. Jag har visat på en del punkter där regeringen går vidare. En delav det som Per klagar över kommer. Sedan kan man alltid klaga över attdet inte görs , och varför skall man inte klaga över atl det inte gjordesförra året. Menvad Jag blev intresserad av i Per anförande var att han på något sättville antyda atl det fanns en lösning på hur man skulle kunna komma ålbyråkratins kärna. Jag blev nyfiken på delta och måste erkänna alt min nyfikenhet kvarstårdärvidlag. Jag har inte riktigt förstått hur man från Nr152 moderathåll tänkt sig komma ål denna svåriösla sak. Sedan kan Jag barakonstatera att nu medgivit att del trots 22mai 1979 allt kan länkas förekommaviss byråkrati även i socialistiska stater. sköntmed en sådan bekännelse. krångel och onödig PER (): .. I den månTorkel av milt anförande fick intrycket alt det finns en trollkonstsom med ens skulle kunna lösa våra byråkraiiproblem har han ty värrmissuppfattat vad Jag sade. Ingen skulle vara gladare än jag om del förhöll sig på detsättet. Men det går inte all lösa byråkratins problem genom att skrapa påbyråkratins effekter. Vi måste ge oss på de faktorer, som skaparde problem vilkafolkpartiet mycket prydligt räknar upp i 172 punkter i den proposilion vi nudiskuterar. Del är inte symptomen som är del viktiga utan det som skapar dem. TORKELLINDAHL (fp): Man kan alltid säga att drastiska åtgärder skall vidtas. Vi skall gåtill grunden med del hela. Jag tror atl det enda realistiska sättet alt angripadel hela är att vi tar punkt efter punkt och där envetet och envist och nästanlitet tjatigt håller på au förfölja den onödiga byråkratin och krånglet vardessa än kan dyka upp. Det kanske inle blir några stora tjusiga propositioneroch förslag av del hela, men jag tror atl det är detta som i längden kan geresultat. Överiäggningenvar härmed sluiad. Mom./-i Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavspå bifall till dels utskotlets hemställan, dels reservationen nr 1 av . fi., och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande Jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller konslitulionsulskotiets hemslällan i betänkandet nr 35 mom. 4röstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av m, fl. Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskotlels hemslällan, dels reservationen nr 2 avAnders och , och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller konslitulionsulskotiets hemslällan i belänkandet nr 35 mom, 5röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då AndersBjörck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 252 Nej - 46 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels motionen nr 2467 av LarsWerner m, fl, i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller konstilutionsulskottels hemställan i betänkandel nr 35 mom, 9röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2467 av m, fl, i Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för Ja-propositionen, Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 279 Nej - 14 Åtgärdermot krångel och onödig byråkrati Propositionergavs på bifall till dels utskotlels hemslällan, dels reservationen nr 3 avAnders och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad.