prot · G20998 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:98 §1 Justerades protokollen för . § 2 Om utbyggnaden av barnomsorgen Socialministern erhöll ordet föratt besvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:378, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att säkrautbyggnaden av barnomsorgen. Jag lämnade , dvs. för tre månadersedan, med anledning av interpellationer frånbl. en omfattande redogörelseför min syn på utbyggnaden av den kommunala barnomsorgen. Jag beratt fa hänvisa till det svaret. Jag förklarade i det sammanhanget attdiskussioner hade påbörjats med Svenska kommunförbundetom dessa frågor. Min utgångspunkt vid dessa överläggningar var att den av isamförstånd med Svenska kommunförbundetuttalade målsättningen om barnomsorgens utbyggnad måste uppfyllas. Diskussionerna har visat att delar min uppfattning. Förbundet har, som ett konkret resultat av överläggningarna,skrivittill samtliga länsavdelningaroch pekat på angelägenhetenav att ytterligare överväganden görs om möjligheterna att ökautbyggnadstakten i förhållande till nuvarande plan förslutet av den aktuella utbyggnadsperioden. Enligt förbundets mening ärdet önskvärt att länsavdelningarna medverkar härtill genom att barnomsorgens utbyggnad tas upp tillkonkret behandling vid förestående årsmöten. Till skrivelsen har bifogats ett tabellmaterial som belysersituationen i de enskilda kommunerna. Förbundet har vidare genom enskrivelse till ett antal enskilda kommuner riklat en särskild förfrågan om hur kommunstyrelsen ser på möjligheternaatt öka utbyggnadstakten . Jag vill vidare peka påatt regeringen lägger fram en proposition tillriksdagen om kommunernas ekonomi. I propositionen föreslås bl. a. attskatteutjämningssystemet reformeras, varvid hänsyn tas till befolkningens ålderssammansättningoch kommunernas kostnader förbarnomsorgen. Detta bör underlätta en fortsatt utbyggnad av barnomsorgen. Om titbytinaden av barnomsorgen INGA (vpk): Jag ber alt fö tacka för svaret. Del visar sig att kommunerna inte kommer all klara utbyggnadenså som man hade räknat med. räknar med att det fallas 25 000 platser. Vidett krismöte för sedan på sade man att kommunerna inlehar ekonomiska möjligheter att klara avtalet om de 100 000 resp. 50 000 nyaplatserna. En avgörande orsak till detta är att den andel av kostnaderna förvarje ny plats som staten svarar för har minskat myckel. Från att ha täckt 63 %täcker nu statens andel . Planeringsgruppenför barnomsorg inom har också i sin enkät lail fram attjust kommunernas ekonomiska situation är en av huvudorsakerna till attutbyggnaden går så långsamt. Enligt planeringsgruppen, som känner till, uppgav fyra av fem kommuner all det är de ekonomiska skälensom stoppar utbyggnaden. Kommunerna har helt enkelt inte råd att bygga daghemoch fritidshem. I kommunstyrelses utlåtande över den senaste barnomsorgsplanenheter det: "Utbyggnad skall ske med hänsyn tagen titt de ekonomiskaförutsättningar som finns." Det framstår allt tydligare, tycker jag ochmånga med mig, att staten måste la på sig det ekonomiska ansvaret förutbyggnaden av barnomsorgen om det skall bli någon sådan. Omdet ser mörkt ut i dagens situation, så ser det ännu mörkare ut för framtiden.Hur skall man kunna täcka behovet av nästan 1 miljon platser om man inleändrar de ekonomiska förutsättningarna för utbyggnaden? Med tanke på att detbara finns 100 000 daghemsplaiser och 35 000 fritidshemsplatser är behovetkatastroflilt stort, och man måste få pengar till delta. 1svaret som jag har fött sägs det alt man har diskuterat med ,ochparterna äröverens om att planen med de 100 000 resp. 50 000 nya platsernaskall uppfyllas. Men då frågar jag: Hur skall planen kunna uppfyllas? Enligtdet krismöte man höll fallas det pengar för alt man skall kunna uppfyllaplanen. Delenda påtagliga jag kan utläsa av detta svar är att , som ettkonkret resultat av överläggningarna, har skrivit till samtligalänsavdelningar. Det är det enda konkreta. Men pengarna då? Regeringen kommertydligen inte att anslå några pengar för att säkra barnomsorgsutbyggnaden, ochdet tycker jag är bedrövligt. Del är alarmerande alt det fattas 25 000 platserenligt den plan vi har , och det är alarmerande au del inle kommer att finnaspengar för alt klara barnomsorgen 1982, då det enligt SCB:s och kommunernasberäkningar behövs 1 miljon platser. Vadsom erfordras är givetvis konkreta åtgärder för att garantera utbyggnaden: genomför en lagstiftning om barnomsorgen, alt staten tar del ekonomiskaansvaret för utbyggnaden och all mark och utrymme reserveras för den. Ingentingav delta finns i svaret. Jag är myckel besviken. Det är för tidigt all säga att planen inte kommer au hållas. Jag villupprepa del som jag påpekat tidigare, nämligen att kommunernasfaktiska och planerade utbyggnad har överensstämt med beslut när detgäller - varav vi nu är inne i del tredje. För de somvi därefter har framför oss, alltså 1980 och 1981, liggerkommunerna under planen, men vi kan för den skull inte säga alt planen inlekommer alt kunna hållas. Vi diskuterar hur vi skall få kommunerna att leva upptill planen, och del är framför allt som har åtagit sig altbevaka detta. Jagvill också understryka att kommunerna enligt de föreliggande planerna liggerunder med 10 000 platser, inte 25 000. Den siffra som nämnde ärhämtad uren skrift som har givit ut och som avser en annantidsperiod. Del är viktigt alt detta skrivs in i protokoll, så allvi inte sprider oklarhet på den här punkten. Jagkänner inte till vad del är för ett krismöte i som Inga Lantztalar om, men jag kan nämna att regeringen skall ha nya överläggningar medKommunförbundet , och dä kommer vi antagligen att fä ta del avförbundets syn på lägel för dagen. Men det är inte sant all kommunerna intetillförs några nya medel för den här verksamheten. Jag vill påminna om att detnu är första året som kommunerna (ar bidrag för samtliga platser i barnomsorgenenligt de mycket kraftigt förhöjda bidragen med . per plats som f. n.utgår. Dessutom kommer bidraget med hänsyn till lönekostnadernas ökning althöjas ytterligare . Det innebär att vi i budgeten harett statsbidrag för barnomsorgen som ligger högre än förinnevarande budgetår. 1 miljard är ett större tillskoll än den här verksamhetennågonsin har (att. Jagvill också peka på det besked som lämnas i svaret när det gäller detreformerade skatteutjämningssysiem som regeringen kommer att föreslåriksdagen. Hänsyn kommer därvid alt tas till kommunernas barn-täthet ochbarnomsorgskoslnader. Exakt hur detta skall gå till far veta närpropositionen kommer, men det haralltså lämnats ett besked i svaret på den härpunkten. Om utbyggnaden av barnomsorgen INGALANTZ (vpk): menar att del är för tidigt att säga om det kommer allfattas platser, men han har sagt i en tidigare debatt här i kammaren att delfattas 10 000 platser. Enligt de siffror jag har uppgår brislen till 25 000platser. Jagtycker emellertid att detta är ganska ointressant. Man bör tvärtom ställaframtidsperspektivels siffror i belysning, och då måste vi räkna med alt kunnatäcka upp I miljon daghems- och fritidshemsplatser. Hur får man pengar tilldet? GabrielRomanus säger att vi nu har satsat mer än vi gjort tidigare. Del kan väl händaatt del är så, men del räcker ju i alla fall inle. Också på krismötet iKommunförbundet framkom all det fattades pengar, och man konstaterade därvidatt det är lönekostnaderna och byggkostnaderna som rusat i höjden. Dessakostnader har ju tillåtits skjuta i höjden med lavinartad hastighet. I snittkostaren daghemsplals44 , men del finns exempel på alt en enda plats kankosta . alt iordningsställa, och man räknar med en kostnad av 1 milj.kr. Också detta är en fråga som regeringen måste bevaka, så inte tillåter privat byggkapital att sko sig på att vi behöver Jagkonstaterar att regeringen inte är beredd alt vidta de åtgärder som enligtvpk:s mening är helt nödvändiga, om man skall klara en utbyggnad avbarnomsorgen. Vi är inte heller överens om vilken utbyggnad vi bör ha. Som vpkser del skall utbyggnadsbehovet baseras på att alla barn, för deras egenskull,skall ha plats på daghem-barn behöver nämligen den stimulans de kan fåinom barnomsorgen. Barnen skall enligt vår mening ha den barnomsorgenkostnadsfritt, och kostnaderna får tas ut på annat sätt. Mendet finns alltså inga förslagom konkreta åtgärder, ingenting .som säger allregeringen är beredd att ta itu med denna fråga, så alt utbyggnaden garanterasgenom lagstiftning eller så att kommunerna garanteras pengar för verksamheten.Det enda man säger - och det har man sagt under många, många år-är all manskall fortsätta att diskutera den här frågan. Jag skulle då vilja fråga: Hurmycket pengar kommer kommunerna att få när skaileuljäm-ningssysiemetreformerats? Blir del någonting alt räkna med eller kommer del alt bara rörasig om en myckel marginell summa? Jag är litet förvånad över all Inga Laniz slår här och säger att detfallas 25 000 platser för att planen skall hållas. Jag trodde all vi hadeklaral ul att den siffran avser en annan tidsperiod. säger attdetta är ointressant. För min del tycker jag inle att del är ointressant althålla sig till fakta. Faktum är att kommunernas planer ligger 10 000 under. Detär oroande, men det finns ingen anledning alt lämna felaktiga uppgifter. Delär rikligt att vi inle är överens om vad som skall göras. Vpk har satt måletmycket högre, vilket jag tyvärr tror är orealistiskt. Vi måste emellertid hållaoss till beslut,och jag tycker det är litet märkligt att som IngaLantz säga att det inte vidtas några åtgärder. Jag har ju räknat upp en radåtgärder. För det första ökas anslaget med I miljard, för det andra kommerbidraget per plats att öka i enlighet med reglerna och för dettredje kommer att föreläggas ett förslag om skatteutjämning.Vidare kan jag nämna, och det känneringa också till, att vi undersökersiatsbidragsreglerna och avser alt offentliggöra en departementspromemoriaom dessa frågor. Men det är ändå ett faktum, att kommunernas företrädare harhållit med om all det nuvarande statsbidragssystemet faktiskt möjliggör ettförverkligande av planen. INGALANTZ (vpk): för en daghemsplats och bruttokostnadenför en sådan plats är . För frilidshemsplaisen får man . ochen frilidshemsplats kostar . Detta visar att del är ett ganska stortglapp, även om man på intäklssidan också skall räkna in föräldraavgifier. Jagtycker att man måste ta oro på allvar. pekarpå alt statens andel av bidraget har sjunkit från till 47 96. Jag är inte allsnonchalant och ointresserad för om det gäller 10 000 eller Men del är ännu intressantare - och det skulle jag vilja alt GabrielRomanus kommenterar litet grand -att få vela hur vi skall kunna klara , dådel behövs en miljon platser, när vi har det så svårt. Kommun efterkommun vittnar ju om att man har det svårt med ekonomin, och det gäller intebara barnomsorgen utan SIA-skolan och många andra angelägna utbyggnadsbehov. Enav orsakerna till att regeringen har så svan alt släppa (il) pengar til)barnomsorgen är nog den att man aldrig har diskuterat målet för barnomsorgen.Varför skall vi ha barnomsorg? Egentligen har man aldrig diskuterat barnensbehov av barnomsorg, utan man har talat om förvärvsarbetande och studerandeföräldrar. är del de ekonomiska förhållandena i kommunerna som styrutbyggnaden och inte barnens behov. Den fråga som har slälll gäller vilka åtgärder somregeringen tänker vidta för att säkra utbyggnaden av barnomsorgen enligt denplan som har antagit. Nutar upp frågan vad viskall göra 1982. Det är omöjligt för mig att gåin på den saken inom ramen försvaret på denna fråga, i synnerhet när vi harkommit så långt i debatten all vi har en minut per replik. Låtmig dock på tal om ekonomin än en gång notera att har förklaratall inom ramen för den nuvarande överenskommelsen ryms planen. Del harocksågjorts en särskild anteckning om,att man har möjlighet att ta uppöveriäggningar om siatsbidragsreglerna, men dessa möjligheter har inleutnyttjats. Jaganser, Inga Lanlz, all del är viktigt att inte sprida felaktiga uppgifter.Statsbidraget till daghemsplaiser är inte 14 000 utan 15 500 per plats.Jag respekterar Inga Laniz engagemang i denna fråga, men det skadar inte om honockså håller sig till fakta. INGALANTZ (vpk): Siffran 15 500 gällde ,men har jag lati uppgift om attsiffran ligger på . gällde för nya platser, och för gamlavärdet . är man nere på . Det är de uppgifter jaghar fatt. Jagupplever häratl inle vill kommentera behov. Jag vetinte om det är av rädsla för all tala om del stora behov som finns eller om delär andra skäl som ligger bakom. Jag konstaterar emellertid att enligt del svarjag falt och med den inställning som lägger säkrar maninte planen ens för de platser som vi har beslutat om i . Man har intenågol som helst framtidsperspektiv för att klara utbyggnaden , och delär ju dit. Jagtycker det skulle vara intressant att åtminstone fä en viljeyttring frånregeringens sida i denna fråga. Om utbyggnaden av barnomsorgen Anledningen till alt jag inle går in påfrågan om utvecklingen efler 1982 är enkel: del var inle om deiia som IngaLanlz ställde sin fråga. Jag diskuterar gärna denna fråga vid ett annattillfälle, men jag håller mig till de regler som gäller för enkla frågor. Jag kan förslå all är upprörd om hon tror altstatsbidragen lill daghemmen har sänkts under 19791 förhållande lill 1978, menså är del inle. De har höjls och är nu . per plais, och kommer allhöjas ytterligare med hänsyn till de ökade lönekostnaderna.Dessutom får kommunerna skatteuijämningsbidrag, som lar särskild hänsyn tilljusi barnomsorgsfrågan. Läget är alltså inte så dystert som Inga Lanlz tror. INGA (vpk): Om del blir en tusenlapp mer eller mindretror jag inte har så stor betydelse, när man håller i minnet den stora oro somkommunerna känner för den här utbyggnaden. Jag har haft tillfälle att följa denna fråga i en kommunsom har myckel bekymmer med barnomsorgen, nämligen kommun. Så ärfallet när del gäller både fullmäktige och centralnämnden. Där har vi gång pågång fatt se hur man - inte minst från sida - reserverat sig motutbyggnad av barnomsorgen, därför all del inte finns plats för en utbyggnad ibarnomsorgsplanen och därför att del inte finns pengar. Man upplever alltsåhela tiden hur kommuner skjuter på staten, regering och riksdag, och hur dessaskjuter på kommunerna och säger all detta är kommunernas sak. Men är del då inte på liden att man på allvar diskuterarmålsättningen med barnomsorgen och också ser lill all denna (r de ekonomiskaresurser som ju ändå finns? Vill man diskutera målsättningen förbarnomsorgen skall man inte ställa en fråga om hur vi skall uppfyllafemårsplanen -del är delta frågan gäller . Jag tror dessutom inte all det finns någonkommunalpolitiker här i landet utom som säger alt del ärbetydelselöst om statsbidraget är lusen kronor högre eller lägre. Det ärallt.så högre än de siffror som uppenbarligen har grundat sinaangrepp mot regeringen på. Del kan vara värt att notera. INGA (vpk): I så fall har jag fått felaktiga siffror frånriksdagens upplysningstjänsi, men av dessa framgåratt statsbidraget är 14 000kr [oxalla platser, alltså inberäknal både gamla och nya platser. Det är kanskedelta som gjort del hela förvirrande. Sedan är del förstås inle alls ointressant om det är enlusenlapp mer eller mindre - i den stora konkursen har det liksom ingenbetydelse. Mot bakgrund av den oro man känner ute i kommunerna borde det varahelt andra tag när del gäller de ekonomiskaförsiärkningsresurser som regeringen skulle ställa till kommunernas förfogande.I sin valpropaganda säger all man vill bygga ut barnomsorgen, gör man absolul inle på detta vis. Delsvar jag fått på min fråga, som helt rikligt rör den plan vi nu har, visar från regeringens sida inte kommer all säkra barnomsorgen. Man kommer inleatt ge kommunerna pengar för att garantera den utbyggnad som i och för sig ären droppe i havet, eftersom behovet är myckel, myckel större än vad parternakommit överens om i den föreliggande planen. Delta är beklagligt. Om ökadeutbild-ningsmöjliglieler i gymnasieskolan Överläggningen varhärmed slutad. § 3 Om ökadeutbildningsmöjligheter i gymnasieskolan Statsrådet erhöll ordet för aU besvaraLena Hjelm-Walléns (s) anmälda fråga, 1978/79:385, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder som planeras inomutbildningsdepartementet för att öka utbildningsmöjligheterna i gymnasieskolanoch när regeringen avser alt falla beslut om detta. Denställda frågan ger mig tillfälle all redovisa för några av deåtgärder mot arbetslösheten bland de unga som - utöver vad som föreslås ibudgetpropositionen - nu förbereds inom ulbildningsdeparlemenlel. Ieil utlalande redogjorde jag för dessa åtgärder. Syftetmed dem är all bereda fier ungdomar möjlighet lill fortsatt utbildning eftergrundskolan och därigenom motverka ungdomsarbetslöshet. Dessa åtgärder ärultryck för min uppfattning alt skolan måste spela en central roll i kampen motdenna arbetslöshet. Genom att erbjuda fortsatt utbildning ger man ungdomarnamöjlighet all stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Härigenom minskar manockså risken for sociai ulsfagning av ungdomar i tonåren och förhindrar attungdomarna onödigt tidigt blir föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Deåtgärder som regeringen kommer att vidta är också ett led i arbetet på altutveckla gymnasieskolan i riktning mot större fiexibilitel. De åtgärder som jagaviserade var bl. a. följande: ,.SÖ, kommer ati få rätt attökaaniaJetårselevplaiseri gymnasieskolan med 10 000 utöver vad som föreslagilsi budgetpropositionen. De tillkommande platserna skall i första hand avseyrkesinriktade studievägar. Förutsättningen förökningen av antalet platser äratt ger regeringen den fullmakt all inrätta fier platser igymnasieskolan som begärs i budgetpropositionen. Så snart som möjligtefterutgången avansökningstiden för intagning till gymnasieskolan skall SÖ redovisa en förnyadbedömning av behovet av utbildningsplatser i gymnasieskolan inför budgetåret1979/80. framförallt på de yrkesinriktade linjerna. Planeringen för /80 i vad gällerkorta yrkesinriktade Om ökadeutbildningsmöjligheter i gymnasieskolan kurser bör - i avvaktan påen närmare bedömning frånSÖ och arbelsmark-nadssiyrelsen, AMS- utgå från samma plalsantal som förinnevarande år, dvs. 5 200 årselevplalser. SÖ kommer alt fåeil uppdrag alt undersöka vilka av nuvarandeyrkesinriktade linjer och specialkurser i gymnasieskolan som vid sidan av ensammanhängande studiegång kan erbjudas som elapputbildning. En försöksverksamhetmed social servicelinje som skall kunna genomgås i etapper kommer alt inledas. SÖ kommer all fåi uppdrag att utforma ett forslag lill regler för statsbidrag lill förhyrning avutrustning för gymnasieskolan. Ett sådant bidrag skall om möjligt införas fr. o. m. /80. Föratt fålill stånd en bredare försöksverksamhetinom gymnasieskolan kommer SÖ dels alt få i uppdrag att inleda försök med friareresursanvändning, dels att få rätt att medgelokala jämkningar i timplaner. Försöksverksamhetenskall genomföras i samarbete medgymnasieuiredningen. I milt uttalande informerade jag också om alt det inom pågår arbete bl.a. i vad gäller bättre möjligheterför kommunerna alt köpa utbildningskapacitet i förelagen, ökailokall och regionall infiylande överplaneringen av gymnasieulbildningen sann bättresamordning av de resurser som finns förgymnasial utbildning. Vikten av att det vidtas åtgärder av det slag som jag redovisatunderstryks av SÖ och AMS i en gemensam skrivelse avden . De konkreta åtgärder som föreslås av verken ärtill sin karaktär av samma slag som de regeringenredan förklarat sig beredd att vidta. Ett samlat beslut om de åtgärder som jag redovisat kommer attfattas av regeringen . Därvid kommer också ställning atttas lill skrivelsen frän SÖ och AMS. Jag lackar skolministern för ett utförligt svar på min fråga. Sysselsältningssilualionenför ungdomar som slutar är synnerligen alarmerande. Ungefär 100 000 ungdomar är f n.arbetslösa eller berörda av någonform av arbelsmarknadspolitiska åtgärder. Detta motsvarar en hel årskull ungdomar. Jag delar självfalletuppfattningen all skolan skall spela en central roll i kampen motungdomsarbetslösheten. väcktes ensocialdemokratisk parlimotion om gymnasieskolan, där denna uppfattning var mycket framträdande. Som kritik mot förslagen i budgetpropositionen på detta områdeframförde vi i motionen bl. a. följande synpunkter. Vi menade alt del behövsfiera platser i gymnasieskolan. Den lokala skolplaneringen bör utgå från eil högreutgångsläge. Vi föreslog all antaletutbildningsplatser skall öka föratt svara mot av årskullen16-åringar. Vi krävde alt besked skulle lämnas om kortkursutbudel, föratt möjliggöra en vettig skolplanering och för all kurserna skulle kunna göras påbyggbara. Vikrävde då att kommunerna skulle fåköpa utbildningskapacitet i företagen. krävdevidare ett ökat lokalt och regionalt infiylande över gymnasieskolan. Som synes finns del en myckel stor överensslämmelse mellanvåra motionskrav och del som skolministern nu har anfört. Vi ä'r .självfalletmyckel tillfredsställda med delta. Del är bra att ha en skolminister som läservåra motioner och som också ser till all våra motionskrav blir bönhörda. De initiativ som regeringen här redovisar är alltså bra,och vi kan vara eniga om dem i kampen mot ungdomsarbetslösheten. Men del behövsännti mer, t. ex. förstärkta resurser för studie- och yrkesorienteringen ochmer resurser till planeringsrådens verksamhet. Jag hoppas all skolministernockså har något att säga om del. Det gäller också insatser för all tillgodose del ökadeprakiikbehovel. Delta har olika myndigheter och Liiredningar tagit upp, men detbehövs nu ett samlat grepp från regeringens sida på den punkten. Jag skulle också önska några synpunkter från skolministernpåen viktig del av SÖ-AMS-skrivelsen. nämligen i den delen som gäller denojämlikhet som råder i fråga om tle samhällsstöd som kan utgå i samband medolika former av utbildning. I skrivelsen från SÖ och .AMS påpekas det all inkomstnivånför de beredskapsarbetande imgdomarna blir förhållandevis hög. Del står så häri skrivelsen: "Detta får till följd att ungdomarnas intresse förLitbildning minskar. Särskilt gäller det utbildning som ges i gymnasieskolan,där studiestödet ligger på en avsevärt lägre nivå än lönen under beredskapsarbete." Det är många av oss som upplever detta som ett myckelstort problem. Jag menar därför alt denna fråga med det snaraste bör bliföremål för samlade åtgiirder från regeringen och vill därför frågaskolministern: När kommerdessa åtgärder alt vidtas? Om ökade utbildningsmöjligheter i gymnasieskolan Herr talman'? Jag kunde naturligtvis å min sida. när jagläste den socialdemokratiska parlimotionen, med lillfredsslällelse konsiaieraall man där framställde önskemål som låg i linje med regeringens ambitioner närdel gäller alt lösa Lmgdomsarbetslöshelsfrågor. Dessa krav på fierulbildnings-plat.ser ställdes mot bakgrunden av de arbetslöshetssiffror som viju från alla håll. förutsätter jag, ser som alarmerande och som ju också tyvärri januari \isadestigande tendens - mer än vad som är all vänta ens för en januarimånad. De krav som man nu alltså ställer au vi skall nå upp till100 ''. av en årskull, när del gäller au kvaniifiera antalet gymnasieplai.ser.skulle erfordra \'Uerli-gare 3 400 platser. Vi är, som jag sagi i svarei,beredda att ställa 10 000 årselevplalser i iniagningsklasser till förfogande.Vill man forisäita med den här procenileken - det är naiurligi\ is i me bara enlek - blir det all iså 106 "m. hardel sagts mig, av årskullen. log också upp några andra saker i dettasammanhang, SVO och regionala planeringsråd. Jag vill erinra om au det ibudgeiproposi- Om ökadeutbildningsmöjligheter i gymnasieskolan lionenligger förslag om yiierligare 5 milj. kr., utöver del som skolövcrsiy-relsenhar begärt i sin anslagsframställning. Deiia motsvarar 28 grundbelopp föruppsökande SYO-vcrksamhei och 22 grundbelopp för regionala planeringsråd.Planeringen lor användningen av dessa resursiillskou pågår.