prot · G20979 · 1978-12-31 00:00:00 — Kvinnor som behöver ha elt förvärvsarbete fär nöja sig med eltdeltidsarbete utan befordran och utveckling mot elt aktivare yrkesliv. Och deglider snart in i elt nytt tänkande om arbetets värde. Allade här tendenserna och förändringarna av människor harjag mött i min omedelbaranärhet i den kommun där jag är bosatt, , som har 600 arbetssökande f n.och också är förenfål för stora sirukiurförändringar inom sin lunga indusiri.Gamla siål- och järnbruksarbetare som har stora kunskaper i den tillverkningenhar plötsligt blivit tafatta och nybörjare, därför all de har beordrats till enhelt ny arbetsmiljö. Gruvarbetare frän och Blölbergel känner störreosäkerhet ovan jord än nere i gruvan när de numera blir sillande som bilförareflera timmar för att åka lill en ort och skaffa sig arbeie. Osäkerhetengör ocksä att de blir nya människor inom sin egen familj. Det gamla samhällel,som de alllid har levat i, förändras när industrier lägger ner och servicenupphör.. Ungdomar böriar plötsligt vantrivas och tvivla på politiker. ,Jag vill gärna rekommendera den nuvarande regeringen atl åka lill iDalarna, Det är ett samhiille som jag nu har försökl skildra, där människorenvist har försökl all behälla sin gamla miljö, men ocksä har börial tvivlapä politikernas makt atl kunna göra nägonung. Atmosfärenhårdnar, och olika grupper spelar ut varandra. 1 den här silualionen skall delocksä finnas plats för barn och ungdomar, som bör fä kunskaper om hursolidariteten skall fungera.i framliden. 1ett härdare samhäfle, som uppstår, ersätter ofta de kommersiella krafternamänniskornas känslor för varandra. Kulturlivet tunnas ut och vi har svårt atlfä fram solidaritelskänslor för varandra. Därför är socialdemokraiernas kravså viktigt - all vi skapar arbeie ål alla. Förall förkorta mill inlägg vill jag gärna instämma i de krav som från socialdemokraliskl håll framfördes i gårdagens debatt och understryka kravet på arbeie åt alla. molion lill åreis riksdag har jag och nägra kamrater pekat pä ellfrämlingskap som uppslår mellan olika åldersgrupper. Vi lever var för sig, ochlill slut blir vi som skuggor som flyr förbi varandra. De unga känner inle tillhur kropp och själ förändras hos en äldre människa, och många unga blir näranog rädda för åldersförändringar, på grund av atl de så sällan finns i närheten Hos många äldre finns en inneboende riidsla för ungdomar,därför all de inle vet hur de blir behandlade av dem. Ändå vet vi alt äldrebehöver ha kontakier med barn' och ungdom för atl utvecklas som människor. Delhär är en fräga som mänga av oss politiker flytt undan, men själv anser jag attproblemen nu blivit så stora att vi måste uppmärksamma dem, tänka över hur viplanerar vårt samhälle och vad vi kan göra för atl förena olika åldersgrupper.Tryggheten för äldre personer består inte enbart i atl hä en vårdplats utanockså i atl få dagliga kontakter och bevis för atl äldre människor har någolatt ge den nya generationen. Barn måste också fä bevis från oss vuxna pä att vibehöver dem för atl ulvecklas som människor. Jaghoppas att regeringen när den lägger fram sin aviserade proposition om"Insalser pä barnkullurområdet" lar med de här synpunkterna, eftersomde i mänga avseenden är grundliiggande för att vi skall kunna förbättra barnenskulturella miljö. Solidaritetenär djupt förankrad hos oss socialdemokrater, och mänga andra partier lånar juslden beteckningen. Jag hoppas atl kampen för ökad solidaritet mellan olikaåldersgrupper kan omfattas av många poliliska beslui i framliden. har under det senaste årtiondet undergått enförändring som är ganska dramatisk. Frän alt ha varit ett av de mest expansivalänen i värt land under 1950- och 1960-lalen med en befolkningsökning päomkring 30 000 vartdera årtiondet, så är,ell av de tvä länsom fått en minskad befolkning . Indusirins efterfrågan påarbetskraft har minskal, och har under 1970-lalel fått ennellouiflyllningsföriusl på ca 9 500 personer. Genom den kraftiga inflyttningenav unga människor har en ungbefolkning, och del kanske svåraste problemel i värt län är au de mängaungdomarna har stora svårigheler atl få arbele. Orsakenlill sysselsältningsminskningen i länet är atl del drabbats hårt av konjunktur-och strukturförändringar inom stålindustrin, inom den verkstadsindustri somlevererar utrustning lill gruv- och stålindustrin, inom siålgjuleribranschenoch inom vissa verkstadsföretag i övrigl. De stora problem som drabbat denmellansvenska gruvindustrin och som försl drabbade har under de senasteåren främst gell sig lill känna i Riddarhytlan, där verksamhelen vidBäckegruvan dragils ner lill etl minimum och där nu önskar avvecklaverksamhelen . har i sin utvärdering avstålindustrins framlida utveckling framhållit atl malmbaseradspecialstälstillverkning bör försörias med malm från gruvor i Bergslagen, deltamed hänsyn lill de höga kvalitetskrav som ställs pä dessa . i framhöll ocksä förre NJA-chefen,professor , att del måste vara ell vågstycke från bådekvalitets- och kostnadssynpunkt all basera specialstålet på köpt skrot,eftersom importen av skrot kommer atl Förframliden mäste den goda tillgängen pä svensk järnmalm, kombinerad med rättaframställningsprocesser, bilda grundvalen för en konkurrenskraftig svenskstålproduktion. Därför bör de aviserade gruvnedläggningarna i ,och Riddarhytlan icke komma lill slånd. Del är angelägel förframliden all trygga verksamheten vid dessa gruvor liksom vid Norbergsfälten. Dellahar ocksä framhållits i den socialdemokraliska partimotionen om stål- ochgruvindustrin. Där sägs atl inga nedläggningar av gruvdriften får beslutas -oavsett ägarförhållandena - med mindre än atl den arbetsgrupp somGruvindustriarbelareförbundet, Metallinduslriarbetareförbundei, berördaijänslemannaorganisalioneroch det socialdemokraliska partiet tillsatt har fältmöjlighel att bedöma gruvdriftens fortsatta bestånd. Någon vattenfyllning avBäckegruvan fär det absolut inle bli fråga om. Nuvarande ägaresdispositioner från företagsekonomisk synpunkt får ej avgöra framtiden förgruvorna i Bergslagen. I stället bör ökade insatser i form av en omfattandeprospekteringsyerksamhet göras. 1den socialdemokraliska parlimolionen pekas ocksä pä de positiva effekter fördemindre järnmalmsgruvorna som etl bättre utnyttjande av masugnen i Spännarhyltanskulle innebära. Masugnen ligger i centrum av de mellansvenska gruvfälten ochkan förses med råvaror lill elt acceptabelt pris, och där kan med små kostnaderuppnäs en effektiv produktion. Skapa etl metallurgiskt centrum iSpännarhyltan! Delta har också flera utredningar, bl. a. utredningarna iindustridepartementets regi framhållit. Jag måste säga som professor yid i atl man inle kan låta bli atl förvånas överatl det gär så trögt med utformningen av detla. Del verkar som omindustridepartementet blivit handlingsförlamat. Avbelydelse för gruvindustrins framtid är också utvecklandet av ny teknik. SalaInternational ligger här mycket långt framme, men förelagets problem är altgmvinduslrin inte genomför nämnvärda nyinvesteringar. För att manmed framgång skall kunna marknadsföra den nya tekniken pä exportmarknaden bordeen referensanläggning installeras i någon gruva i . Om vi hade haft enstmkturfond, som socialdemokraterna föreslagit, hade detla kunnai göras i dagmed statlig medverkan, och därmed skulle man på ett konstmklivt sätt ha hjälptSala i dess svåra situation som man bäddat förframtida exportframgångar. Denkonjunkturförbättring som kan noteras har reducerat de akuta problemen inomstålindustrin. Det samarbete mellan olika företag som böriar ta form mellanSurahammars och , och samt FagerslaAB och lorde leda till slmklurella förbättringar inom näringsgrenen.Huruvida del kommeratl innebära några ytteriigare sysselsättningstillfällen ärdel vanskligt atl säga någol om. Däremoi bör del på sikl innebära etleffektivare utnyttjande av produktionsresurserna och därmed förbättradekonomi. De gmndläggande problemen kvarstår dock, och i elt gemensamt uttalandefrän Melallindustriarbetareför- bundet,och krävs atlstatsmakterna vidtar åtgärder för att ge branschen långsiklig konkurrenskraftoch utvecklingsmöjligheter. Enligt förbunden kan ansvarel för branschensframtid inle helt åläggas de enskilda förelagen. Stålindustrins utvecklingkräver också i som i andra länder etl aktivt engagemang frän samhälletssida. Närdet gäller innebär regeringens besked att slaten inte kommeralt engagera sig i de mindre handelsslälverkens problem ett hårt slag. Detkommer med all sannolikhet all innebära slutet för , såvida viinte snart få en mer handlingskraftig regering. Industriministerns besked den20 atl regeringen inte hade för avsiki atl medverka till någonförändring i branschen och alt man inte heller avsåg atl la några andrainitiativ för att påverka utvecklingen är oroande för framtiden. Här har ArneGeijers utredning kommil med förslag till lösningar på de mindrehandelsslälverkens problem, förslag som de mindre verkens ägare,förelagsledningar, fackliga organisationer och Svenskt Stål AB:s företagsledningställt sig bakom. Men regeringen avsvär sig tydligen ansvarel för utvecklingeni denna bransch, ansvaret för sysselsätlningen för lusentals människor iBoxholm, och Hallslahammar, och äventyrar därmed hela ortersframlida existens. Man hänvisar till förbättringen av konjunkturen. Säkortsiktigt handlaren regering i . Densvenska stålgjuterinäringen kämpar med stora problem pä grund av mycketlågt kapaciteisulnytljande. Efiersom endast hälften av kapaciteten utnyttjas ärdelta inle enbart elt konjunkturbetingat problem ulan här föreligger enöverkapacitet. Siålgjuleribranschen karakteriseras av relativt starksplittring, och industriverket har under snart sex är arbetat med probleminom området. a. en rad s. k. delbranschsludier och överiäggningarmed företagen har industriverket funnit flera områden där det genom slmklurellaförändringar är möjligt alt förbällra företagens utvecklingsmöjligheter. Detfinns sålunda underiag för branschplanering. Som framhålls i densocialdemokratiska partimolionen om stålindustrin bör regeringen snarastutarbeta och presentera planer för järn- och stålgjule-riinduslriernasutveckling. I finns värt lands slörsia stålgjuleri, och detta måsle varaelt av de företag som man skall salsa pä. Tillgängenpä energi är grundläggande för de svenska stålverkens elablering ochutveckling. I modern processindustri är tillföriillig energitillförsel avavgörande betydelse. Del är därför väsentligt alt landels långsikliga energipolitikläggs fast och r en inriktning som tillgodoser industrins behov och möjliggördess vidareutveckling. ASEA är länets största företag och AB Asea-Alom bedriversin verksamhet i - därför är energifrågorna av stort intresse för vårtlän. Staten är hälftenägare i Asea-Alom, och gällande avtal mellan staten ochASEA har sagts upp. Det är angelägel alt riktlinjerna för Asea-Atoms fortsattaverksamhel blir fastlagda. Eftersom enighei nu lycks råda om att viunder ett antal är framöver måste ha kärnkraft i vårt land, är delutomordentligt vikligl alt slå vakt om den internationellt setl unika kompetenssom Asea-Alom har vad gäller utveckling av kärnkraft för 13 protokoll 1978/79:78-79 såvälel- som värmeproduktion eller en kombination av dessa användningsområden. Energikommissionenredovisar i sill belänkande den nuvarande energibeskattningens ulformning ochmöjligheler lill förändringar mot en mer neutral beskattning. Etl genomförandeav en mer neutral energibeskattning bör vara ett användbart medel för attåstadkomma bättre balans mellan inhemska och importerade energiformer samtidigtsom en sådan omläggning gynnar vår inhemska elindusiri. Näringsliveli är relativt ensidigt Därför är del för oss som bor i länetangeläget atl slå vakt om varie arbetstillfälle som bidrar lill alt differentieralänets arbetsmarknad. Försvarels fredsorganisalionsulredning har föreslagit ennedläggning av flygflottiljen Fl, vilkel fär belydande konsekvenser förVästerås kommun och länet som helhel. Omkring 400 arbetslillfällen bortfaller,och blir det enda länet i värt land ulan militärt fredsförband. Delser ut atl finnas en över partigränserna enig västmanländsk riksdagsgrupp emotdelta utredningsförslag. skall en proposition föreläggas riksdagen.Om regeringsförslagel innebär en nedläggning av , kommer vi att motioneraemot detla, eftersom vi anser att det bl. a. ur regionalpolitiska ocharbetsmarknadsmässiga synpunkler finns andra allernaliv. Delär viktigt alt bryta den nedåtgående trenden för sysselsätlningen iVästmanland. Som framgått av mitt anförande finns det många ålgärder somomgående kan vidtas, och jag skulle kunna peka på yllerligare sådana förträindustrin i Skinnskatleberg och tegelindustrin i östra . Detfinns en framlid för industrin i värt län, men för vissa delar av den är del enförutsättning atl regeringen tar initiativ. Och det är bråttom,eftersom bedömt all det behövs 12 000 nya jobb lill 1985 enbartför alt ge nuvarande befolkning arbete och uppnå en rimlig yrkesverksam-heisgradför framför allt kvinnorna. Länethar etl bra läge i den inre med korta avstånd till rikels huvudstad.I en molion harjag tillsammans med några partikamrater från ochEskilstuna pekat på möjlighelen alt med en satsning på snabbtåg förkortaresorna, exempelvis med nära . Därmed skulle endel av den expansion vi har i kunna komma de inre delarna avMälardalen till del, efiersom restiderna dä inte blir längre än till ytterområdenai . Detta skulle genom t. ex. ökad offentlig förvaltning kunna bidralill en mer differentierad arbetsmarknad i , som är etl av de länsom icke fått del av den slalliga utlokaliseringen av ämbetsverk ochmyndigheier. Det fattas inte idéer och förslag. Men vad som krävs är en politiskvilja att ulveckla - och inle avveckla - som induslriland. Det är vi iVästmanland beroende av. MAJ (): Jag ägnarnågra minuter åt tekoindustrin. Tekoindustrin i Älvsborgslän har gamla traditioner och är särskilt i Sjuhäradsbygdenav hell avgörande betydelse för sysselsätlningen. Avlandels lolala produktion och sysselsättning inom tekobranschen svaradeÄlvsborgs län för omkring 35 96. Utvecklingen inom lekobranschen harmedfört stora sysselsättningsproblem för länet. Föratt belysa storleksordningen på de problem som del här gäller vill jag peka päalt nedgången inom länets tekoindustri hiuills varit betydligtstörre än neddragningen inom hela landets varvsindustri. Motden bakgrunden kräver länets invånare att kraftfulla åtgärder vidtas för atlförhindra en fortsaU minskning av antalet sysselsatta inom lekobranschen iÄlvsborgs län. Dessa åtgärder bör vara utformade pä elt sådant sätl alttekoindustrin i länet kan återfå en rimlig stabilitet och ge möjligheter lillfortsatt sysselsättning. Länelstekoindustri utmärks av att den omfattar både stora och mycket små företag.Tekoindustrin som helhet beslår av små förelag jämfört med övriga branscher År1976 fanns endast etl tekoföretag med mer än 500 anslällda. Antalet förelag ilänet med mer än 200 anställda var 13 inom textilindustrin och 4 inomkonfektionsinduslrin. Sjuhäradsbygdendrabbas mycket hårt av den snabba strukturomvandling som pågår inomtekoindustrin. Ca 10 000 tekojobb kan antas försvinna från regionen till är1985, om inga åtgärder vidtas. Jagfinner del angeläget atl tekodelegationen lägger fram förslag som syftar helhetslösning av branschens problem. Det skulle för länets del innebära atllänets lekoindustri skulle få möjligheter till en långsiktig planering avinvesteringar och rekrytering av personal. Med en miniminivå som gmnd bör ävenen översyn göras av den gmndtextila produkiionen, så alt denna står i samklangmed den fasllagda nivån. Eftersomden svenska marknaden har minskat, ärdet av särskild betydelse alt branschenges ökade möjligheter alt kompensera detla genom ökad export. Denerfarenhet och yrkesskicklighet som finns inom länets tekoindustri måste taslill vara. bör även fortsättningsvis kunna vara centrum försvensk tekoindustri. Minhemkommun är den kommun inom landet som har den största andelenlekosysselsalta i förhållande till antalet industrianställda. varenligl utredning drygt 3 700 personer inom Markskommun sysselsatta i lekoindustrin. Dessa 3 700 personer utgjorde 77 96 avantalet industrisysselsatta i kommunen. Näringsliveti har en låg differentieringsgrad. Detta förhällande har gettoch befaras ännu mer i fortsättningen ge betydande balansproblem påarbetsmarknaden. För invånarna i betyder det att valfriheten påarbetsmarknaden är begränsad, vilket i sin tur leder till ökad pendling. Textilindustrini har präglats av en mycket starktillbakagång. harantalet sysselsatta inom branschen nära noghalverats utan att annan industriverksamhet i nämnvärd utsträckning tillkommitServicesektorns expansion har lill viss del förhindrat att arbetsmarknaden hamnat irena katastrofläget Nedgångenför svensk tekoindustri har, enligt min mening, redan tillåtits gå alllförlångt. Försöriningsberedskapen är hotad. Ungdomar drar sig för all utbilda siginom lekoområdel, då tekoindustrins framtid ter sig alllför osäker. Tillvaronhar blivit osäker för de företag av servicekaraktär som är beroende avtekoindustrin. Jaganser alt svensk tekoindustri måsle tillförsäkras etl bättre skydd motkonkurrens från låglöneländer. Landets försönningsnivå för textilvaror mästefastställas på en högre nivå än den nuvarande. Importkvoten bör bättre anpassastill den svenska textilindustrins kapacitet Jagtycker att regering och riksdag måste medverka till att ge tekoindustrintillbaka framtidstron för bygdens huvudindustri. Kläder och hemtexiilier ärvaror som vi framöver alllid behöver, och dessa bör även i fortsättningen lillstörsta delen tillverkas inom landel. Minhemkommun har skrivil till regeringen och pekat pä problemen på delta område,och jag vill citera något ur denna skrivelse: "Sjuhäradsbygdenmåste garanteras en lugn framtid som centrum för svensk tekoindustri. Inomregionen finns en unik industri- och hantverks-tradition och ett samlatkunnande som är betydelsefulla faktorer då del gäller alt upprätthålla eneffektiv produktion som motsvarar högt ställda kvalitetskrav. Svensktekoindustri och tekohantering inrymmer stora kulturella värden, eltförhållande som fått alltför liten uppmärksamhet. Detär därför angeläget att samhället, stöder satsningar inom somsyftar lill att bevara och vidareutveckla den tradition och del kunnande somfinns. Sädana satsningar kan inriktas på mässor för export och hemmamarknad, nationellaoch internationella konferenser och kurser, utställningar, produktutveckling,konsumentforskning och liknande aktiviteter." Jag vill hävda att det måste läggas fast en bestämd verksamhelsnivå försvensk teko. Svensk teko behövs för vår försöriningsberedskap. Del ärangeläget med importskydd. Det måste lill stöd och kraftiga satsningar pämarknadsföring, produktutveckling och exportfrämjande ålgärder - mässor,utställningar etc. Svensk teko mäste ha stöd för alt återvinna marknadsandelarbåde här hemma och utomlands. Jag förväntar atl den proposilion som aviserats till den 28 februariangående åtgärder på lekoområdel kommer alt innehålla sädana förslag lillålgärder alt tekoindustrin i landet kan få känna lugn och trygghet i sinverksamhet. Människornai mitt län har mycket uppmärksammat den sysselsättningsgaranti somvarvsarbetarna i Göleborg har fält. Många frågar sig varför en dylik garantiinte ocksä gäller för verksamma i andra yrken, för alla människor i vårt samhälle.Det talas ju om solidaritet och allas rätt till arbete.Befolkningen i förväntar sig solidaritet även för dem som arbetari tekoindustrin. OLLEÖSTRAND (s): Del är väl otvivelaktigt så, alt del är inom den svenska skogsnäringensom många av de nya jobben i framliden måsle tillkomma. Det är ocksä viktigtatt sä sker av flera skäl. Skogsnäringen,som direkt och indirekl sysselsäller drygt 300 000 människor, ligger i deflesta fall i regionalpolitiskt mycket känsliga områden. Enligt uppgift äromkring 1 000 orter i värt land, som huvudsakligen är belägna inom stödområdel,mer eller mindre beroende av skogsindustrin. Pä dessa orter är inte bara deanslällda helt beroende av. näringens utveckling utan hela samhället medbosläder, skolor, butiker, service, verksläder osv. En negaliv utveckling avvär skogsnäring kan alltså få katastrofala konsekvenser för hela landsändar ochför hela vårt land. Delär rätt märkligt att vårt land, som är ett av väridens störreskogsinduslriländer, härden i särklass lägsia vidareförädlingsgraden. Därför ärdel av avgörande belydelse atl vi satsar offensivt pä de olika branscherna inomvår skogsnäring, bl. a. med sikte pä atl öka förädlingen. Genom alt höjainvesteringstakten gör vi svensk skogsindustri mer konkurrenskraftig internationellt,vi tryggar jobben och skapar nya för framtiden. Men vi stimulerar samtidigtstora delar av vårt övriga näringsliv. Vi skulle skapa jobb ät mänga av debyggnadsarbetare som går arbelslösa. var mer än 7 96 avmedlemmarna i arbetslöshetskassa arbetslösa. Men i skogslänen, därjust skogsindustrin dominerar, ligger arbelslöshelen pä mellan 11. och . Imitt eget hemlän, , är arbetslösheten nästan 13 96. Meni stället är situationen den alt flera skogsföretag, både kooperativa ochenskilda, har allvarliga ekonomiska problem. Man saknar hell enkelt riskvilligtinvesteringskapital. Nödvändiga investeringar i vidareförädling måste skjutaspå framtiden. Investeringar i ny kapacitet kommer inte till stånd, ochmoderniseringen av fabrikerna kommer också sannolikt atl eftersättas. Därigenomkommer konkurrenskraften alt försvagas yiteriigare, med nedläggningar och storasysselsättningsproblem som följd. Detta upplever vi särskilt intensivt i bl. Skall de krisdrabbade företagen kunna räddas ochinvesteringstakten höjas måsle därför samhällel i stor ulsträckning svara fördet nödvändiga kapitaltillskottet. Därförär det riktigt som framhålls och föreslås i den socialdemokratiskapartimolionen: "Denödvändiga insatserna frän samhällets sida för att trygga sysselsättningen ide krisdrabbade skogsföretagen, höja investeringstakten och medverka till enplanmässig strukturomvandling bör därför ske genom direkta tillskott av ägar-och riskkapital. Kapitaltillskotten bör förmedlas genom ett av regeringensärskilt inrättat struklurbolag för skogsindustrin. Ett sådant slmkturbolag medgeralt samhället kan agera både snabbare och kraftfullare än f n." Jaghälsar detta förslag med tillfredsställelse. Men visar regeringen enpåfallande passivitet och handlingsföriamning när del gäller att skynda påansökningar från företag som i stor utsträckning med eget.kapital är bereddaalt investera i vidareförädling. Somexempel kan jag nämna Stora Kopparbergs-Bergviks ansökan om prövning enligt 136a § för ett nytt pappersbruk i i . Bolaget lämnade in sinansökan till Trots att del nu snart gåttelt är så har man ännu inle fåll någol besked. Enligl uppgift har praktiskttaget alla remissinstanser gett klartecken. Detta till irois är vissl ärendetnu ute på någon sorts samråd i olika departement. Det är milt uttryckt enupprörande nonchalans från regeringens sida när man på detla sätl förhalar eltärende som skulle kunna ge ca 200 människor varaktig sysselsättning men ocksåge jobb åt ca 200 byggnadsarbetare under uppbyggnadsskedet Delhär skulle vara ett välbehövligt tillskott i en hårt drabbad kommun. Del skullege jobb ål flertalet av de människor som blir arbetslösa när samma bolag den 1september lägger ner sulfitfabriken i . Men del skulle också gejobb ål de arbetslösa byggnadsarbetarna. Detlaär ett exempel pä hur värdefulla tillskott på jobb schabblas bort när viljanoch förmågan saknas i regeringen att greppa tag i problemen. Jagskallta fram fler exempel som belyser delta. Det gäller också branscher inomskogsnäringen, där viljan saknas atl med samhällets resurser greppa lag iproblemen och skapa förutsättningar för en gynnsam utveckling. Dessa branscherfinns också rikt representerade i .