prot · G209150 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag vill hänvisa till den deball som fördes här ikammaren , då frågan diskuterades och då med bredmajoritet avvisade samma framställning som här molionsledes framförts frånsocialdemokratiskt och kommunistiskt håll. Dagens debatt har inte heller denkunnat uppvisa någon omständighet som ger anledning för utskottet alt intaannan ståndpunkt än den som redovisas i vårt betänkande. Jag ber altfö yrka bifall till utskotlels hemställan. (vpk): När säger all har behandlat del här ärendet förså sedan att det därefter inte har inträffat någonting som geranledning till atl diskutera del igen, förstår Jag atl åtminstone han inleföljer med vad som händer på den svenska arbetsmarknaden . Han har intetagit del av alla dessa mål i arbetsdomstolen där man har dömt ut högaskadestånd av dem som har tvingats ut i strid ulan att ha rätt enligt lag elleravtal till det. Han har heller inte läst alla dessa krav som man frånarbetsköparhåll har rest på väsenlligl högre skadestånd än vad som har dömts uttidigare och vad som exempelvis skulle gälla, om man hade gått efter den gamlaregeln om . Naturiigtvisär det väl inte atl begära av en representant för den borgeriiga regeringen atthan så noga skulle följajust de här problemen. Man harju varit så rörande enigom atl det verkligen skall vara på det här sättet. Man skall kunna döma utsådana skadestånd -som centerledaren uttryckte del och som de övriga borgerligapartierna instämde i -atl det skall svida i skinnet på den som vågar ellertvingas ta kamp utanför lagens råmärken. Innan Jag accepterar tes att jag inte skulle känna tilldel här så noga skulle Jag vilja ställa frågan: Hur många mål härlett tillhögre skadestånd ? Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Uppskovmed behandlingen av vissa ärenden ANDREVICE TALMANNEN: Propositioner ställs försl särskilt dels beträffande de ireservationen av m. fl. omnämnda motionerna nr 666, yrkandet 1,av m. fl. och nr 1039 av m. fl., dels beträffandeutskotlets hemställan såvitt avser motionen nr 291 av m. fl.Därefter företas ulskollets hemställan i övrigt under detta moment tillavgörande i etl sammanhang. Dei reservationen omnämnda motionerna nr 666, yrkandet 1, och nr 1039 Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen i motsvarandedel, och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägandeja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller arbetsmarknadsuiskotlets hemställan i betänkandel nr 42 mom. 3 beträffandede i reservationen av m. fl. omnämnda motionernanr 666, yrkandet l,av OlofPalme m. fl. 1039 av m.fl. röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då BengtFagerlund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 139 Nej - 129 Utskotletshemställan såvitt avsåg motionen nr 291 Propositionergavs på dels bifall lill, dels avs'ag på ulskollets hemställan i denna del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan KarlHallgren begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill au kammarenbifaller arbetsmarknadsuiskotlets hemställan i betänkandet nr42 mom. 3såvitt avser motionen nr29l av m. fl. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenavslagit utskottets hemställan i denna del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KarlHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: belänkande 1978/79:36 med anledning av propositionen1978/79:114 med förslag till anslag till /80 jämte motioner. BO (): Jag har bara en kort kommentar lill civilutskoltets betänkande nr 36.Min bedömning av faslighetsdatasystemet står sig . Det är oroande alt de grundläggande frågorna om reformen ännu inte blivitklarlagda. Utskottet säger nu alt det inte går in på en omprövning av förraårets principbeslut, varefter utskottet, såvitt jag förstår, föreslår ettbeslut i delningsfrågan som går stick i stäv mol detta uttalande. Detär ingen överdrift alt påstå atl här i råder osäkerhet, nästanrädsla, för hanteringen av beslut om de mycket slora statliga dalasystemen.Detta kan delvis bero på all vi inte kunnat enas om en fungerandeavvikelserapportering. Vi tar i principbeslut om datasystem. Underkonstruktionstiden ändras planerna, och därvid uppdagas nya, dessförinnanoupptäckta konsekvenser. I många fall blir resultatet endast ett hjälplöstkonstaterande alt om vi i kunnat förutse dessa konsekvenser, hade vialdrig tagit det inledande principbeslutet. Delta gäller i allra högsta gradriksdagens beslut om faslighetsdatasystemet. Men ansvaret för vi ändå ta påoss, ansvaret för de konsekvenser som myndigheterna borde insett och i lämpligform anmält för regering och riksdag. Närnu civiluiskotlel skriver atl en delning av fastighetsdatasystemet är en ipraktiken oåterkallelig bindning, så uppfattar jag det som etl förtvivlatförsök att i någon mån bibehålla det reella besluisinflytandet. Det skall inleän en gång glida i väg från . Utskottet vill undvika ännu ettprincipbeslut som tolkas som elt mandal all bygga vidare, oavsett vilka i dagoförutsedda konsekvenser som uppdagas . Det ärsympatiskt, men faktum är alt det finns mer konstruktiva vägar. Om något ärolyckligt för alla inblandade parter, så ärdet en fortsättning av den nuvarandesituationen: inga beslut och ingen vägledning för framliden. Lantmäteriverkethar nu beräknat alt en del av arbetet med fastighelsda-lareformen kommer attvara färdigt försl på 2000-lalet. Vi kommer därför all ha olika nivåer avreformstatus inom landet under överskådlig lid. Vi måste lära oss atl accepteradetla, alt reformer inle alllid medför en vacker, intellektuelltmolsägelsefri rikslikformighet. Jag förstår civilul-skotlei. Alt nuoåterkalleligen fixera en viss rikslikformighel in på 2000-taletskulle ge fullt motiverad beslutsvånda. bör vägra, om sådana kravställs på oss. Somjag påpekade är rationaliseringen av de delar av landet som fårvänta på datorisering lika angelägen som stridsfrågan om driftsyslem 1. Jagpåpekade då alt det var fullt möjligt alt införa fiera av detaljerna idatasystemet redan i det systemet, exempelvis den rationaliseringenalt två kanslister för handlägga trivialärenden ulan lagfaren jurist.Trepartiregeringen beslöt om delta på prov i tio tingsrätter. Det finns flersådana uppslag som berör blanketter, skrivautomater och annan vardagsrationalisering.Del konstruktiva och viktiga i detla är alt vi accepterar det nuvarandemanuella systemet som något faktiskt, som något värt eftertanke -och inle somnågot som så fort som möjligt, eller rättare sagt elt antal år efter nästasekelskifte, skall kastas över bord. Vimåste uppfatta stora reformer som något konlinueriigt, något fortlöpande somriksdagen kontrollerar, etappbeslut för elappbeslul. Och om civilulskottetsätter i första mmmet en bibehållen framlida möjlighet all efter fritt valseparera eller slå samman fastighelsregislerdaiasystemet ochinskriv-ningsregisterdalasystemet, så skall ulskotlei skriva del. Det är fullttekniskt möjligt. Datatekniken är följsam. Del är möjligt att det går allgenomföra inom rimliga kostnadsramar. Men gratis blir del inte. Organisation,lagstiftning och datasystem måste på lång sikt ha samma gränser. Vi kan inle haen gränsdragningsprincip för organisationen inom fasligheisregistrerings- ochinskrivningsväsendel och en annan för datasystemet - inle på lång sikt i varjefall. De tidigare åtskilda regelverken för de två delarna har på några punkterbörjat sammanslås. Det är helt följdriktigt. Regelverk och dalasystem är tvåsidor av samma sak. Ett gemensamt datasystem kommer att medföra atl regelverkenlångsamt glider ihop till ett lagstiftningskomplex, oavsett om vi här iriksdagen vill ha det så eller inle. Viskall inle använda driftsyslem 1 och den olyckliga mallräterade centralnämndenför fastighetsdata som ställföreträdande slagpåse för den Omupphandlingen för byggandet av nästa tabubelagdahuvudfrågan: Skall ansvarsgränserna dras så atl vi har två organisationer, tvåregelverk och två dalasystem, eller skall vi slå samman dessa, långsiktigtsett? har vi än del ena, än del andra. Del är detla, och endast detta,som genererar konflikter, utredningar och oändligt stora kostnader. Samhälletbehöver elt väl fungerande fastighetsregister- och inskrivningsväsende. Detlaär en praktisk fråga utan politiska övertoner. Det är däremot av stortpolitiskt intresse om systemets ekonomiska konsekvenser blir orimliga. Del ärdärför beklagligt atl utskottet inte anger någon konstruktiv vägledning förframliden. Överläggningenvar härmed slutad. §18 På förslag av andre vice talmannen beslöts att behandlingen av påföredragningslistan återstående utskottsbetänkanden skulle uppskjutas till etlsenare sammanträde. §19 Om upphandlingen för byggandet av Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1978/79:541, ochanförde: har frågat mig hur Jag bedömde sysselsättningslägetnär avsteg gjordes från gällande regler för statlig upphandling avStallbackabron och om Jag anser alt regeringens bedömning varit riklig. Upphandlingenav har varit uppe till diskussion i kammaren ianledning av en fråga som besvarades av statsrådet . Regeringens beslul om upphandling av bron skeddemot bakgrund av de i väl dokumenterade problemen inom svenskvarvsindustri. Om dessa inte hade varit så omfattande skulle ett beslut omupphandling inte ha fatlats och brobygget således inte blivit tidigarelagt medsärskilda medel. Jag skall be att få tacka statsrådet för svaret. Jag vågar efter alt halyssnat lill det och läst det säga alt regeringens agerande när det gällerupphandlingen av är både oansvarigt och felaktigt, och jag vågarockså säga att del strider mot gällande regler för upphandling. 1977lillsaue statsrådet en arbetsgrupp. 1978 fannsen rapport från dengmppen, och uppdrog regeringen åt statens vägverk alt upphandlade broar med en bärande konstruktion av stål som gruppen hade föreslagit. Iapril 1978 - då var således kommunikationsminister -översändestatens vägverk anbudshandlingar för till AB framgåratt avsikten med att ulföra bron i stål är att främjasysselsättningen för bl. a. den inhemska verkstads- och varvsindustrin,Anbudstiden utgick . Såföll regeringen , och regeringen tillträdde . 13dagar senare uppdrog den nya regeringen ål statens vägverk att fullföljaupphandlingen av , varvid skulle gälla atl stålkonstmktionenskulle utföras av varvsindustrin. Stålbyggnadsgruppen inom uppvaktade givetvis då , och man fickdärvid beskedel atl det beslut som statsrådet hade ansvaretför hade fallats efter samråd med och . Anilha Bondestamhar också här i , vilket arbetsmarknadsministern sade i sitt svar,hänvisat till att del var sysselsältningspolitiska bedömningar som gjorde frångick de regler som normalt gäller för upphandlingen. Närdet gällde det beslut som regeringen här hade all fatta och som normalt skallbaseras på gällande regler ansåg regeringen atl det för denna upphandlingförelåg särskilda skäl för atl frångå reglerna. De särskilda skälen angavs varasysselsältningspolitiska. För Järnmonlering har detta inneburit alt man nuvarslar om nedläggning. Man har dessutom fått låna ut arbetskraft lill varven,som är översysselsalta och inle haft möjlighet att med ordinarie arbetskraftfullfölja det här arbetet. Jagfrågade arbetsmarknadsministern vilka sysselsältningspolitiska bedömningar delvar som Anilha hänvisade till här i kammaren och som låg till grundför atl regeringen frångick vanliga regler för upphandling i del här fallet,regler som dessutom innebar alt man frångick vad hade förutsatt ochskickat ul meddelande om när del gällde anbudshandlingarna. Jag fick inget svarpå den frågan. Omupphandlingen för byggandet av Själva upphandlingsfrågan har varit föremål för deball tidigare här ikammaren, och jag har ingen anledning atl för min del ta upp den . Men detstår helt klart att anledningen till att man lade ul de här beställningarna varden allmänna situation som rådde inom verkstads- och varvsindustrin. Den varsom helt riktigt påpekar pressad. Här har alltså lagts utbeställningar på fyra broar. Endast en av dessa fyra har gått till varven. Deövriga har lämnats till andra entreprenörer. Låtmig också säga, herr lalman, au Jag har tagit del av debalten vad gällersituationen för AB Järnmontering och mottagit uppvaktningar. Vi har diskuteratproblemen med både personal och företagsledning liksom med arbetsmarknadsverketscentrala och regionala personal. Jag tror att det finns möjligheter alt lösaupp också den knuten. som är avgörande här är naturligtvis atl vi har gått in för att räddasysselsättningen i en rad förelag som var mycket nära att tvingas friställapersonal. Därför var den här fördelningen nödvändig. (): ' Statsrådet säger alt fördelningen var; nödvändig. Min fråga gällde omstatsrådet tyckte alt den var riklig. Den kan inte vara riktig, närJärnmonlering har fått en förfrågan från varvet iLandskrona om man kunde hjälpa till med diverse utmstningsarbeten genom attlåna ut personal - så har också gjorts, vilket Jag redovisade tidigare. Änmärkligare är del som står alt läsa i Talröret, , i samband med att man där redogör för all företagettillsammans med Cityvarvet lämnat in anbud på att tillverka och monteraStallbackabron. Facket i Järnmontering får alltså läsa följande i Talrörel: "Eftersomvi har full sysselsättning på varvet, utreder vi detaljerna kring utförande och montage, kommenterar , chef för ansvarsområdet Industri." Deltauttalande offentliggörs i en lid när man praktiskt laget inte har någon sysselsättning i Järnmontering, när Järnmontering lånar ul arbetskraft till AB Svenska Varv. Jagär glad över det positiva besked som statsrådet här har lämnat lill ABJärnmonlering, men Jag vill atl statsrådet svarar på det som min fråga gällde:Vilka sysselsättningspolitiska bedömningar gjorde regeringen, som fick den atlfrångå gällande regler för upphandling? Anilha redovisade detta i eltsvar på en fråga till . Anilha kan väl inte bara stå häroch säga alt de sysselsältningspolitiska bedömningarna är gjorda av henne. Dethar dessutom meddelats att statsrådet deltog i den bedömningen. Överläggningenvar härmed slutad. § 20 Omsysselsättningen i kommun ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för alt besvara () den 10 majanmälda fråga, 1978/79:539, till industriministern, och anförde: har frågat industriministern om han anser en redogörelse från om vidtagna åtgärder för att skapa sysselsättning i Pajalaområdel vara tillfredsställande och, om så inte ärfallet, vilka vidare åtgärder industriministern avser att vidta för att söka komma lill rätta med det synnerligen otillfredsställande sysselsättningsläget i kommun. ' Arbetetinom regeringen är så fördelat atl det är Jag som skall svara på frågan. År1976 åtog sig att, företrädesvis via Svetab, söka finna andrainduslriprojekt än , som skulle kunna ge sysselsättning iPajalaområdel. I en skrivelse har Statsföretag ABredovisat resultatet av sitt arbete genom alt till industridepartementetöversända en rapport från Svetab om vissa aktiviteter som delta bolag bedrivit Svetabredogör i rapporten för ett tiotal förslag till sysselsältningsskapandeindustriprojekt. I endast ett fall, , har en etablering kunnat skei . Företaget tillverkar komponenter lill gruvindustrin och har drabbatshårt av de senaste årens minskade efterfrågan på järnmalm. F. n. sysselsätts 21anställda med rådrumsbesiällningarfrån arbetsmarknadsverket. Jag anser därföratl Svelabs ansträngningar att skaffa ny industrisysselsättning till Pajalatyvärr inte har givit de resultat som är nödvändiga mot bakgrund avsysselsättningsförhållandena i området. har därför ånyo ombettsalt medverka till au lösa sysselsättningsproblemen genom nyetablering avindustriell verksamhet i . Sysselsättningslägeti är fortfarande synneriigen ansträngt, antalet arbetstillfällen harfortsatt alt minska och arbetslösheten har ökat . hörlill landets regionalpoliliskt mest utsatta kommuner och Pajalaområdel ärdärför etl av de områden som i första hand måste prioriteras när det gällerbehovet av ny sysselsättning. Betydandearbeismarknadspoliiiska åtgärder har satts in i kommun. Regeringenkommer även i fortsättningen att utnyttja de möjligheter som ryms inomarbetsmarknadspolitiken till både kortsiktiga och långsiktiga insatser. Deberedskapsarbeten som pågår inom skogsvård, vägbyggnad och serviceutbyggnad hargivetvis även långsikliga positiva effekter utöver den sysselsättning de gerför dagen. Dettyngsta inslaget i regeringens ansträngningar au förbättra sysselsättningslägeti Pajalaområdel anserjag dock vara de regionalpoliliska insatserna. Under vårenhar regeringen förelagt förslag om tre omfattande regionalpoliliskaprogram som innebär möjligheter till förstärkta direkta och indirekta insatseri . Jag vill nämna några exempel. Ipropositionen om förbättrat fraktstöd föreslås bl. a. inrättande av en sjättefrakizon för , etl förhöjt maximibidrag till 50 96 samt sänktaavstånds- och viktgränser. Den regionalpoliliska propositionen innehåller bl.a. förslag lill en myckel kraftig förstärkning av sysselsätlningsstödet liksomen permanentning av det statliga stödet lill byggande av kommunalaindustrilokaler och utvidgade möjligheter alt använda del s. k. offertslödel.Det s. k. Norrbotlenspaketet, som antogs av , innehåller bl.a. förstärkning av del särskilda anslaget för uppmstning av jord- och skogsbrukoch en förstärkning av forsknings- och utvecklingsresurserna hos tekniskahögskolan i samt inrättande av en forskningssiation för gruvbrytning i . Jagvill dock särskilt betona ett av förslagen i Norrbotienspakeiet. för en kraftig förstärkning av sina resurser. Delta förelag har påkort lid blivit ett betydelsefullt inslag i strävandena alt förbättrasysselsättningsläget i . Jag förutsätter au Regioninvesl med sinaförstärkta resurser kommer atl kunna öka sina ansträngningar alt bidra till altlösa sysselsättningsproblemen i inland och därmed även i Pajala.Dämtöver pågår f n. förberedelser för vissa mindre företagsetableringar iPajala. Jag ber atl få tacka arbetsmarknadsministern för svaret på den frågaJag riktal till industriministern. Jag vill hoppas att del förhållandel atl detär arbetsmarknadsministern som svarar inte innebär atl regeringen bedömerPajala sakna varje som helst förutsättning atl få elt naturligt näringsliv ochdärför har överlämnat det till arbetsmarknadsmyndigheter för nödhjälpsarbetenför stunden. - Jag har självfallet ingenting emot atl diskutera frågorna medarbetsmarknadsministern som person! Jagställde min fråga på gmnd av att Statsföretag fick i uppdrag au sökafinna andra sysselsäuningsmöjligheier för när inteKaunisvaa-raulbyggnaden kunde komma till stånd. Jag fann den rapport ganskaupprörande som man avlämnade och som i stort sett innebär en förteckning överetl antal projekt som inle går atl etablera i - och då ger man upp. Jagär därför glad atl också arbetsmarknadsministern säger atl han inle finnerdetla tillfredsställande. Detfinns etl ännu mer flagrant exempel: kommun har inte fött annat än denrapporten . Jag ställde frågan . fick Pajalakommun en skrivelse från Statsföretag, som egentligen är en kopia av ett brevfr in industriminister till Statsföretag, där han betonar atl man ocksåskall försöka använda Regioninvesl. Kommunen poängterar alt det var på detsättet man fick tag i den skrivelsen. Jag vill beteckna det som ganskaupprörande och är därför väldigt tveksam när det sägs atl man på nytt bett Statsföretagatt göra någonting i denna fråga. Statsföretag har egentligen inle visat någotintresse. Sedangår arbetsmarknadsministern in på sysselsättningsläget och säger all det äransträngt osv. Del är bra atl man säger det. Han talar också om betydandearbetsmarknadspolitiska åtgärder. Självfallet måste man vidta sådana! Men sedankommer han in på del kärva sysselsättningsläget och säger all del framför alltär de regionalpoliliska insatserna, med elt förstärkt fraktslöd, kraftigförstärkning av sysselsätlningsstödet osv., som är betydelsefulla. De ärsjälvfallet viktiga, men i botten måste finnas en näringspolitik som skapar nyaföretag, som man kan lokalisera lill . Man kan inle skapa ur tomma intet!Enligt talesätt är del bara som skapar ur tomma intet, intearbetsmarknadsministern eller industriministern. - Vi måste fö en expansion idel svenska näringslivet, som gör alt förelag kan lokaliseras lill . HerrWirtén talar om Regioninvesl. Det är utmärkt, men jag vill ställa frågan omarbetsmarknadsministern och regeringen i övrigt verkligen förstår hur allvarligsituationen är i . kommun är inte bara den kanske värst drabbade ilandet, den är också omgiven av kommuner som har del väldigt svårt. Därförkrävs utomordentliga insatser. Den enorma ungdomsarbetslösheten, utflyttningenosv. bidrar till det. Jag vill därför uppmana regeringen att la situationen iPajala på allvar. Vanliga arbetsmetoder räcker inte. Ta lill några djärva nyagrepp! Våga satsa resurser som är långt större än dem man harsatsat-och lita inte bara till fagra löften från fonder och styrelser! Härgäller det att la etl bestämt grepp. arbetsmarknadsministern ärberedd alt göra det och inte bara lämna uppdrag till fonderna. Låt mig bara säga lill atl jag svarar på denna frågadelvis i kapacitet av industriminister. Jag har enheter från detta departementunder milt ansvar, och en av dessa handlägger de frågor del här gäller. Jagvill helt kort ta upp de synpunkter som har anfört. Jagvill än en gång erinra om vad jag sade i den senare delen av mitt svar, där Jagtycker att jag formulerade mig just på det sätt som önskade atljag skulle göra. Jag sade bl. a.: "hör till landets regionalpolilisktmest utsatta kommuner och Pajalaområdel är därför ett av de områden som iförsta hand måste prioriteras när del gäller behovet av nysysselsättning." Jag tror all den viljeinriktning som verkligen är angiven i mitt svar. Jagskulle också, herr talman, vilja erinra om de insatser som vi har försökt altgöra i under den lid som jag haft möjlighet att påverka utvecklingendär. Vi har ändå gjort ett stort antal insatser för all försöka fö i gångnäringslivet på orten. Jag är medveten om att detta inle är tillräckligt, atltrenden är vikande och all delta är ett utomordentligt svårt problem all kommatill rätta med. Alla goda uppslag moltages därför, , medtacksamhet för vidare bearbetning. Jag är också medveten om alt sådana insatsermåste understödjas av en aktiv näringspolitik, och jag hävdar att vi försökeratt föra en sådan. Men det aren annan debatt, som vi får ta upp vid ett senaretillfälle. Jag har inte på något sätt anmärkt på arbetsmarknadsministernsformuleringar. Jag skall inle ens anmärka på hans goda vilja. Men ibland räckerdel inte med goda önskningar - det måste göras mycket mera. Jag anser altPajala och några ytterligare kommuner i landet befinner sig i en så akutsituation atl man inle kan arbeta med gängse metoder. Man får tillgripa myckethårdare, aktivare och kostsammare medel för att nå resultat, om man inle skallförvandla dessa kommuner till ödemark. Sådant är läget. Detär alldeles rikligt att fiera av de saker som arbetsmarknadsminislern pekar påär betydelsefulla för . Men de är mycket mer betydelsefulla förnågorlunda normala kommuner. I finns mycket litet atl bygga på, och detfordras därför ännu aktivare och mer speciella insatser i detla sammanhang. Ivad sedan gäller talet om atl föra en aktiv industripolitik kan jagnaturiigtvis återkomma i en diskussion med industriministern ,när propositionen på det området skall behandlas. Men jag anser alt dennuvarande regeringen - och det gällde även den föregående - inle för denriktiga politiken för att skapa nya Jobb, som kan lokaliseras även till . 9 proiokoti 1978/79:150-151