prot · G209162 · 1978-12-31 00:00:00 — Det var vi visserligen, men vi diskuterade ändå iutredningsarbetet om man inle också skulle hitta andra vägar varigenom mankunde komplettera anslag över budgeten. Det skulle göra fonderna mersjälvständiga. Man skulle alltså fö etl större område att spela över när delgällde alt skaffa fram resurser för fondernas utlåning. diskuteras Juocksä i propositionen - huruvida del är en sak som man bör titta på. Det äralltså ingenting nytt och oväntat. Jag tror all det kan vara en riktig väg. Vifår väl hitta formerna efter hand. Alldel här skulle vara fråga om utomordentligt stora påslag kan Jag inte finna.Jag har varil ule vid möten och träffat företagare som, närdet har gällt någralusen kronor till produklulvecklingslän eller annat har frågat: Hur är delmöjligt atl ni kan protestera mol alt vi för dessa lån, när staten skickar iväg hundratals miljoner- eller kanske några miljarder- till varven? Vad ger nioss / för garanti av det slag som man har gett vid varven, om vi förlorar våraJobb i förelaget? Dethär är småpengar relativt sett, och Jag tror inle alt del är någon risk för attde skall slösas bort. Pengarna är Ju kvar om man inte lånar ut dem. Ansvaretligger på utvecklingsfondernas styrelser. Närdet gäller riskenföratt utvecklingsfonderna förlorar den samordnande möjligheten, dvs. all varadel organ där förelagen kan få vägledning vart man kan vända sig, anserjagalt den risken inte är stor. Och om den dyker upp, för 126 vi rätta lill förhållandena enligt den målsättning vi har, nämligenatl utvecklingsfondernaskall vara del samordnande organet. Om del tillkommer nya institutioner såsomett investmentbolag, så kan vi konstatera all det är en annan karaktär pä ettsådani bolag än på en utvecklingsfond. Om l. ex. uppgiften alt gå in i enskildaförelag med minorilelsägande skulle ligga inom fonden, så skulle del Ju kunnabli en dualism, och svårigheter skulle uppslå. Jag tror alt dessa institutionermåsle vara åtskilda. Men det viktiga ärju alt det sker elt samarbete mellaninvestmentbolagen och utvecklingsfonderna. Industripolitiken,m. SVENANDERSSON i (fp) kort genmäle: Jag kan väl förstå att kan träffa människor som säger: Jagvill låna några tusen, men det har inle gått - och tänk vilka penningsummor somstaten skickar över till varven! Nuvet vi Ju alt utvecklingsfonderna har haft pengar. Del har varit Norrlandslänenoch som haft problem, men i övrigt har man haft sä att man klaratsig. Men det ar väl alltid så med projekt som man inte har rikliga säkerheterför, atl det kan vara problem när del gäller atl få de olikautvecklingsfondernas styrelser alt godkänna lån. Jag förutsätter all det ärdelta det är fråga om, för någon större brist pä pengar har del inte varil, medundantag av, som Jag nämnde. Norrlandslänen och Slorstockholmsregio-nen. Jagvill återkomma lill detta med garantisumma. Även om man resonerar i utredningenom alt man skulle kunna tänka sig delta, så skall enligt proposiiionen pengarnagä över budgeten. JOHANOLSSON (c) kort genmäle: Om man nu har fött till stånd dessautvecklingsfonder, som det ställs stora förväntningar pä och som har lyckaisganska bra med att vinna förtroende hos företagen och hos människornai länen, då lyckerjag all vi kan säga, . , alt det i vae fallinte får vara brist på pengar som skall hindra deras fortsatta utveckling. Läloss se till att del finns tillräckligl med pengar för utlånings- och annan verksamhet!Då fär vi se vad fonderna kan göra. Jag vill anknyta lill punkten 32, där uiskoueis socialdemo-kraier ochcenierpartister föreslär regeringen au inrätta tre samhällsägda och tväsärskilda utvecklingsbolag. Jag kan försäkra att det förslaget hälsas med storglädje i , särskilt i och , dit de särskildautvecklingsbolagen föreslår bli lokaliserade. Viknyter i den norra delen av värt land slora förhoppningar lill utvecklingsbolagenför energi, miljövård och iransporisysiem. På de områdena finns slarkaanknytningar lill . 1Jämtland och Väslerbolien kommer de föreslagna särskilda ulvecklings-bolagenaii bli mycket värdefulla insirumeni för näringslivsuivecklingen och gemöjligheter lill ett mera aktivt samhällsengagemang, även ägarmässigi, i denutvecklingen. Jag tycker också att del är ell bra förslag att de här bolagen Indiistripoliliken, IV. skallknytas an till utvecklingsfonderna. Jämtlandoch har liksom i övrigt hårt drabbats av de senasle årenshavererade regionalpolitik, brist på näringspolitiska insaiser och avsaknad avsamhällssiyrning. I mitt hemlän har vi förlorat nära 2500jobb i gruv- och tillverkningsindustrin. I hela har under samma tidförsvunnit ca 10 000 industrijobb. Föratl stoppa en sådan utvecklingstrend och vända den lill en ny utveckling krävsen målinriktad näringspolilik, en samhällsaktiv regionalpolitik och såresurser. De föreslagna utvecklingsbolagen kan bli myckel värdefulla instrumentför näringslivet. Vi är glada åt förslaget om inrättande av bolagen, men viskulle naturligtvis ha behov av långt större startkapital. Jaghoppas ändå att vi skall få se de fem siarimiljonerna för vart och etl avbolagen som en grundplåt, som är beredd alt bygga pä med anslag denärmaste åren. Behoven uppgår säkert redan nu till tiodubbelt det föreslagnabeloppet. Tillsist, herr lalman: Jag är verkligen förvånad över all näringsutskottetsmoderater och folkpartister i en reservation yrkar avslag på förslagel omutvecklingsbolagen. Del måsie bero pä okunnighet om de verkligt akuta behoven.Jag hoppas dock all och folkpartisterna pä Norrlandsbänkarna skallveta bättre, så att vi slipper nejsägare i vår norrländska del av kammaren. della anförandeinstämde (). Jag har begärt ordet i den nu pågående debatten om näringsutskottetsbetänkande om industripolitiken för att jag därmed vill få möjlighet att följaupp en motion angående extra resurser till utvecklingsfonden i mitl hemlän,som behandlades här i kammaren då beslutade om ändring av länet tillUddeholms AB. Jagoch mina medmoiionärer, som ville att den outnyttjade delen av Uddeholmslänelskulle överföras till utvecklingsfonden i , fick då besked om atl dessalänemedel icke var tillgängliga för utvecklingsfonden. Regeringspartietstalesman anförde all vi skulle avvakta det föreliggande betänkandelfrån näringsutskotlet, för i detla skulle man ta upp tilldelningen av resurser lillutvecklingsfonderna. Efteratl ha läst igenom betänkandet kanjag konstatera att här framförs inte nägotfolkpartiförslag som på långt när skulle kunna lillgodose de stora behov avytterligare resurser som Jag och mina medmoiionärer lidigare tagit upp ellersom säkerställer de medel som både mitl läns utvecklingsfond och säkerligenäven alla andra utvecklingsfonder är i behov av. Jag ser det besked som Jag lidigare fått frän sida som ettgrovt försök att dribbla bort ett angeläget yrkande om ökade resurser lill ettlän som är på väg att förblöda. Finien var dock inte så fin alt den på någotsätt försätter oss pä åskådarplats. Vi kommer i det fortsalla spelet om pengarnaalt attackera regeringen om ökade resurser till värt län på samma säll som vigjort tidigare. De 300 miljoner som föreslår i ökning lilllandetssöw?//. ?öutvecklingsfonderäregentligen inle värst mycket merän vadenbart utvecklingsfonden i framfört behov av. Nogär del märkligt, i en lid dä de traditionella kapiialgivarna, bankerna, hardragit ned sitt risklagande lill elt minimum och då alll fler företag vändersig till utvecklingsfonderna för all få deras hjälp med krediter ochinvesie-ringskapilal, att regeringspartiet inte kan inse attutvecklingsfonderna inte kan leva av allmosor utan måsle få rejälakapitaltillskott. Personligen harjag erfarenheier från mitl län av hur företag,som vill komma i gång med produktion av vettiga, framtidsinriktade produkter,tvingas att finansiera sina maskinköp med dyra avbetalningsköp, därför attingen bank vill ta riskerna och därför att utvecklingsfonden inle har pengaratt ställa upp med. Idelta läge är det ändå en tröst i bedrövelsen att har insett delallvarliga i lägel och gått med pä socialdemokraternas förslag att utvecklingsfondernaskall få möjlighet att låna upp ytteriigare 300 miljoner till kreditverksamhei.Det mest vettiga i det läge som råder vore ändå inrättandet av en strukturfondav den typ som vi har föreslagit frän socialdemokraliskl häll, och jag tror atlallt fier små och medelstora förelag har lärt sig inse behovet av en sådanfond. Jagskall inte ytterligare beröra behovet av ökade resurser lill utvecklingsfondeni milt län, därför all det är som det är. Men det borde ha varitannorlunda, om regeringspartiet hade velal se situationen i exempelvis mitthemlän som den verkligen är. Avulskotlsbetänkandet framgår att man nu föreslår inrättandet av ytteriigare tvåregionala investmentbolag inom ramen för Svelabs verksamhet, ett iVästerbotten och ett i , och det är säkerligen nyttigt för bägge dessalän, därför att de behöver all den hjälp de kan fä för alt klara framtiden. Jagvill dock i detta sammanhang skicka med några ord på vägen angående den här nyaverksamheien inom Svetab. Vi har i erfarenhet av Svelabsverksamhet genom del regionkontor som vi har del av. Under detta år har vityvärr ännu inte fött något större engagemang från Svetab. kan givelvisbero på all man har för litet pengar eller på all man har för litet personal,och det sägs från dem som har kommit i kontakt med verksamheien att det tar förlång tid för Svetab att bestämma sig för olika engagemang. Omdelta är rikligt bör åtgärder i så fall vidtagas därför att Svetab kan sominstrument och räll använt i den akuta situation som råder i de län där manverkar eller skall verka vara en värdefull ingrediens för framliden. Tillåt mig slutligen notera den tillfredsställelse Jag som fackligföreträdare känner över alt utskottet har skrivit välvilligt och tillstyrktIngvar motion 1519 om vidgad representation för de fackliga organisalionernaoch företagarorganisationerna i de regionala utvecklingsfondernas styrelser. Centernhar här genom förre industriministern uttryckt avoghel tillutskottels inställning i frågan, och detla är Ju inte någon ny Industripolitiken,m. 9 protokoll 1978/79:162-163 Nr 162 inställning från sida. Personligen minns jag hur han, närvi T ri oen rien behandladesmåförelagspropositionen här i , manglade fram en 31 nni 1979 motionom ökad eller bättre representation för de fackliga organisationerna Motionen inlämnades av hans partikamrat Industrinolitiken JohanOlsson och . . Man har svårt att begripa hur skallkunna försöka framtona sig som ett löniagarparii, när partiet fortfarandeframhärdar i sina försök att uteslänga lönlagarna från värdefull representationi utvecklingsfondernas styrelse. Med det sagda vill Jag yrka bifall till samtligasocialdemokratiska reservationer och i övrigt bifall lill utskottets hemställan. Jaghar emellertid ytterligare någonting jag vill säga lill anledning av hennes tidigare anförande. Det gäller den del i vilken hon logupp frågan om löntagarfonderna. Det är väl bara att konstatera det faktum attMargaretha och moderalema i sin helhel tillsammans med bedriver en skräckpropaganda gentemot löntagarfonderna iolika fora. Vi tycker att detla är underiigt, när det tvärtom är sä alt detriskvilliga kapital som behövs i samhället inte finns tillgängligt. Dettakan dokumenteras av många människor, som känner till kapitalmarknaden. Den störstafaran för framtiden utgörs av sätt alt argumentera medskrämselpropaganda riktad till i första hand de små företagarna. De småföretagen behöver inte hysa någon rädsla för löntagarfonder. Tvärtom skulledessa små företag ha en ovärderlig nytta av kollektiv kapitalbildning genomlöntagarfonder. Jag vet inte om det är tillätet atl här i kammaren upplysa om allMargarelha afUgglas väl i egenskap av ganska slor aktieägare kan anse sig ha ensärskild anledning att reagera mol ett kommande förslag om löntagarfonder.Självfallet kan det vara så alt hon och mänga i hennes situation i första handkänner sin möjlighet att få arbetsfria aktieinkomster i framliden hotad. Meninte behöver några småföretagare vara rädda för löntagarfonder. Det är vältvärtom på del sättet att man från moderat håll -och det gäller även dem somhar funnits med på talarlistan här i kammaren -inie har hyst någon egentligrädsla för alt ta emot kapital som kommit utifrån. Trots atl man iannonskampanjer och på annat sätt driver propaganda mot inrättande avlöntagarfonder har vederbörande ändå ställt upp på dessa principer, tagit emotpengar frän staten och även släppt in ell löntagarinflytande i förelaget.Detta är elt dubbeltramp som gör alt del blir svårt för alt få inväxeln så man styr in pä rätt spår. Närdet gäller frågan om vad som skall ske med förelagen , med beaktande av den rädsla som man nu sprider från moderat håll mot löntagarfonder, kan både afUgglas och andra moderater sätta sig ner och läsa partiorganet för . Där säger två framstående civilekonomer, : "LO/ SAP-arbetsgruppens lönlagarfondssystem kan ge etl höjt aklievärde för de företag som redan gjort maximala avsättningar lill obeskattade reserver." 130 Dessulom säger de alt föriustbolagen över huvudlaget inte kommer all påverkasav fonderna förrän de går med vinst. Delfinns anledning all försöka hålla denna diskussion om löntagarfonder på envettig nivå, sälla sig ner och konkret diskutera vad della egentligen skallinnehålla för franuiden och inte gå ut och skrämma människor pä det sätt man gör från moderal håll. Meddelta, herr lalman, berjag alt än en gång få yrka bifall till samtligasocialdemokratiska reservationer i det nu aktuella betänkandel. Industripolitiken,m. JOHANOLSSON (c) kort genmäle: gav en något felaktig historieskrivning av mitt agerandei samband med utformningen av styrelserna för utvecklingsfonderna. Det varrätt, så långt atl vi i företagareföreningsutredningen lade fram ett förslagsom innebar alt företagens och de anställdas organisationer skulle vararepresenterade. Efter beredningen i , där manföreslog att det skulle satsas myckel hårt pä alt landstingen skulle vara deorgan som valde ledamöterna, så inordnade jag mig i det förslagel. Jag hadealltså ingen motion i samband med behandlingen, utan jag stödde proposiiionensförslag om att länsstyrelserna skulle utse samtliga ledamöter. Det är en någotunderlig skrivning i betänkandet, där det sägs atl de förväntningar somtrepartiregeringen ställde inte har infriats i valen ute i landet. Jag tror nogatt man egentligen är ganska nöjd med representationen i de nya fondstyrelsernabåde frän företagens och frän de anställdas sida. Under alla förhållanden ärdet för tidigt atl nu genomföra någon ändring, och jag tycker därför att denreservation som har avlämnats i ärendet är helt riktig, och Jag stöder den. ()kort genmäle: vände sig direkt lill mig i sitt anförande -Jag var intenärvarande i kammaren , men Jag hörde hans anförande från högtalaren imilt rum - och jag tycker alt han i viss män svarade sig själv. Å ena sidanskulle Jag nämligen vara rädd om mina aktieplaceringar och därför ogillalöntagarfonder, men ä andra sidan citerade en artikel i där man sagl alt aktievärdet skulle stiga med etllöntagarfondssystem, och från den synpunkten skulle jag alltså välkomna ellsådant. Nej,, inget av delta är riktigt. Min oro för löntagarfonderna hyserJag som medborgare i del här landei, och som sådan hyser Jag oro för vad deskall innebära förden svenska samhällsutvecklingen, för inflytandet för devanliga människorna i det här samhällel, för möjligheterna alt bibehålla eltdecentraliserat system med någon enskild företagsamhet. sade: Oroa er inte, ni som har små företag! Men hur värdet på densenaste ? Där ville man ju t. o. m. sänka gränsen för hur mängaanställda förelagen skulle fä ha för atl omfattas av löntagarfonderna - detvar en sänkning från 200 till 50, om jag minns rätt. Sedanär det ju också sä, , att små företag kan bli stora. Del ärju pådel sättet vi har fåll en välfärdsutveckling i det här landei. därför vi behöver eltnyföreiagande med flera små förelag som fär möjlighet alt växa och bli slora,att erbjuda flera arbetstillfällen, atl gä ul på exportmarknaden och att skapasvensk välfärd. Hurskall vi fä nya förelag och små företag atl vilja växa, omlöntagarfonderna kommer att ta över dem när de blir tillräckligl slora ochexpansiva och när de erbjuder tillräckligt många arbetstillfällen? SUNEJOHANSSON (s) kort genmäle: Jag villförsl återkomma lill inlägg. Ävenom inle skrivit på moiionen om styrelserepresentaiion -jag hadetydligen inte uppmärksammat all det var pä del sättet, men jag vet ju att hanvar med och arbetade fram den i samband med behandlingen avsmåförelagspropositionen-ärdetju ändå sä all han ärengagerad i SHIO, och därhar man ju skarpt reagerat mol atl man inte blivit representerad iutvecklingsfondernas styrelser. Del gäller väl här atl pä något sätt bestämmasig för vilket ben man skall slå på. Del bör inte vara beroende av var manuppträder. Jag tycker atl man skall ha samma åsikt i den här frågan vare sigman uppträder i eller som representant för SHIO. Närdet sedan gäller inlägg är det riktigt att jag sade atlhon inte hade någon anledning alt hysa oro, åtminstone inte om man fästeravseende vid den bedömning som man hade gjort i . Jagtyckte alt detta skulle kunna vara några tröstens ord för henne. Vivet Ju ännu inle hur löntagarfondernas konstruktion skall bli i slutskedet. Jagvar själv med som ombud på , när man beslulade att i principställa sig bakom inrättandet av löntagarfonder, och då framfördes krav frän demsom Jobbar i små förelag om atl även dessa företag om möjligt skulle inkluderasi systemet. Men vi vet ännu ingenling om hur det blir med den saken.Utredningen ärju inle klar på den punkten. Men så mycket kan jag väl ändå talaom för alt Jag har träffat mänga småföretagare som säger:Om ni skapar ett lönlagarfondssystem, se dä lill atl detla också omfattar osssmåföretagare, för vi kommer alt ha behov av de resurser som på så sätt kanställas lill förfogande. Meningarnaär alltså delade här. Men Jag tycker atl vi skall diskutera della försl den dagvi har någonting konkret alt peka på i fråga om fondernas konstruktion. Dåskall vi ta en saklig debatt om fonderna, men finns det ingen som helstanledning all gå ut och skrämma människor, småföretagare eller andra, förlöntagarfonderna. Men,, i den propaganda som bedrivs från sida gentemot löntagarfonderna och som jag antar atl nistår bakom ocksä från moderal håll beskrivs de flesta företag som framkomna urnågon form av Sörgårdsidyll. Den handlar om någon skicklig yrkesman som påbasis av sitt yrkeskunnande har startat etl företag, och sedan har detförelaget utvecklats till en maslodont. Men så är del Ju inte. Vikänner till massor av fall där någon med kapitalkraft gäll in och köpt eltföretag. Jag känner själv till ett sådant förelag i milt hemlän, iKristinehamn, där en i kapilalkretsar idel häriandel icke obekant person helt enkell gick in Nr162 ochskörtade lill sig företagel. Han sitter nu och tjänar pengar på det, medan Torsdaeenden yrkesmannen får processaom möjligheterna alt få ut någonting av det han ti : in-yg varil med om atl arbetafram. Såär det med företagsvärlden i det här landet. HANS (): I det näringsuiskotlsbetänkande som diskuteras här behandlasockså motionerna 1010 och 1069. Jagskall här bara anföra några synpunkter i anslutning till min motion 1069, sominnehåller förslag om rätt för kommunerna till representation i orlsdominerandeföretags styrelser. Utskotletsmajoritet har inte velat tillstyrka moiionen. Den har emellertid föranlett ensocialdemokratisk reservation, vari föresläs bifall lill motionen. Detråder allmän enighet om atl kommunernas kostnader för att tillgodose enacceptabel infrastruktur väsentligt överstiger kostnaderna för näringslivetsinvesteringar. Man brukar ange alt kostnaderna för infrastrukturen är tregånger större än den investering som sker för att bygga och ta i drift enindustrianläggning, och t. o. m. siffran fem gånger större har nämnts. Näringslivetär således beroende av att i varje fall två parter investerar: företagel ochkommunen. Del är dä inte särskilt rimligt alt bara den ena parten - den som görden minsta investeringen - ensam skall fatta beslul som är avgörande för denandra partens insaiser. Detta förhällande hade kunnat motivera atl kommunernahade en stark representation i företagens styrelser -ja, alt de t. o. m. hadevaril en likaberättigad part. Mendella skulle givetvis för mänga varil en alltför omstörtande tanke,- och jaghar därför valt alt låta förslaget omfatta endast sädana företag som ärdominerande pä sin ort. Om deras avgörande betydelse för kommunens situation,för medborgarnas sysselsättning och för den allmänna välfärden i kommunen bordeinte några delade meningar råda -och inte heller om att det borde vara rimligtalt kommunerna i dessa bolagsstyrelser genom egen representation fick enfullständig och tidig informaiion och atl kommunernas synpunkter påutvecklingen fick vägas in i de avgöranden som skall ske i bolagens styrelser. Deltaförslag är så välmotiverat och rimligt all t. o. m. många företagare kanansluta sig lill det - men således icke utskottets borgeriiga majoritet.Jag-hade väl inga särskilda förhoppningar när det gällde företrädarna förfolkpartiet och moderata samlingspartiet. De är doktrinära anhängare av entämligen otyglad marknadsekonomi. Men jag hade verkligen vissa förhoppningarnär det gäller . Det harju ändå en representation utanförstorstadsområdena. Och centerpartisterna borde ha en kunskap om hur hårt enkommun kan drabbas genom att ett på orten dominerande förelag genom sinstyrelse beslutar ensidigt och med otillräcklig information om nedläggning,inskränkning eller flyttning av företaget. Jag kan nu bara konstateraatijag misstog mig pä . Industripolitiken,ni. saknasden erfarenhet som Jag trodde fanns eller också avslår man från alt utnyttjaden. Jag beklagar detta och hoppas att åtminstone någon besinnar sig tillsomröstningen skall ske. Jag vill alltså yrka bifall till reservationen 28 vidutskottets betänkande. Men,herr talman. Jag vill också använda detta tillfälle till alt fä göra en mycketkort kommentar till elt av inslagen i dagens debatt. Det gäller frågan omteknisk forskning och utveckling och situationen på det området. Närjaglyssnade till i här fickjag det inlryckel all hanpläderade för alt tillståndet pä detla område var utomordentligttillfredsställande och atl det var närmast en myt om man påstod någontingannat. Och del är klart att man med officiell statistik kan konstatera altSverige ligger ungefär i mitten bland närdet gäller den andel avbruttonationalprodukten som tas i anspråk för forskning och utveckling. Nuskall man emellertid vara försiktig när man använder statistik, därför att denger olika bedömningar i förhällande lill det utgångsläge man väljer. Men mankan konstatera att den procentsiffra som anges för bruttonationalprodukten iSverige ger ca 5 miljarder medan den som används för ger ca 148miljarder till forskning. Det viktigaste är dock inte detta, utan detviktigaste ar att insatserna för leknisk utveckling och forskning sjunker isvensk industri. Enligt uppgifter från ökade insatserna under1969-1973med . gick ökningen ned till 3,5 96.1dagsläget torde ökningen vara utomordentligt begränsad, om det ens är någonökning. Därtill finner man - när man studerar officiell statistik och tittar päde lolala insatserna för forskning och utveckling - atl även om insatsernatotalt ökade har insatserna när det gäller teknisk ochnaturvetenskaplig forskning endast ökat . Delhär ligger väl bakom det förhållandet att viljan till förnyelse i svensktnäringsliv inle är särskilt påtaglig. En undersökning som gjorts genomCivilingenjörsförbundet visar det. Man har gjort en enkät bland 2 200 av sinamedlemmar som arbetar i företag med sammanlagl 210 000 anställda. Man harkonstaterat alt av dessa företags samtliga produkter är 60 96 äldre än tio är.I lider med en sä utomordentligt snabb utveckling som den vi har f n. på deltekniska området är det naturiigtvis allvariigt alt av produkterna isvensk industri är äldre än .