prot · G20934 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:34 §1 Justerades protokollen för den 8 innevarande månad. §2 Upplästes och lades lill handlingarna följande från valprövningsnämndeninkomna Berällelse om granskning av bevis forriksdagsledamot och ersättare valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om atl ,Bandhagen, utsetts till ledamot av samt alt ,, , , wood, ,, , , Bandhagen, och Cari-ErikSkärman, , utsetts lill ersättare för har vidsammanträde denna dag granskat bevisen och därvid funnit, au deblivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § Det skulle antecknas au ()utsetts att inträda som ledamot av kammaren i slällel för ()som avsagt sig riksdagsmannauppdraget, '§ 3 Meddelande om riksdagsarbetet framtill juluppehållet Medhänsyn till inträdda förseningar i propositionsavlämnandel blir det i årnödvändigt att fortsätta riksdagsarbetet i julveckan. Ett bordläggningsplenumanordnas därför , och arbetsplenum hålls tisdagen den19 och - om så erfordras - . §4 Meddelande om större debatter Meddelandeom riksdagsarbetet fram till Juluppehållet Våren1979 kommer all anordnas tre större debatier. Den allmänpolitiska debatlen tarsin början , finansdebatten onsdagen den 28 febmari ochden utrikes- och handelspolitiska debatten . Meddelandeom veckoschema för kammarens sammanträden under en "normalvecka" §5 Meddelande om sammanträdesfria veckor Desammanträdesfria veckorna kommer i enlighet med talmanskonferensensrekommendationer alt föriäggas till och den 29 oktober-den 4november. §6 Meddelande om veckoschema för kammarens sammanträden under en"normalvecka" Talmanskonferensenfastställde i går ett reviderat förslag till veckoschema, atl läggas till grundför planeringen av kammarens arbele. Under en normalvecka kommer kammarenssammanträdeslid att disponeras så här: ,00-senast kl. 16,00 Interpellationssvar (ev.frågesvar) och bordläggningsplenum Tisdag kl. 15.00-senast kl. 18.00 Frågestund (ev. mer än entimme), interpellationssvar och bordläggningsplenum Fortsattes kl.19.30-senast kl. 24.00 om så erfordras för att undvika arbetsplenum Torsdag kl. 12.00-senastkl. 18.00 Frågestund (). Fortsattes kl.19.30-senast kl. 24.00 om arbetsplenum och inter-det eljest - trots atlkvällsplenum hålls pellationssvar - skulle bli nödvändigl altanordna arbetsplenum pä fredagen kl, 09.00-senast kl. 16.00 Interpellationssvar (ev. Då arbetsplenum undanlagsvis måste frågesvar) och bordlägg- anordnas avslutas sam- ningsplenum manträdel Avvikelser från denna plan blir givelvisofrånkomliga i början och slutet av höst- och vårsessionerna saml i samband medde allmänpolitiska debatterna och liknande överiäggningar. § 7 Om villkoren fÖrfinska läkares tjänstgöring i Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:123, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärderför atl undanröja byråkratiska hinder för finska legitimerade läkare atltjänstgöra i . Enligtlagen (1960:408) om behörighet att utöva läkaryrket krävs i regel svensklegitimation för att fö arbeta som läkare i . Den som utom. rikel haravlagt läkarexamen och i gått igenom föreskriven efterutbildning skallpå ansökan få legitimation. För läkare med obegränsad auktorisation i ,och utgör genomgången kurs i svenska medicinal-förfatlningar delenda villkoret för all erhålla svensk legitimation. Enligtnämnda lag är även den behörig an utöva läkaryrket i som utan altinneha legitimation förordnats alt uppehålla statlig eller kommunalläkartjänst. Sådant förordnande meddelas av eller efterstyrelsens bemyndigande av sjukvårdsstyrelse, sjukvårdsdirektion eller annanmyndighet. har i cirkulär med slöd av lagenbemyndigat sjukvårdshuvudmännen atl förordna icke legitimerade läkare på vissaläkartjänster. Såsomframgår av vad jag här har anfört är principerna för rätlen alt utövaläkaryrket i med eller ulan svensk legitimation fastlagda i en lag somriksdagen har fattal beslut om. Det fall som har tagit uppgäller en anställning utanför den offentliga hälso- och sjukvården, ochsocialslyrelsen fär inle enligl gällande lagstiftning medge läkare utan svensklegitimation alt inneha sådan tjänst. Socialstyrelsenanordnar avkortade kurser omfattande i svenskamedicinalförfattningar för nordiska läkare. Enligt vad jag har inhämtat pågåren sådan kurs just . Beklagligtvis har den aktuelle läkaren inte ansökt omalt få delta i kursen. Även om det råder konkurrens om kursplatserna, börenligt uppgift frän förhållanden av det slag som föreligger idet aktuella fallet kunna motivera förtur till kurs i svenska medicinalförfattningar,om ansökningen stöds av läkarens blivande arbetsgivare och kommer in tillstyrelsen inom föreskriven tid. Omvillkoren för finska läkares tjänstgöring i Jag ber att få tacka sjukvårdsministern för svaret, men jag är litetbesviken över innehållet. Falletmed den finske läkaren är som jag ser det elt typexempel på byråkratisktkrångel. Jag tycker alt det är bra atl människor som kommer i kontakt medsådant hör av sig, så alt man kan rälta lill det. Detgäller här en läkare med finsk läkariegilimalion. Han har anställts påföretagshälsovården i kommun, Läkarijänsl inom förelagshälsovårdenräknas som privat tjänst, och för behörighet till sådan kräver socialstyrelsenmed slöd av lagen en två veckors kurs i socialrätl. Trots att läkaren i frågaförklarat sig villig att genomgå en sådan kurs - nästa kurs ömvillkoren för finska läkares tjänstgöring i anordnas - kan haninte fä dispens. Däremot kan han söka och få anställning inom stal ellerkommun, dvs, i offenllig tjänst. Denomedelbara reflexionen som de berörda gör - det gäller både arbetsgivarnasrepresentanter och de fackliga företrädarna - är denna: Ställer man lägre kravpå de läkare som tjänstgör på landstingels vårdcentral än på dem som har privattjänst? Så är det självfallet inte. Det är bara byråkratin som slagit knut påsig själv. Jaghade hoppats mer av svaret. Där finns ingen antydan om möjlighet till dispens,och jag vill därför fråga; Är en dispens i detla fall helt omöjlig? Nordisktsamarbete skall inle bara bestå av vackra ord. Jag tycker alt praktisk handlingär viktigare. Slutligenvill jag tillägga all jag irodde alt byråkratin skulle sitta trångt ifolkpartiels , men efter vad jag kan se lever den och frodas ihögönsklig välmåga. Jag är förvisso inte någon anhängare av byråkrati, men ibland behövsden. Jag vill replikera på anförande pä följande sätt. Engenerell räu att arbeta som läkare i vårt land har endasl den som ärlegitimerad läkare. Detta gäller för arbele både i allmänpraktik och inomoffentlig verksamhet. Läkare som inte är legitimerad kan emellertid förordnasatt uppehålla statlig eller . Att denna begränsning gjortstorde bl, a, bero pä all läkare i offenllig tjänst är underkastade en annankontroll än privatpraktiserande läkare och företagsläkare. De har också iregel bättre möjligheter att rådfråga kolleger om t, ex, bestämmelser som manmåste iaktta vid utövandet av yrket. Föregendel anser jag atl de nuvarande bestämmelserna innebär en i stort sett lämpligavvägning mellan kravet på att de utländska läkarna har sådana kunskaper sombehövs för atl arbeta som läkare i och angelägenheten av atl läkarna såsnart som möjligt skall kunna slussas in i den svenska sjukvärden. KARL-ERIKSVARTBERG (s): Jag häller med när del gäller de generella reglerna', om dem behöver vienligl min mening inte diskulera. Här är det alltså fråga om det praktiskahandhavandet, och i fömtsatts väl att lagar och förordningar handhasmed sunt förnuft, I detta fall rör det sig om en period pä några månader lilldess näsla kurs kan anordnas. Hade man ordnat en kurs t, ex, strax , då han skall tillträda, hade saken varit klar. Men har inleläkaren någon möjlighet alt genomgå kursen, vilket kommer atl innebära altförelagshälsovården i står utan läkare . Detär sådana här praktiska konsekvenser som jag lycker att man med litet suntförnuft och med litet god vilja skulle kunna undvika. statsrådetsmedhjälpare skakar på huvudet, tyckerjag som riksdagsman atl det rimligen bordeföreligga en möjlighet att få dispens. Jag ärden första att beklaga att denne läkare inte kom med i den kurssom nu jusl går av stapeln. Del har sagts mig att del berodde på eUmissförstånd. Debeslämmelser som jag redogjort för tillkom ju under densocialdemokratiska regeringens tid. Jag tycker all vi dock har en lag somgaranterar säkerheten, och jag är faktiskt inte benägen att uttala migför en ändring av de gällande bestämmelserna. Men, som sagt, jag beklagar atldenne läkare måste vänta ända till för atl gå igenom kursen. Jagär inte beredd alt svara på frågan om vi skall gå med på ettdispensförfarande, men jag lutar inte ät det hållet. KARL-ERIKSVARTBERG (s): Den där sistalutningen varju litet beklaglig. Jaghade tänkt framhålla alt jag inte skall pressa sjukvårdsministern längre i dagutan bara säga atl jag hoppas att funderar på saken. Jag lyckerfortfarande atl man bör försöka att hitta prakliska lösningar. Om byråkratinhar uppstått under en socialdemokralisk regering eller under en Ireparti- elleren folkpartiregering är för mig ointressant, eftersom byråkratin skall bekämpasvar den än uppträder. Jagvill än en gäng säga att jag tycker all det här är ett byråkratiskt krångel somvi bör la bort. Överiäggningenvar härmed slutad. § 8 Omhandläggningen av stat-kyrka-frågan KommunministernBERTIL erhöll ordet för att besvara () den 8 novemberanmälda fråga, 1978/79:110, och anförde: har frågat mig dels om jag är beredd all som grund för minhandläggning av slal-kyrka-frägan lägga ställningstagandet hos de kyrkligtaktiva i församlingarna, dels om jag ansluter mig till uppfattningen om atl förutsättningenför en reform av kyrkans förhällande till staten är en bred politisk ochkyrklig enighet. Handläggningenav slal-kyrka-frägan innebär atl regeringen kommer all lill det allmännakyrkomöte som samlas lämna överdel betänkande som blevresultatet av överiäggningarna mellan staten och samt ensammanställning av remissyttrandena över delta betänkande. Regeringen kommerinle alt binda sig vid ell eget förslag före mötet men kommer atl åtminstone ihuvuddrag ge besked om var den står i de principiellt betydelsefulla frågorna.En slutlig bedömning frän regeringens Om handläggningen av stat-kyrkafrågan sida får göras efter ställningstagandeti kyrkomötet. Jagförutsätter alt kyrkomötet kommer att noga studera vad de kyrkligt aktiva - ochf ö. även andra medlemmar - i församlingarna har uttalat i frågan. Jag kommeralt tillmäta kyrkomötets ställningslagande en särskild vikt vid min fortsattahandläggning av frågan. Däöverläggningarna mellan staten och inleddes uppsattes sommål att nå samlande lösningar. Min företrädare uttalade på trepartiregeringensvägnar att överläggningarna skulle fullföljas med oförändradeförutsättningar och oförändrat mål. I anslutning till att betänkandetöverlämnades förklarade ledarna för de fyra stora partierna att målet allljämlskulle vara en samlande lösning. Del finns ingen anledning alt nu ändra dettamål. Ensamlande lösning förulsälleren gemensam vilja lill samförstånd utifrån skildauppfattningar i olika delfrågor. En sådan vilja kom lill ullryck iöverläggningarna mellan staten och . Dessa utmynnade i ettenhälligt belänkande, utan någon reservation mot förslaget lill helhetslösning.Jag hoppas alt samma inställning skall komma lill uttryck även ifortsättningen, inte minst vid kyrkomötet och i . Ingen grupp ochingen åsiktsriktning bör framträda med anspråk pä att ensam få avgöra dennastora samhällsfråga. Alla de skilda synpunkter som kommii fram från bådesamhällets och kyrkans sida måsle vägas samman till en balanserad helhet. Vadsom måsle särskilt uppmärksammas är alt någon samling inte kan nås inomsvenska kyrkan -och än mindre inom samhällel i övrigt - kring ett status quo.Delta gäller även om de förtroendevalda i församlingarna. Remissutfallet harotvetydigt visat att mycket starka krafter på alla plan inom kyrkan önskar enreform. När jag i min fråga har använt begreppet kyrkligt aktiva iförsamlingarna, är det, med den motivering som jag använder, självklart ocksåmed hänvisning till del remissutfall som beredningens förslag har fäll. Där ärdel bara all notera all det endasl är, välvilligt tolkat, avremissinstanserna som har tillstyrkt bifall lill framställningen, och del äralliså en myckel bred majoritet som icke har kunnal godkänna det förslag lillrelationsförändringar som beredningen framlägger. I , som jaglillhör, var det endasl lio församlingar som ullalade sig för bifall och hela63 församlingar som avstyrkte förslaget om relationsförändring. Närky rkominisiern nu i sill svar säger atl han och regeringen inle kommer atlbinda sig för något eget förslag lill kyrkomötet men åtminstone i huvudsakskall ge besked om var regeringen slår i olika hänseenden är min direkta fråga:Vad kommer dessa besked alt innefatta? Gäller det en deklaration beträffandekyrkoiillhörighelsfrågan och ärdet i så fall i det sammanhanget rimligl att ensådan deklaration baserar sig på uttalanden som går emot vad de remissinstansersom här åberopats har sagt? Del kan också varaintressant atl notera den särskilda vikt som kyrkomi- nislern i svaret läggervid kyrkomötets ställningstagande. Låt mig ändå säga atl jag inte betraktarkyrkomötets sammansättning som på del sättet representativ i politiskt-kyrkliglavseende att det får tillmätas den stora betydelse som kyrkominislern ochregeringen tydligen har tänkt sig. Närkyrkoministern åberopar att beredningens arbete utmynnade i ett enhälligtförslag, så är det verkligen allsäga någonting som inle är relevant i delsammanhang där jag ställt frågan för prövning. Del varju ingen politisksammansättning i gruppen, och därför är det väl helt oiniressant atl ta med denredovisningen i denna bedömning. Slutklämmeni kyrkoministerns svar är rätt förvånande. Här sägs att del är omöjligt alt fåen samling omkring status quo i denna fråga. Därför skall man föreslårelationsförändringar. Ärdet inte i alla fall så att man behöver en bredsamling i en sådan här stor förändringsfräga och alt det sålunda är i denriktningen man bör pröva frågan under den fortsatta behandlingen? Siffror är farlig materia i sådana här sammanhang. Låt mig konstateraatl det icke finns någon belydande majoritet i församlingarna som går emot denhelhetslösning som har framlagts av den enhälliga beredningen. Det finns enmajoritet på av församlingarna som har denna negativa uppfauning. Det kanvara intressant atl jämföra med vad som hände sedan den Myrdalska ulredningenhade lagl fram sitt betänkande, dä man kan säga atl så gott som avförsamlingarna var negativa. är det ca I 300 av 2 600-2 700 församlingarsom har uttalat sig kritiskt moi helhetslösningen. Lätmig beträffande de kyrkligt aktiva fä betona - och jag iror det har djupförankring också inom - atl är mer än de kyrkligtaktiva. Ja, är också förmer än församlingarna och förmer änkyrkomötet. mening i denna fråga har inhämtats genom en myckelbred remissbehandling, där sammanfattningen ärall av de kyrkligaremissinstanserna ställer sig posiliva lill det framlagda enhälliga förslaget. Jag vidhåller atl det var elt enhälligt betänkandesom avgavs av den gmpp som bestod av representanter för både kyrkan och staten.Status quo är inte längre möjligt - därom råder det en belydandesplittring inom kyrkan. Kommunministern använde en redovisning som utmynnade i atl av dekyrkliga remissinstanserna ställer sig positiva till det framlagda enhälligaförslaget. Del ligger dock utanför den del av diskussionen somjag här har tagitupp. Jag menar alt det ändå är församlingarnas svar som måste vägas in och allde måsle få väga tungt när man skall göra den totala bedömningen. Det ärnaturligtvis iniressani all ta del av vad olika instanser eller människor medkunskaper på det juridiska områdei eller på specialområden framfört, men förmig är det ändå självklart au församlingarnas Om handläggningen av stat-kyrkafrågan remissvar måste vägatyngst. Närjag därulöver har använt begreppet aktiva i församlingarna har jag definitivtmenat - och att det är så hävdar jag bestämt - atl deras uppfattningar harutmynnat i vad kyrkoföirsamlingarna genom sina fullmäktige har anfört iremissvaren. Det är vid dessa som jag vill att man - i ett samhälle om vilketman gärna vill kunna använda ordet närdemokrati-skall kunna lägga stor vikt. Närman går ul med en fråga av denna storieksordning är del givetvis oerhörtviktigt all fä en bred majoritet. Detta ärju inle heller en fråga som äriniressani för bara några få människor, utan frågan gäller den öppnafolkkyrkans hela framtida organisation och förankring i . Det är såledesen fråga som berör många människor, och inför en så stor förändring kännergivetvis många människor stor oro. Låt mig först rätta lill en oavsiktlig felsägning nyss- i den allrasista meningen av mitl föregående anförande. Vad jag avsåg atl säga var all deli dag råder en betydande splittring inom kring ett kvarblivandevid status quo. Förvisso gäller detla inte endasl några fä, ulan det gällerockså de 80 96 av medlemmar som icke deltar i de kyrkligavalen. Deras talan tillkommer del, såvitt jag förslår, kyrkomötet alt föra menockså regering och riksdag i den folkkyrka som vi har och som står i ett mycketnära samband med slalen. Jaghoppas atl har uppfattat att dess eget kyrkopolitiska program nu äruppfyllt i och med det förslag som är framlagt. En grundläggande lagstiftningoch en säker ekonomi för kyrkan är de villkor som förslaget uppfyller. Jagfinner anledning understryka delta. KARLBOO (c): Jag vill ändå påstå all om någon skall kunna tolka de mångamänniskornas uppfattning ute i församlingarna, så måsie det väl vara denpolitiska instansen. Det är därför som jag menar att man bör lägga stor viktvid vad församlingarna har sagt genom sina fullmäktige. En annan intressant fråga som onekligen kommer in ibilden gäller handläggningen. Den frågan har varil föremål för prövning undermänga är. Vi har haft pariamentariskt slarki förankrade regeringar, och vi harhaft -ända tills nu således - regeringar som haft möjlighel att vidtarelationsförändringar. , när vi har en regering med den svagasteförankring som någon regering någonsin under modern lid har haft här i landet,då lägger man lydligen, enligl vad som framgått av svarei, fram elt förslagtill långtgående förändringar i relationerna mellan staten och kyrkan. Läl mig upprepa att regeringen icke har lagl fram och icke kommer altlill kyrkomötet lägga fram något förslag. Under liden som politiskt starktförankrade regeringar har underiåtit atl föra denna fråga framåthar anhopningen av viktiga frågor som skulle lösas inom kyrkan bara ökat. Omdet är någon regering som skulle ha någon möjlighel alt föra denna fråganärmare en lösning så är det en regering som i denna liksom i andra frågormedvetet arbeiar från mitten; söker samförstånd och söker det viktiga, som jagsade tidigare, nämligen samlande lösningar. KARLBOO (c); Kommunminislern säger här i sitt svar all den nuvarande regeringen förkyrkomötet tänker redovisa sin principiella syn på frågorna. När man på minlidigare fråga vad delta innebär i redovisningsavseende inte sagt något annat,fär jag väl ändå förutsätta atl man därmed ger till känna en anslutning tillföreliggande förslag i olika delar. Närdetsedan gäller frågan om ställningstagande i denna fråga kan sägas attcentern kommer au redovisa den i andra sammanhang. Jag villdärulöver myckel klart slå fast alt del är märkligt - kanske vågar jag säga attnågon uppfatlat det som något av högmod - atl fö höra den redovisning somkommunminislern nu senast lade fram, nämligen alt denna regering har sädanaoerhört stora förutsättningar alt framlägga revolutionerande framtidsförslagför landei. Omskattemässig resultatutjämning för yrkesfiskare Då denna fråga i 70 är har varil föremål för både kyrkans och statensutredningsarbete är detta i och för sig en stark motivering för atl äntligenförsöka föra den närmare sin lösnmg. Något förslag kommer regeringen icke attförelägga kyrkomötet. Däremot kanjag på fråga redovisa alt i denskrivelse som kommer alt gå till kyrkomötet kommer bl. a. en kommentar lillremissbehandlingen att göras. Det kommer atl redovisas vilka öppningar som kanfinnas för frågans vidare behandling med anledning av remissuitalandena ochkyrkomötets handläggning av frågan. KARLBOO (c): Jag noterar atl det ändå är fråga om en skiss lill en framtidarelationsförändring som ute i församlingarna fåu det mottagande som redovisas iremissvaren och som jag redogjorde för i mitl lidigare inlägg. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Omskattemässig resultatutjämning för yrkesfiskare Budgel-och ekonomiminislern erhöll ordet för att besvara Karl-AndersPeterssons (c) anmälda fråga, 1978/ 79:103, och anförde: har frågat mig om jag avser alt hösten 1978framlägga förslag om ändring i skattelagstiftningen i syfte alt åsiad- 0/77 skattemässig resultatutjämning för yrkesfiskare komma någon form avskattemässig resullalutjämning för landets yrkesfiskare. Yrkesfiskarnasinkomsier varierar ofta starkt frånett år lill elt annat. Jagar därför ense medKarl-A nders Peiersson om au delta är en a v de yrkesgrupper som kan hasärskilt behov av regler som gör det möjligt atl med verkan i skattehänseendejämna ut inkomster mellan olika år. Fiskaresoch andra egenföretagares önskemål om ökade möjligheter till skattemässigresullalutjämning kan tillgodoses på olika sätt. Förelagsskatteberedningendiskuterade i sitt slutbetänkande tre huvudmetoder, nämligen fördel första atlutvidga tillämpningsområdet för särskild skatteberäkning för ackumuleradinkomst, för del andra att - med skogskoniosysiemet som förebild - införa enallmän rätt för egenföretagare att fördela inkomst framåt i liden(inkomstfördelningskonto), för del tredje alt införa ell slagsinvesie-ringsfondssystem för egenföretagare (allmän investeringsreserv). Beredningenansåg atl reglerna om särskild skatteberäkning för ackumulerad inkomst varvälavvägda och alt det därför inte fanns skäl att ändra denna lagstiftning. Attinföra elt inkomslfördelningskonio enligl skogskontomodell för samtligaegenföretagare var vidare enligt beredningens uppfattning olämpligt.Beredningen var däremoi positivt inställd lill en allmän investeringsreserv ochföreslog därför att alla egenföretagare skulle kunna avsätta viss del av sininkomst till en sådan reserv. Avsättningen är enligt förslaget avdragsgill menförutsätter atl ett lika stort belopp sätts in på en särskild bankräkning.Invesieringsreserven skall utnyttjas för investeringar inom en femårsperiod.Uinyiijandet innebär dels att medlen på bankräkningen blir disponibla, delsatt avskrivningsunderlaget för den aktuella investeringen minskas med detbelopp av investeringsreserven som tagits i anspråk. Har reserven inleutnyttjats inom femårsperioden skall den tillsammans med ett tillägg på 30 %återföras till beskattning. Beredningensbelänkande har remissbehandlals. Vad gäller förslagel rörande egenförelagarnasmöjlighel alt jämna ut inkomster mellan olika är måste remissutfallet betecknassom splittrat. Beredningens betänkande och remissvaren övervägs nu inombudgetdepartemeniet. Min ambition är alt kunna redovisaställningstagandena på de viktigaste punkterna. Till dessa räknar jag bl. a.egenförelagarnas möjligheter till resultatutjämning. Av del anförda framgår all jag måste besvara den av frågan med nej. Någon proposition med sikte på yrkesfiskarnasskatteproblem kan således inte lämnas redan denna höst. Min förhoppningaremellertid att del problem som tagil upp skall få entillfredsställande lösning . Jag tackar budgel- och ekonomiminislern för svaret, samiidigi som jagbeklagar atl jag fått ell negativt svar på min fråga. Undermånga år och vid fiera tillfällen har från yrkesfiskarna framförts önskemål omoch krav pä någon form av resullalutjämning mellan goda och Budgetministernframhåller också i sill svärdet skäliga i att så skulle kunna ske. Yrkesfiskarnatillhör ju de yrkesgrupper som har inte bara elt hårt och riskfyllt arbele ulandessutom mycket ojämn inkomst olika är. Orsakerna härtill kan vara av skildaslag.