prot · G20937 · 1978-12-31 00:00:00 — Militärjuniani skulle inle kunna överleva utan ett stöd från vissa regeringar,internationella låneinstitut och privata banker. Mol denna bakgrund är Sverigesmedlemskap i banken (IDB) en allvariig utmaning mol varjesvensk demokrat. En stor del av de som juntan lånat uppinternationellt har gäll lill vapen och därmed till yllerligare förtryck avbefolkningen. Moldenna bakgrund ber jag alt lill utrikesministern få slälla följande frågor: Vilketslöd länker regeringen ge de chilenska fackliga organisationerna både allmänt och i deras kamp för all återupprätta de fackliga fri- och rättigheterna? Vilket ställningstagande kommer regeringen att görainför FN-debatten om den särskilda arbetsgruppens forlsatUi arbete? Vad avser regeringen att göra för alt fö besked omvad som hänt de mer än 2 000 "försvunna" fångarna? Vilka ålgärderavser regeringen all vidta för attytteriigare internationellt isolera juntan i ? 1978/79:93 av 0//pÖs//Y7/)f/(s)iill induslriminislern omen stmkturuiredning av plywoodindustrin: Svensk plywoodindustri sysselsätter f n. ca 800människor. En modern anläggning är belägen i i medca 250 anställda. Övriga sex arbetsplatser är lokaliserade längsNorrlandskusten, varav fyra i . senasle offentliga utredningen som behandlar plywoodindustrin(Sågverksindustrin och Skivinduslrin SIND 1977:7) konstateras atl lönsamhetenhar varil dålig . En svag prisutveckling för färdigvaran samlökade kostnader för råvaran och arbetskraften anges vara de främsta orsakerna. består plywoodindustrins strukturproblem i att flertalet av denorriändska fabrikerna är alltför små för att vara rationella. Eventuellt kanen utbyggnad av kapaciteten med tyngdpunkten på högkvalitaliv plywood försnickeriändamäl i denna region vara en lösning. Desju fabrikerna läcker inle nu konsumtion av plywood. Kapaciteten är120 000 m\ men produktionen har legat på 97 000 m under några är. Medanexporten uppgick till 25 000 m' sä var importen Plywoodindustrinkan ses som elt bra - eller dåligt - exempel på vart brist på planering kanleda. Företagen har inte hängt med i utvecklingen. Investeringar har mestanvänts för att ersätta försliten utmstning. Underåret har arbetsgrupper bildals i vissa förelag för all se över den framtidaverksamheten för plywoodfabrikerna inom resp. företag. Delmåste vara fel alt enskilda företag hell okontrollerat gör utredningar som kaninnebära kraftiga nedskärningar av verksamheien. I stället måste samhällel tainitiativ lill en sirukturutredning av svensk plywoodindustri. Om inte dellasker, kan del innebära en utveckling, där samhällsintressena helt får stå tillbakaför snäva företagsekonomiska intressen, som kan få svåra följder för demänniskor och orter som är beroende av plywoodindustrin. Deltahar också uppmärksammats av . och i en skrivelselill industriministern, med krav på följande åtgärder: attregeringen utarbetar en strukturstudie och plan för plywoodindustrin saml eltåtgärdsprogram för hur strukiurplanen prakliskl skall genomföras, attutredningsarbetet skall ske i nära samarbete med representanter för industrin,samhällel och de fackliga organisationerna, allregeringen stoppar enskilda industriers planer på nedläggningar tillsåtgärdsprogrammet är framtaget. Motdenna bakgrund ber jag alt till industriministern få slälla följande fråga: Ärindustriministern beredd atl ta initiativ till en struktumtredning avplywoodindustrin i enlighel med de krav som framförts av de fackligaorganisationerna? § 16 Meddelande omfrågor 21november 1978 Meddelades att följande frågor framställts 1978/79:153av () lill statsministern om planerna på ett råvaruavtal medNorge, m. m.: Enligt uppgifter som ej kunnal bekräftas berör deförhandlingar, som förs på regeringsnivå mellan och angående dets. k. Volvoavialel och ett vidgat svensk-norskt industri- och energisamarbete,även leveranser av skogsråvaror från till . Det har nämntskvantiteter i storleksordningen 1,. Dethar i uppstått en betydande oro inför dessa uppgifter, därför atl delsär råvaran i vårt län redan hårt t)eskatiad, dels har siora problemmed atl förse sågverken och massaindusirin med råvara. Skulle råvaran minskayueriigare till följd av ökad virkesexport lill , finns det uppenbar riskför att arbetstillfällen går förlorade, framför alll inom sågverksnäringen. 1anledning av det anförda vill jag lill statsministern slälla följande frågor; Vill statsministern antingen bekräfta ellerdementera de rykten som cirkulerar beträffande elt eventuellt råvaruavtal medNorge och om elt sådanl avtal i så fall är bindande? Om avtalet bekräftas, vilka åtgärder avser dåstatsministern att vidta för att sysselsättningen i inte skalläventyras lill följd av en ökad export av skogsråvara? 1978/79:154 av RuneTorwald (c) till budget- och ekonomiministern om laxeringsorganisationen iförsta instans; I min molion 1977/78:1959 anförde jag all målsätlningenborde vara att åstadkomma en så decentraliserad taxeringsorganisalion sommöjligt bl. a. genom att flertalet särskilda laxeringsdistrikt anknyts tillaktuella fögderier. Skaiteutskottetanför med anledning av min motion i SKU 1977/78:55 följande; "Närdet gäller indelningen i laxeringsdistrikt innebär förslaget i propositionenatt en eller flera särskilda taxeringsnämnder i allmänhet kommer atl inrättasinom de olika fögderierna. Utskottet instämmer i uttalandena i propositionen,som också överensstämmer med motionärernas krav på all i regel minst eusärskilt laxeringsdistrikt bör finnas i varje fögderi. Av del anförda framgåralt motionen i huvudsak är tillgodosedd." Vidkontroll av föreslagen organisation i - och liknande förhållandenlär vara för handen i övriga län - harjag funnit atl inga särskilda distriktinrättats i försöksområdena Ale-Vättle och fögderier. Målsättningen haruppenbarligen inte varit alt decentralisera granskningen, utan all sysselsättade fyra nya ijänstemän, som skattechefen fått lill sitt förfogande. Detta harlett lill atl många småföretagare med omsättningar mellan . överförts från fögderierna till regional granskning. Då en dylik ålgärduppenbarligen sirider mol intentioner ber jag att få ställa följandefråga till statsrådet: Vilkaåtgärder kommer att vidlas för att tillse att målsättningen om endecentraliserad granskning upprätthålls vid kommande etapper för att genomföraden nya laxeringsorganisationen i första instans? 1978/79:155av () lill jordbruksministern om åtgärder motgranbarkborreskador: Är jordbruksministern nu beredd geskogsvårdssiyrelsen i besked om de 14,5 milj. kr. som behövs föralt genomföra bekämpningskampanjen mot granbarkborren i ? 1978/79:156av iredje vice talmannen () till statsministern omplanerna på ett råvaruavtal med , m. m.: 1 pressen redovisas atl det s. k.Volvoavialel - som förts upp i form av regeringsförhandlingar mellan svenskaoch norska regeringscheferna -också skulle omfatta leveranser från tillNorge av skogsråvara. Deltahar självklart utlöst stor oro i främst grannlänen lill . I är t.ex. 2 000 personer sysselsatta vid de värmländska sågverken. Då redan bekymmerråder för hotande råvarubrist vid både sågverk och massainduslri är delnaturiigt att ryktet om virkesexport skapat mycket stor oro i . Medhänvisning lill det anförda ber jag atl få ställa följande fråga tillstatsministern; Finnselt avtal, omfattande leverans av skogsråvara från lill ,upprättat? Om så är fallet, vilka garantier kommer då altlämnas för atl de svenska sågverken och den svenska massaindustrin inle behöverfriställa anställda på grund av råvarubrist? 1978/79:157 av To/eA'//5XO/7(m) lill kommunikationsministern om ifrågasatt minskning avSJ-personal i : SJ:s dislrikisledning i har meddelal alt vissförflyttning av personal från till är aktuell. Enligl vissauppgifter rör del sig om sju lill tio anslällda. Åtgärdenförefaller såväl ur regionalpolitisk som ur samhällsekonomisk .synpunkt mindrelämplig och sirider mot av slatsmakterna lidigare uttalad målsättning röranderegional balans och bevarande av arbetstillfällen avseende främst mindrekommuner. Vilken principielluppfattning har statsrådet lill ifrågavarande personal- minskning i motbakgrund av sysselsäitningssituaiionen i regio- 1978/79:158av Biiger () till kommunikationsministern om postverkets service: En intern ulredning inom postverket föreslår altnattsorteringen av brev och andra försändelser på tåg successivt läggs nerunder en femårsperiod. I stället skall sorteringen ske vid framkomsten. Förnärvarande sorteras ca 400 000 sådana försändelser i särskildaposlkupéer längs stambanorna, vilket innebär alt utbärningen följandedag till prakliskl laget alla hushåll i landei. Genomförsförslaget innebär delta en kraftig försämring av postservicen med i vissa fallminst ett dygns försening av postutdelningen. Förslaget har mötts av en kraftigreaktion från allmänheten, de anslällda och deras fackliga organisationer. Jag vill därför frågakommunikationsministern: Vilkaåtgärder avser statsrådet att vidtaga för att förhindra den försämring avpostverkets service som ett genomförande av nämnda förslag skulle innebära? § 17 Kammaren åtskildeskl.