prot · G209168 · 1978-12-31 00:00:00 — c. antaav utskottet framlagt förslag till lagom ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, innebärande att skattefrihet skulle gälla fr. o. m. den 1juli 1979 för mottryckskraft som förbrukats i egen industriell verksamhet. Energipolitiken, in. I. beträffandebeskattningen av mineraloljor m. m. av () och () som ansett att utskottet under 4 och 9 b bort hemställa 4.beträffande beskattningen av mineraloljor m. m. att med avslag påmotionerna 1978/79:2317, 2357, 2413 och 2422 såvitt avsåg denna fråga skullebifalla det i propositionen framlagda förslaget om höjd oljebeskattning, 9 b. beträffande förfatlningsförslagen attriksdagen skulle anta det vid propositionen fogade förslaget till lag omändring i lagen (1957:262) om allmän energiskalt. 2.beträffande en mot den höjda oljebeskattningen svarande höjning av skatten päelkraft av , , och (samtliga c) som ansett att utskottet under 5 och 9 c bort hemställa 5.beträffande en mot den höjda oljebeskattningen svarande höjning av skatten påelkraft att med bifall till motionen 1978/79:2406, Energipolitiken, in. yrkandet11 B, beslutade höja energiskalten på elkraft i enlighet med förslaget imotionen, beträffande författningsförslagen att skulle anta förslaget tilllag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt med den ändringen allingressen, 14 § och ikraftträdandebestämmelserna skulle erhålla avreservanterna föreslagen lydelse. Ipropositionen 1978/79:115 (bil. 1) hade bl. a. föreslagils omfattande insatserför att ersätta olja med andra energislag. Vidare förutskickades fiera förslagrörande oljans hälso- och miljöproblem, omfattande bl. a. ökade insatser förforskning om skadeverkningarna vid oljeförbränning och om åtgärder för attminska utsläppen av föroreningar. Enligt propositionen erfordrades ökadkolanvändning för att minska oljeberoendet. Ett omfattande arbete aviseradesför att lösa de miljöproblem som var förenade med koleldning och kolhaniering. 2 till propositionen förordades bl. a., mot bakgrund av vad i bil. 1anförts om behovet av ytterligare forskning rörande hälso- och miljöeffekternaav förbränning av fossila energikällor, att ylteriigare medel skulle anslåslill forskning rörande försurningsproblemen. Sålunda hade såvitt nu var i fråga(punkt 2 i hemställan) föreslagits att till Miljövårdsforskning /80 under tionde huvudtiteln utöver i propositionen 1978/79:100bil. 13 föreslaget reservationsanslag anvisade ylteriigare . Idetta sammanhang hade behandlats delsden under allmänna motionstiden vid 1978/väckta motionen1978/79:1990 av m. fi. (s), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 7)hemställts att beslutade att hos regeringen begära dels att förslagframlades i samband med den energipolitiska propositionen om ett genomförande avde sista etapperna av den plan för begränsning av svavelutsläppen som riksdagentidigare antagit, dels fortsatta åtgärder på det internationella planet förbegränsning av svavelutsläpp. dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1978/79:2247 av ElverJonsson (fp), 1978/79:2358av (), vari hemställts att som sin mening gavregeringen till känna vad i motionen anförts om naturvårdsverkels roll i frågaom forskning och metodutveckling samt tillståndsgivning och kontroll vidianspråktagande av bränslen som kunde ersätta oljan, 1978/79:2408av () och (), vari såvitt nu var i fråga(yrkandet 2) hemställts att som sin mening gav regeringen till kännaatt mätning av radioaktiva utsläpp ålades hälsovårdsnämnderna i enlighet medvad som anförts i motionen - denna motion hade remitterats lillnäringsutskotlet och sedermera såvitt nu var i fråga överiäm-nals lilljordbruksutskottet. 1978/79:2421 av m. fi. (s), varihemställts att hos regeringen begärde förslag om en plan ochresurstilldelning som möjliggjorde för att medverka i forskningoch metodutveckling samt tillståndsgivning och kontroll av bränsle som kundeersätta olja, och 1978/79:2422av m. fi. (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 8)föreslagils att hos regeringen begärde åtgärder för att svavelhalteni olja skulle sänkas till den nivå som angetts i motionen, dvs. 0,3-0,4 96. Energipolitiken, in. Utskottet hemställde attriksdagen skulle till Miljövårdsforskning /80 under tionde huvudtiteln utöver av tidigareanvisat reservationsanslag anvisa ylteriigare , beträffande åtgärder motbilavgasers hälso- och miljöeffekter lämna motionen 1978/79:2247 utan vidare åtgärd, beträffande fortsatta insatsermot svavelföroreningar a. medanledning av motionen 1978/79:1990, yrkandet 7 i denna del, som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om fortsatta åtgärder inom landet för begränsning av svavelutsläpp, b. ansemotionen 1978/79:1990, yrkandet 7 i återstående del, besvarad med vad utskottet anfört, c. lämna motionen1978/79:2422, yrkandet 8, utan vidare åtgärd, beträffande hälso- ochmiljöeffekter vid förbränning av kol m. m. som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört med anledning av motionerna 1978/79:2358 och1978/79:2421, beträffande mätning ochkontroll av radioakliva utsläpp anse motionen 1978/79:2408, yrkandet 2,besvarad med vad utskottet anfört. Reservation hade avgivits av , MajBritt , , , , ochWivi-Anne Radesjö (samtliga s) som ansett att utskottet under 3 b borthemställa altriksdagen skulle som sin mening ge regeringen lill känna vad reservanterna medanledning av motionen 1978/79:1990, yrkandet 7 i återstående del, anfört omfortsatta åtgärder på det internationella planet. I propositionen1978/79:218 hade regeringen föreslagit all anta ett inomindustridepartementet upprättat förslag till lagom förbud mot alt under visslid tillföra kärnreaktorer kärnbränsle, godkänna vad föredragandestatsrådet hade förordat beträffande stöd till studiecirklar i energifrågorunder /80, lill Materialbidrag m. m. förenergistudiecirklar för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Energipolitiken, in. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen läggs fram förslag till lag om förbud mot att under viss tidtillföra kärnreaktorer kärnbränsle. Förslaget föranleds av att de politiskapartierna har enats om att en folkomröstning om kärnkraftensframtida användning bör hållas senast . Förslagetsyftar till att skapa rådrum i fråga om laddning av sådana reaktorer som ännuinte har tillförts kärnbränsle. Lagenföreslås sålunda bli tillämplig på reaktorer som ännu inte har tillförtskärnbränsle. Förbudet mot att ladda sådana reaktorer föreslås gälla tillutgången av juni månad 1980 eller den tidigare tidpunkt som regeringenföreskriver. Uppstårförlust genom fördröjning av en reaktors idrifttagande på grund av lagen, blirenligt förslaget reaktorinnehavaren berättigad till ersättning av staten förden förlust som härigenom har uppkommit för honom. Lagenföreslås träda i kraft efter den dag, då den har utkommit från trycketi . Ipropositionen läggs också fram förslag om särskilt stöd till studiecirklar ienergifrågor under /80. Stödet föreslås utgå till sådanastudiecirklar som påbörjas och om möjligt genomförs före folkomröstningen ochsom behandlar frågor som är aktuella i samband med folkomröstningen. a. att cirklarna skall få lilläggsbidrag med . per studietimmeoch att bidrag skall lämnas till ta fram studiematerialm. I propositionen föreslås att 5,4 milj. kr. anvisas för materialbidrag m.m." Idelta sammanhang hade behandlats dels de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1978/79:2710 av (apk) och (apk), vari såvittnu var i fråga (yrkandet 1) hemställts att skulle avslå regeringensförslag om lag om förbud mot att tillföra kärnreaktorerkärnbränsle, 1978/79:2713av m. fi. (s), vari hemställts att beslutade attberörda enskilda personer och kommuner i likhet med kärnreaktorinnehavare varberättigade till ersättning av staten för föriusi som uppkom genom att reaktorsidrifttagande fördröjdes, alt som sin meninggav regeringen till känna vad i övrigt anförts i motionen, 1978/79:2714avBirger Rosqvist (s)och (), vari hemställts att som sinmening gav regeringen till känna att kommun som drabbades av föriust genomstatliga åtgärder som innebar förseningar med igångsättning av kärnkraftsutbyggnadberättigades till ersättning härför, 1978/79:2715 av GöstaBohman m. fi. (m), vari hemställts att att regeringen så snart sommöjligt efter den föreslagna rådrumslagens ikraftträdande borde ta ställningtill föreliggande ansökningar om laddning av kärnkraftsaggregat enligtvillkorslagen, att finansieringen av dekostnader som den uppskjutna laddningen medförde icke borde ske genom införandeav en särskild skatt eller avgift, 1978/79:2716av m. fi. (c), vari hemställts att skulle avslå deni propositionen 1978/79:218 föreslagna tidsbegränsade "rådrumslagen"eftersom den innebar att gällande säkerhetslagstiftning på atomenergiområdetsaltes ur spel, att som sin meninggav regeringen lill känna vad som anförts i motionen beträffande kostnadernaför energiförsörjningen, att rik.sdagen som sin meninggav regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande finansieringenav kostnader med anledning av den kommande folkomröstningen om energipolitikensinriktning, att beslutade /80 anvisa 5,6 milj. kr. lill Materialbidrag m. m. förenergistudiecirklar i enlighet med vad som anförts i motionen, dels den med anledning av propositionen 1978/79:115om riktlinjer för energipolitiken väckta motionen 1978/79:2422 av . (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 1 delvis) hemställts attriksdagen med ändring av propositionen 1978/79:115 beslutade att ytterligareladdning av reaktorer skulle uppskjutas till dess en folkomröstning anordnats ifrågan. Energipolitiken, in. 1. beträffandelagförslaget att skulle med bifall till propositionen1978/79:218 mom. 1 och med avslag på motionen 1978/79:2710, yrkandet 1, ochmotionen 1978/79:2716, yrkandet 1, anta det i propositionen framlagda förslagetlill lag om förbud mot att under viss lid tillföra kärnreaktorer kärnbränsle, avslå motionen 1978/79:2422,yrkandet 1 såvitt nu var i fråga, i den mån motionen inte i denna deltillgodosågs enligt utskottels hemställan under a, beträffande prövning avansökningar enligt villkorslagen att skulle avslå motionen1978/79:2715, yrkandet 1, beträffande finansieringen avkostnader till följd av försenat idrifttagande av kärnreaktorer att riksdagenskulle avslå motionen 1978/79:2715, yrkandet 2,,och motionen 1978/79:2716,yrkandet 2, beträffande ersättning lillkommuner m. fi. för kostnader till följd av försenat idrifttagande avkärnreaktorer att med anledning av motionen 1978/79:2713, yrkandet 1,och motionen 1978/79:2714 som sin mening gav regeringen till känna vadutskottet anfört, beträffande vissa åtgärder tillförmån för kommun att skulle avslå motionen 1978/79:2713,yrkandet 2, Energipolitiken, in. 6. beträffandestöd till energistudiecirklar m. m. att skulle med bifall till propositionen1978/79:218 mom. 2 godkänna vad i propositionen föreslagits beträffande stödtill studiecirklar i energifrågor under /80, med bifall till propositionen1978/79:218 mom. 3 och med avslag på motionen 1978/79:2716, yrkandet 4, tillMaterialbidrag m. m. för energistudiecirklar för /80 underfjortonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 7. beträffandefinansiering av kostnader med anledning av folkomröstning en att skulle avslå motionen 1978/79:2716, yrkandet 3. 1. beträffandelagförslaget av , , och (samtliga c) som ansett att utskottet under 1 bon hemställa med bifall till motionen1978/79:2716, yrkandet 1, och med anledning av motionen 1978/79:2710, yrkandetLavslå propositionen 1978/79:218 mom. 1, avslå motionen 1978/79:2422,yrkandet 1 såvitt nu var i fråga, 2. beträffandefinansieringen av kostnader till följd av försenat idrifttagan de av kärnreaktorer av (), (), (), (), () och () som ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1978/79:2715, yrkandet 2, och motionen1978/79:2716, yrkandet 2, som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört, 3. beträffande stöd tillenergistudiecirklar m. m. av , , och (samtliga c) som ansett att utskottet under 6 bon hemställa (= utskottet), med anledning av propositionen1978/79:218 mom. 3 och med bifall till motionen 1978/79:2716, yrkandet 4, tillMalerialbidrag m. m. för energistudiecirklar för /80 underfjortonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 4. beträffande finansieringav kostnader med anledning av folkomröstning en av , , och (samtliga c) som ansett att utskottet under 7 bort hemställa att med bifall till motionen1978/79:2716, yrkandet 3, som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört. Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av , FritzBörjesson, Birgilla och (samtliga c). energiförsörjning måste ofrånkomligen ses i sittinternationella sammanhang. På få områden är vårt ullandsberoende så uppenbart.På nästan inget annat område är de internationella framtidsperspektiven såoklara och så oroande. Världenslår i början på en stor förändring på energiområdet. Den kommer att präglas aven totalt sett ökad efterfrågan på energiråvaror, främst genom ochde halvindustrialiserade ländernas allt större efterfrågan. En del bedömningartalar om en fördubbling av jordens energiförbrukning fram mot sekelskiftet.Samtidigt ökar kunskapen om de risker och miljöproblem som en alltmer forceradenergiomvandling för med sig. Det driver fram begränsningar och dyrbaramotåtgärder. Dagens dominerande energikälla, oljan, blir en allt knapparetillgång. Priserna på energi stiger kraftigt och förändrar förutsättningarnaför ekonomisk utveckling och industriell tillväxt. Underde har det gjorts många olika bedömningar av den framlidaoljesiluationen i världen. Vissa har menat alt vi får ett varaktigt gap mellantillgång och efterfrågan redan före mitten av , andra hartalat om1990 som en vändpunkt och andra åter har skjutit fram tidpunkten ytlertigarenågra år. Bedömningar och prognoser av detta slag är alltid osäkra. De måsteframför allt ses som varningar för vad som händerom inget händer, dvs. om deoljeförbrukande länderna fortsätter den nuvarande kursen i förhoppningen attnågot skall dyka upp som skall klara problemen - nya energikällor, nyaoljeuppläckler eller vad del nu kan vara man hoppas på. Menvi vet redan åtskilligt. Vi vet att oljepriserna fyrdubblades 1973-1974 ochvilka följder det fick på väridsekonomin. Vi vet att värtden har enbristsituation - inte stor, men tillräckligt stor för att få priserna attskjuta i höjden och skapa försörjningsproblem. Vi vet alt den olja som vi är såberoende av till stor del produceras i länder som befinner sig i stark politiskoch social förändring, i en del av värtden där de nationella motsättningarna ärstarka och ofta oförsonliga. Och vi vet slutligen att ett enda land,, står för av OPEC-ländernas produktion och att detta landsvilja eller förmåga att öka sin oljeproduktion är av helt avgörande betydelseför världens oljeförsörjning för åratal framåt. Detbehövs sannertigen inga prognoser eller stort djupsinne för att förstå allvareti denna situation. Desenaste månadernas händelser på oljemarknaden visar också alt en mycketmarginell brist - av den totala efterfrågan - får myckel storaåterverkningar. Det visar också hur fast värtden sitter i oljeekonominsjärngrepp. Industrivärlden har nätt och jämnt tagit sig upp ur den djupasteekonomiska kris man drabbats av sedan , världshandeln haråterigen tagit fan, efterfrågan på råvaror - också på olja - har stigit. Idetta läge far vi oljebrist och prisökningar-vilkas infialoriska återverkningarhotar att ta knäcken på den uppåtgående ekonomin. Detta är den onda cirkel somde oljekonsumerande länderna måste försöka bryta. Den tid som står tillförfogande är inte så lång som många önskat tro. Energipolitiken, in. Energipolitiken, in. Vad som gäller för världen i allmänhet gäller förSverige i synnerhet. har vi vant oss vid riklig tillgång påbillig energi. Vi har utnyttjat den effektivt. Likväl har energiförbrukningenper invånare mer än tredubblats . Drivkrafterna tilldenna väldiga ökning av energiförbrukningen är uppenbara nog: under den tidensteg bruttonationalprodukten med ca 150 9é, industriproduktionen ökade två ochen halv gång, bostadsstandarden steg, antalet personbilar mer än tiodubbladesosv. steg oljeberoendet från ungefar av den totala energiförbrukningentill dagens ca 70 96. Sådant är vårt utgångsläge . Den snabba ökningen avenergiförbrukningen har kort sagt gjort det möjligt för oss att höja vårlevnadsstandard på ett i historiskt avseende nära nog unikt sän, 197G-ialetsenergidebatt har ökat medvetandet om teknikens risker och begränsningar.Energiomvandlingens miljörisker har stått i centrum på ett sätt som aldrigförr, tron på teknikens välsignelse har ifrågasatts, experterna har utmanats.På många sätt har den debatten varit nyttig. Den har också drivit fram ett väldigtutredningsarbete och en ökad forskning om energiomvandlingens miljöeffekter.Ökad kunskap är den självklara förutsättningen för att vi framgångsrikt skallkunna angripa problemen, nedbringa miljöeffekterna, begränsa riskerna och föralt vi också skall kunna göra rationella val mellan olika slags energikällor. Menenergidebatten har också en annan och kanske djupare dimension, som griper tagi vår fantasi och våra tankar om hur det goda samhället skall se ut. Vi anarrisker och faror som inte bara gäller miljön utan också vad som kan hända i ettindustrialiserat samhälle där energiförsörjningen sviktar. Kanske är vi såtryggt inbäddade i den väirärd vi skapat alt vi inte rikligt förmår föreställaoss den verkligheten. Många av oss kanske tror au det bara handlar om småuppoffringar i den personliga bekvämligheten, tillfälliga störningar ochproblem som snabbt kan övervinnas. Men så är det inte. Långvariga störningar ienergiförsörjningen kan få stora effekter på sysselsättning och industri, påtillväxt och utrymme för sociala reformer. Många av de sociala anspråk och kravsom formuleras praktiskt taget , inte minst här i , har detgemensamt att de kräver stora ekonomiska resurser för att förverkligas. Redande åtaganden vi gjort för den sociala tryggheten och myckel annat kräver storaresurser för all kunna infrias. Alla är överens om alt detta ställer storaanspråk på industrins utveckling och förmåga att framgångsrikt konkurrera. Ochäven om vår industri på kommer att bli mindre energikrävande ändagens, måste det stå klart för alla och envar, att en tryggad energitillförseltill rimliga kostnader är ett livsvillkor. Kraftiga och snabba förändringar ienergisystemet, snabbt stigande priser eller rent av brist på energi slår hårtpå resursernas tillväxt och därmed på det trygga och rättvisa samhälle vi villskapa. Vistår alltså inför en krävande uppgift. Vi måste beslutsamt hushålla medenergitillgångarna, minska energiförbrukningens ökningstakt och samtidigtupprätthålla en hög industriell ekonomisk tillväxt. Vi måste ersätta oljan medandra mer uthålliga energiråvaror, till rimliga kostnader och med stor hänsyn tillmiljö- och hälsoeffekter. Vi måste intensivt satsa på aU fl fram nyaenergikällor som på lång sikt minskar vårt utlandsberoende: uthålliga, helstförnybara och inhemska energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan, som detär formulerat i regeringens proposition. Detta sammanlaget är sannerligen enutmaning för nationen. Det kommer att kräva stora resurser, nya idéer och nyteknik. Men del kräver också en beslulsam politisk satsning. Den folkomröstningsom nu alla partier är ense om skall anordnas i kärnkraftsfrågan måste, oavsettdess utgång, bli ett avstamp för en samlande ansträngning. Redani dag skall emellertid fatta en rad betydelsefulla beslut.Kärnkraftsfrågan är uppskjuten, men utskottet har däremot behandlat en radandra centrala frågor, där också enigheten är större. Dit hör riktlinjer förenergihushållning, bränsleförsörjning, forskning, utveckling av nyaenergikällor och mycket annat. Utskottels förslag sammanfaller i alltväsentligt med regeringens proposition. Energihushållningär och förblir en avgörande fråga. Den artiga ökningstakten förenergiförbrukningen var under större delen av efterkrigstiden ungefär 4,5 96.1975 års energibeslut innebaren vändpunkt: hushållningsin-saiserna betonades,och energiförbrukningens ökningstakt skulle begränsas lill ca 2 96 åriigen. Vigår nu vidare på denna linje och anger all ökningstakten för framtidenbegränsas till mellan ca 0,4 och åriigen. På lång sikt bör målet vara attnå en förbrukningsnivå som kan med hjälp av uthålliga, helst förnybaraoch inhemska energikällor. Ambitionernapå hushållningsområdet är alltså myckel höga. Inget annat högulvecklalindustriland har mig veiertigt satt upp en så ambitiös målsättning - de Hestai-länder räknar med en årlig ökningstakt när det gäller energiförbrukningen påmellan 2 och 3 96. Skall målen kunna förverkligas krävs myckel storainvesteringar, såväl inom bostadsbeståndet som inom industrin. Del krävs medandra ord en ökad kapitalbildning i samhället, om hushållsinvesteringarna skallkunna genomföras utan att det går ut över andra angelägna investeringsområden.Ett kraftfullt energisparande innebär således på kortare sikt - - en begränsning av det tillgängliga konsumtionsutrymmet. Men detta äruppoffringar som måste göras, om vi skall kunna skapa ett energitryggare samhällepå sikt. Underde har satsningen på nya energikällor blivit en alltmerbetydelsefull del av energipolitiken, i liksom i andra länder. Runtomkring i världen satsas alltmer på teknik som utnyttjar de förnybaraenergikällorna, och det görs stora framsteg. insatser på det områdetligger, resursmässigt, väl till internationellt sett. uppgår deförnybara energikällornas andel till över 20 96 av vår energiförsörjning, ochdet är då naturligtvis främst fråga om vattenkraften. Grunden för alt ökaforskningssatsningen lades genom energibeslut, som vidareutveckladesoch förstärktes genom trepaniregeringens förslag och riksdagsbeslutet . Dettreårsprogrammet löper fortfarande, men regeringen har redan nu föreslagit enökad satsning på solvärme, SOL 85, som utskottet också ställt sig bakom. Solvärmeprojeklet tar sikte på vår svagaste länk i ener- Energipolitiken, in. Energipolitiken, in. giförsörjningen,uppvärmningen, som lill ca 90 96 är beroende av olja. Olika metoder föratt utnyttja solvärme ligger också tekniskt väl framme, och det finns goda skälatt hoppas att en kraftfull satsning nu kan ge oss väsentliga tillskott under1990-lalel. 1såväl proposition som utskottsbetänkande har de inhemska "skogsbränslena"särskilt uppmärksammats, dvs. bark, lutar, skogsavfall, energiskog, torv osv.Bark och lutar har ju länge utnyttjats som energiråvara inom skogsindustrin.Det nya är den kraftiga satsningen på skogsavfall, energiskogar och torv.Enligt våra bedömningar skulle dessa energikällor i bästa fall kunna ge ett energitillskott1990 på omkring , mot praktiskt laget ingenting. Del är ett myckethögt mål, och det finns nalurtigtvis de som tvivlar på dess genomförbarhel.Likväl skulle dessa energikällor- trots denna kraftiga satsning - bara stå förca 6 ä 7 96 av energiförsörjningen 1990. Del belyser vilken tid det tar attintroducera nya energikällor. Det handlar inte bara om att satsa pengar ellerinrätta nya bolag eller andra institutioner. Det behövs kompetenta forskare ochtekniker som kan utföra jobbet, det krävs nya idéer, insamlande averfarenheter, både svenska och utländska, och det krävs praktisk tillämpning ifull skala innan man kan gå vidare. Det gäller att "skapa marknader"och se lill alt de nya möjligheterna utnyttjas. Detta kommer all bli en viktiguppgift för den tillsatta särskilda delegationen för introduktion aversättningsbränslen och solvärme. Detfinns ibland ett drag av lättsinne i debatten om de nya energikällorna,medvetet eller omedvetet. Det talas om alternativ till olja eller kärnkrafteller kol som om de nya energikällorna redan finns där eller kan utnyttjas istor skala . Men så är det ju inte.