prot · G209122 · 1978-12-31 00:00:00 — Del innebär all exempelvis sådant sombiltrafik och genomgångslrafik måste bort frän de sanerade stadsdelarna ochkollektivtrafiken måste byggas ul. Förulsättning-arna för ell minskal tryckfrån biltrafik och kommersiella krafter är naturligtvis i förlängningen enregional omfördelning även av arbetsplatserna med en utbyggnad av industri ochkontor i ytterområdena. väsentliga i detta sammanhang och anledningen lill alt jag begärde replikär all här finns del en motsättning. De boende har inte möjlighet alt påverkamiljön, de har inte samma möjligheter som exempelvis en villaägare, och derasmöjligheter ligger milsviii från de möjligheter som en faslighels-ägare harbara genom sill ägande. Deförslag som vpk har ställt i är till , av vilka en del behandlas i dettabelänkande, är av en sådan typ att de går all genomföra. Jag skulle kunna räknaupp en hel del förslag frän kommunisterna som då debehandlades första gången ansågs helt orealistiska men som sedan ganska snabbihar kommit tillbaka, delvis i andra tappningar men innehållsmässigt likadana,och genomförts. Vihar i de konkreta yrkanden som vi har ställt i anslutning lill våra motionerinskränkt oss till sådana krav som väl går att genomföra utan att vårtnuvarande samhällssystem förändras. () kortgenmäle: Jag tog upp två ting som socialdemokraterna föreslagit i sin moiion ochsom enligt motionärernas mening skulle påskynda bostadsbyggandet. Del ena varlilläggslånen, som jag alltså kommenterade. Del andra var en del avtankegången, som jag uppfattade den, i motionen om ett ulvecklingsprogram.Della omfattar också del kommunala bosiadsbygg-nadsprogrammet. Även om motionenger ullryck för en sammhällsideologi av hur bosiadsbyggandei och samhälletskall förändras finns där också ett kvantitativt inslag.' Milt resonemang vardå att del inte leder lill ell ökat bostadsbyggande. Men nog måstedet väl ändå vara så att i ert resonemang om utvecklingsprogrammet ligger ocksåönskemålet alt få ell högre bostadsbyggande totalt sett. ToreClaeson resonerar om olika förslag som ställts ifrån vpk:s sida ochspecificerar med saneringsåtgärder. Jag har egentligen inte någonting atterinra mot resonemang där. Det är en angelägen verksamhet som vii annat sammanhang, genom att behandla motioner om stadsförnyelse, kommer altla upp. Det finns redan en viss lagstiftning om hur detta skall gå lill. Ochdel måste alllid vara så all en sådan här fråga drivs på det lokala planet ikommunerna och bland de boende, så au man lill slut får fram ett beslul omboendemiljön och hur ombyggnaden av ett bostadshus skall gå lill i en speciellstadsdel. PERBERGMAN (s) kort genmäle: Bara några fä ord: Jag skall inte förstöra föruisäuningarna för enfortsatt debatt i den här frågan, som Jag lycker rent sakligt är så intressantalt jag inle vill göra det. Jagsade alt alll hänger samman, och del gäller också bostadsbyggandets omfattning.Man skulle ur vår motion kunna läsa alt elt sådant här Ulvecklingsprogram kanha motsatt elTeki, därför all det bl. innehåller alt man så myckel sommöjligt skall utnyttja den befinlliga bebyggelsen och opiimera den i ställetför att ge sig ut och bygga nytt hur myckel som helst. Egenil igen är delalltså precis tvärtom - det är förslås inte värt ärende, men jag vill säga deti polemik mot vad sagt. Isjälva sakfrågan hoppas jag alt får lid alt utveckla innehållet imolionen, och dä kanske sakinnehållet framgår klarare än genom den här kortarepliken. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. KJELLMATTSSON (c) kort genmäle: Del är väl ändå sä, Per , alldel arbete som är av förnyelsekaraklär eller innebär en kvalitativ förbättringav bostadsmiljön också skapar byggnadsarbeten. Då blir delombyggnadsverksamhelen som ökar. Del är rikligt all del inte totalt sett blirfiera lägenheier, men del är ändå en ökning av verksamhelen i branschen. BosladsminisiernBIRGIT , som meddelat att hon i samband med behandlingen av dellaärende ämnade besvara dels () anmäldainterpellation, 1978/79:151, om bostadsbidragens utformning och effekter,dels/AePo/s/flws (c) anmälda fråga, 1978/79:459, om ålgärder förall underlätta administrationen av bostadsbidragen, m. m., erhöll ordet ochanförde: Det är elt digert ulskoiisbetänkande som skallbehandla. Propositionen, moiionerna, uiskoilsbetänkandei och de 32 reservalionernaspeglar på eil illustrativt sätt mångfalden och komplexiteten i bostadspolitiken. Civilutskoliethar på flertalet punkter anslutit sig lill regeringens förslag, och del innebärockså, som jag ser del, att utskottet tagit sill samhällsekonomiska ansvar.Del hälsar jag med tillfredsställelse. Deflesta av de tillkännagivanden som ulskotlel föreslår förstärker på flerapunkter det arbele regeringen redan häller på med. Och på några punkier harlillkännagivandena redan lillgodoseiis genom all regeringen fallal beslul omall förelägga förslag till ålgärder. Låtmig inledningsvis i den här debatten ge några personligt färgade synpunkter päett vitalt problemkomplex, nämligen resursfrågan. Debatten om vilken hållningvi skall inta till det faktum all vårt lands resurser är begränsade är viktig.Lika viktig är den iniernalionella debatten om hur mänskligheten skall förhållasig lill jordklotets ändliga resurser. Jaghar återvänt ifrån den andra sessionen med FN:s kommission för boende- ochbebyggelsefrågor i , den s. k. . Anslagtill bostadsbyggande, m. m. manser på boende- och bebyggelsefrågorna i ell internationellt perspektivupptäcker man hur privilegierade vi är i värt land. Vi har uppnåtten rad grundläggande målsättningar men upplever också att vi förbrukat ochförbrukar resurser på ett sätt som ibland strider mot naturens ordning. Utifrånell inlernaiionelll perspekiiv är del självklart all del arbele som bedrivs inomFN-kommissionens ram bör inrikias på ulvecklingsländernas bebyggelsefrågor. Auhjälpa de mesi missgynnade grupperna i dessa länder är en viktig uppgift,liksom au också arbeta för en samhällsutveckling som beaktar attnaturresurserna är ändliga. Varförnämnerjag nu den här frågan? Är del för alt lägga locket på våregen lust allutveckla vårt samhälle när det gäller boende- och bebyggelsefrågorna?Nej,självfallei inle. Jagseringen motsättning mellan en utveckling i vårt landoch en utveckling i den s. k. tredje världen. Båda skeendena är viktiga ochnödvändiga. Delviktiga och det nya är all vår kunskap om vårt eget lands lika väl somjordklotets begränsningar har ökat. Del ger upphov lill en annan strategi änden vi använde under 1960-lalet. Kunskaperna om all andra länder har enormaproblem får inie förlama vår vilja all la itu med våra egna problem. Vårförmåga att lösa våra problem kan vara en hjälp för dem som upplever problem avhelt annan inriktning och omfattning. Inlernaiionelllsell hävdar sig svensk samhällsplanering och svenski byggkunnande myckel väl,och därför är del vikiigi au vi inte stagnerar på dessa områden, när nu en radandra länder utvecklar och marknadsför sitt kunnande. Vi bör della i denprocessen, dels för all den bidrar lill all höja värt eget välstånd, dels föratt den möjliggör för oss att hjälpa andra. Påsamma sätt som vi internationellt arbetar för att lösa de sämst lottadeländernas problem bör vi naiionelll försöka fördela resurserna så, all dekommer de svagasie grupperna i vårt samhälle lill del. På samma sätt som viinternationelli eftersirävar en vellig resursanvändning bör vi naiionelllhandskas varsami med våra naluriillgångar. Förau handskas veiiigl och ansvarigt med landets resurser måsie man först velavilka de är och varde finns. Man måste också medvetet planera hur de skallanvändas. Planering och analys av konsekvenser är fundamentala faktorer för ellmedvetet val av åtgärder. Denfysiska riksplaneringen är avsedd alt ge oss beslutsfattare underlag för attkunna fatta rationella beslut. Planering och hushållning betraktas av somligasom ett ingrepp i den personliga friheten. All maktutövning, även idemokratiska former, innebär en viss inskränkning av den personliga friheten.Men det behöver inte vara av ondo. Planering och hushållning kan också gehandlingsfrihet för framtiden, och det innebär enligl min meningen utvidgningav den personliga friheten. Viskallinie här ta upp en politisk debatt om den fysiska riksplaneringen. Vi kommerlängre fram all få tillfälle lill en sådan. Jag vill bara här markera all delär viktigl all vi kan falla medveina beslul om hur marken skall användas, hurmiljön påverkas av bebyggelse, hur del ekologiska sysiemel påverkas av ingreppi naturen, osv. Detär inte av illvilja som regeringen ibland säger nej till viss fritidsbebyggelseeller till bebyggelse på exempelvis jordbruksmark. rör del sig om enavvägning mellan olika berättigade intressen, en avvägning som kan vara myckelsvår men som ändå måsie göras. Planering får inte bli ell självändamål, enuppsättning välformulerade principer som inle kan tillämpas närde konfronterasmed verkligheten. Planeringen skall ge möjligheter all falla bra beslul. Detegentliga planeringsarbetet och planeringsansvaret ligger hos kommunerna.Riksplaneringen är ett stöd för kommunerna all ta lill vara vissa intressen avlokal och regional karaklär såväl som av rikskaraktär. Låimig nu i della sammanhang få gå in på andra problem på planeringssidan. Jagtänker då på detaljplaneringens prekära situation i många kommuner. Detproduceras helt enkelt för få stadsplaner. De justeradebostadsbyggnadsprogrammen ligger pä ca 60 000 lägenheter . Desiffrorna är ändå tilltagna i överkant - det vet vi erfarenhetsmässigt. Civilutskolietföreslär alt genom elt uttalande ger regeringen lill känna att den isina samlade åtgärder på skilda sektorer skall utgå från att bostadsbyggandetböröka snabbare än vad regeringens egna förslag antyder i fråga omviljeinriktningen. Viär helt överens om viljeinriktningen, nämligen all bostadsbyggandet bör ökas.Det behövs inte något tillkännagivande i det avseendet. Och några konkrelaålgärder har ju inle heller föreslagits av utskottet. Länsbostads-och länsarbetsnämnderna har i samarbete med planenhet tagit uppöverläggningar med kommunerna i början av detta år. Man har specielltanalyserat bosiadsbyggandei . Man har också gått igenom förberedelselägetinför bostadsbyggande. Man har följt upp de objekt som redovisas i des. k. krediiivlisior för statlig långivning som fanns upprättade i början av1978. Idessa listor fanns vid årets början 45 300 lägenheter i flerbostadshus ochgruppbyggda småhus. Av dem försvann 15 000 lägenheier , dvs. 33 %.För flerbostadshusen var andelen och för de gruppbyggda småhusen 25 %.Della kompenserades till viss del av all tillkom på listorna knappt10 000 nya lägenheier. Althela 15 000 lägenheier avgått ur kreditivlisiorna lyder på en dålig planeringoch/eller bedömning av bostadsbyggandets förväntade omfattning. Det är vikiigiatt de kommunala bosiadsförsörjningsprogrammen blir så tillförlitliga sommöjligt. Del kan bara kommunerna svara för med nuvarande ansvarsfördelningmellan stat och kommun. Civilutskolietslår på en rad punkier i betänkandet fast att det inte finns anledning au ändraansvarsfördelningen. Det kommunala ansvaret för bostadsbyggandet och del s. k.kommunala planmonopolet bör stå kvar. Så länge della är fallet, är detstatsmakternas uppgift att underiätta bosiadsbyggandei genom alt angekredituirymmet och kreditramarna och anpassa de statliga lånen lillkostnadsutvecklingen. Del finns ekonomisktutrymme för en ökad bostadsproduktion. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. tagitsig ullryck i att ramarna i är slopats. Det finns alltså inget tak, omriksdagen nu följer civilutskoltels förslag. Anpassningen av lånen skerkontinuerligt. Min avsikt är dock all inom ta upp endiskussion om alternativa vägar för all förbättra planeringsläget och ökabostadsbyggandet. Jag avser att la kontakt med föratl få lillstånd överläggningar om dessa problem. Därmedhar jag kommit in på bostadsbyggandets omfattning och inriktning. I densocialdemokratiska motionen 788 finns en historieskrivning beiräffandebostadsbyggandets omfattning , som ger vid handen att det ärefter socialdemokratins fall som bostadsbyggandet har sjunkit. Det smärtar migall behöva påpeka - del är ingen nyhet for någon -alt del under densocialdemokratiska perioden inträffade en halvering av bostadsbyggandet från110 000 lägenheier 1970 lill 52 000 lägenheter 1975. Del var också under dennaperiod som planeringsarbetet avtog. Sviterna av den perioden upplever vifortfarande. har dock nedgången vänt. 1978 igångsattes 58 000 lägenheier. 1den socialdemokratiska motionen sägs också:"Särskill ogynnsam ärulvecklingen för flerbostadshus." Sanningen är alt främst flerbostadshusenökar i anial både i ny produktion och i ombyggnads verksamhet. Låtmig också redovisa den prognos som finns byggande. Igångsättningenbör bli av samma omfatining som i fiol, men prognosen pekar på en viss ökning iförhållande lill förra årei. Flerbosiadsbyggandet kommer enligl de senastebedömningarna all öka med ca 7 000 lägenheter. Igångsättningen 1979 skulle dåkunna ligga på 60 000 lägenheier. Kommunerna gör nu själva, vilket ärglädjande, den bedömningen alt bostadsmarknadsläget blir något förbättrat under1979 - delta enligt en kommunenkäl som bostadsslyrelsen har gjort. Vibör också hälla i minnet all vi fortfarande har nära 20 000 oulhyrda lägenheieri landet. Av dem är ca 12 000 byggda eller . Mot den bakgrunden ochmed tanke på de negativa erfarenheterna av del industrialiserade byggandetunder miljonprogrammet måste del tillåtas mig au vara väldigt skeptisk ellerrallare sagi hell avvisande lill socialdemokraternas förslag om alt bygga uppett lager av bostäder. Delvi bör eftersträva är ett konsumentanpassat byggande som kan möta det aktuellaefierfrågebehovei och ge bosiadskonsumenierna valfrihet. Den viljeinriktningsom regeringen angivit är grundad på bosiadsslyrelsens beräkningar och är enrealistisk utgångspunkt. Självklart skall vi försöka nå längre, men med deproblem som finns på plansidan har man anledning att inle utlova alltförmycket. Detär, som jag ser det, speciellt vikiigi au ombyggnalionen av den äldrebebyggelsen kommer i gång och fortsätter att öka . De sioranyexploaleringarnas lid är förbi, och stadsförnyelsen är 1980-laleis uppgift.Inom Europarådels ram planeras 1980 en kampanj med mottot "Stadensrenässans", och deltar i del arbetet. Inombostadsdepartementet arbetaren arbetsgrupp fram ett maierial som skall bildaunderlag för regeringens ställningstagande lill hur vi skall kunna gå vidareför all på det mest effektiva sättet underlätta bostadsförnyelsen i vårastäder. Den ökade insikten au de äldre husen är en resurs bör få komma lillklarare uttryck än vad som har varil fallet. Låtmig så avslutnings vis, innan jag övergår lill al t besvara en interpellationoch en fråga, säga några ord om bostadsbidragen. Civilutskoliethar i huvudsak stött regeringens förslag. Ambitionen bakom förslaget är att ökakonsumtionsförmågan för hushåll med stor försörjningsbörda och mildra vissa s.k. marginaleffekter, höja bostadsbidragen vid ökade bosiadsuigifler och anpassabidragen lill aktuella bostadskosinadsnivåer. Vi anser att denna ansats ärrimlig mot bakgrund av den ekonomiska situationen. Bostadsbidragsförslagelhar kritiserats av socialdemokraterna på vissa punkter, och det är klart i och för sig alltid kan diskutera nivåernas höjd. Vi har talat om denprofil som vi har velat ge bosiadsbidragssysiemei och som delvis skiljer sigfrån lidigare fållade beslut. Den profilen återfinns också isocialdemokraternas reservation i utskottet, med några smärre undantag. Nivåni socialdemokraternas förslag bygger dock på bosiadsslyrelsens budgetäskanden.Bostadsslyrelsen lade fram sitt förslag innan förslaget om s, k. underhållslåntagits fram. Det betyder alltså all socialdemokraternas förslag bygger påföråldrade förutsättningar - man tar inte hänsyn till de beslut som sedermerahar fattats av när del gäller bl. a. underhållslånen. Jagskulle vilja beteckna 1978 som elt relativi gott år utifrån de förutsättningarsom fanns . Bosiadsbyggandei har ökat. Ombyggnads-verksamhetenhar ökat kraftigt. Totalt har bosladsinvesieringarna i fasta priser ökat med ca18 'Vi . Del skall ses mot den bakgrunden all bosladsinvesieringarnaunder en rad av år har minskat. Prisutvecklingenhar hejdats, låneanpassningen lill produktionskostnaderna har förbättrats, ochdärför har överkostnaderna minskat. Bankernas byggnadskreditgivning fungerar nuperfekt. Hyresförhandlingarna beiräffande hyror blev lyckosammafrån den synpunkten att hyreshöjningen kunde begränsas lill och därmedligga inom ramen för de genomsnittligt beräknade prisökningarna . Hotetifrån oljeprisökningarna ställer dock äter i fokus behovet av effektivarebesparingsåtgärder. Miljöförbättringarnai våra sämsta områden har äntligen skjutit fart. Åtgärderna är mergenomgripande och har kunnat prioriteras till de största problemområdena.Hyresgästernas medverkan har funnits med. Myckelav denna positiva utveckling bygger pä åtgärder som har vidtagits av regeringenoch . Det har dock också funnits problem . Jag skallmarginellt bara beröra ell par, nämligen orättvisorna i boendet när del gällerskatte- och lånevillkor saml bostadssegregationen. Men där kommer också snart ålgärder.Senast har regeringen beslutat förelägga förslag om åtgärdermot de s. k. sirimlade lånen, och begränsningar när del gäller skatteavdragenför underhållskostnader i s. k. andelshus. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslaglill bostadsbyggande, m. m. Ombostadsbidragens utformning och effekter Omåtgärder för att underlätta administrationen av bostadsbidragen, m. m. Vidarekommer förslag om ökade möjligheter för bostadsförmedlingarna alt bälire klaraalt förmedla bostäder lill dem som har svårast all skaffa sig en egen bostad. Jag ber nu att få övergå till att besvara en interpellation och enfråga som jag har fåll och som handlar om bostadsbidragen. om jag anser del accepiabellatt inkomslprövningsreglerna allt sämre återspeglar hushållens ekonomiskabärkraft, om jag anser det acceptabelt aualll fler barnfamiljer med låg skallekraft drabbas av marginaleffekter på över85 % om regeringsförslaget lill bostadsbidrag för går igenom, 3.omjaganser del acceplabeltali marginaleffekter på över 100 V,, inle bara skullebeslå ulan också förvärras i förslaget lill bosiadsbidrag , 4. omjag anser del accepiabell au marginaleffekterna på grund av bortfallande bosiadsbidrag vid hemarbelande makes utträde i förvärvslivet blir alll värre i familjer med vanliga inkomster och/eller många barn, 5. omjag anser del socialt försvarbart alt flerbarnsfamiljerna genomgående drabbas av de hårdaste marginaleffekterna, 6. omJag avser vidta några ålgärder för au förhindra all brisierna i bosladsbidragens uiformning och effekter ytterligare förvärriis . Bostadsbidragenhar både ett fördelningspoliliskt och ett bostadspolitiskt syfte. Båda dessasyften utgjorde motiv för de höjningar av bostadsbidragen som trädde i kraftden . Deförändringar av bidragsvillkoren som föresläs i årets budgetproposition och somskall behandlas av här innebär tillsammans med de höjningar avbidragen som genomförts att bidragen allt bättre anpassas till hushållensekonomiska bärkraft. Stödet ökar ju fler barn det finns i hushållet. I deinkomstlagen där rätten lill bidrag upphör har även de största familjernauppnått fastställt existensminimum. Enföljd av all stödet lill barnfamiljerna förbättras är au bidragen i siörreulsiräckning utgår i inkomstlagen med hög marginalskall. Marginaleffekternaskärps inie genom delta förslag. Bosladsbidragens reduktionsregler medför inteheller någon marginaleffekt på tillfälliga, mindre inkomstökningar. Sådanainkomstökningar medför skärpt reduktion av bidragen först två är . Denhöjning av den övre inkomsigränsen som föreslås i budgetpropositionen innebärall marginaleffekterna mildras i vanliga inkomstlägen. Det av regeringenframlagda förslaget lill sänkning av den statliga inkomstskatten verkar i sammariktning. Ylteriigareförbättringar för flerbarnsfamiljerna kan knappa,st åstadkommas genom höjdabosiadsbidrag ulan att bidrag får utgå i högre inkomstlagen än f n. eller attmarginaleffekterna skärps i vanliga inkomstlagen och reglerna görs än merinvecklade och svåradminislrerade. Om reduktionsfaklorn skall kunna sänkaskrävs att systemet tillförs avsevärt utökade resurser, och detta skulle främstgynna högre inkomsttagare. Flerbarnsfamiljernas silualion bör alltsåuppmärksammas i ell vidare sammanhang. Avsiktenär all en särskild kommitté skall tillkallas för all utreda barnfiimiljernasekonomiska situation, j första hand flerbarnsfamiljernas. Denna kommitté skallbl. a. överväga de samlade marginaleffekterna vid en inkomstökning. Regeringenhar dessulom bemyndigat mig all tillkalla en kommiiié med uppdrag att företa enöversyn av sysiemel för bostadsbidrag lill barnfamiljer m. fl. Kommillén skallsamräda med den tidigare nämnda kommittén. Jagutgår frän alt översynen av bosiadsbidragssysiemei skall leda lill ell systemsom är enklare och säkrare. Iavvaktan på resultatet av utredningarnas arbete måste de ålgärder som vidiasanpassas lill de förutsättningar som nuvarande syslem ger. Sedanvill jag, herr talman, övergå till att besvara en fråga av . om Jag avser all vidta åtgärderför all underlätta administrationen av bostadsbidragen för att minska riskernaför alt felaktiga bidrag utbetalas och därigenom minska behovet av omfattandeoch integritetshotande efterkon-iroll, om Jag avser au vidta åtgärderför att skapa en likvärdig behandling i de fall felaktiga bostadsbidrag harutbetalats? a. all felakliga bosiadsbidrag betalas ut och att hushållen därföri efterhand kan råka ut för äterkrav har regeringen uppdragit ätriksförsäkringsverket alt på dalamedium tillhandahålla kommunerna uppgifternär den sjukpenninggrundande inkomsten väsentligt överstiger denbidragsgrundande inkomsten. Uppgifterna skall användas av kommunen för utredningom omprövning skall ske. Härigenom kan felakliga bostadsbidrag rättas redanunder bidragsärei. Regeringenhar beslutat att en kommitté skall se över bosiadsbidragssysiemei. Jag finnerdel angeläget att kommittén försöker finna inkomstprövningsregler som är merlillföriitliga och administrativt mer lätthanterliga än de nuvarande. Enligtförordningen (1976:262) om slatskommunala bostadsbidrag och förordningen(1976:263) om statliga bosiadsbidrag lill barnfamiljer skall den som tagit emotbostadsbidrag utan att ha rätt till det och som har insett eiler rimligen bordeha insett detta betala tillbaka vad han erhållit för mycket. Reglernaom återbetalning skall naluriiglvis tillämpas likformigt. Det ankommer päbostadsslyrelsen all bedöma om det behövs anvisningar för hur reglerna skalltillämpas, Några särskilda ålgärder från min sida i den här frågan behövs inte. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Ombostadsbidragens utformning och effekter Om ålgärder för att underlätta administrationen av bostadsbidragen,m. PER () kortgenmäle: Man måste ha myckel små anspråk på glädjeämnen när man kan trösta sigmed alt 1975 var ell dåligt år när del gäller bostadsbyggandet. Del byggdes då51 400 lägenheier, vilket innebar en halvering jämfört 1970-1971.Bosiadsbyggandei sjönk framtill 1975. Det vet alla som var med då -det var även den nuvarande bosladsminisiern. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. hondå inle var statsråd följde hon med vad som hände. Vimåste komma ihåg att allting går långsamt när del gäller bostadspolitiken. Delär som att siyra ett slagskepp - del tar tid innan del vänder. Vi vet att vivid den här liden började få effekterna av de lomma lägenheterna. Dessa dämpadeinitiativkraften hos byggherrarna ute i landet. Del tog sin lid innansamhällets beslut all la över kostnaderna fick effekt. Dellaär en förklaring till att bostadsbyggandet var så lågi 1975. Men strax därefterbörjade ju bosiadsbyggandei öka igen. 1976 byggdes del 57 200 lägenheier. Mensedan hann vi knappt få borgerlig regering förrän bostadsbyggandet sjönk till53 900 lägenheier och sedan hamnade på 56 400 är 1978.