prot · G209160 · 1978-12-31 00:00:00 — De växande grupper som ATP-systemeiomsluter har en självklar rätt till den trygghet de genom ATP själva varil medom atl bygga upp. För socialdemokratin är det en självklarhet alt både slå vaktom de iryggheisreformer som byggts upp och också gå vidare för atl fördjupa ochbygga ut den sociala tryggheten för de många människorna. Det finns anledningatl understryka detta då vi nu har atl ta ställning lill denna viktigaavgiftsfråga som nära sammanfaller med 20-ärsminnei avriksdagens beslul om ATP-reformens genomförande. Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. är del en ganska tråkig dag för svenska folkel. Riksdagensmajoritet avser tydligen atl helt i onödan besluta höja ATP-avgifterna framöver. Till utgång skall avgifterna upp ,vilket innebär alt skall plockasfrån näringslivet, plockas från kommuner och landsting, från statens egensektor, plockas från kulturarbetarna. Samtidigtvet alla i denna kammare - eller borde veta - atl staten måstebetala tillbaka minst samma belopp som den nu lar ut i höjda avgifter lillberörda avgifisbelalare, som kommer atl få svåra problem just därförait desociala avgifterna stiger. Hur kan riksdag fatta etl så oklokt beslut? Ulskottsmajoriletensäger att ATP-systemets möjligheter alt klara gjorda pensionsutfästelser ärberoende av fortsatt ulbyggnad av produktionsapparaten. Detta är hell rikligt.Men hur skall investeringsförmågan och investeringsviljan i svenskt näringsliv,som är nästan obefintliga, kunna förbättras med ytterligare höjdaproduktionskostnader? Hur länge skall del dröja innan alla riksdagspoliiiker börjarförstå att det inle är pengar som fattas lill investeringar utan atl det ärlönsamheten som saknas? Politiker och ekonomer utanför detta hus har längeinsett detta och varnar för framliden. Men de partier som siär bakomulskottsmajorileten bara blundar för detta Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. Undra på altriksdagens anseende ständigt sjunker bland näringslivets folk. Civilkuragel ärdåligt i den här kammaren. Observerasbör också atl nästan alla remissinstanser som tillstyrkt en höjning avATP-avgifterna betonar alt de gjort det av försäkringsiekniska skäl - de harinte gjort någon lotalekonomisk bedömning av effekterna av höjda avgifter.Riksdagen har dock atl göra denna lotalbedömning. Mångaremissinstanser har avstyrkt en höjning av ATP-avgiften. LRF t. ex., som harenstor dominans av centerpartister i sin organisation, säger att om man höjerATP-avgiften måste man sänka någon annan avgift i motsvarande grad. Det är enklok uppfattning. Varför delas den inte av centerpartisterna i ? Närvi nu alla här i kammaren vet, eller borde vela, alt bara etl starkt,konkurrenskraftigt och lönsamt näringsliv kan klara våra kostnader, kommerständigt höjda avgifter bara au försämra möjligheterna för näringslivet altbetala vår sociala trygghet, försämra möjligheterna för kommuner och landstingau klara barnomsorgen och äldrevärden, försämra möjligheterna för kulturarbetarnaatt fungera som fria företagare och klara sig själva. Delär svårt all vara musiker , säger den kända pianisten i enintervju. Och hon fortsätter: är låst byråkratiskt. Se bara på AMS:ssenaste utspel. Förbjuder man den privata artistförmedlingen, innebär det ettstryptag på hela musikliv. De höga sociala avgifterna på 36 96 somläggs ovanpå bruiiogagerna innebär redan de minskade engagemang för musiker ochartister. Riksdagensmajoritet tänker nu salta på avgifterna ytterligare och därmed klampa vidare påden ökända och rent asociala . De partier som slår bakonjideliga höjningar av arbetsgivaravgifterna brukar försvara sig med atl höjdaavgifter skall avräknas på lönerna vid avtalsförhandlingarna. Denna filosofiär ännu mer orimlig, eftersom den innebär atl löntagarna ensamma får beialahela kalasei. AP-fondernahar en omfattning på nära 150 miljarder kronor- inte 130 miljarderkronor, - och är därmed en av största fondbildningar. Ochde kommer att växa ända till 1995. kommer AP-fonderna enligtriksförsäkringsverkets egna beräkningar atl tillsammans med avgifterna ha 21miljarder kronor mera i inkomster än i utgifter för pensioner ochadministration. Fonden är då nära slor -med oförändradeavgifter, de som vi har . Varför då, ärade kammariedamöter, besluta omännu högre avgifter ? Del är som alt höja bilförsäkringarna i dagdärför att man tror att det blir ökade irafikskador 1990. Mångapolitiker talar gärna i olika sammanhang om decentralisering, men när detgäller AP-fondernas jättelika ekonomiska maktkoncentration är de vanligadecentraliseringsdebattörerna ganska lysta. har varieförvärvsarbetande i värt land innesiående i AP-fonderna, men inte ett öre kanen enda löntagare få ut av dessa pengar trots atl det sägs alt del ärlöntagarnas pengar. Detta borde vara etl observandum för mänga när man i dagtalar om löntagarfonder. Depolitiker i denna kammare, främst frän socialdemokraterna och vänsterpartietkommunisterna, som kan länkas försöka sig på konststycket att betrakta ett nejlill höjda ATP-avgifter som ett hot mot pensionärernas pensioner - herrAspling gjorde det - borde besinna sitt ansvar. Del är ständiga höjningarav ATP-avgiften ulan att andra avgifter sänks som är ett allvariigthol mol pensionärerna. Moderatasamlingspartiet är ytterst angeläget om alt trygga pensionärernas pensioner.Det var vi som en gång i liden lade grunden för våra folkpensioner. Del är visom undan för undan har förbättrat folkpensionen. Det var vi som lyckadesframtvinga pensionsiillskotien lill de äldre människor som socialdemokraternaglömde bort när ATP.beslutades . Därför, herr lalman, är vi moderalermycket angelägna om att ATP-systemets verkliga garant, det svenskanäringslivet, ocksä skall ges en god chans atl betala våra sociala förmåner.Och dä skall man enligt vår uppfattning inte lägga ytterligare bördor päproduktionen. Utskoltsmajoritetens förslag är däremol, jag förmodar omedvetet,äventyrligt för pensionärerna. Ireservationen 1 föreslär vi oförändrade avgifter . Jagyrkar bifall lill denna reservation. Sedanmyckel kort om de andra reservalionerna: Reservation nr 2 gäller avgifter förarbetsskadeförsäkringen, och där är situationen en helt annan. Den försäkringenersätter den gamla yrkesskadeförsäkringen och ger etl betydligt bättre skydd änden gamla försäkringen. Därför behövs en höjning av avgiften. Men del räckermed en höjning pä , inte 0,6 som ulskottsmajoriletenföreslår. Även här går vi pä LRF:s linje. Reservationnr 3 gäller en utvidgning av underlaget för beräkning av arbetsgivaravgiftertill atl gälla förmånen av fri bil. Vi tycker alt pensionskommitténs förslaglill ändringar av reglerna för ATP, som f n. bereds inom ,skall komma fram först, innan vi lar ställning i denna fråga. Ireservation nr 5 slutligen vill vi moderater i utskottet ytterligare poängterautskoltsmajoritetens uppfattning att en enhetlig åldersgräns skallinföras när det gäller skyldighet all erlägga arbetsgivaravgifter. Meddel anförda yrkar Jag, herr talman, bifall lill samtliga moderatreservationeroch i övrigt lill utskottets hemställan. Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. () kortgenmäle: Tiden medger inte annat än all med några fakta slå fast hur myckeluppseendeväckande och ovederhäftigi som lyckades prestera. Riksförsäkringsverketsförslag är grundat på behovet och önskvärdheten av en jämn ökningstakt när detgäller avgifterna. Om man nu inle företar en höjning, måste man längre framhöja avgifterna sä myckel mera. Påslåendet alt vi inte behöver företa någonhöjning innebär i verkligheten atl man inte är beredd att ta ansvar för atltrygga ATP-reformens framlida utveckling och därmed utfästelserna lillpensionärerna. Hur än söker argumentera är detla den faktiskainnebörden av deras ställningstagande när man . 12 prolokoll 1978/79:159-160 Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. liksom arbetsgivarna,säger nej till en nödvändig avgiftshöjning. underlåter man att talaom vad konsekvenserna av detta nejsägande blir för det sociala trygghetssystemsom vi har byggt upp i värt land. I verkligheten är del fråga om eu myckelallvarligl angrepp på våra grundläggande sociala iryggheisreformer. Jag kanförsäkra alt vakthållningen kring ATP är och förblir en av deallra viktigaste uppgifterna för arbetarrörelsen. Jagskall också ställa några frågor lill . Vill bestridavad som i utredning slås fast, nämligen attavgiftsinkomsterna ulan en avgiftshöjning inte längreskulle räckatill föratt täcka pensionerna utan att ränteinkomsterna skulle få tas ianspråk? Vill förneka all AP-fonden vid oförändrat avgiftsuiiagskulle vara helt förbrukad om ? Tala klarspråk, och sök inte kommaundan denna avgörande fråga genom konstruerade resonemang om att man kanuppskjuta en oundviklig avgiftsförstärkning! ATP-pensionärerna har verkligenanledning att känna stor oro efter det anförande som denna kvällhar hållit här i . HerrRingaby talade om näringslivets betryckta situation. Fakta visar alt företagensoch bankernas vinster ökat kraftigt . Många företag höjde under 1978sina utdelningar, samlidigl som löntagarnas standard sjönk för andra året irad. Prognoserna för den ekonomiska utvecklingen tyder på att vinstökningarnanästa år blir ännu större. Med undergrävda statsfinanser appellerar man nu inteminst från moderat håll till reaktionära opinioner, alt vi inte har råd allupprätthålla den solidaritet vårt sociala trygghetssystem ytterst bygger på.Herr Ringaby! Detta är också en sak som bör slås fast. Slutligenen ytterligare sakuppgift. Fondens storiek uppgick lill 133miljarder kronor- för att ocksä på den punkten fakta skall få tala sitt egetspråk. () kortgenmäle: Del var egentligen mest allmänna påståenden som gjorde,påståenden om att mina uppgifter skulle vara oriktiga. Jaghar riksförsäkringsverkels tabell här, , och där står det för 1990:Avgiftsinkomster nära 64,2 miljarder, ränteinkomster på fonden 33 miljarder.Det blir 97 miljarder i inkomster, som pensioner och förvaltningkostar 76 miljarder. Alltså blir det ell överskott på 21 miljarder. Kan herrAspling påstå alt detta är fel, dä är han mer än duktig. Och del var dessasiffror som jag nämnde. Viskall inte ha elt system där ränteinkomsterna ständigt skall beialapensionerna. Vi mäste kunna tänka oss att även de avgifter som vi betalar inskall användas till utbetalning av pensionerna. Vad skall vi annars ha avgiftertill? Närdetgäller förelagens vinster, som menade skulle motivera attförelagen tålde ytterligare belastning, skall Jag läsa ett stycke urkooperationens tidning , där , som Jag tror var , skriver så här: "Problemetmed företagens vinsterär inte all de nu ökar och alt vinstnivån därmed skullebli oskäligt hög. Det ärju, om sanningen ska fram också på det här området, såall de flesta förelag är tämligen ulmjölkade genom de senasle årenslågkonjunktur och förluster. Det gäller såväl privata som statliga och kooperativaföretag. Och etl års snabba resultatförbättringar är inle tillräckligl för attfylla på de förbrukade reserverna och ge resurser för nya, offensivainvesteringar." Delär kloka ord och sanna ord från en partivän till . De förhållandensom han pekar på är anledningen lill au vi moderaler är försiktiga med au läggayueriigare kostnader på näringslivet. Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. () kortgenmäle: Jag ställde en grundläggande fråga till , om han villebestrida riksförsäkringsverkels utredning, som visar atl utan en avgiftshöjningskulle /1986 avgiftsinkomsterna inte längre räcka till för att läckapensionerna. Dä skulle man fl böna använda ränteinkomsterna öch sedan ge sigpå fonden. Det ärju ell fördelningssystem som ATP vilar på, där avgifternasjälvfallet är utomordentligt avgörande för pensionerna och för tryggheten ipensionsutbetalninjarna. Detär etl ganska fantastiskt resonemang som för. Del resonemanget förman också i den reservation som här har presenterat. Där säger manatl en höjning står i motsättning till möjligheten att mot slutet av dettaårhundrade klara gjorda pensionsutfästelser. Det är etl helt otroligtresonemang. Hurmycket är ni beredda alt höja avgifterna 1984 för all dels ta igen vad somförlorats under de är som ni föreslår atl avgifterna inte skall höjas, dels därutöverhöja avgifterna för alt garantera tryggheten i ATP-systemei? Jag efterlysteklarspråk på den punkten, och del har icke presterat i den härdebatten. Detskorrar minst sagl falskt när en moderat här står upp och säger att moderaternaär en garant för ATP-pensionärernas trygghet. ATP tillkom i strid medmoderaterna och de övriga borgerliga partierna. Det var den svenskaarbetarrörelsen, löntagarna, som efieren härd kamp lyckades driva igenom ATPoch därmed ell trygghetssystem som jag vägar påstå saknar motstycke i någotannat land. Del är därför något övermaga av alt påstå all de är enirygghetsgaranti för ATP-systemei. Jag tror atl ATP-pensionärerna betackar sigför den tryggheten. Efter anförande här , där han så klarthar deklarerat vad avser närdet gäller tryggandet av ATP-reformensframlid, bör oron hos pensionärerna vara stor. PER-ERICRINGABY (m) kort genmäle: Jag tycker inle vi skall tillvita varandra beskyllningar för all viljaskrota ned ATP-sysiemei. Detär inle fairplay all göra del, . Vi görvåra ekonomiska bedömningar, och vi kommer fram lill precis vad Jag här harsagt. Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. Detär alldeles rikligt, som säger, om 1986. Jag läser iriksförsäkringsverkets tabeller: 1985 har vi 39 miljarder i inkomster avavgifter och 38,9 miljarder i pensioner. 1986 räcker alltså inle avgifterna.Men vi har dä i ränteinkomster, och de skall väl ocksåanvändas till pensioner? Det är precis vad jag har sagt. Det innebär att viända fram lill 1990 har elt överskott av avgifter och räntor från fonden på 21miljarder. Det kan inte molbevisa - det står i riksförsäkringsverketsegen uträkning. Det är närmast löjligt atl försöka bestrida det. Men,ärade kammarledamöter, vi kan inte klara ATP-sysiemei på bara avgifter i och försig.Vi kan infria de här uifästelserna till våra pensionärer bara om vi har fullsysselsättning, om vi har ell näringsliv som fungerar, sä all alla människorhar arbele och kan hjälpa lill all beiala del här. Det är alltså av omsorg ompensionärerna som vi nu inte vill lägga på näringslivet ytteriigare bördor denärmaste fyra åren ulan ge dem som skall betala det kalaset en chans attåterhämta sig, precis som i Vi säger. Och han har erfarenhet avföretag. Talmannenanmälde alt anhållit att til antecknat au han inte ägde rätt tillytteriigare replik. Innan jag går in på de frågor som har vållat en litet hetsig debattskulle Jag vilja säga ell par ord om de nyheter som finns med i dennaproposition. Del kan vara värdefullt atl erinra om dessa. Konstnäreroch en del andra kulturarbetare får vissa typer av beskattade statliga bidrag.I proposiiionen föresläs all dessa bidrag skall bli pensionsgrundande när detgäller ATP. Avgiften skall betalas av de organ som betalar ut bidragen. Det ären nyhet i propositionen, som jag tror är välkommen för dem det gäller. Enannan nyhet är att dagpenningen till frivilliga som Oänstgör inomtotalförsvaret blir pensionsgrundande såsom inkomst av anställning. För defrivilliga kommer atl gälla samma regler som gäller för värnpliktiga iATP-hänseende. Innanjag övergår till övriga frågor vill Jag yrka bifall till utskottets hemslällanoch avslag på de föreliggande reservalionerna. Förstvill jag säga några ord om huvudanförande. Han böriade med atthänvisa till det särskilda yttrande som fogals till betänkandet och vari understrykesvikten av att gjorda utfästelser för de äldres trygghet skall hållas. Därområder det inga delade meningar. Inom är vi hell överens i dennafråga. Vi anser au det är viktigt att slå vakl om ATP och de äldres pensioner. SvenAspling erinrade också om vad som hände och de olikauppfattningar som då fanns om hur man skulle utveckla elt pensionssystem föross alla i samhällel. Inom har vi nu den uppfattningen auATP-systemei skall fortsätta alt växa. Vi vill slå vakt om det, även om viinnan systemet var fastlagt hade en något annorlunda uppfattning om hur systemet skulle utformas. Sedankom in på den allmänna ekonomiska situationen i anknytning tillAP-fondernas utveckling och näringslivels behov av AP-fonderna. Han pekade pådet stora budgetunderskottet och drog samma visa som man nu har hört åtskilligagånger från socialdemokratiskt häll, nämligen au det har skett en väldig omfördelningtill förmån för kapitalintressena som en borgeriig finanspolitikförts. Till detta påstående skulle Jag vilja göra den kommentaren atl det somman frän socialdemokratiskt håll talar om såsom en omfördelning till förmån förkapitalinlressena har bestått av stöd lill näringslivet så att det kunnatupprätthålla sysselsättningen. Del har visat sig all denna polilik har haftviss framgång. Hade socialdemokra terna regerat och genomfört de förslag somde lidigare framlagt såsom alternativ lill den ekonomiska polilik som förts,hade näringslivet antagligen haft del belydligl besväriigare. De vinster somSven Aspling talar så negativt om hade inte kunnat ifrågakomma, om den polilikförts som socialdemokraterna velal genomföra såsom alternativ till den politiksom bedrivits under senare är. FårJag sedan säga några ord beträffande del som och har diskuterat. Jag måste vända mig mol tankegångar om alldet skulle vara onödigt att höja ATP-avgiften över huvud taget och att man inteskulle behöva höja avgiften för arbeisskadeförsäkring i den omfattning somföreslås i proposiiionen. Där kan Jag i stora drag hålla med . Görman inle de här höjningarna nu belräffande ATP-avgiften kommer del i ställetatt bli mycket kraftiga höjningar längre fram. Man kommer att tvingas lill del.Jag skall inte gå in på någon sifferexercis. Jag hade ocksä plockat framsiffror föratt med hjälp av dem peka på de risker som finns med alt fondenminskar. Om man skulle följa förslag, all inle höja avgiften förATP, kommer fonden att sjunka ganska kraftigt . De siffrorna har dockdiskuterats så pass mycket atl Jag inte skall gå in på dem ytterligare. När del sedan gällerförslagel att bilförmåner skall ingå i underlaget för beräkning avsjukpenninggrundande och pensionsgrundande inkomst vill Jag gärna se den frågani första hand ur förmånssynpunkl. Men man skall inie glömma bort atl tala omall beloppen ocksä skall ingå i avgifisunderiagel. lalar ompensionskommitténs förslag om mer enhetliga avgiftsregler och anför alt manborde avvakla förslag som grundar sig på pensionskommitténs betänkande. har över huvud tagel inle diskuterat de naturaförmåner som nuingår i avgiftsunderlaget och är pensionsgrundande och sjukpenninggrundande,nämligen kost och logi. Därför finns det ingen anledning att avvakta med att tain bilförmåner, ulan man bör göra det nu såsom föreslagits i propositionen. Detfinns ingen anledning att fördröja del. Jag vill trycka pä atl man ocksä haratl länka pä förmänssidan. här sammanhanget har socialdemokraterna föreslagit all reglerna beträffandebilförmånerna skall träda i kraft , medan i propositionenföreslås att alla de aktuella förändringarna skall träda i kraft den Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. 13 prolokoll 1978/79:159-160 A vgiftsuttaget till försäkringen för tilläggspension, m.m. Utskottet säger i sin skrivning att reglerna när det gällerbilförmånerna av administrativa skäl inte kan böria tillämpas från den 1 Juli1979. Låt mig utveckla del något: Jag kan tänka mig atl det skulle kunna bli såatt de som har sådana här bilförmåner skulle fa ge in nya inkomstuppgifteravseende sjukpenninggrundande inkomst och att del skulle bli ett rättomfattande arbete att handlägga det. Närdet så gäller förslaget om en gemensam övre åldersgräns för uttag avsocialförsäkringsavgifter har pensionskommittén lagt fram ell förslag, ochberedning av de frågorna pågår fortfarande i departementet. Även om moderaternamenar atl del inte är nödvändigt att invänta det samlade förslagel, anserutskottsmajoriteten att beslut om detla inte skall fattas separat. Men vi iutskoltsmajoriteten understryker faktiskt också alt det är angeläget att denhär frågan far sin slutgiltiga lösning . () kortgenmäle: Jag påminde lidigare om att denna debatt äger rum då vihar anledning atl erinra om 20-årsminnet av ATP-striden och beslut iden frågan. Jag noterar att framhöll att man nu inomfolkpartiet är, som hon sade, helt överens om ATP. Hon tillade atl man förebeslutet om dess genomförande hade litet olika uppfattningar. Ja,, ATP-striden lärde kanske en del. Det motstånd somfolkpartiet reste mot denna slora irygghetsreform kostade del bl. 20 mandat.Jag föreställer mig att minnena härav sitter kvar. Jag skall inte orda mer omdet, herr talman, men nog finns det anledning atl erinra om vad som harförevarit. Låtmig bara sedan säga till , alt man skall ha klart för sig någramycket väsentliga saker. Den borgerliga regeringen har i långa styckenundergrävt hela vårsamhällsekonomi. Vi befinner ossju i den situationen att vartredje krona som staten betalar ut är lånade pengar. Man skulle kunna säga attav en pension pä . Varje skattebetalare kommeratl ha en skuld på . i mitten på 1980-talel. Påsnart har de borgeriiga regeringarna ökat underskotten i budgeten frändrygt 3 miljarder till nu i det närmaste 50 miljarder per är. Enbart räntornaför det upplånade beloppet kommer snart att vara uppe i en storieksordning somkommer atl vara Jämförbar med kostnaderna för folkpensionerna. Allt detta utgörsjälvfallel elt allvarligl hol mol vår framlid och det välstånd vi under enlång socialdemokratisk regeringslid har byggt upp här i landei. Detoffentliga sparandel har rasat medan det sparande som finns i banker, företagetc. har ökat kraftigt. Företagens brutlosparande har ökat med mycket storabelopp . Detta är huvudsakligen ett uttryck för attföretagens vinster kraftigt har förbättrats. Denna utveckling har ägt rum samtidigtmed au den offentliga sektorns sparande kraftigt minskal. Mellan 1976 och 1979har således den offentliga sektorns sparande försvagats med Undersammalid har företagens sparande ökat med elt någol större belopp eller drygt 20miljarder. Del innebär alt sparandet i samhället i belydande utsträckning harprivatiserats under dessa år, vilket medfört en mycket kraftig omfördelning avförmögenheter från den offentliga sektorn till näringslivet, dvs. frånskattebelalarna till de privata kapitalägarna. Del är, , ellofrånkomligt faktum. PER-ERICRINGABY (m) kort genmäle: Jag har väl inte så stor anledning atl polemisera mol skillnad mot var Ju hovsam när honkritiserade moderata samlingspartiet. Hon säger visseriigen att hon tror,attmoderaterna har fel när vi vill behålla avgiftsuttaget oförändrat under denärmaste fyra åren, men del är väl en bedömningsfråga, , och vihar myckel gott sällskap i den uppfattningen. finns en folkpartistisk suppleant vid namn StigStefanson,som säkerligen känner till,och han har precis sammauppfitiining som Jag. Jag citerar ur hans särskilda yttrande till styrelsensbeslut i denna fråga: "Utgångspunktenför mina bedömningar av hur stort del framtida avgiftsuttaget skall vara är attgjorda pensionsåtaganden skall infrias. En nödvändig förutsättning härför äralt näringslivet återfår sin lönsamhet och konkurrensförmåga ochsamhällsekonomin sin lillväxtkraft. För alt detla skall kunna uppnås är detnödvändigt atl kostnadsökningarna inom näringslivet hålles tillbaka." Detärju precis vad vi moderater har sagt. Härhar det alltså gjorts olika bedömningar. Majoriteten tror att man bäst gagnarATP-systemei genom atl kliva uppåt på avgiftsskalan, och vi tror atl den bästaOänsten vi kan göra ATP-systemei är att nu ligga stilla med avgifterna för attnäringslivet skall få återhämta sin tillväxtkraft. kanske vi kankliva upp något lill, vad vet Jag. Och vad vet vi om 1990, är 2000, osv. Menjag tycker inte om när man försöker misstänkliggöra , försökerpådyvla oss en ganska oläck inställning att vilja rasera ATP-systemei. Detreagerar Jag starki emot. Vihar gjort vår bedömning, och vi står för den.