prot · G20950 · 1978-12-31 00:00:00 — Del har konstateratsatl del främsta hindret för produktion och stationering av neuironvapen iEuropa har varit den starkt negativa reaktionen från den allmännaopinionen. Del har NATO:s nuclear planning group sagt i ett uttalande, och detfanns med som skäl för Carlers uppskovsbeslut . De politiskareaktionerna är alliså av stor betydelse. Varförbör då just vårt land engagera sig med större kraft än någonsin iden inlernationellaopinionsbildningen mol neulronvapnen? Detfrämsta skälet är naturiigtvis aU det är traditionell svensk utrikespolitik auinternationellt söka begränsa rustningarna så mycket som möjligt. Ettkraftfullt svenskl agerande mot neutronvapnen är helt i linje med våra lidigareengagemang för att främja internationell nedmslning. Som ell tekniskt högtutvecklat industriland som står fritt från militärblocken har vi ett specielllansvar i sammanhang som dessa. Del andra skälet är våregen säkerhetspolitiska situation. Alla förändringar som sänker kärnvapentröskeln i innebär ökade risker för vår egen säkerhet. Vårt eget mililära försvar bygger ju pä antaganden om när och hur kärnvapen kan komma lill användning. Förändras dessa förutsättningar genom att neuironvapen och minikärnvapen tillförs NATO;s främre linjer i , får del naturligtvis allvarliga konsekvenser för oss. Alt utvärdera dessa konsekvenser är en av försvarsutredningens arbetsuppgifter. Men det står helt klart alt allt som kan göras föratt förhindra altneuironvapen och besläktade minikärnvapen förbandsläggs i i högsta grad är ell svenskl säkerhetspolitiskt intresse. När utrikesminister i siu tal den sade att moderniseringen 122 av olika kärnvapen i vår närhet "kanske inteökar risken för utnyttjande av kärnvapen mot ihändelse av krig", är del litet svårt alt följa hans tankegång. Är delkanske en allmän trossats, eller finns del ett rationellt resonemang bakom? Delärju ändå så, alt neutronvapnen i NATO:s främsta linjer i ihögsta grad ökar risken för kärnvapenkrig i händelse av krigsutbrott och därmedäven ökar risken föratt kärnvapen kommer till användning i Norden.Utrikesministern kunde gott vara litel mer preciserad i sitt resonemang på denhär punkten. Slutligennågra ord om möjligheten atl neutronvapen sätts in vid konflikter ulanförEuropa. En del neutronvapenkriliker i hävdar alt detta nya specialiseradekärnvapen i själva verket är militärt användbart endast mol stater som självasaknar kärnvapen. De pekar på att den amerikanska statsledningen vid ellflertal tillfällen -1950och 1953 i , 1954 i Vielnam, 1958 i Quemoy ochMatsu, 1961 i och 1968-1972 i - mycket seriöst övervägtkärnvapeninsatser mot motståndare som själva saknade kärnvapen. Om de vid dessatillfällen haft tillgång lill precisionsvapen som neulronbomben, ärsannolikheten stor för att de kommii till användning. Kritikerna menar atldetla är den verkligt stora risken med neutronbomben. Dess framtida roll ivärldspolitiken skulle alltså bli störst mot länder - framför alll -som själva saknar kärnvapen. Dessa kritiker pekar på att den här nyagenerationen av kärnvapen därför också kommer alt öka riskerna för spridning avkärnvapen till många fler stater. Detligger mycket av oundviklig logik i detta resonemang, och det är en aspekt sombl. a. har varnat för vid nedrustningsförhandlingarna i ochsom har tagit upp i en del skrifter. Molden bakgrunden är det motiverat med nya svenska insatser för alt understrykahur allvarligt vi ser på produktionen och förbandsläggningen av neutronvapen. Dethandlar ju inle härom en vapenteknisk utveckling, jämförbar med en nymedeldislansrobol som SS 20 - hur fruktansvärd den än må vara. Del är elt nyllvapensystem, som för med sig en lång rad konsekvenser i fråga omkärnvapeniröskeln, supermaktsstralegin, riskerna för insatser i ,spridning av kärnvapen till nya stater, vår egen säkerhetspolitiska situationoch en hel del annat. Detär därför regeringen bör agera nu och då i första hand vända sig direkt till deregeringar som och åren avgör lidpunkten för närneutronvapnen införlivas med de stridsberedda förbanden. En låg svensk profili neuironvapenfrågan kan bli något som vi djupt kan få ångra under de närmasteårtiondena. Detär allvarligt att den tar fiktionen att elt fakiiskiproduktionsbeslut inte fattals lill förevändning för atl reagera som omingenting hänl den 18 oklober. PÄRGRANSTEDT (c): Jag begärde ordet när jag hörde atl fortsätter alt gespridning åt sin gamla fiktion att regeringen skulle ha visal 0/77tillkännagivande av den syn på neutron-vapen Nr 50 passiviteti neutronvapendebaiten. Fakium är all den var den första regeringen ulanför som klart togavstånd från neutron- vapnet och som klart påvisade de stora faror detlavapenslag var förenat med. har ingen regering utanför östblocketgjort della på ell entydigare 0/77tillkännagi- " d" "" regeringen, vande av den '""försökte med en rad citat belägga något slags tveksamhet och °"r del gäller den inställning i den här frågan. svn oå neutron- Det är klart alt man genom alt läsaupp lösryckta citat kan ge del intryck man vill ge. Men var och en som sluderarde där citaten närmare ser snabbt att vad det handlar om är det enkla fakiumalt hur viktig debatten om neutronvapnel än är får vi inte låta helakärnvapendebalten bli en neutronvapendebatl. Vad dåvarande utrikesministernSöder i många sammanhang underströk - också för - var alt vimåste diskulera neutronvapnet som en del av kärnvapenproblematiken. Del är hellklart atl planerna på alt utveckla, tillverka och förbandslägga neutronvapnelskulle innebära en förvärring av kärnvapenproblemaliken. Men när man - som delfinns vissa tendenser till frän socialdemokratiskt håll - försöker begränsakärnvapendebalten lill en neutronvapendebatl gör man intenedruslningsslrävandena i väriden en Ijänsi utan man gör dem en otjänst. Vi fåralllsä inle glömma de övriga vapnen, men vi måste fortsätta alt kraftigt drivaneutronvapendebaiten. Isill svar visade utrikesministern tydligt vid hur många tillfällen hargjort mycket klara och entydiga markeringar på det här området. Jag tror manlugnt kan konstalera all verkligen har profilerat sig i neutronvapendebaiten.Vi har klargjort vår inställning, ingen behöver sväva i tvivelsmål om densaken. Vimåste givelvis fortsätta den här debatlen. Så länge frågan har aktualitet måsleSverige ständigt påminna om den inställning vi har och bestämt varna för dekonsekvenser en tillverkning och förbandsläggning av neutronvapnel skulle få.Jag vill gärna deklarera atl jag inte hyser något som helst tvivel om alt ävenden nuvarande regeringen på elt mycket kraftfullt sätt kommer all driva den härfrågan. ställde sig frågan om regeringen uppfattar vad som sker.Ja, det gör den. Jag ställer mig snarare frågan om riktigtuppfattar vad regeringen säger. Han läser det uppenbariigen, men har hanverkligen absorberat det? Jagciterade en del av de uttalanden som regeringen har gjort. , alltså efter det atl president beslut omtillverkning av nya komponenter blivit känt, gjorde ordföranden i vår nedrustningsdele gation ett uttalande om den oro man kände inför det beslutet. Bara lio dagar senare gjorde samma ordförande elt uttalande i i vilket hon t. o. m. karakteriserade neulronbomben som det mest perverterade resultatet av de outtröttliga ansträngningarna atl forska i och ulveckla vapen. Slure refererade själv att jag hade uttalat mig om 124 neutronvapnel. Jag kan tillägga atl jag också påfolkpartiets landsmöte här i Slockholm den 9 novemberuttalade mig om del. Delbär mig litet emot att gräla med om antalet uttalanden eller omnyanserna i uttalandena. Jag minns en diskussion som hade med StureEricson om Väridsbanken, där vi konstaterade alt Slure älskadeVärldsbanken 100 miljoner mindre än vad biståndsministern orde. Jag för välkonstalera att försöker avsky neulronbomben några nyanser mer änvad regeringen gör. Jag lycker inte all det ligger så mycken substans i dendebatten. Jaghar själv deltagit i nedrustningsförhandlingarna och tjänatsocialdemokratiska ministrar och nedrustningsministrar, och jag har faktiskt ganskasvårt att se några skillnader i attityden. Det är därför som jag sagt atl manfår använda förstoringsglas för alt hitta sådana skillnader. Men det är enoppositions uppgift, och rimliga uppgifter, atl granska regeringens fögderi,dess göranden och låtanden. Jag vidhåller emellertid min uppfallning atl detbara är med hjälp av förstoringsglas som synskärpan, som lill, kan bli så stor alt man verkligen hittar några skillnader. Jagskulle vilja föreslå att vi, i stället för atl fortsätta alt koncentrera oss påalt försöka hitta dessa nyanser, gemensamt arbetar för den uppgift som förenarsocialdemokraterna och de borgerliga partierna på nedrustningsområdet. Vi ärinte oeniga i sak med våra socialdemokratiska vänner Vi har precis samma synsom de på riskerna för atl tröskeln för användning av atomvapen kan sänkasgenom neutronbombstillverkning, och vi kände samma oro när det gälldeminimikärnvapen. Jagskulle önska alt vi kunde fortsätta det här förtroliga samarbetet. Jag har lästde debatter som refererade till. Jag blev litet orolig när han,inle men lidigare, refererade de förtroliga diskussioner som förts inomramen för den svenska nedrustningsdelegationen i . Del är klart atlregeringen svarar fö-- vad regeringen gör i och atl del måste varaöppet för kritik från andra partier, men jag undrar om Slure menar attvi också bör ge oss in i en diskussion om de samtal som förs inomFN-delegationen. I så fall trorjag att del vore bra om vi alla visste alt detär en bestämd åsikt. Varom inte tyckerjag att den debatten bör få fortsätta altföras inom ramen för delegationen och atl den offentliga debatlen får föras omdel som har förts fram. SlureEricson klagade över att i varje fall trepariiregeringen hade anfört att maninte skulle stirra sig blind på neutronvapnel. Han menade alt man därmed lade idagen en otillräcklig energi i reaktionen mol neutronvapnel. Jag ser egentligeninle någon motsättning mellan vikten av att vi offentligt granskarneutronvapnet och uttrycker vår krilik mot en tillverkning av det å ena sidanoch ett engagemang i de andra nedrustningsfrågorna å andra sidan. Del enautesluter på inget sätt del andra. Slure är nog fullt kapabel alttillsammans med regeringen ägna sig åt nedrustningsfrågorna över bred fronl.Det är naturligtvis ingen avsikl hos oss - och jag hoppas inte heller hos StureEricson - att uteslutande eller dominerande ägna oss åt frågan omneutronvapnel. Det är en stor fråga bland fiera andra. Lät mig nämna några av deandra frågorna, som kanske inte har 0/77tillkännagivande av den syn på neutron-vapen Omtillkännagivande av den syn på neulron-vapen uppmärksammats så mycketpå sistone. Jagvet inte om har uppmärksammat att det förs en viss diskussion omhuruvida utläggningen på förband av kemiska stridsmedel skulle förekomma iEuropa. Det har inte bekräftats, men det är uppenbart att supermakterna på ömsehåll förstärker sin kapacitei av försvar mot kemiska stridsmedel. Om del ärriktigt sjunker också tröskeln för användningen av kemiska stridsmedel. Jagvill gärna föra fram det som ett exempel på elt annat, kanske lika viktigt,ämne som vi bör gemensamt ägna oss ål vid sidan av diskussionen omneutronvapnel. Jagvill också nämna alt diskussionen om det fullständiga provsloppei, som harpågått -jag var själv med om alt skriva det förstasvenska utkastet till ett fullständigt provsloppsavtal - är av stor relevansinte bara för neutronvapnet ulan också för moderniseringen av taktiskakärnvapen. Vi känner oss slarki kritiska, upprörda, över att supermakterna intehar lyckais komma överens om ett fullständigt provsloppsavtal trots altfruktbara förhandlingar i det syftet ställdes i utsikt i deticke-spridningsavial som vi och många andra stater i världen ingick, underskrevoch ratificerade. Denna avsaknad av elt fullständigt provsloppsavtal innebaratl en fortsatt kvalitativ upprustning kunde äga rum, därför alt man kundefortsätta att testa nya kärnvapen, inkl. neutronvapnel. Jag kan lala om förSlure alt vi går ut med en demarsch i ett antal huvudstäder,där vi kräver att de diskussioner som förs mellan kärnvapen-makterna i ,och äntligen skall leda lill resultat beträffande elt fullständigtprovsloppsavtal. Det är elt väl så viktigt diplomatiskt grepp på alla taktiskakärnvapenfrågor, inkl. neuironvapenfrågan. Vi måsle därför bedriva del härarbetet på ganska bred front. SlureEricson ställde en speciell fråga till mig med anledning av det anförande somjag höll om den nordiska balansen. Han kunde inte riktigt förstå vad jag menademed ett uttalande om att modernisering av taktiska kärnvapen inte innebär enökad risk för . Kanske kunde jag ha uttryckt mig tydligare. Vad jag hadei tankarna var att moderniseringen av taktiska kärnvapen, och även strategiska,över huvud taget ökar risken för användning av kärnvapen i världen. Det gällernaturligtvis minikärnvapen och neutron vapen. Men jag menar att den ökaderisken inte är speciellt riktad mot . Jag kanske kunde ha uttryckt migtydligare på den punkten, men jag hoppas att Slure bättre förstår mignu. Jagkan sluta med atl säga alt vi vänder oss mol varje modernisering av kärnvapnendärför att de gemensamma riskerna för världen, inkl. , ökar. I dennareaktion mol en modernisering ligger också vår siarka reaktion motneutronvapnen. Jag hoppas alt vi gemensamt, liksom lidigare, skall kunna föraden poliliska kampanjen vidare. Jag tror att vi gör mer nytta genom att förenavåra krafter i del här än alt på något håll försöka bärga politiskt hö medhjälp av några nyansskillnader. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Jag vill börja med att uppmana all läsa riksdagensprotokoll från , så får han svar när det gäller deresonemang han förde här. Regeringen reagerade först efter hårdapåtryckningar från socialdemokraterna. Detär inte så att vi talar om neutronbomben därför alt vi inte vill lala omnågonling annat. De andra kärnvapnen har vi haft , och vi har kämpatmed dem och försökt fö bort dem . gäller del, i dagens läge, attförsöka förhindra en fariig upptrappning och naturiigtvis atlfortsätta försöken att få bort de andra kärnvapnen, bl. a. med ett provstopp. Vadsom oroar mig här är att både och utrikesministern villtala om någonling annat - kemiska vapen och annat sådant. Del ärjuneulronbomben vi är här för all diskulera ! Ulrikesminislerngjorde en lilen sidokommenlar om alt vi inle bör diskulera vad som pågår inomFN-delegalionen. Jag håller med honom på den punkten. Anledningen till all vifick en deball om det var faktiskt alt förste vice lalmannen kastadesig in i debatten och citerade vad olika socialdemokratiska ledamöter hade sagtvid eu internt sammanträde. För detta fick han en snubba av , så dendebatten anser jag avslutad. Denpunkt i svaret som jag tycker är mest värd all ifrågasätta är närulrikesminislern sägeratl yllerligare produktionsbeslut pä amerikansk sida ären förutsättning föratt skall uppnå en verklig neutronvapenkapacilet. Helamilt resonemang byggde på atl del inte är så. Det resonemang somutrikesministern för bygger naturligtvis pä besked från svenska diplomater iWashington, som talal med amerikanska diplomater i State Department. Men del ärinte säkert att man den vägen snabbast för fram exakta informationer om vad somverkligen sker. Men del är naturligtvis artigt mol ;s regering att strikthålla sig lill vad deras diplomater säger. Närjag för en månad sedan skrev den här inlerpellationen var jag inle medveten omden fulla innebörden av de beslut angående neutronvapen som fattades iWashington . Det är försl sedan jag närmare granskaltillgängliga informationer som jag fåu klart för mig att produktionsbeslutet ipraktiken är faltal och att bara ett beslut i rakt motsatt riktning kan stoppaneuironvapnens förläggning till NATO;s främre linje i . Denförsta varningen gavs i en artikel i avRichard . Han refererar en talesman för som sagt atl demoderniserade stridsspelsarna i Lanceroboiarna och i artillerigranaterna skulleutformas så all de kunde förvandlas till neutronvapen "på myckel korttid". WashingtonPost förden 19 oklober skriver: Faktum är atl direktiv lillenergiministeriel all producera neutronvapenkomponenier är hemligstämplade, ochdärför vill inle regeringstjänsteman bekräfta om bara en del eller alla delarnai vapnet kommer atl produceras. I kunde manden läsa bl. a. följande: I 0/77tillkännagivande av den syn på neutron-vapen Nr 50 realiteten var tillkännagivande en signal att presidentenbeordrar Fredagenden produktion av stridsspetsarna ulan att synas - renttekniskt - göra det. 8december 1978 "" ' " " tillverkar kärnvapen förstårvad som händer, försäkraren källa i Vita Huset. ömtillkännasi- konstaterar att de i som villha neutronvapnet är vande av den mycketnöjda med beslutet, vidare alt neulronvapnels förespråkare i 5/7 pa neutron vapen aiTierikanska kongressentolkat tillkännagivande som ett produktionsbeslut. Självständigaamerikanska journalister har i synnerhet visat sig vara myckelbättre skildrare av verkligheten i än State Deparl-ments diplomater,som ofta arbetar som om fiktioner vore verklighet. Vi för inte glömma atl detvar tack var en serie artiklar i ijuni 1977 som vi över huvudtagel fick en möjlighel alt debattera neutronvapen innan de skickades ul påförbanden i . Den politiska uppståndelse som de artiklarna ledde tillförorsakade då en fördröjning av produkiion och förbandsläggning med över ettår. Depoliliska reaktionerna under det senasle året i och lärdePentagon hur frågan skulle handhas. skall neutronvapen produceras i delaroch föras ul till förbanden i N ATO-försvarel i utan någon större uppståndelse. Jagbeklagar, men den tycks i denna fråga vara ett offer för derealiteter som skapas av att Pentagon har närmare 1 500 personer anslällda föratl bedriva propaganda, en propaganda som kostar hela , dvs.över 100 milj. Tyvärr är väl utrikesministerns svar här enlilen framgång för den propagandaverksamheten. Jag för försl med tillfredsställelse notera all är ensemed mig om atl de diskussioner som förs inom den svenska FN-delegationen börförbli interna diskussioner. Vad vi offentligt diskuterar är sådanl somregeringen föreslår och uttalar i FN. Jag tar upp denna punkl, därför all StureEricson tidigare gick in på de interna diskussionerna. Saken hade inte blivitbättre om någon annan hade gått in på dessa diskussioner, men jag hoppas alt viför framtiden skall kunna hålla oss till den överenskommelse som gäller mellanpartierna i denna fråga. StureEricson sade också att jag var benägen att tala om annat än neulronbomben. Nej,visst inte. Hela interpellationssvaret gäller neulronbomben. Jag vill gärnauttrycka min uppskattning över det stora arbele som Slure lägger ned påalt följa debatten om sakfrågorna när det gäller neulronbomben. Min påpekande gällde bara alt denna diskussion och ingåendegranskning inle för undanskymma andra ting, framför allt inte sambandet mellanneuironvapenfrågan och kärnvapenkapprustningen i övrigt. Man måste seneuironvapenfrågan såsom en del av kärnvapenkappmslningen. StureEricson försökte göra gällande att jag skulle ha hävdat att det var '28 myckel långi kvar lill ett produktionsbeslut påamerikansk sida. läser svareikommer han att finna att jag harsagt: "Yllerligare produktionsbeslut påamerikansk sida är en förutsättning för alt skall uppnå en verkligneutronvapenkapacilet." Jagsäger också atl den tekniska kapaciteten är mycket stor och anför vidare: "Troligenskulle korl tid förflyta mellan eventuella framtida beslut om fullständigtillverkning av neutronvapnel och det stadium då en verkligneutronvapenkapacilet skulle slå lill supermakternas förfogande." Del ärmer "en fråga om politiska beslut än teknisk förmåga". Jagtror därför alt det inle är så stor skillnad mellan Slure syn på varUSA befinner sig och del synsäu som här kommer fram. Slutligenvill jag framhålla atl jag tycker att den borgerliga regeringen nästan har gåttlängre i aktivitet än nu föreslår. Vid CCD-sessionen i somraslade man från svensk sida fram konkreia förslag och ställde frågor tillsupermakterna, framför allt till , om deras avsikter i neuironvapenfrågan.Vi avser självfallet atl följa upp de frågorna. Jag hoppas och räknar med altvi då kommer alt ha med i detta arbete. Omtillkännagivande av den syn på neutron-vapen Utrikesministerns senaste inlägg var fakiiski ganska sensa-lionelll.Han säger att man bör läsa svarei på det sällel atl den svenska regeringenfaktiskt är medveten om att de beslut som fattades i i mitten avoklober i realiteten var beslut om produktion och förbandsläggning avneutronvapen. Någonting annat går inte all läsa ul av utrikesministerns senastekommentar. Vadulrikesminislern menar, när han säger att "ytteriigare produktionsbeslutpä amerikansk sida är en förutsättning för att skall uppnå en verkligneutronvapenkapacilet" är lydligen bara detta,att det behövs en order fränpresidenten atl man skall sammanfoga vissa moduler i denna slridsspets för skall vara funktionerande. Alla delar är tillverkade. Sammanfog-ningenåterstår, och den kan enligl talesmän för göras med mycket korlvarsel ute på slagfältet. Audå hävda all man inle har ett produktionsbeslut och atl man inte har enförbandsläggning är naturligtvis inte möjligl. Del intressanta med utrikesministernssensaste inlägg är all han instämmer med mig i detla. Del är ingen skillnad,säger han, i våra resonemang på den punkten. Men då är det desto merhäpnadsväckande atl den - med det engagemang som denberömmer sig av i den här frågan - inte har reagerat, atl den inte genast, såfort den kom lill klarhet om delta, tagit upp frågan med de berördaregeringarna och på nytt starkt understrukit hur den ser på det hela. Deanlydningarsom gjorts i tal i första kommittén osv. är någonting hell annat änom regeringen går direkl till och talar om alt del här vill viprotestera mot. Attse så sangviniskt på beslutet i mitten av oklober, när man är medvelen om vadsom sker, är fakiiski en hell ny politik. Regeringen borde naturligtvis påhögsia nivå i , och andra västliga huvudstäder föra fram deinvändningar som vi har från svensk sida. 9 protokoll 1978/79:49-50 Nr 50 skulle i dagens läge väcka internationell uppmärksamhel, i synnerhetom Fredaeen den en gedigen information lill massmedia. Det skulle öka respekten för nedrustningspolitik och utrikespolitik över huvud taget, och del skullestärka opinionsbildningen och motståndet mol neulronbomben. Omtillkännagi- motståndet är vikligare än någonsin lidigare. vande av den Utrikesministerntalar i sitt svar om all regeringen vid lämpliga tillfällen 5>'77 pa neutron vapen svenska reeerinsens ''*" ' "P'''''8" "" andra länder. Ja, skall vi inte stå inför ell etableratfakium, så är del lämpliga tillfället . Elt lämpligare tillfälle kan manknappasl hitta än efter det beslut som fattades i i mitten avoklober. Jag har ett starkt intryck av all Slure använder sig avförstoringsglaset. är det inte bara så atl han inle läst rikligt innantill,utan han hör inte riktigt vad jag säger heller. Jagciterade mitl interpellationssvar och sade atl vi anser lägel vara del alt delkrävs yllerligare produktionsbeslut pä amerikansk sida, dvs. jag har inle sagtatt produktionsbeslut har fattats på amerikansk sida. giorde sig tilltolk för åsikten atl elt sådant beslut skulle vara fattat, men det är inte våruppfattning. Vad jag däremot sade och citerade mitl egel interpellationssvarvar att det förmodligen skulle behöva förflyta myckel korl lid mellan ettbeslut och det stadium då en verklig neutronvapenkapacilet skulle föreligga,atl del var mera fråga om elt politiskt beslut än om teknisk förmåga. Auexakt veta vilka komponenter som kan behöva tillverkas ulöver dem som redanfinns i produkiion är inte så lält. Tillgängliga uppgifter lyder pä atl en delkomponenter ännu inte tillverkas. Men jag lycker inle alt del är någonsangvinisk uppfattning, vilket påstår alt vi har, när vi sägerall en mycket korl lid kan förflyta mellan beslut och tillverkning. Jagvidhåller alt för använda sig av både lupp och högtalare för atlförsöka hitta några slörre skillnader mellan oss.