prot · G20945 · 1978-12-31 00:00:00 — Men industrisysselsätlningen har vi all anledning att slå vakt om iStockholmsregionen, och där spelar varv en viktig roll. 0/77Finnboda vaiys Jramtid Jag förstår väl alt man slår vakt om industrisysselsätlningen iStockholmsregionen. Del är förvisso inte något självändamål eller ur minsynvinkel sett önskvärt att den minskar. Vad jag har försökt underslryka, ochsom är den viktigaste grunden för bedömningen, är atl vi har en valsituation.Vi har att välja mellan olika vägar till den enligt min och de flestas meningbehövliga reduktionen av varvskapacitelen - en reduktion som är behövlig ävenom man tar in den alternativa produktionen i bilden. Jaghar,PärGransledl, verkligen inte dragit mig föratt klä skott för den härbedömningen. Det är alldeles klart att ställningstagandet till framställningenfrån den Helénska gruppen har gjoris av mig och mina medarbetare. Vadjag ärvde våren bedömning av en analysgrupp som har jämfört de tolv varv somingår i denna grupp. Det har inle den Helénska utredningen haft anledning ellermöjlighel att göra, i varje fall inle på något inträngande sätt. Menanalysgmppen har jämfört varven, och med tillämpande av olika kriterier kommitfram lill alt varv är en naturlig kandidat i redukiionssammanhang.Svenska Varv, som koncernledning och statens expertis på området, har dragitsamma slutsats. Jagkan försäkra all utredningen från Stockholmsintressenierna under självautredningsarbetet har studerats av slyrelsen för varv och av ledningenför Svenska Varv och , efter framläggandet, också av industridepartementet.Vi har inte kommit fram till samma bedömning som herrarna här i debatlen. Fårjag till sisl lill säga alt del är helt klart alt frivilligt valav arbete i den meningen att staten skall kunna garantera varje person ettoförändrat jobb så vederbörande önskar är en omöjlighet. Det kan ingenregim här i landet eller någon annanstans klara av. Samhället och näringslivetförändras fortlöpande. Begreppel frivilligt val kan därför inte ha deninnebörden. Vadinnebär orden i svarei om att mildra konsekvenserna förde människor som arbetari varvet vid en eventuell nedläggning? De innebär atlSvenska Varv avser att, om del blir en nedläggning, göra en snygg avveckling pådet sätt som elt ansvarskännande förelag eftersträvar, med pensionering av demänniskor som ligger i de åldersskiki där detta kan vara aktuellt och f .ö. iöverensstämmelse med moderna riktlinjer inom arbetsmarknaden. 0/77Finnboda varvs framtid TOMMYFRANZÉN (vpk); När jag frågade induslriminislern vart den här relativt gamla arbeiar-och Ijänsiemannastammen på skall ta vägen utgick jag inle ifrånindustriministerns egna utsagor om att det skulle vara hell lika jobb, utan jagställde bara frågan: Vad skall dessa människor få för jobb? Vari skall de lavägen? Det finns inte elt ställe dit de här människorna skulle kunna gesig iväg och fortsätta alt arbeta. Manför inte ignorera den arbetslöshet som finns i det här landei och säga: O.K.,vi kan lägga ned , det blir en minskning på 1 000 arbelslillfällen,och det skall naturiigtvis vara en rörlighet inom arbetar- ochtjänstemannastammen. Det måste ju finnas jobb för att de skall kunna röra påsig. Eller är del meningen atl de skall flytta till en annan landsända ochsitta där och vara arbetslösa i stället för i Slockholm? Jaghar inle talat om atl det skulle vara oförändrade jobb, ulan jag har barafrågat vart dessa människor skall ta vägen. Försök alt presenlera några andrajobb som de skall kunna syssla med! Del går inte, och del vet industriministern. Detär likadant med delta som med mildringen av konsekvenserna, atl göra en snyggavveckling. Jag måsle säga; Jag tycker inte det är speciellt snyggt med ensådan avveckling, men det kan möjligen vara modernt, i varje fall ifolkpartiets . Men det är förbaske mig inte snyggt atl avveckla ochpensionera människor, göra människor sysslolösa i ett skede då de inte ärberedda att ta pension. Omindustriministern åkte ut till och frågade arbelarna och tjänstemännendär vilka som ville bli pensionerade och så atl säga hamna ulanförarbetsgemenskapen så ärjag övertygad om alt det inte skulle vara så många somräckte upp handen och framför allt inte några som fann del här vara ettglädjande alternativ. Ettsnygg och modernt sätt - ja, det moderna sättet är alt skapa sysslolöshet. Delär hell klart vad industriministern menar. Detkanske inte är så myckel mer atl säga om detla. Del skall däremot bliintressant atl se vad som beslutas i när varvspropositionenbehandlas. Vi från vpk har klart sagt i en motion atl skall vara kvar,och jag har också fallat alt socialdemokraternas linje är densamma. Jag haralltså att hoppas - bl. a. för Finnbodaarbelarnas skull - alt cenierparlislernastår kvar vid de här redovisade ståndpunkterna om att skall varakvar, ståndpunkter som redovisai. I så fall kommer förslaget i industriministernsproposition pä skam. SIVERTANDERSSON (s): När det gäller de ställningstaganden som industriministern åberopadeoch som ligger lill gmnd för de beslut som lydligen redan är tagna iindustridepartementel om framlid vill jag peka på atl analysgruppen,som aren av de kryckor som så ivrigt stöttar sig pä, aren grupp somarbetat med dessa frågor utan atl över huvud taget ha besökt varvet. Man harinle heller tagil kontakt med vare sig den verkställande ledningen eller någon av personalklubbarnainnan man lagt fram sitt resullat. Jag tycker det är en svag och bräckligkrycka. värden andra kryckan som stödde sig på. Jag tror migkunna leda i bevis atl Svenska över huvud taget aldrig harintresserat sig för varv pä del sätt som man har rätt att kräva av enansvarig varvsledning med vilja att bedriva verksamheien även i framtiden.Cirkusen när det gäller de personliga ledningsfunktionerna i varvet är ettbevis för atl man inte med nödig omsorg försökt ge varvet stabilitet.Uppbogserandet av en nästan sjunkfärdig flytdocka - varje gång man sänker denär man rädd för alt den inle skall komma upp igen - är ett annat bevis för altmoderbolaget inte har visat den omsorg om dotterbolaget som vi lycker man bordeha rätt att kräva. Ävendetta är alltså en ganska dålig krycka au stödja sig på i den här hallandedebatten om varv. som jag lycker är mest anmärkningsvärt och som jag reagerar hårdast mol ärbeslutet atl gå lill MBL-förhandlingar precis i samma skede som helavarvsproblematiken skall upp för riksdagsbehandling. Jag uppfattar det som elloblygt försök frän Svenska Varvs och industridepartementets sida all föregripaett eventuellt beslut om en övergripande varvspolitik här i landet. Jaguppfattar det här utspelet som ett försök att komma förbi den politiskadiskussionen. Nuär medbestämmandeförhandlingarna ajournerade. Vi har lyckats fä förelagetsledning atl begripa att det är fullkomligt omöjligt att över huvud lagetdiskutera frågan innan den är avgjord här i . Men vad som har häntinnebär au det ligger en sur disktrasa över hela varvsverksamheten ute iFinnboda. Företagets agerande har medfört att man har svårigheter atl fö framsysselsällning för den tid man enligt varvsledningen skall avveckla företaget.Det undanröjer varje möjlighet lill en rekonstruktion i enlighel med vad denHelénska utredningen föreslår-en utredning som industridepartementel avfärdarnärmast med en klackspark, trots alt den försökt ingående studera möjlighelernaför varvets fortsalla bestånd. Manbegär alltså en medbesiämmandeförhandling om nedläggning av varvet samtidigtsom ulredningen presenteras. Det är upprörande. Det är en utmaning mol hela delsvenska näringslivet. Skall det kunna fungera måsle vi ha ettslörre ansvar för vad vi gör än vad som har visats i handläggningen av fråganom varv. socialdemokraliska partimotionen om småvarven krävs alt en särskildkommission för de tolv småvarven skall tillsättas för alt uiredaförutsättningarna au få fram beslutsunderlag som möjliggör en övergripande ochframlidsinriklad varvspolitik för de små varven. Vi menar atl ett sådantunderlag saknas. Vi menar atl det över huvud taget aldrig har förts framnågra som helst argument som kunde tjäna som underiag för en saklig diskussionom varven. Vihar stöd från både och moderaierna i form av elt motionsyrkandenärdet gäller varvs framtid. Men vi menar alt de här varvsenheiernaskall bedömas var för sig. Man måste ha ell underlag som gör det möjligl,att fåfram eu beslut på hyggliga grunder; det är vad vi begär.Under tiden skall naturiigtvis inga uppsägningargenomföras. Industriminister säger atl analysgruppen har ägnal sig ätalla de tolv varven, medan den bara ägnal sig åt varv. Det är, trorjag, en ganska orättvisbeskrivning av verkligheten. Den Helénskaulredningen harju haft analysgruppens material som underiag. Man har alltså haft tillgångtill en utredning, där man gjort en jämförelse mellande tolv varven, och sedan har man arbetat vidare utifrån denna. Man kan alltsåinte hävda atl analysgmppen tillfört debatlen någotsom inle finns med i den Helénskaulredningen eftersom denna så atl säga kom efter i liden och haft analysgmppensinformationer atl tillgå. Vad som är en aningbesvärande här, anser jag, ärden inställning som industriministern geruttryck för och som jag upplever som föga flexibel. har regeringen bestämt sig föratt srhåvarven skall skäras ned . Punkt och slut! Här finns ingen återvändo. Om man ställerkravei att varv skall få vara kvar,så kommer del atl gå ul över andravarv, även om man i ryggen har enutredning som pekar på utvecklingsmöjligheter förden här verksamheten, vilka inte finnstillgodosedda pä samma säll i lidigare utredningsmaterial. Jag anser att den visal ganska tydligt att det finns möjligheter för varv att leva vidareutan atl det skulle behöva gå ut över andra varv i vårt land. Del ar inte fråga om en såstatisk marknad, ett såslutet käri, som man förintryck av när man hör industriministerns framställning i frågan. Jag beklagar att man inom industrideparlementet inte tagitmed slörre allvar del mycket ambitiösa utredningsmaterial och de konstruktiva insatsersom gjorts pä flera håll - inte minst påfackligt häll - för all hitta överlevnadsmöjligheier närdet gäller varv. Till jag säga att jag tillsammans medflertalet centerledamöter från väckt en motion, där vi slår vakt om varvs möjligheter atl existera också , och där vi givetvis utgår ifrån att vi skall kunna få lill stånd ett riksdagsbeslut som gör del möjliglför varv au fö en rättvisbehandling och en chans att överleva. Överiäggningen var härmed slutad. § 7 Om den svenskaflygindustrins framtid Industriministern erhöll ordet för atl iett sammanhang besvara delsföljande interpellationer, nämligen 1978/79:82, anmäld , avAnion Fågelsbo (c), 1978/79:85, anmäld , av (vpk), 1978/79:88, anmäld , av (), 1978/79:97,anmäld , av (). 0/77den svenska flygindustrins fram -tid dels följande frågor,nämligen 1978/79:125,anmäld , av i Hjärium (c), lillarbetsmarknadsministern, 1978/79:161, anmäld den 22november, av (), har frågat mig om när regeringen kommeratt ge besked omflygindustrins framtid och vilka industripolitiska effekter det får för svenskinduslri om man lägger ner svensk flygindustri. NilsBendlson har frågat mig om vilka omedelbara åtgärder regeringen avser atl vidtaför all bereda arbetstillfällen för personal som förväntas bli utansysselsällning vid i och om regeringen är beredd altutarbeta ell program för civilt utnyttjande av de resurser som kan frigöras bl.a. inom den militära flygplansindustrin. ErikGlimnér har frågat mig om vilka sysselsättningseffekter resp.flygplansallernaiiv för för och saml vilka alternativasysselsättningar regeringen kan erbjuda dessa orter. LarsHenrikson har frågat mig om vilka åtgärder som vidtagits inomindustridepartementet med anledning av lidigare interpellationssvar omprojektuivecklingscenlrum och stiriingmotorn saml vilka åtgärder regeringen övervägerföratt underlätta en övergäng till andra produkier vid i . i har frägal arbetsmarknadsministern när besked kan väntas iflygplansfrägan och vilka uiredningar som pågår inom för allflnna alternativ som posilivt påverkar sysselsättningen i Trollhätleregionenför dem som utvecklar och producerar flygmotorer. Arbetet inom regeringen ärså fördelat att del är jag som skall besvara frågan. har frågal mig om vilka åtgärder regeringen överväger för atltillvarata det slora tekniska kunnande som finns inom Flygmotor iTrollhättan och vilka sysselsättningsgarantier regeringen är beredd atl ge deanslällda. Jag besvararinterpellationerna och frågorna i ett sammanhang. Flygindusirikommilténhar avlämnat sitt betänkande. Kommittén föreslär altatlackfiygsanskaffningen inriktas mol det s. k. A 20-systemel. ömden svenska flygindustrins fram -tid Den konstaterar också attofferter måste inhämtas från berörda indusirier innan beslut om upphandling kanfattas. har vidare till regeringen överlämnatett förslag som innebär inriktning mot ett annat fiygplansprojekt, benämnt Sk38/A 38. Vadgäller tidpunkten för beslut i flygplansfrägan vill jag svara att regeringenmåsle ha rimlig lid på sig atl bereda och överväga frågan. Beslut i ärendetkommer alt meddelas sä snart detta är möjligl. Konsekvensernaav en inriklning mot A 20-alternaiivet vad avser sysselsättning och teknisktutvecklingsarbete har belysts i flygindusirikommitléns betänkande. Självfallelkommer dessa aspekter att vägas in vid regeringens prövning av flygplansfrågan.Innan beslut om inriklning av flygplansanskaffningen föreligger är del förtidigt atl uttala sig om vilka sysselsällningspolitiska och industripolitiskaåtgärder ett sådanl beslut kan påkalla. Arbetetmed atl ulveckla den s. k. stiriingmotorn avsedd för bl. a. lastbilar ochbussar pågår, och motorn beräknas färdig för serieleverans i millen av1980-lalet. Var delarna lill motorn skall tillverkas kommer att bestämmas förslom . Förenadefabriksverken (FFV) har på licens utvecklat en mindre sliriing-motor, avseddatl i första hand ingå i s. k. kraftaggregal. Utvecklingsarbetet ochmonteringen av förserier av motorn är förlagda till Fabriksverkens verkstäder iLinköping. FFVhar i skrivelse lill regeringen hemställt atl den sektor inom FFV, som utvecklarcivila produkter, skall överföras till bolagsform. Frågan bereds f n. inomregeringens kansli. Enligl fastställd verksamhetsinriktning för FFV skalltillverkning av civila produkter, om det är tekniskt och ekonomiskt möjligt,ske vid FFV:s verksläder. Vadgäller frågan om ett produktuivecklingscentrum i föreslog regeringeni propositionen 1977/78:111 om teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete en utbyggnad av kontaktsekreterarverksamheten i Linköping.Föredragande statsrådet påpekade också att de regionala och lokalamyndigheterna i hade beslutat atl bidra tillproduktutvecklings-service. Riksdagenbarden avslagit en motion av m. fl. om ettproduktuivecklingscentrum i (prop. 1977/78:111, mol. 1977/78:1293, NU1977/78:75, riksdagsprotokoll 1977/78:158). Även flyginduslrikommitlén har isitt belänkande tagit upp frågan om ett produktuivecklingscentrum i Linköping.Innan beslut om flygplansanskaffningen föreligger är del dock för lidigi attuttala sig specifikt om denna åtgärd. ANTONFÅGELSBO (c): Jag ber alt till industriministern fö framföra ett tack för att jag harfött min interpellation besvarad. Jagmåsle dock säga alt jag finner svaret något tunt - jag kan inte hitta myckensubstans i del. På de direkta frågor jag ställt harjag inte fött några direktasvar. Västmanlandslän varju och även underdel första årel av något aven oas jämfört med mänga andra län då det gällde arbetsmöjligheter. Vi hadefull sysselsällning - ja, faktiskt något av en överfull sysselsällning i dellän somjag representerar. Men har del blivit en väsenlligförändring. Vi harju fått fiera krisorler, och arbetslösheten inom Västmanlandslän är mycket besvärande. Flygindustrikommitténsbelänkande avgavs för någon vecka sedan, och det är klart alt vi med stortintresse log del av vad del innebar. Det förslag som där framläggs kommer,såvitt jag kan se, atl fö stor inverkan även på . Detär två orter som nämns i belänkandel. Den ena är , men det somsägs i fråga om den orten är kanske av mera marginell belydelse. Den ort somdäremot, om det föreliggande förslagel genomförs, kommer alt beröras i myckelstor ulslräckning är . Arbogahar under senare är drabbats av stor arbetsnedläggelse inom många förelag. Detär ca 500 arbetstillfällen som har försvunnit, och när detgäller flera förelag - även ell statligt sådant - har kommun gjort enuppvaktning inför budgeiministern med anledning av all man befarat allproduktionen skulle få en viss ändrad inriktning. Delär alltså mot denna bakgrund som jag framhållil att flygindustrikommitténsbetänkande, om det går igenom, kommer all påverka arbetsmöjligheterna i mycketstor utsträckning inom Arbogaregionen. Jag har i min interpellation ställtfrågan: När kommer regeringen atl ge besked om flygindustrins framlid? Jag kanväl förstå svårigheterna. Industriministern sägeratl beslut i ärendet kommerattmeddelas så snart som möjligt-ärendet skall alllsä försl beredas. Del kan jagförstå. Men jag skulle vilja slälla en direkl fråga till induslriminislern:Finns del inte någon sista tidpunkt när svensk flygindustri skall fö besked idella fall? Nästafråga som man naturligtvis ställer sig, när man befarar atl det kan bli enförändring inom flyginduslrin, är följande: Vilka induslripolitiska effeklerför det för svensk industri om man lägger ner flygindustrin i värt land? Del ärju den fråga jag har ställt. Man undrar dä: Vilka möjigheter har vi lillalternativ produktion? Vihar hört hur man också i den tidigare debatlen här talat om alternativproduktion. Det kan naturligtvis vara svårl atl lämna elt besked,men samtidigtsägs det ju i svaret: "Enligl fastställd verksamhetsinriktning förFFV" - alllsä förenade fabriksverken - "skall tillverkning av civilaprodukier, om det är tekniskt och ekonomiski möjligt, ske vid FFV;sverksläder." Det är alltså förknippat med flera reservationer. Delhär var några av de frågor som många i ställer sig, eftersomlänet har, som jag redan sagt, en besvärande arbetslöshet. När för några årsedan flera statliga verk skulle utlokaliseras anmälde läninlresse för att fö elt eller annat av dessa verk. Den gängen blev Västmanlandslän hell och hållet ulan utdelning. Underförre industriministerns tid myntades här i ett uttryck, som bestodav namnet på induslriminislern och en doktrin. Omden svenska flygindustrins framtid 0/77den svenska flygindustrins fram -tid del skulle finnas eltansvar hos företagen innan åtgärder vidtogs, i form av nedläggning ellerförändringar. Jag undrar om man kan slälla samma förhoppning pä den nuvarandeindustriministern, och i detla fäll staten, atl man verkligen känner sittansvar innan äigärder vidtas när del gäller Arbogaregionen och fiyginduslrindär. Man måsle också se lill att de krav som har ställts vid tidigaretillfällen uppfylls. NILSBERNDTSON (vpk): I en kommun som , där var femte förvärvsarbetande ärsysselsatt med militärberoende verksamhel och där av de indusiriansiälldaarbeiar i den mililärt beroende sektorn, krävs ökad satsning pä civilaalternaliv. och flygplanstillverkningen dominerar. Del ärotillfredsställande alt så stor del av sysselsäuningen grundas pä mililärverksamhet. Silualioneni är ingen nyhet, men flygindustrikommitténs betänkande haraktualiserat den pä nytt. Kommitténs förslag omräknas nu i hur mängaarbetstillfällen som försvinner, såväl på korl sikl som i ell längre perspektiv. Företagsledningenoch statsmakterna har lydligen arbetat med utgångspunkten all den våldsammasatsningen pä mililärflygel skulle fortsätta. Därför har man uraktlåtit attplanera för civil produkiion. står man tomhänt och har endast arbetslöshetalt erbjuda som alternativ till fortsatt miljardsalsning på mililärflygel. Behovelav satsning på civil produktion är inte nytt, men det har ryckt närmare. Frånvänsterpartiet kommunisterna har vi under hela 1970-talel intensivt drivitkravet på planering för övergång från militär till civil produktion. Eltprogram fördenna övergång borde enligt vår mening utarbetas -elt program somligger framför besluten i flygplansfrägan för alt ta över resurser för andraoch angelägnare uppgifter. Nuärdet den tredje regeringen i ordningen som jag har funnit anledning atl frågavad man avser atl göra för alt främja övergängen till civil produktion. Vadhardå regeringen svarat? Strängt tagel ingenling! Ingenting som ger svar på deSaabanställdas oroliga frågor när del gäller jobben. Ingenting som ger svar påoroliga frågor bl. a. i när del gäller arbetstillfällena. Jagär myckel besviken på del svar industriminister har lämnat pä mina frågor.Del är ovanligt tunt. Likväl vill jag som brukligt är tacka för svaret. Minafrågor är konkreia och borde kunna besvaras konkret. I stället förs ettglidande och undvikande resonemang. Industriministern talar om de konsekvensersom en inriktning mot A20-allernaiivei skulle få i fråga om sysselsättning ochtekniskt utvecklingsarbete och som belysts i flygindustrikommitténsbelänkande. Dessa aspekter kommer alt vägas in vid regeringens prövning avflygplansfrägan, säger han. Men detta är inget svar.Det är inle ens svar på frågan om vilka omedelbara åtgärder som regeringenavser all vidla för alt bereda arbetstillfällen för den personal som på kortsikt kommeratt bli utan sysselsättning vid i . Det är ännumindre elt svar på min fråga, om regeringen är beredd atl utarbeta ell programför civilt utnyttjande av de resurser som kan frigöras bl. a. inom den militäraflygplansindustrin. Den frågan har helt förbigått. Dethåller inte aU som industriministern gör påstå att det är för tidigt att uttalasig om vilka sysselsättningspolitiska och induslripolitiska åtgärder som kanpåkallas, innan beslut om flygplansanskaffningen föreligger. väntarväl inte med atl teckna brandförsäkring tills del börjat brinna? Närdel gäller den långsiktiga frågan, så är den lika angelägen vilket beslut somän kommer all fattas i flygplansfrägan. Inget alternativ - inte ens en satsningpå B3LA-skulle befria företag och myndigheter från ansvaret fören planering förcivil produktion. Varje projekt har ell slut. Jagutesluter inle alt del finns krafter som vill ha hotel om arbetslöshet ochstagnation som påtryckningsmedel för fortsatt miljardrullning lillmiliiärfiy-get. Men de kan väl inte fö bestämma? Frånolika politiska partier, från regeringar och även från försvarsministrar brukarbetonas all vi inte kan tillverka flygplan av sysselsäliningsskäl utan attendasl militärpolitiska bedömningar för vara bestämmande. Detta är naturligtvisrikligt, men man smiter ifrån frågan om vad som skall ske med de anslällda, närmilitärpoliliska bedömningar leder till minskad eller inställdflygplansproduktion. Sälänge inget annat än arbetslöshet för arbetare och tjänstemän uppställs somalternativ lill flygplanslillverkningen uppstår stor oro. Del är avsaknaden av andrasysselsällningsallernativ som skapar oro. Delär försummelserna i fråga om planering för civil produktion som skapar oro. Det är oviljan alt la itumed della problem som skapar oro. Självfalletmåste man slälla stora krav på företaget när det gäller all satsa på alternativproduktion. Del bör man göra bl. a. därför alt stora vinster hämtats hem fränden militära produklionen. Krigsmaterielinduslrin har haft en skyddad tillvaroulan känningar av konkurrens och konjunktursvängningar. Mendet finns också, herr lalman, en rad skäl för att statsmakterna har ellsärskilt ansvar för att skapa civila produklionsalternativ. Jag skall peka pånågra. Dessaindusirier har byggts upp och utvecklats på grundval av statliga beslut. Arbelareoch tjänstemän har genom sina arbetsinsatser garanterat atl de statligabesluten kunnat genomföras. Den kommunala planeringenhar i hög grad styrts av dessa beslut. Väldigaresurser i form av skattepengar har plöjts ner i dessa indusirier, och detmåste vara angelägel att ta till vara resurserna för andra seklorer isamhället. Den avancerade forskningoch leknik och del slora yrkeskunnande som nu Omden svenska flygindustrins fram -tid 0/77den svenska flygindustrins fram -tid