prot · G209113 · 1978-12-31 00:00:00 — Vianser inte alt denna tillämpning står i god överensstämmelse medviseringsfriheisavtalets anda. (apk): Jag ber att fä lacka uirikesministern för svarei på min fråga. Bakgrundentill frågan är naturiigtvis den kampanj som organiseras av vissa krafter i vårtland i syfte alt försämra relationerna mellan och . Alt eltlidigare statsråd ser som sin uppgift atl provocera fram störningar mellanSverige och gör inte saken bättre-detta kan ju heller inte ha bidragittill alt vidareutveckla och förstärka del goda förhållande som trots allt harvuxit fram mellan de båda länderna. Vihar fält elt väsentligt ökat utbyte med . I början på1970-ialei reste ca 15 000svenskar per årtill , men reste 85 000svenskar dit och 26 400 polacker besökte . Det är denna utveckling som NATO-vänner och del kalla krigels aktivister inte kan tåla och acceptera. Atlkampanjen dessutom har en sådan utformning att man försöker framställa Polensfolk och dess regering såsom antisemiter gör verkligen inte saken bättre.Polens insatser och dess motståndsrörelses arbete för att under kriget räddamänniskor av judisk härkomst har fåll internalionelll erkännande. Det harberäknats att 100 000 ä 120 000 judar blev räddade på grund av den polskamotståndsrörelsens kamp. Alla dessa räddningsaktioner var förenade med uppenbarrisk för livel, och i mänga fall fick också de som utförde dem betala med sittliv. Del är med detta sombakgrund som del framstår som näsian groteskt atl företrädareför exempelvis , som satt med i den svenska samlingsregeringenunder kriget, vid värt lands gränser tillbakavisad'" mänga, bl. a. judiskaflyktingar, faslän en sådan lillbakavisning innebar all man dä skickade demrätt in i nazistiska koncentrationsläger och gaskammare. Nuämnar jag naturligtvis inte lägga utrikesministern till last vad hans f d.partiledare säger och gör, men jag anser att det hade varit på sin plats attutrikesministern klart hade sagt ifrån, när han intervjuades av olikamassmedia, atl del är en självklar rätt för vart och ett av länderna - förPolen såväl som för - att avvisa besökare som resp. land icke anserönskvärda. Dessutom borde utrikesministern ha berättat all vid singräns avvisar fler polacker än vad avvisar svenskar liksom au bland demsom avvisas frän gräns också finns människor av judisk härkomst. Viavvisade vid svensk gräns 100 av 26 400 besökare från . Polenavvisade 90 av 85 000 besökare frän . avvisade alltså ävenreellt 10 fier än . Procentuellt avvisade vi så mänga polackervid svensk gräns som man vid polsk gräns avvisade svenska besökare. och den har en gemensam utgångspunkt; vivill främja förbindelserna mellan och . Men och densvenska regeringen skiljer sig fundamentalt när det gäller synen päavvisningarna enligt viseringsfrihelsavtalei. Lålmig la ett exempel. inträffade följande avvisningsfall -jagredogör nu för de uppgifter som jag har tillgängliga: Etlsvenskt par av polsk härkomst-mannen jude-begav sig med färjan till föratl besöka hustruns moder, som var myckel svårt sjuk. Båda ' avvisades. Hustrunuttryckte för gränskonirollören sin vrede och förtvivlan häröver. Mannen sändeslillbaka lill . Hustrun logs i förvar och ålades 24 000 zloty i böter.Hon sattes i en cell, där hon fick bröd och vatten, och visades därefter ut urPolen. Modern dog under liden. Kvinnan återvände till i sä chockattillstånd all man vid den svenska tullen irodde all hon var narkotikapåverkadoch sände henne lill sjukhus. Hon vårdas fortfarande där. EnliglRolf Hagel skulle vi, omjag förslår honom räll, i ett fall som della bara säga:Utmärkt - det är suveräna räll atl avvisa besökare. Enliglmilt förmenande visar detta fall att när avvisningar sker på grunder som tersig obegripliga eller pä ett sätt som framslår som inhumana eller somdiskriminerande mol judar, sä leder avtalet till friktioner mellan länderna istället för lill ökad förståelse. Vi måste givetvis reagera när tillämpningenav avtalet leder lill händelser av del här slaget. Dethar inte saknats positiva inslag. Vi har hört från de polska myndigheterna avser atl korta ner listorna över personer som man inte vill släppa in ilandet. Vi harockså fått beskedet atl man är beredd all ompröva en rad fall.Men vi vill gärna se all della tillämpas i praktiken, innan vi uttalar någonmera positiv uppfattning om avtalet, som är en belastning. ROLFHAGEL (apk); Jag tänker inte gå i svaromål belräffande det fall som här relateradesoch antagligen byggde på uppgifter i någon tidning, som anser all den sitterinne med rikliga uppgifter. Jag kan inle bemöta delta, eftersom jag inle har deuppgifterna. Jagvill däremot ställa frågan lill statsrådet: Hur vet statsrådet att man vidpolsk gräns avvisar människor pågrand av deras judiska härkomst? Vad jag vetfinns del i polska pass ingen J-stämpel. Jag antar atl det inte heller i dennya regeringens svenska pass finns några sådana uppgifter. Jag vill alltsåpåstå atl det bland dem som avvisats vid svensk gräns också finns människor avjudisk härkomst. Kan man härav dra slutsatsen alt dessa människor avvisats avantisemitiska skäl? Och med vilken räll kan en sådan beskyllning läggas pä denpolska regeringen? Somjag sagt tidigare tycker jag all del hade varit rejält och bra för relationernamellan våra båda länder om utrikesminister när han fick möjligheterhärtill i massmedia hade klargjort hur det ligger till med utvisningarna ochframhållit alt faktiskt är det av de båda länderna som avvisar deflesta besökarna - även när det gäller besökare av judisk härkomst. äralltså inte någonting som man bara kan skylla den polska regeringen för. Viär på det klara med atl det självfallet kan uppstå svårigheter när länder medolika samhällssystem skall försöka sammanjämka sig på alla områden, inkl.turismens. De problemen är lill för alt övervinnas. Men de övervinns inte genomatt lidigare statsråd organiserar reseverksamhet för människor, om vilka man päförhand vet atl de icke är önskvärda i landet, och sedan använder utvisningenför alt skapa gnissel i relationerna mellan våra båda länder. Vi har etl viseringsfrihetsavtal som i princip ger alla svenskamedborgare rätt lill inresa i utan atl behöva begära visering. De måstedå också rimligen kunna vela pä förhand all de kommer in i landet, de måslekunna veta vilka anledningar som skulle kunna ge upphov till att de inte släppsin ulan avvisas. Detgår myckel bra alt fä reda på den svenska tillämpningen genom atl läsautlänningslagen eller att i förväg fråga. Vi är också beredda all ge skäl ivart och elt av de fall vi avvisar. De polska myndigheterna har inte någonsinaccepterat all skäl skall ges. Vifinner alt del alldeles övervägande antalet av de personer som avvisas vidpolska gränsen är av judisk börd. De får uppge vilket är de lämnade , ochgjorde de det drar man tydligen slutsatsen att det är fråga omjudar. Den slora emigrationen pågick under just de åren. Delär detta som är så otillfredsställande. Skall vi tala om för svenskamedborgareav polsk härkomst och judisk börd,som haremigrerat frän 1967eller 1968, alt den gruppen svenska medborgare de tillhör icke kan förvänta sigatt släppas in i ? Ett avtal som tillämpas på del sättet är dess värrehögst otillfredsställande och leder lill friktion. Jag hoppas del skall blionödigt alt säga upp delta avtal med , , men jag måstekonstatera att det, trots vissa posiliva tecken, är denna tillämpning somfortfarande ger upphov till friktioner. ROLFHAGEL (apk): Jag finner all de skäl utrikesministern grundar sin inställning pä ärnågot diffusa och lösliga. Om en människa utvandrat frän 1967 eller 1968skulle det vara entydigt med judisk utvandring-del är väl ändå alt vara liletvärdslös i sina uttalanden. Del kan möjligen accepteras av människor somorganiserar reseverksamhel av myckel bestämda skäl, men atl landetsutrikesminister tillåter sig atl använda så lösa formuleringar är någotunderiigl. Tydligenhar de siffrorjag redovisade för utrikesministern inte gäll fram. Vi är denstat som ulvisar de flesla, bl. a. människor av -jag upprepar det -judiskhärkomst. Jagvill fästa utrikesministerns uppmärksamhei på all sådana här avtal knutils ävenmed tvä andra länder. Både och har likartade avtal med ,men där har inle förekommit någol som liknar den kampanj som bedrivs i vårtland. Del borde i viss män stämma till "fterlanke. Jag menar att detuttalande utrikesministern gör här egentligen strider mol Helsingforsöverenskommelsensanda och mening. Jagvill även fästa uppmärksamheten pä att det i slutet av svaret står alt dennatillämpning inte överensstämmer med avtalets anda. Det vore bra omutrikesministern ville redovisa om det i avtalet står att varje land är skyldigtall redovisa varje enskilt fall. Jag har ytteriigare etl par kommentarer lill del har sagt. Depersoner som kommer till får pä ett inreseformulär ange vilket är delämnat , om de emigrerat därifrån. Den slutsatsen tycks dras att den somlämnai ,1968eller senare har gjort del underden våg avjudiskemigration som dä skedde. Del är inom den kategorin avvisningarna sker. HerrHagel försökte göra gällande atl när vi i avvisar personer som kommerfrån - däribland också människor av judisk börd - skulle vårt beteendevara likt det polska. Jag vet inte ens hur många personer av judisk börd somavvisas vid de svenska gränserna. Men jag kan tala om för att deavvisningar som sker vid de svenska gränserna, och jag skulle utgå från att ettmyckel litet anlal av dessa personer är judar, sker på de grunder som står iutlänningslagen. Och vi är beredda att i varje enskilt fall tala om vilketskälet är och peka ul pä vilken grund i utlänningslagen som avvisningen sker.Det är inte de polska myndigheterna beredda lill. Det vore bra om vi finge enbältre tillämpning av avtalet. Anledningarna lill avvisningarna är i och försig mindre intressanta än en bra tillämpning av avlalei.Men man har frän den polska sidan inle varii beredd all ge sädana förklaringar. ROLFHAGEL (apk); Jag anser fortfarande atl formuleringarna är alldeles för värdslösa förall framföras av elt lands utrikesminister. Utrikesminister säger att man"tycks dra slutsatsen" och all man "antar". Det är intesärskilt exakt. Jagvill fästa uppmärksamheien på att jag inte fick något svar på min frågahuruvida del står i avtalet atl länderna i fråga är skyldiga all redovisa varjeenskilt fall av utvisning. Sedandelar jag utrikesministerns uppfattning i ett avseende, nämligen att del gälleralt få avtalet att fungera ännu bättre. Men det åstadkommer man inle genom attinsinuera all skulle ägna sig åt antisemitism. Det har utrikesministerninte någol som helst belägg för, eftersom uirikesministern inte ens kan påslåatt majoriteten av dem som utvisats frän är judar utan snarare svenskamedborgare, som inte har någon bakgrund i och som har utvisats på grundav smuggling, valulahandel eller sä triviala ting som bråk pä hotell o. d.Majoriteten av dem som utvisats från ärjust sådana personer. Och, märkväl, vi utvisar fler än vad polackerna gör. Dessutom bidrar del inte lill atlstärka relationerna alt angripa ett land som verkligen har fått känna pårasförtryck och anklaga del landet för all vara rasistiski. Det står i viseringsfrihelsavtalei atl avtalet inte begränsar varderastatens räll atl vägra inresa i eller vistelse på dess område för medborgare iandra slalen av skäl som anges i dess lagar och andra författningar. Nogmåste det väl rimligen kunna förväntas atl man skall fä ett svar, näravvisningar sker och man begär en förklaring frän den ena statens sida vilkaskäl i lagar och författningar som avvisningen grundas pä. Men del är del viinte har fäll, och det är det vi är beredda atl ge frän svensk sida. HerrFälldin försökte t. o. m. träffa en uttrycklig överenskommelse om detta, somtycktes vara i hamn men som sedan inle accepterades frän den polska sidan. Jag konstaterar om igen att den överväldigandedelen av de svenskar som avvisas vid den polska gränsen är av judisk härkomst.Del är möjligt att enstaka judar har avvisats vid den svenska gränsen, men i säfall kan vi i varje enskilt fall peka pä de grunder i den svenskautlänningslagen enligl vilka avvisningen har skett. (apk); Jag vill fästa uppmärksamheten på alt det även i utrikesministernssenaste inlägg fanns en av dessa mycket svävande formuleringar, "rimligenkunna förväntas", som utrikesministern aldrig kan angripas för. Jagställde frågan: Slår del i avtalet, eller står del ej i avtalet au resp. landskall redovisa skälen tillavvisning? Jag vet svarei - det står ej i avtalet. är pä ingel sättskyldigt all redovisa varje enskilt fall. Då kan man lika väl säga det som atlsvänga sig med en massa mer eller mindre luddiga formuleringar som inte ledernågonstans. Delskulle också vara väldigl intressant om utrikesministern vjlle berätta hur storden "överväldigande delen" är av de 90, dvs. hur många del är som harjudisk härkomst av de 90 som avvisats vid polska gränsen. Om utrikesministernville tala om del, skulle vi kunna få en så all säga konkret diskussion, därutrikesministern skulle vara tvungen all leda sina insinuationer i bevis. Omåtgärder för att flnna arbetskraft till vissa lediga platser Jag kan försäkra all ingen person avvisas vid den svenska gränsenföratt han eller hon är jude. När del övervägande antalet av dem som avvisatsvid polska gränsen varit judar är det myckel svårt all undgå intrycket alt delärjust del förhållandet som har varit avgörande. ROLFHAGEL (apk): Den polske utrikesministern skulle göra exakt samma deklaration som denherr nu gör. Och jag vill påstå att den nuvarande polska regeringen i detavseendet har ett mer fläckfrill förflutet än vad exempelvis partihar. Överläggningen varhärmed sluiad. § 7 Om åtgärder för attfinna arbetskraft till vissa lediga platser Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga, 1978/79:428, ochanförde; har frågat mig vilka initiativ regeringen är beredd atlta för atl lediga platser skall tillsältas. AntonFågelsbo nämner i frågan alt elt varv i sydöstra barett 50-lal ledigaplatser som inle kan tillsättas. Antagligen syftar han på varv, somjag lycker är ett bra exempel pä de stora svårigheter som arbetsförmedlingen står inför. Lål mig därför säga några ord om silualionen där. Oskarshamnsvarv söker kvalificerade varvsarbeiare, som inte finns i ulan måsterekryteras från annat häll. Arbetsförmedlingen gör Slora ansträngningar allinformera arbeissökande i hela landet om möjligheterna lill arbete pä dettavarv, men ändå blir bara en del av platserna tillsatta. Varvet har ordnatutbildning, och AMU-cenier har ordnat kurser för varvsarbeiare. Dethar inte heller hjälpt, bl. a. därför au många sluiar kort lid efter utbildningen.Av de arbetslösa i är den största delen kvinnor, men dem vill varvetinte anställa. Ett vanligt skäl lill att varvsarbetare pä andra orter inte villflytta lill är all deras fruar Omåtgärder för att finna arbetskraft till vissa lediga platser inte kan få arbete där. Jaganser det angeläget att rörligheten pä arbetsmarknaden kan öka så alltillgången på lediga platser och arbeissökande kan bringas i bättre överensstämmelse.Regeringen har därför framlagt ett förslag om försiärki arbetsförmedling.Datasystemet för sökning och bevakning av lediga platser utformas inte minstmed lanke pä behovet av information om lediga platser pä andra orter änhemorten. Arbetsmarknadsutbildningen har också byggts ut, ochflyiiningsbidragen har höjts. Vivet alla att stora omställningar är nödvändiga om vår industri skall kunnahänga med i den internationella utvecklingen. I många fall tvingas enskildamänniskor att byta yrke eller flytta lill annan ort. Men omställningarna måsteske i socialt acceptabla former. Jag vill här peka pä tvä omständigheier somgör att vi - trots behovet av industriell förnyelse -måste vidta en delålgärder för atl bromsa nedläggningar av olönsamma företag. Fördet första är del lolala antalet lediga platser i fortfarande lågt.Platsantalet har ökat stadigt men ganska sakta i elt halvårs tid och är utantvivel pä väg uppåt, men ännu hade arbetsförmedlingarnabara 45 000 kvarstående lediga platser. Antalet arbetslösa var mer än dubbeltsä stort eller 95 000 enligt arbelskraftsundersökningarna. Trots vad jag nysshar sagt om - och del finns fler exempel - kan man alltså inle sägaatt del allmäni seii finns någol krafiigi sug efler arbetskraft lill industrin. Fördel andra måste vi acceptera atl många människor har starka skäl för all inlefiytta lill annan ort. I allt fler hushåll är det tvä eller flera personer sombehöver arbete pä den nya orten, och del är ofta myckel svårare au ordna änbara ett. Jag skall be att fä lacka arbetsmarknadsministern för att jag har fållmin fråga besvarad. Delär alldeles rikligt atl del var varv jag hade i tankarna när jagställde min fråga. För sedan hörde jag på radion om varv,och då ställde jag frågan. Vifick en uttömmande redogörelse för - varv, problem, fiyttning, osv.Men del finns liknande företeelser i andra delar av vårl land. Vi har över 90000 arbetslösa, och det är fakliskl många företagare på många platser i vårlland som söker arbetskraft men inte lyckas få. Jagser just i en tidning som har kommit ut följande: Hur stor ärarbetslösheten? Från kom en rapport om att ett förelag behövdenyanställa, men alla som arbetsförmedlingen anvisade vände om igen. Arbetet varför tungt, smutsigt och lönen för låg. De återvände lill arbetsförmedlingen. står följande; Från ringer en företagare med liknandeproblem. Ett 20-tal personer behövs utöver den nuvarande arbetsstyrkan. Omallt går i lås skall de också få fasta anställningar. söker platsen vänder om. Jaghar liknande uppgifter frän min egen hemkommun. Där har en mekanisk verkstadannonserat i lokalpressen efter tvä svarvare. Förelagaren säger: En kille harringt. Han frågade hur myckel han tjänade på atl jobba hos oss jämfört med attgä och stämpla. Han brydde sig inte ens om atl komma utoch titta. Jag kan ta ännu ett, nämligen vad som redovisades päASEA-stämman av verkställande direktören. Han sade all ASEA hade erbjuditungdomar-och vi vet ju hur mänga arbetslösa ungdomar del finns idag-verksiadsteknisk utbildning, men del var inle mänga som kom, och av dem somtill slut kom hoppade de fiesta av utbildningen innan den var färdig. ASEA:sindusiriskola i , för all la ytterligare ett exempel, kunde inte fä tagi kvalificerade sökande till en kurs, trots alt ligger i ett utpräglatarbetslöshelsområde. Vad hararbetsmarknadsministern för kommentarer all göra lill detta? Omåtgärder för att flnna arbetskraft till vissa lediga platser ger en rad exempel, och jag troralt man kan fortsättauppräkningen. Det förekommer att arbeten erbjuds men inte accepteras i förstaomgången liksom det händer atl sökande kommer till arbetsplatser men inte ansesvara lämpliga förden uppgift som arbetsgivaren erbjuder. Det finns sådanatväsidiga uppgifter frän olika håll i värt land. Minslutsalsär-vilketockså framgår av mitt svar-atl förmedlingsarbeiel måste förbättras ochintensifieras så atl man klarar den här matchningen mellan sökande och ledigajobb. Nalurliglvis måste man också tillse att arbetsmiljöerna är någorlundalikvärdiga, sä att man inte möts av etl "nej lack" lill elt erbjudetarbete. Det är alltså en viktig fråga att höja industriarbetets status, sä attdet blir en eftersökt uppgift au arbeta i svensk industri. Industrin spelar en avgöranderoll när det gäller att klara vår ekonomi, det vet och jag välom. Omen person upprepade gånger vägrar att ta erbjudet arbete och det inte finnsnågra rimliga skäl lill del, då skall del emellertid rapporteras tillarbetslöshetskassan, och där får man bedöma om kassastödet skall dras in. ANTONFÅGELSBO (c): Jag är tacksam för det kompletterande svar jag har fått avarbetsmarknadsministern. Det är klart att alla bör ha frihet när det gäller etterbjudet arbete, men alt bara avvisa och avvisa undan för undan är ändå enannan sak. Har arbetsmarknadsministern möjlighet att något närmare preciseraoch konkretisera reglerna i sådana fall? Det aren fråga som mänga faktisktställer sig . Nr 113 Arbetsmarknadsministern : Det finns klara anvisningar från lill förmedlare om hur man skall gå lill väga i de härfallen. De har också aktualiserats, och skall tillämpas. ledighet vid arbets- Överläggningen var härmed sluiad. §8 Om rätten till ledighet vid arbetsmarknadsutbildning Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför alt besvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:435,och anförde: har frågal mig om regeringen är beredd alt la initiativlill all anpassa rälien lill ledighet för kursdeltagare i arbetsmarknadsutbildninglill de semeslervillkor som gäller i arbetslivet. Enliglarbelsmarknadskungörelsen har kursdeltagare i arbetsmarknadsutbildning rättall behälla utbildningsbidraget vid kortvarig ledighet för enskild angelägenhetav vikt (s. k. ea-dagar). AMS har fastställt antalet ea-dagar till tvä per månad.Deltagare i utbildning där ferier inte förekommer kan enligl förskrifter somAMS utfärdat la ut ledigheten antingen under studietideneller i omedelbar anslutning lill all utbildningen avslutas. Härigenom hardenna ledighet i praktiken närmasi kommit alt jämställas med rätt till semesiervid förvärvsarbele. Jagvill erinra om att 1978årssemesterkommiiiébl. a. har fått i uppdrag altundersöka om det är möjligt att lösa frågan om intjänande av semesterlön vidarbetsmarknadsutbildning. NILSBERNDTSON (vpk): Det är angeläget atl villkoren för deltagare i arbetsmarknadsutbildning,så långt möjligt, anknyter till vad som gäller i arbetslivet. Denfrägesiällningjag aktualiserat gäller des. k. ea-dagarna och elevernas krav päledighet anpassad lill semeslervillkoren i arbetslivet. Rättentill ledighet med bibehållet utbildningsbidrag är ganska snävt reglerad i frågaom både skälen och antalet dagar. I vissa avseenden har faktiskt försämringarockså skett. Närdetsedan gäller rätten alt ta ut outnyttjade ea-dagar har starkt missnöje uppställmed de restriktioner som tillämpas. Beslämmelserna för hur sädana dagar får lasul under sommarledigheien ger exempelvis inte möjligheter att anpassa dem lillanhörigas semesterledighet. Detfinns flera oformligheier - för alt uttrycka saken milt - i fråga om tillämpningen av de s. k. ea-dagarna. Arbetsmarknadsministerns påstående i frågesvaret att ledigheten "i praktiken närmast kommit all jämställas med rätt lill semester vid förvärvsarbele" är tyvärr inte riktigt. Del stämmeri vart fall inte överens med vad som gäller i fråga om ea-dagarna och rätten att ta ul outnyttjade ea-dagar. För all kunna jämställas med semesier måsle ledighe- 78 ten kunna disponeras av eleven vid tid som passardenne. Så är tyvärr inie Merapositivt är arbetsmarknadsministerns besked atl semester-kommittéundersöker frågan om semesterlön vid arbetsmarknadsutbildning. Men skynda påden saken! Det råder stor otålighet och berättigad otålighet bland eleverna. Delrimliga borde väl vara all elever i arbetsmarknadsutbildning hade rätt delstill betald ledighet för enskild angelägenhet - utan alltför hårda krav i frågaom skälen - dels lill en ledighet som anpassats till gällande semesterbestämmelserinom arbetslivet. Samtidigtsom jag lackar arbetsmarknadsministern för svarei vill jag ställa följdfrågan:Är arbetsmarknadsministern beredd alt verka för en sådan ordning förelever iarbetsmarknadsutbildning? Del vore bra om arbetsmarknadsministern inle barapekade på en utredning ulan också avgav en viljeyttring. Omrätten till ledighet vid arbetsmarknadsutbildning Del ärju som säger, att semesierkommiiién funderar överden här saken, och jag håller gärna med om atl riktpunkten förverksamheien skall vara all man så långl möjligt försöker få lill ståndjämställdhet mellan det normala arbetslivets villkor och AMU-utbildningensvillkor. Jagvidhåller all del är ett sådant steg som här har tagits och att man försökeranpassa villkoren vid AMU-uibildningen till semeslervillkoren i övrigi. Jag ärklar över au det inte är helt jämförbart, men det är som sagt etl steg som las. NILSBERNDTSON (vpk); Jag noterar som posilivi att arbetsmarknadsministern ändå anser att manbör lösa frågan i den riktning som eleverna kräver.