prot · G20960 · 1978-12-31 00:00:00 — Medden skrivning som flnns i regeringens förslag - proposilionen 1978/ 79:25 - somett enhälligt arbetsmarknadsutskott ställt sig bakom kan dessa människor inteens räkna med elt skyddat arbete. I 2 § slår bl. a.: "Den regionalastiftelsens verksamhet skall bedrivas effektivt och med iakttagande avaffärsmässiga principer." Hur många som kommer lill den skyddadeverksamheten klarar vad som står i den lagparagrafen? Viföreslår i vår motion all det utarbetas elt nytt förslag till lag om regionalastiftelser för skyddat arbete. Del nya förslaget bör enligt vår meninginnehålla följande: 1. all verksamhetens mål skallvara all trygga de handikappades rätt till arbete, 2. alt de anställdas fackligaorganisationer skall ges beslutanderätt i styrelserna. 1. att de anställda skalltillförsäkras ett avgörande inflytande över sina arbetsplatser och 2. atl näringslivet inte skall gesnågon representation i styrelserna. Arbetsmarknadsutskottetavstyrker vpk-motionen med den något egendomliga formuleringen atl ettförverkligande av molionsförslaget skulle innebära all man rev upp förra åretsriksdagsbeslut. Men delta kan rimligtvis inte vara någoi sakskäl. Vem skulleriva upp dåliga riksdagsbeslut om inte ri ksdagen själv? För om det är så -jagsäger om, efiersom jag inte är övertygad om all del verkligen förhåller sig så- atl en förändring av lagen om de regionala stiftelserna på de punkter viföreslår strider mot tidigare fattade beslut, då är delta beslut dåligt och börrivas upp. Därförmåslejag slälla vissa frågor, och jag ser nu all arbetsmarknadsministernWirlén är här. Han kan kanske svara på dem. Vadär del i föregående års riksdagsbeslut som strider mot atl del i lagen skrivsin alt verksamhetens mål skall vara att trygga de handikappades räll lillarbete? I den nu föreslagna lagen verkar det som om formuleringen i 2 §ullrycker verksamhetens mål. Jag citerar på nytt: "Den regionalastiftelsens verksamhet skall bedrivas effektivt och med iakttagande avaffärsmässiga principer," Vadär det i föregående års riksdagsbeslut som gör del omöjligt förrepresentanterna i de anställdas fackliga organisationer all della medbeslutanderätl i styrelsen? föreslås i lagen atl de endast skall få varanärvarande med yttranderätt. Vadär det i föregående års riksdagsbeslut som undandrar de anställda möjlighetenatl ha ell avgörande inflytande över sina arbetsplatser? Vadär det i föregående års riksdagsbeslut som gör del nödvändigt all ha ennäringslivsrepresentanl i styrelsen, dvs, en representant för del näringslivoch de privata vinstintressen som föranlett utslagning av de flesta människorsom skall sysselsättas i skyddat arbete? Vad har den människan där all göra? Vadär del som gör dessa näringslivsrepresenlanler speciellt lämpade att delta istyrelsens beslut, när de anställdas fackliga organisationer inle anses bör fådelta? Jag skulle gärna vilja ha svar på dessa mina frågor. Vadsom i första hand måste ut då det gäller frågan om skyddat arbete är vadsom är den avgörande orsaken lill ulslagningen på arbetsmarknaden. Dennavikliga fråga går man dock förbi med tystnad. Vimenar från vpk all del är kapitalets ständiga strävan all utvinna mer och merarbetsresultat av varje anställd som är den avgörande orsaken till ulslagningenpå arbetsmarknaden. Detär framför allt de som inle är tillräckligt effektiva eller anpassningsbaraenligl kapitalets synpunkt som inte är lönsamma. De blir allt fler. För demfinns inle längre arbete på den s. k. fria arbetsmarknaden. De slås helt enkeltut. är den kalla verkligheten. Del är också den verkligheten som måstevara utgångspunkten för de ålgärder som måste lill om rätten till arbete skalltryggas för de arbetshandikappade. Dådenna kammare debatterade den nya organisationen förskyddat arbete, inledde dåvarande arbetsmarknadsministern I hans tal förekom gång på gång formuleringen "arbete ålalla". Jag citerar: "Det vi skall besluta om är för tusentalsmänniskor etl stort framsteg. Arbete ål alla -jag upprepar del - måste vara delövergripande målet försvensk sysselsättningspolitik." Omdella stämde med verkligheten, skulle även de människor som ärarbetshandikappade eller förtidspensionerade ha rätlen till etl meningsfulltarbete då de önskar detta. Men så är inle förhållandel i verkligheten.Verkligheten är helt annorlunda. Det hjälper inle, del är i varje fall långtifrån tillräckligt, all skapa olika ersättningsformer för arbetet på den s. k.öppna marknaden. Vad som måste lill är nya arbetstillfällen i då del signalerasall åtskilliga tusental arbeten i den öppna marknaden är i fara. Dåulslagningen på arbetsmarknaden är orsakad av kapitalets vinstbegär, måstesamhället träda lill. Den skyddade verksamheten kan bli en tillgång i dellaavseende. Men då får inle den djungelns lag bli rådande som tidigare orsakatulslagningen. Den skyddade verksamheten får inte bli en B-arbetsmarknad. Jag har i della mitt anförande ställt en rad frågor som jag gärna villha besvarade. Slutligen anser jag, all i den mån föregående års riksdagsbeslutstrider mot vad vpk föreslagit i motionen, bör beslutet rivas upp i motsvarandedelar. Jag yrkar bifall tillmotionen 1978/79:154. yrkandena 2 och 3. ställde några frågor lill mig. Jag skall i korthetbesvara dem. Deltalas i 2 § om att den regionala stiftelsens verksamhet skall bedrivaseffektivt och med iakttagande av affärsmässiga principer. Det är, såvitt jagförstår, nödvändigt alt man har en organisation som fungerar på bästa sätt. Ochdet är vad man avser med ordet effektivt i denna paragraf Det är för dehandikappades bästa viktigt alt stiftelsens verksamhet är väl fungerande. Medbegreppet "affärsmässiga principer" avses inget annat än det nödvändigakonstaterandet all det skyddade arbetet måste passas in i den marknadsekonomisom vi häri vårt land. Vi måste se lill atl man här inle använder sig avillojala konkurrensmetoder, all denna verksamhet inte stör den ordinarieverksamheten mer än vad som är nödvändigt och atl man försöker finna former förverksamheten som ger sysselsättning utan all slå ut annan sysselsättning påandra orter. Denandra frågan som log upp gällde näringslivels representant istyrelsen. Detta är en verksamhet som i hög grad har anknytning lillnäringslivel. Del förefaller mig därför vara rimligt all man har den parten medi styrelsen liksom man har löntagarorganisationerna med i styrelsen. De ärrepresenterade där, och det är svaret på den tredje frågan som . Alt man har ell gott samarbete med näringslivels representanter trorjag är nödvändigt för all få etl gott inflöde av arbetsobjekt och föratl kunnafaen god marknadsföring av de produkter som framställs i den skyddadeverksamheten. Får jag också göra del tillägget omlöntagarrepresentationen all de anställda ju finns med där och alt de haryttranderätt. GUSTAVLORENTZON (vpk) kort genmäle: Jag lackar arbetsmarknadsministern för de svar jag har fått. Jag ärdock inle nöjd med dem, och del var inte heller svar på alla de frågor jagställde. Arbetsmarknadsministernsade atl anledningen till att näringslivets män skall vara med i styrelsen förregional stiftelse är atl de behövs för en nödvändig marknadsföring. Men nogkan denna styrelse klara den uppgiften ulan alt dessa män är med.Styrelseledamöterna harju själva i varje fall varit med i del syslem somklassat ut och slagit ut dem som blivit arbetslösa och hamnat på skyddadeverkstäder. Jag tycker all del är långt ifrån sympatiskt all dessa människoröver huvud taget är med i denna styrelse, i synnerhet som de som arbetar däricke har samma rätt som de övriga i styrelsen. Man kan inte, herrarbetsmarknadsminister, jämföra det förhållandet, att de anställda vid dessaverkstäder får räll all närvara vid styrelsesammanträdena med yttranderätt medden status som den man från näringslivet har som varit med om atl slå ut demfrån arbetsmarknaden. Syftetmed del skyddade arbetet är atl de handikappade skall tillförsäkras rätt tillarbete. måste då framgå av lagtexten i målsällningsskrivningen. Men detgördel inle. Det finns ingenting om della där-och del värden frågan som jagockså ställde men inte fick något svar på. Varför finns del ingen skrivning ilagtexten som slår fast rätten till arbete för de handikappade? En sådanskrivning är ändå rätt avgörande. Del duger inte all bara slå sig för sill bröstoch utropa: Vi är anhängare till allas rätt till arbete, när man sedan inlevill införa delta krav i lagtexten. Då blir det närmast hyckleri, och det är ivarje fall inle meningsfylll. Detkan inle vara hela sanningen atl orden "effektivt och med iakttagande avaffärsmässiga principer" gäller bara styrelsen som sådan, utan det måsteockså gälla de anställda. Varför är så många anställda vid de skyddadeverkstäderna inle effektiva? Varför motsvarar de inte de krav som ställs på demutan måste bli förtidspensionerade? Det är väl ändå detta man menar med"effektivitet" och "affärsmässiga principer", om jag kanförslå saken riktigt. Under i stort sett årets alla månader pågår förhandlingar mellan dekommunala huvudmännen och regeringen, en regering som då företräds av olikadepartement ellerav statens förhandlingsnämnd. Förhandlingarna rör sig årligenom mångmiljardbelopp. Också vikliga principer i fråga om utvecklingsfrågor m.m. är vid olika tillfällen upptagna lill förhandling. En del frågor leder lilllagstiftning, dock försl efter avslutad förhandling. Det har alllid, iblandnaturiigtvis efter myckel hårda förhandlingar, gått all träffa uppgörelse. Såskulle också ha skett , del är min absoluta övertygelse. Kommunalmänoch landstingsmän i alla partier är därför Oiganisationen för skyddat arbete besviknaoch förvånade över atl regeringen valt alt gå denna väg. Väsentligt större ochsvårare frågor har klarats av genom förhandlingar. I stället för atlslutförhandla med sina partner i stiftelsebildningen, landstingen, valde manalt lagstifta. En enhällig landstings- och kommunopinion är lindrigt sagtförvånad och besviken över del skedda. Statsrådetsade all tidsbristen var orsaken lill detta handlande. Jag tror all det är så ihans fall, men i övrigt har frågan varit under behandling i månader och dessaförhandlingar skulle ha varit uppe i ell tidigare skede. Vi vill dock hoppasall detta är etl tillfälligt misslag i arbetet. I en allt svårare ekonomiskverklighet och i ett läge där såväl ekonomi som sysselsättningsfrågor måstediskuteras i den kommunalekonomiska utredningens anda mellan regering, kommuneroch landsting behövs samråd och förtroende parter emellan. Jag hoppas för de kommunala huvudmännens räkning atl så blir falletframöver. Iövrigt finns en del att kommentera av vad som sagts här. Men del tjänar litetlill att bråka om den snö som föll , och eftersom tidsbristen såvitt jagförslår är huvudorsaken lill denna debatt skall väl debatten inle ta längretid. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs pä bifall lill l:o) utskottets hemslällan, 2:o) reservationen nr 2 avTorslen Stridsman m, fl. samt 3:o) reservationen nr 1 av , ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. DåArne begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärtvotering beträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angående arbetsmarknadsutskottetshemslällan i betänkandet nr 17 mom, 2 antar reservationen nr 2av m. fl. den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationennr 1 av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill all kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 17 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avTorsten Stridsman m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 17 mom. 3 Aröstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ArneFransson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 154 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 17 mom. 3 Bröstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 154 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då GustavLorentzon begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av AlfWennerfors m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 17 mom. 5röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då FilipFridolfsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avTorsten Stridsman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller arbetsmarknadsutskottets hemslällan i belänkandet nr 17 mom. 6röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då ArneFransson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 222 Nej - 81 Köpeskillingskon-trollen vid överlåtelse av vissa statligt belånade småhus §4 Köpeskillingskontrollen vid överlåtelse av vissa statligt belånade småhus Föredrogs civiluiskotiels belänkande 1978/79:7 medanledning av propositionen 1978/79:55 om föriängd köpeskillingskonlroll m. m.vid överlåtelse av vissa statligt belånade småhus jämte motioner. I propositionen 1978/79:55 ()hade föreslagits godkänna vad i regeringsprotokollet förordals ifråga om ändringar av grunderna för prövning av överlålelsepriser för småhus. Förslaget innebar all den köpeskillingskontroll somskedde vid överlåtelse av vissa statligt belånade småhus skulle vidgas till attomfatta överlåtelser som skedde under en lid av från utbetalningen avdet statliga lånet. Kontrollen skulle dessutom vidgas lill att omfatta allastatligt belånade småhus som skulle bebos av låntagaren, dvs. även s. k.slyckebyggda småhus. De nya reglerna skulle träda i kraft den 1 juli1979 och omfatta även sådana hus beträffande vilka slutligt beslut ombostadslån meddelades efter denna tidpunkt. I detta sammanhang hadebehandlats motionerna 1978/79:173av i (c) och (), 1978/79;174avPer-Olof m. (m), vari hemställts atl skulle avslåproposilionen 1978/79:55, 1978/79:175 av . (vpk), vari föreslagils I.atl beslutade alt tidsgränsen vidgades till atl avse överlåtelser somskedde under en lid av från utbetalningen av de statliga lånen. Köpeskillingskon-trollen vid överlåtelse av vissa statligt belånade småhus 2. att beslutade att denya reglerna skulle träda i kraft , 3. att hos regeringenhemställde att förslag om åtgärder atl motverka spekulation i småhus i enlighetmed vad som anförts i motionen förelades . 1. all skulle avslåmotionen 1978/79:174, 2. att med bifall lillregeringens förslag och med avslag på motionen 1978/79:175, yrkandena 1 och 2,godkände vad i regeringsprolo-kollet förordats i fråga om ändringar avgrunderna för prövning av överiåtelsepriser för småhus, 3. atl skulle avslåmotionen 1978/79:173, 4. att skulle avslåmotionen 1978/79:175, yrkandet 3. Reservation hade avgivits av () och () som ansett att utskottet bort hemställa atl med bifall lill motionen 1978/79:174skulle avslå propositionen 1978/79:55 och motionerna 1978/79:173 och 175. Metoden atl genom kontrollåtgärder av olika slag söka komma lill rättamed missförhållanden är oftast en väg som leder lill ständigt behov av vidgadkontroll. Anledningen därtill är uppenbar. I de flesta fall går det all kringgåkontrollåtgärder, och detta kan av naluriiga skäl inle accepteras. Alltså måstekontrollsystemet utvidgas, och det nya läget består till dess man funnit vägaratl kringgå det utvidgade kontrollsystemet, och då måste det ju skärpasytteriigare osv. Det är denna -jag skulle vilja kalla det "ondacirkel" - som vi är inne i bl. a. när del gäller atl kornma till rätta medde s. k. överpriserna på småhus. Del förslag lill föriängdköpeskillingskonlroll, som utskottsmajoriteten nu framlägger, innebär dels enavsevärd förtängning av kontrolltiden, dels en utvidgning att gälla ävenslyckebyggda småhus. Tillsammansmed har jag i en ulföriig reservation, som jag av tidsskäl inle skall redovisa i detalj, yrkat avslag på förslaget om såväl förlängning som utvidgning av köpeskillingskontrollen. Det är etl konse kvent uppföljande av den uppfattning som de borgeriiga riksdagsledamöterna hade redan i boende- och bosiadsfinansieringsutredningarna. Från moderata samlingspartiet framhöll vi också i en partimotion 1974:192 bl. a.: "Köpe skillingskontroll leder endast till alt en s. k. svart marknad uppstår. Enligl vår uppfattning böri stället bostadsproduktionen inriktas på en ökning av andelen småhus." Våravarningar har besannats. Köpeskillingskonlrollen föreslås nu utvidgas-detta trots alt remissinstanserna ingalunda varit så positiva som man föriedsall tro när man läser propositionen 1978/79:55. Tvärtom har fleraremissinstanser varit myckel tveksamma emot förslaget, som, om det genomförs,kommer alt bidra till en ökad "svart marknad", vilket i första hand kan utnyttjas avpersoner som disponerar stora likvida medel. Delföreligger dessutom en betydande risk för alt den nu föreslagna förlängningen iframtiden kommeratl förtängas ytterligare. Vissa remissinstanser har redanvarit inne på det. I proposilionen anför också föredragande statsrådet bl. a.följande: "Jag förordar därför alt tiden för kontroll inle tills vidareförlängs lill från bostadslånels utbetalning." Del är della"tills vidare" som förstärker mina farhågor på den här punkten. Allkomma lill rätta med s. k. spekulationsvinsier när del gäller småhus kan påsikl åstadkommas endast om man skapar bättre balans mellan tillgång ochefterfrågan. Bosladsproduklionen måste därför i högre grad än tidigare inriktaspå småhuslägenheter. Atl de bosladssökande i slor utsträckning önskar bo ivilla, det vet vi av tidigare undersökningar, och del bekräftas ytterligare avden opinionsundersökning som just refererats i tidningarna. Jag avserden opinionsundersökning som utfört på uppdrag av tidningenByggnadsindustrin. Av drygt I 000 tillfrågade personer vill inle mindre än 8196 bo i villa eller radhus. 7 av 10 tillfrågade vill helst äga sin bostad,oavsett om del gäller villa, radhus eller lägenhet. Del är naluriigl all en såstark efterfrågan måste utgöra ell stort tryck på priserna på småhus. Vimoderater anser del viktigt all man söker underlätta för människorna atlförvärva sin bostad. Bankerna har numera också infört olika former avbosladssparande. Detta är i och för sig värdefullt, men systemet skulle behövakompletteras med förslagsvis speciella skatteregler, som ytterligare skullekunna underiätta och stimulera bostadssparandel. Detta i kombination med enökad produktion av småhus bör göra del möjligt alt avveckla nu gällandeköpeskillingskonlroll. Del finns mot denna bakgrund inle anledning all , sommajoriteten föreslår, ytterligare vare sig förtänga eller vidga köpeskillingskontrollenför småhus. Meddella, herr talman, yrkar jag bifall lill moderalreservationen lillcivilulskotlels betänkande nr 7. Köpeskillingskon-trollen vid överlåtelse av vissa statligt belånade småhus (vpk): All erfarenhet och alla undersökningar som gjorts visaratl spekulation i småhus och småhustomter är en myckel utbredd företeelse ochatl olika åtgärder mot spekulationen är mycket motiverade. Den s. k. medvetnaspekulationen utgör etl påtagligt problem i många kommuner, liksom denspekulation som man av någon anledning föredrar alt kalla något annat. Delhar också visat sig atl de metoder kommunerna har möjlighet all tillämpa ochhar tillämpat i spekulationshämmande syfte är bristfälliga och alt del måsieskapas nya möjligheter alt komma lill rätta med de problem som det bör ligga ialla bosladskonsumenlers intresse atl fö slut på. Del är bara de privata mark-och bygginiressen, som i takt med de ökade priserna på småhusen gör ökadeprofiler, som kan ha intresse av alt nuvarande förhållanden lar fortsätta. Spekulationenpå småhusmarknaden leder till högre boendekostnader än vad de"normala" kostnaderna, inkl. vinster i olika led på bostadsmarknaden. Köpeskillingskon-trollen vid överlåtelse av vissa statligt belånade småhus Detta i sin turhar lett till att stora grupper av hushåll med låga inkomster och utanförmögenhet eller bankförbindelser stängs ute från småhusmarknaden. En av deåtgärder som från olika kommuner framförts är införande av en obligatoriskkommunal förmedling vid vidareförsäljning av småhus. Invändningar beträffandeadministrativt merarbete och liknande argument mot sådana åtgärder som vpkföreslår i motion nr 175 skall enligl vår mening inte få vara bestämmande dådet gäller all på allvar la itu med en utbredd och ständigt tilllagandespekulation. Regeringsförslagetom köpeskillingskonlrollen är ell litet - men alldeles otillräckligt - steg påvägen. Kontrollen måste enligl vpk:s mening utvidgas lill all avse samtligaöverlåtelser av småhus - inte bara slalligl belånade småhus som skall bebos avlåntagaren. Förslagen om atl förlänga kontroll-liden från två lill tre årliksom om tidpunkten för ikraftträdandet är också otillräckliga för all föordentlig effekt. Vpkhar i andra sammanhang föreslagit atl beskattningen på vinsten vid försäljningav småhus - den s, k, realisationsvinsten - skall skärpas och vinsterna påförsäljningen beskattas på i princip samma sätt som vanliga inkomster. Vi harockså föreslagit andra ålgärder, bl. a. skärpt fastighetsskatt genom förhöjd iniäktsschablonför taxeringsvärden . och maximering av ränteavdragen tillskuldbelopp på högst . med avdrag från skatt och inte från inkomst. Ettgenomförande av dessa förslag skulle verksamt bidra lill större ekonomiskrättvisa mellan olika boendeformer. Likaså skulle ett genomförande avvpk-förslagel om obligatorisk bostadsförmedling av allabostadslägenheter bl. a. få en sådan effekt sami försvåra och förhindraspekulationen på småhusmarknaden.