prot · G20976 · 1978-12-31 00:00:00 — Pensionärernafår nöja sig med de bosläder de har. Ungdomarna måste bo kvar hemma, ochbarnfamiljerna tvingas acceptera sin trångboddhet. De enda som får bra bostäderär de med plånboken full av tusenlappar. Den borgerliga regeringen lovade all 100 000 nyadaghemsplalser skulle byggas pä . Men kommunerna som skulle bygga demsaknar pengar, och därför växer nu köerna. Omallt går väl, och med lilel lur, kanske målsättningarna på sex . Ävenhär beklagar regeringen men vägrar ingripa konkret. Den verkar tvärtom hoppasatt barnen skall växa ur daghemskön eller atl föräldrarna själva skall ordnabarntillsynen. går var fjärde byggnadsarbetare arbetslös. Vpk, Byggnadsarbetareförbundetoch mänga kommuner har krävt konkreta insalser från regeringen för elt ökatbyggande. Vi har krävt satsningar för alt bygga nya bostäder och sanera gamla. Bostadsminislernsade alt regeringen vidtagit ålgärder. Byggandet ärpägång, sade hon.Jämför man innan ser man det. Menskall inte byggandet jämföras med debehov som finns? Innebär del inle annars au man accepterar bostadsbrist ochtrångboddhet? Den borgerliga regeringens bosladspolilik är en ren eftergift förvinst- och spekulalionsintressena. Behovei av bostäder kan förutses. Byggandetkan planeras, men den borgerliga regeringen har satt planlöshelen i syslem. Etlav de tydligaste exemplen pä denna slappa, liberala låtgåpolilik ochperspektivlöshei är behandlingen av befolkningen i . Där är hotel omdriftsinskränkningar i Malmfälten akut. Det är ovisst om det blir någonutveckling av i . ASSLs boardlillverkning holas av nedläggning. Vattenkraftsutbyggnadenkommer alt vara avslutad om ell par år. 22000 människor går arbetslösa, och av dem har 14 000 beredskapsarbete eller fårarbetsmarknadsutbildning. Arbetslösheten och undersysselsättningen blandkvinnorna är enorm. Den kan inle preciseras, eftersom de flesta kvinnor inleanser det lönt alt söka arbele. Dennauppräkning kunde fortsätta, men vad som sagts räcker för att konstatera alt delkoloniala utnyttjandet av landels rikaste del skall fortsätta. Vadtänker regeringen göra för atl trygga en varaktig sysselsättning förmänniskorna i ? Uppenbarligen ingenting, alt döma av statsministerUllslens egna ord, eftersom den satsning på man säger sig vilja göra ärhelt otillräcklig. Nej,vad man tänker göra är alt sälla tågen och flyllbussarna söderut i rullningigen. Den gamla flyltlasspolitiken skall åter komma lill heders, precis somunder 1950- och slörre delen av 1960-lalet, då administrerad avsocialdemokratiska regeringar. Någramålmedvetna satsningar tänker man uppenbarligen inle göra, därför alt det inlepassar storfinansen - regeringens verkliga uppdragsgivare. Någon hjälp från PerSköld kan norrbottningarna inte heller vänta, sä länge han hävdar: "Det ärinle vår uppgift all syssla med sysselsättnings- och arbelsmarknadspolilik. "Del var alltså Statsföretags chef som yttrade deua. Vad som måste lill ärmålmedvetna satsningar som sätter stopp för rovdriftenoch som innebär planerad hushållning med tillgångarna för all trygga jobb ochmateriell standard för framtiden. Kommunisterna i Norr-botlen har utföriigtpresenterat en utvecklingsplan för Norrbollen som ger 6 000 nya jobb och kostarca fördelat . Lål mig ge några exempel: Inganedskärningar av arbetsstyrkan inom innan nya arbetstillfällen skapats. Breddningav näringslivet i malmfälten lill både etablerade och nya industrier. Böriaalt bryta Kaunisvaaramalm. Anlägg en konslgödselfabrik i . Gör till etl centrumi en järn- och slålregion. Bygg ut förädlingen avskogsindustrin bl. a. vid . Utveckla jordbruket ochinte minst trädgårdsnäringen. Förbättrakommunikationerna och ulvekla fraklstödet. Byggul järnvägen mellan och och anslut den lill det finskajärnvägsnätet i Kolari. Bygg ut flygförbindelsernagenom elt inlandsfiygfält. Deltaär någonting helt annal än den flyttlasspolitik - eller det"omflyil-ningsalternaliv", som det ibland så vackert kallas - sominte ger ett enda nytt jobb. Varär de 2 300 nya jobben i som alla partier i var överens omför ? Jagvill fråga statsministern: skall vi f ö. skicka alla arbelslösanorrlänningar? Genom den polilik ni driver ökar arbetslösheten också iSödermanland, , , osv. Tala om var jobben finns tillalla dem som skall flytta söderut! Så här ser den borgerliga regeringenspolitik ut. Så har ni styrt och ställt lill det för människorna i Sverige.Därför anklagar vi den borgeriiga regeringen för slöseri med statsmedel. Ni harbara berikat storfinansen med alla bidrag och gåvor, och därför är ni också medansvarigaför dagens arbetslöshet. Vianklagar er för all ha tillåtit pris- och hyresstegringar. Ni kunde ha sattstopp för dem, ni kunde ha infört pris- och hyresslopp. Niär skyldiga till bostadsbristen. Behoven hade kunnai förutses, och ni borde haplanerat för ett ökat byggande. Niär ansvariga för bristen på daghemsplalser. Ni kunde ha ställt tillräckligtmyckel pengar till kommunernas förfogande. Då hade ni också kunnai åläggakommunerna alt bygga ell tillräckligt antal daghems- och frilidshemsplai-ser. Deborgerliga regeringarna har medvetet drivit denna löntagarfienlliga polilik.Huvudlinjen -som man har lyckats med - har varit alt krisens bördor skullebäras av folkflertalet. Sä var det bestämt och sä fick del bli! Den borgeriiga trepartiregeringen sprack på frågan om kärnkraften.Samtidigt bedyrade dock samtliga partiledare alt de i övrigt var överens, t. o.m. om möjligheterna alt ordna en folkomröstning. har också förklaratatt han inle är emot en folkomröstning. Frågan är nu vad man är överens om egentligen ochom man verkligen är överens. När vill man t. ex, alt folkomröstningen skallgenomföras? Vänsterpartietkommunisterna har länge föreslagit folkomröstning om kärnkraften. Vi harföreslagit en folkomröstning som skall gälla huruvida vi skall ha kärnkraft somenergikälla i eller inte. Endast genom atl ställafrågan pä delta sätl och begära atl få den besvarad med JA eller NEJ kan denverkliga folkmeningen bli klar. Vi menar all en folkomröstning bör genomförasföre valet. Socialdemokraternahar förklarat atl de inte alls är främmande för tanken på en folkomröstning -när nästa energipolitiska beslut skall fattas. Ja,del är sä dags dä, när anpassats ytteriigare till kärnkraften! Alllfler socialdemokratiska väljare, medlemmar och sympatisörer, inte minst SAFE -den socialdemokratiska arbetsgruppen mol kärnkraft - kritiserar nu öppet densocialdemokratiska partiledningens linje. Vpkger klara besked: kärnkraften skall avvecklas och de alternativa energikällornautvecklas och användas. Folkomröstningen behövs för alt fä fram folkmeningen.Allt fler löntagare och arbeiarväljare blir motståndare lill kärnkraften. Hurskall de dä uttrycka delta motstånd? Vi vet också aU de kärnkraftsvänligapartierna i inte är särskilt representativa för sina väljare. Justdärför menar vi atl det är elt demokratiskt krav all dessa människor, ulanbindning lill andra frågor, får ge sin mening lill känna i en folkomröstning. Densvenska storflnansen, som många länge förnekade fanns, intar en unik ställning.Del har klargjorts . Den intar en unik ställning ävenjämfört med andra länder. Vi har sett denna storfinans i aktion. Högtovanför de anställdas och hela samhällets huvuden förhandlade den med ometl man kan nästan säga handelsavtal om oljeleveranser och om svenska råvarorsom de själva inte ens ägde. Sådan är kapitalismen, och sådan är den svenskastorfinansens maktställning. Regeringensalt snällt vid sidan om och överlät åt alt överta regeringens uppgifter.I regering siller man tyst och stilla när storfinansen förhandlaroch spekulerar för högre profiler- på sin höjd justerar man skatterna för altunderlätta affärerna. Denojämföriigl mäktigaste av familjerna som ulgör den svenska storfinansen ärfamiljen . Affären med hotade dess egna intressen, ochplötsligt, ulan all någon förstod hur, försvann hela idén med avtalet. Volvoblåste av den extrainkallade bolagsstämman, och försökte verkaoberörd. Delhär illustrerar för människorna den enorma maktkoncentration som finns inäringslivet. En liten grupp maklfullkomliga aktieägare besiämmer. vel viatt den decentraliserade marknadshushållningen i verkligheten är centrerad tillSkandinaviska och , säger ochvarnar för all släppa in mer kapital i . Delär bra alt socialdemokratin efter 44 är i regeringsställning och iopposition gör denna upptäckl. Men ännu viktigare än själva upptäckten är:Vilka slutsatser drar man av detla? I inget land förekommer atl en enskild finansfamiljharen så dominerande ställning som den Wallenbergarna har i . Genom atlha byggt sitt finansimperium enligl samma princip som kinesiska askarkontrollerar familjen genom en egen kärnförmögenhei elt kapital omminst . omsluter företag som ,, , , , , Allas , ,Fläktfabriken, , KemaNobel, , , ESAB m, fl. Vikommunister var länge ensamma om alt angripa denna enaståendemaktkoncentration. noterar vi med tillfredsställelse atl även OlofPalmesäger sig vara motståndare till maktställning. Men vi tror inle atlman kommer ät denna maktställning genom all nöja sig med att förhindra attWallenbergkapilal flyter in i , Del kan möjligen hämma finansimperietsväxt ät etl håll. Densom menar allvar med kritiken av maktposition måsle dra den endamöjliga slutsatsen: bör överföras i samhällelig ägo.Därigenom angrips på ett grundläggande sätt hela storfinansens maktställning inäringslivel. Därigenom läggs en tung lill en folkslyrdsamhällsekonomi. Kan vi förvänta oss och socialdemokratins stödför denna linje? Denkapitalistiska krisen och regeringens storfinansvänliga polilik har skärptmotsättningarna i samhällel. Därför behövs nu en helt ny polilik, utformad avarbetarrörelsen. Den gamla socialdemokratiska regeringspolitiken var och ärotillräcklig. Den våren nederlagspoliiik. 1980-laletmåste bli för en ny och radikal arbetarpolitik. måste angripas, löntagarnas offensiva och radikala kravförverkligas. Vänsterpartietkommunisterna har presenterat etl sådant program inför 1980-talel. Programmetbestår av realisliska och fullt genomförbara förslag förden kommandevalperioden. Programmet anger också färdriktningen för arbetarrörelsens kampför etl socialistiskt . Viställer följande förslag i centrum som nödvändiga all genomföra under denärmaste tre åren: 100 000 nya jobb på 12månader, 300 000 . Alla ungdomar garanterasarbele, praktik eller utbildning. Wallenbergimperietöverförs i samhällels ägo. Demokratiska fri- ochrättigheter pä arbelsplalserna. 7 limmars arbetsdag föralla. Avveckling av kärnkraften. Bort med momsen pä mal. Hård beskattning av kapital ochprofiter. Nedskärning avmilitärutgifterna med 2 miljarder varie år. 300 000 nya och saneradebosläder. 225 000 nya daghems- ochfriiidshemsplalser. Deltaär konkreta krav som omfattas av många löntagare, av de löntagare som vill haen ny regering och framför alll en ny polilik. Det är radikala krav sominnebär en offensiv i lönlagarnas intresse. Det är krav som insalta i etllängre perspektiv - i en polilik för 1980-lalet -anger vägen ut urkapitalismens kriser. Ensådan polilik innebär självfallet kamp mol slorfinans och kapitalägare -enpolilik som lar sikte på en förändring av maktförhållandena i samhället. Ensådan polilik kan bara uppnäs genom alt man utvecklar rörelse- och masskamp. Däkan 1980-lalel präglas av den radikala arbetarpolitikens målsättningar. Sådanalängre gående målsättningar är: Löntagarmaklpå arbetsplatserna och demokratisk kontroll över del ekonomiska livet. Alternativproduktion, dvs. produktion styrd av samhällels och människornas behov. Avveckling av kärnkraftenoch användning av varaktiga energikällor. Jämställdhetmellan män och kvinnor, all diskriminering av kvinnorna avskaffas. Rättvisaskatter, övergång lill produklionsbeskattning och en stalskommunal progressivenhetsskall. Bra bosläder ochboendemiljöer lill överkomliga priser. Bra och gratis daghem ålalla barn. Kamp för inlernalionell nedrustning och förbud mot kärnkraft. Deltaprogram för 1980-talel, den radikala arbetarpolitiken, är den svenska vägenlill socialism. Arbetarpolitik slår mol regeringens borgarpolitik. Det är enpolilik som innebär alt folkets väl går före storfinansens. Den politiken måsteutgå ur lönlagarnas rörelse. Den bygger pä krafter ur arbetarpartierna,arbetarnas och tjänstemännens fackliga organisationer. Den utesluter samverkanmed storfinans och borgare. Den kräver arbetarrörelsens samlade slyrka ochmedvetna kamp. Underdelta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Bostadspolitikens uppgift är all medverka lill alt skapa godalevnadsvillkor för människorna. En bra bostad i en god miljö måsle vara engrundläggande social rättighet. Det är människornas behov och kraven på en klokoch ansvarsfull hushållning med gemensamma resurser som skall bestämmautvecklingen inom bostadssektorn, inte ägandet och vinsliniressel. Delbostadspolitiska reformarbetet måste präglas av solidaritet och rättvisa.Jämlikhet och demokrati i boendel - inle privatisering - skall ge människormöjlighet atl styra sina livsvillkor. De boende själva och deras organisationermåste därför tillsammans med samhällel ha del avgörande inflytandet överboendel. Denna sociala målsättningär den självklara utgångspunkten för socialde- mokratinsbostadspolitik liksom lidigare. Det är på den grunden vi förberett ossför det steg i bostadspolitiken som kan och måste las sedan vi avskaffatbostadsslum och bostadsbrist. Ensocialt medveten och beslulsam bostadspolitik var av mänga skäl nödvändig somen avlösning av miljonprogrammet. Detbehövdes kraftfulla ålgärder för all garaniera en övergång till etl jämnt,tillräckligt högt och balanserat bostadsbyggande. De konjunklurmässigasvängningarna när del gäller bostadsbyggandets omfattning och inriktning ärtill skada för de boende, för samhället och för alla dem som arbetar ibyggnadsbranschen. Del fanns också uppgifter som inle hade hunnits med underansträngningarna atl avskaffa bostadsbristen. På flera områden har utvecklingendessutom lett till alt nya krav måste ställas. 1denna situalion gällde del verkligen atl med all kraft värna om redan uppnåddamål som stegel in i del andra skedet av den socialt inriktadebostadspolitiken måste las. var och är socialdemokratins mål. är inle denna strävan att uppnå angelägna sociala mål som har präglatutvecklingen . Situationen på dagens bostadsmarknad ärutomordentligt allvarlig. Utvecklingen leder f n. bon från de bosladssocialamålen. Bostadsbyggandethar sjunkit mycket kraftigt lill långl under den nivå som svarar mol behovet. Följderna har blivitbostadsbrist och arbetslöshet. Detelände som följer av all inte kunna få en egen bostad drabbar framföralll de mest skyddslösa grupperna i samhällel: nybildade familjer, ungdomar,plötsligt splittrade hushåll eller ensamslällda, de som måsle flytta bort fränarbetslöshet, människor i krissituation. Bara i Står i dag30 000 ungdomar i bostadskö. Detalltför låga bostadsbyggandet leder också till atl arbetslösheten blandbyggnadsarbetarna ökar pä etl helt oacceptabelt säll. Men den sjunkandebyggnadsverksamheten drabbar inle bara byggnadsarbetarna ulan också de 600 000människor som för sin sysselsättning är beroende av byggnads- ochbyggmaterielindustrin. Nedgången har därför hafl en ödesdigert negativ effektpå den totala produktionen och sysselsättningen då den istället hade bort fungera som en motor för utvecklingen. är trots detladen kommunala planberedskapen dålig, och den försämras successivt. Byggnadskoslnadernahar stigit myckel kraftigt. Spekulationen och den svarta marknaden med boslädertilltar. Orättvisorna mellanboendeformerna ökar. Deflesta löntagare har också drabbats av kraftigt ökade boendekostnader samtidigtmed atl reallönen sjunkit och bostadsbidragen urholkals av inflationen. Varfemte barnfamilj och många pensionärer och låginkomsttagare har förlorat sinabostadsbidrag, och betydligt fler har fåll dem kraftigt försämrade. De förslagsom förs fram i årets budget är långl ifrån lillräckliga för all undanröjaproblemen. De ger ivänemoi vad påstod lidigare inle mest lill familjer med fler barn och låg inkomst. Redanlidigare hörde dessa grupper till dem som pä grund av trångboddhet eller dåligbostadsstandard behövde förbättra sitt boende. tvingas de avstå frän dennanödvändiga förbättring. För första gängen upplever vi t. o. m. atlhushåll i de mest utsatta grupperna, t. ex. barnfamiljer, tvingas flytta sämre bostad. Det äretl nederlag för den sociala bostadspolitiken som bordesvida i skinnet på de socialliberalismens banerförare som med "rosor päkinden och solsken i blick" - men inle särskilt myckel mer-står förregeringsansvaret. Problemen inom bostadssektorn leder också till en växandesegregation som ökar hårdheten och ulslagningen i samhället. Risken tilltar nuför att barn föds in i samhällels B-lag, medan andra lär sig atl la för sig avlivets bästa och att hänsynslöst slå vakt om sill eget. Ansvaretför denna utveckling vilar pä de tvä senaste regeringarna. Deras handlande harframför alll kännetecknats av passivitet inför problemen, av brist på intresseför fortsalla reformer och av undfallenhet gentemot jusl de kommersiellakrafter som del har gälll atl bekämpa för atl värna om de bosladssociala målen. Allasocialdemokratiska förslag om åtgärder för en bätire bostadspolitik haravvisats. Regeringarnasegna förslag har varit otillräckliga och kommil alltför sent -minst av allt harde förtjänat de skrytsamma kommentarer de omgetls med. Iår avslår regeringen t. o. m. från atl föreslå atl som brukligt ärfastställa en ram för bostadsbyggandet, och del med den makalösa moliveringenall någon sådan ram inle behövs. Jag vill inle ens försöka avgöra om delta äretl uttryck för total kapitulation inför svårigheterna eller för enmaktfullkomlighet som syftar lill alt beröva och kommunernainflytande över utvecklingen. Jag nöjer mig med atl slå fast all vi nu behöveren ram som fungerar som del av alla eftersträvade målet för ell tillräckligthögt bostadsbyggande. Socialdemokraterna kan inle acceptera denna upprörande ansvarslöshelinför en allvariig och betydelsefull samhällsfråga. Vi kräver attbostadspolitiken äter görs lill en gmndläggande social fråga. Vikräver alt bostadsbyggandet snabbi ökar lill 70 000 - 75 000 lägenheter ,främst i flerfamiljshus. Vikräver all ell särskilt tilläggslån införs för all stimulera byggandet avflerfamiljshus. Densnabba ökningen av byggpriserna måsle hejdas. Kontrollen överentreprenadpriserna måste skärpas. Spekulationen och segregationen måstebekämpas. Visäger nej lill införandel av strimlade län och utförsäljningen av deallmännyttiga bostadsföretagen. I stället bör de allmännyttiga förelagen gesmöjlighel lill utveckling genom nya former för inflytande för de boende, ensanering av ekonomin och en upprustning av miljön. Delsociala ansvaret för boendel måste fördelas lika mellan olika fastighetsägare.Därför kräver vi anvisningsrält och aktiva bosladsför- Vivill ha rättvisa och jämlikhet mellan upplåtelseformerna genom samlade ålgärderinom bosladsfinansieringen och skallepoliliken. a. bör elt tak sältas förränteavdragen och dessa dras från slutskallen. Förframliden behövs ell syslem för lolalfinansiering av alll bostadsbyggande ochde socialt nödvändiga bostadskomplementen. Vikräver all bostadsbidragen återges sill tidigare värde genom förbättringar förtillsammans 200 milj. kr. utöver regeringens förslag. Vikräver all regeringen gör en översyn av hela bosladsbidrags-syslemet.Vi måste få ett mer lättbegripligt och rättvist syslem, med mindre krångel ocheffektivare broms mol missbruk. Orättvisorna när det gäller pensionärernasbostadstillägg måsle bort. är också, herr lalman, viktigt atl vi anstränger oss att utnyttja bostads-och bebyggelseplaneringen för all utveckla värt samhälle lill elt samhälle merpräglat av gemenskap och omtanke, av ansvarsfull hushållning med våra resurser. Mängamänniskor är ensamma. Förändringarna i människors livsmönster och behov harvarit stora. En myckel stor del av vår befolkning lever i "nyasamhällen", som ännu saknar social struktur och sammanhållning. Därförmåsle vi nu slälla kravet all varie bostadsområde, antingen del gällernybyggnad eller förbällring, planeras ulifrän en social helhelssy n. Variemänniska måsle i sitt egel bostadsområde kunna få sina grundläggande behov avomvårdnad och kultur, gemenskap och aktivitet tillgodosedda. Bostads-och bebyggelseplaneringen bör samverka med andra viktiga reformer, såsomutbyggnaden av åldringsvård och barnomsorg, handikappanpassning, den nyasocialtjänsten, den öppna hälso- och sjukvärden, SlA-skolan och insatserna motden sociala ulslagningen. Del krävs helt enkelt gemensamma insalser för del"samhällets inre arbele" för all förbättra människors levnadsvillkorsom måsle bli en av våra viktigaste uppgifter inför 1980-talel. Delställs också nya krav av annal slag. Bostadsplaneringen måsle bättre änhittills samordnas med lokaliseringen av arbetsplatser. Vi måste få en merframsynt trafikplanering, inte minst av hänsyn lill hälsan och miljön. Vi måstefä en bebyggelseplanering som utgår frän högt ställda krav på miljövård ochhushållning med energi och andra resurser såsom tillgängen pä mark och vallenoch orörd natur. Mer omsorg måsle ägnas åt all vårda den äldre bebyggelsen. Omdessa krav skall kunna uppfyllas behövs samverkan mellan olika samhällssektorer.Det behövs ny lagstiftning. Del behövs uirednings-, forsknings- ochulvecklingsarbeie. I vår motion lägger vi fram förslag om konkrela ålgärder påalla dessa områden. Detär, herr lalman, vikligl all vi sä snart som möjligl flnner former för en bättresamhällsplanering från de här utgångspunkterna. På sikl vill visocialdemokrater atl de kommunala programmen utvecklas och samordnas med annansamhällsplanering till etl nationellt miljöutvecklingsprogram. Vi är övertygadeom all vi med sådana ålgärder kan göra den socialt inriktade bostadspolitikentill ell instrument för samhällsomdaningen även för framliden. Händelseutvecklingen har gjort del nödvändigl alt isamband med den allmänpolitiska deballen la upp ylleriigare en fråga, nämligende allvarliga hälsoriskerna pä grund av radongas och radioaktiv strålning i husbyggda av radiumhalligl byggnadsmaterial, framför allt den s. k. blålätlbetongen,eller på särskilt radioakliv mark. Dessa problem är varken nyaeller okända. De behandlades ingående av energikommissionen.Energikommissionen underströk all användningen av sådant material bör undvikasoch alt energisparprogrammet måsle utformas så, all del inte leder till ökadehälsorisker. Kommissionen rekommenderade därför all "olikabyggnadsmaterials betydelse för radonhalten undersöks och atl lätlbelonghus medsärskili hög aktivitet lokaliseras, lämpliga molålgärderulprovas och genomförs, forskningsinsalsernabeiräffande hälsorisker av strålning i bosläder förstärks". Dessaallvarliga hälsorisker påverkade emellertid inte den dåvarandetrepartiregeringens utformning av energisparprogrammet och ledde inle heller,såvitt bekant, till några andra ålgärder, trots all såväl bostadsminisier ElvyOlsson som jordbruksminister , statsråd medansvar för miljöfrågor, hade fått en ingående föredragning redan under våren1978. 1 denna föredragning deltog också representanter för siatensstrålskyddsinstitut, planverket och byggforskningsrädei. Kravetpå skyndsamma ålgärder för all komma lill rälla med dessa problem togs därförupp av socialdemokraterna i . Del var en av de punkter där vikritiserade regeringens även i övrigt dåligt underbyggda energispar-program.Den dåvarande bostadsminislern visade emellertid redan då ell påfallandeointresse för frågan. Dennabrist på intresse för en allvarlig fråga har fortsatt i den nya regeringen.Därför har vi anmält denna sak till . Därförmåste jag också rikta två allvarliga frågor lill den nuvarande regeringen: Varför vidiogs inleålgärder , när dessa problem blev kända? Vad är regeringen nuberedd all göra? Jag vill någol kommentera anförande i de delar delgäller slrålningsrisken i byggnader.