prot · G20927 · 1978-12-31 00:00:00 — Änviktigare än vid enskilda projekibedömningar är rimligtvis tillgången pä ellförbälirai analysmaterial som underiag för en aktivare regionalpolitik ochglesbygdsinrikiad sysselsättningspolitik i stort. Enligtmin uppfattning ärdet angeläget att sysselsättningspolitiken i ökadulslräckning kan utgå från de faktiska förhållandena och sysselsällnings-mönsireni glesbygdsområdena och all samhälleis siödinsaiser därigenom bättre anpassastill glesbygdsområdenas sysselsätiningsbehov. Lokala och regionala förhållandensaml människors egna önskemål om sysselsätlningen måsle spela en stor roll föromfattningen och utformningen av stödinsatserna. Med anledning av vad som här har framförts anhåller jag om att tillarbetsmarknadsministern fö ställa följande frågor: Anslutersig statsrådet till uppfattningen atl allas räll till arbete måsie innebära förstärktasalsningar på sysselsäliningen i glesbygd och de för glesbygden typiskasysselsättningarna? beredd atl ta initiativ till yllerligare analyser moisvarandeFöllingeprojektei i olika delarav landet i syfte alt erhålla bättre underlagför sysselsällningspolitiska insaiser? beredd medverka lill alt samlade kartläggningar och analyser kankomma till stånd i fråga om kombinationssysselsätlningar ochdeltids-sysselsättningar för all därigenom bl. a. fö en bättre belysning avkvinnornas sysselsältningssituation och sysselsätiningsbehov? 1978/79:71av {c) till jordbruksministern om ökad säkerhet vidrullbrädesäkande: Den nya sporten "rullbrädesäkande" harblivit en positiv upplevelse för många ungdomar. Engagemanget från ungdomenlyder på initiativkraft och akliviielslusla. Mentyvärr kan vi med jämna mellanrum notera olyckor som inträffat som en följd avrullbrädesäkandel. Vilkaåtgärder ämnar jordbruksministern, som ansvarar för idrottsfrågorna, vidta föratl öka säkerheten vid rullbrädesäkandel? 1978/79:72 av LennartAndersson (s) lill slalsrådel om hemspräksundervisningen; Den Ijuli påbörjades dens. k.hemspråksreformen,som bl. innebar en skyldighet för kommunerna att erbjudaeleverna undervisning i och på sitt hemspråk. Statsbidrag ställdes tillkommunernas förfogande för sådan undervisning liksom för hemspråksträning i denallmänna förskolan. Undervåren har kritik mol reformen förekommit i massmedia, varvid bl. a. haruttalats att reformen inte har genomförts enligt intentionerna eller inte harfött avsedd effekt. Moldenna bakgrund vill jag lill slalsrådel ställa följande frågor; Anser regeringen atl reformenhar fått del genomslag som kunde förväntas under del första året? I hur mänga fall har kommunerbefriats från skyldigheten alt anordna hemspråksundervisning och vad har varilskälen lill detta? Hur stor andel avinvandrarbarnen med behov av hemspråksundervis-ning/iräning berörs avbefrielsen från skyldigheten att anordna sådan verksamhet? Vilka åtgärder planeras inomskolöverstyrelsen, och regeringen i syfte atl öka reformensgenomslagskraft? Planeras några ytterligareåtgärder för att förbättra invandrarbarnens ställning i förskola och skola? § 27 Meddelande omfrågor Meddelades alt följandefrågor framställts 1978/79:101av//7V/öBe/g////«/(s) till arbetsmarknadsministern om införande av allmänplatsanmälan i ; En enhällig länsarbetsnämnd har vid upprepadetillfällen krävt alt allmän platsanmälan införes i . Socialdemokratiskamotioner och reservationer har avslagits av den borgerliga riksdagsmajorileten. 1den allmänpolitiska debatten sade statsminister : "Försöken medallmän plalsanmälan kommer att vidgas." Med hänvisning tillovanstående vill jag ställa följande fråga: Kommerarbetsmarknadsministern atl verka för alt allmän platsanmälan införes iNorrbotien? 1978/79:102 av MalsHellström (s) till utrikesministern om staden i ; Utanför i ligger käkstadenCrossroads med ca 20 000 svarta invånare. På många säll uigör dennasamhällsbildning en aktiv social protest av de svarta gentemotapartheidlagsiiftningens grymhet. Här bor fullständiga familjer; kvinnor ochbarn har fiyttal samman med de förvärvsarbetande fäderna i stället för attvistas åtskilda från männen i något av de fattiga reservaten,"Bantustans", där undernäring är allmän och barnadöd-lighelenfruktansvärt stor. Crossroads är en fungerande samhällsbildning -trots denstora materiella fattigdomen - med en egen civil administration, skolor, visssjukvård och en aktiv social gemenskap med bl. a. utomordentligt lågkriminalitet. Efter trakasserier, rivningar, lårgasanfall och dödsskjutningarhotar nu de sydafrikanska.myndigheterna att helt jämna staden med marken ochtvångsförflytta stadsbefolkningen till undernärings- och svält-områden. Medhänvisning lill det anförda hemställer jag om att få ställa följande fråga tillutrikesministern: Avserslalsrådel ta initiativ - i FN eller andra organ - som syftar till att räddastaden i från förstörelse och dess befolkning frånivångsförflyitning? 1978/79:103av () till budgel- och ekonomiminislern om skattemässigresullalutjämning för yrkesfiskare; yrkesfiskare tillhör de yrkesgrupper somhar myckel ojämn inkomst mellan olika år, och orsaken härtill är tillgången påfisk inom de områden där fiskaren utövar sin samhällsgagneliga gärning. möjligheter alt utjämnainkomsterna mellan olika är är mycket ringa, och därför har vid mängatillfällen framförts krav på någon form av resultatutjämning i likhet medskogsägarnas "skogskonto". Detta är myckel angeläget, däinvesteringsbehovet i bålar, motorer och övriga redskap är omfattande och infallermed oregelbundna intervaller. Avserbudget- och ekonomiminislern alt framlägga förslagom ändring iskattelagstiftningen i syfte all åstadkomma någon form av skattemässigresullalutjämning för landeis yrkesfiskare? 1978/79:104avBe/7//Aflö/v>;A (vpk)lill utrikesministern om ett svenskt slöd för deliranska folkel; Del finns många vittnesbörd om del skräckvälde somschahregimen i utövar. Listan kan göras hur lång som helst över de grovabrott som denna regim gjon sig skyldig till mot en befolkningsmajorilel ilandet. kräver en stor del av det iranska folket demokratiska fri- och rättigheter.Dessa självklara krav har schahregimen bemött med brutalitet ochupptrappad terror. Detär nu viktigt att den internationella opinionen och regeringar i olika länderger del iranska folkel sitt stöd. Den har uppvisaten häpnadsväckande passivitet. Jag vill därför frågautrikesministern: Vilkainitiativ avser regeringen alt ta lill stöd för det iranska folkets kamp fördemokratiska fri- och rättigheter? 1978/79:105av () till arbetsmarknadsministern om åtgärder molungdomsarbetslösheten; Mer än ett är har förflutit sedansysselsällningsulredningen föreslog särskilda personalförslärkningar inomarbetsmarknadsverket för intensifierade insatser till förmän för ungdomenssysselsältning. har ungdomsarbetslösheten nätt rekordnivåer. Mot denna bakgrund villjag fråga arbetsmarknadsministern: Kommer proposition i frågan atlföreläggas ? Kommer detta i så fall au ske isådan tid atl kan slutföra sin sakprövning av förslagen före utgångenav ? 1978/79:106av () lill utrikesministern om elt svenskt initiativ tillförmån för den i dömde svenske medborgaren : Vilka åtgärder avser ulrikesminislern au vidtagamed anledning av all den svenske medborgaren dömts till elllångt frihetsstraff i ? 1978/79:107av i Hållsla (c) lill arbetsmarknadsministern om rökförbud isamband med asbestarbelen: Hälsoriskerna i samband med asbestarbelen har efternya larmrapporter fått ny aktualitet. Eftersom man inte lyckais finna någonfullvärdig ersättningsprodukt för asbest som isolering exempelvis i motorer,går det ju inie att utan vidare föreslå förbud för asbesltillverkning.Problemet måste, tills en ersättningsprodukt uppfunnits, lösas i en förbättradarbetsmiljö. Undersökningar som gjorts pä asbestarbeiare visar, dä det gällerlungcancer, atl den ökar då vederbörande också är rökare. Den härupptäckten ärju ingalunda ny. Om det nu är sä att den som röker inte bryr sigom della förhällande för sin egen del, så är det så mycket värre för den ickerökande arbetskamraten, som genom sitt passiva rökande ivingas in i elt risksammanhangsom han skulle slippa om rökning vore förbjuden i samband med asbestarbelen.Eller skall han nödgas sluta sitt arbele? Rent allmänt börjar ju tanken altseparera rökare från icke rökare atl finna gehör, Ibörjan av fjolåret ställde jag frågan lill dåvarande arbetsmarknadsministernAhlmark om han ville verka för elt rökförbud i samband med asbestarbelen, Hanssvar var nej. Anserarbetsmarknadsministern att händelsernas utveckling gjort liden mogen förinförande av ett rökförbud i samband med asbestarbelen? Är i sä fall statsrådetvillig atl arbeta för ett sådanl? 1978/79:108 av RuneTorwald {c) till socialminislern om handläggningen av yrkesskadeärenden: Tyvärr upplever alltför mänga sig såsom maktlösagentemot en långsam och känslolös byråkrati. Jag vill här bara ge några dala omelt aktuellt fall. Enperson född den 16januari 1920, boende i , drabbades sedanav elakartad lungsäckscancer efter mångårig yrkesmässig kontakt med asbest.Under våren 1977 lämnades via kuratorn pä Renströmska sjukhuset i inen anmälan om yrkesskada. Patienten avled , Hustrun kontaktadevid ell fiertal tillfällen såväl som riksförsäkringsverketutan alt fä fram besked i ärendet. uppgav handläggaren vidriksförsäkringsverket all man infordrat ny röntgen och all man väntade på svar.När änkan meddelade, alt maken var död sedan nära elt år tillbaka, uppstod vissförvirring. Detfinns många ytterligare förvånande inslag i behandlingen av della ärende, somjag inte skall gå in på, eftersom vi i inle får diskutera enskildafall. Men faktum kvarstår, alt beslut i ärendet inle delgivits änkan så sentsom . Mol denna bakgrund villjag ställa följande fråga: Vilkaäigärder är statsrådet beredd vidta för att effektivisera handläggningen avyrkesskadeärenden så att berörda arbetstagare eller efterlevande kan få beskedulan orimlig lidsutdräkt? 1978/79:109 av Runero/-M'ö/rf(c) till jordbruksministern om ersättningen till biodlare: Biodlarna gör en värdefull insats för all tryggaett ekologiskt riktigt bedrivet jordbruk m. m. Men de brottas samiidigi medsvära ekonomiska problem, inte minst på grund av yngelrötans härjningar. Ibigårdarna bedrivs numera elt skoningslöst krig mol yngelröian. Tyvärr för densom drabbas av yngelröia en alltför liten ersättning för elt oskadliggjortsamhälle, men där kanske förbättringar kan väntas. Delförekommer tyvärr dä och dä att en bisvärm ger sig i väg, utan atl den aktuellebiodlaren lyckas fånga in den. Dessa herrelösa bin bildar då "vildbisamhällen"i outnyttjade skorstenspipor eller andra utrymmen i husen. Även om svärmenvaril frisk frän början, drabbas den vanligen av yngelröia. Delär därför mycket viktigt all dylika "vildbisamhällen" snarastmöjligt lokaliseras och förintas. kan kostnaderna för en förintelse aven dylikt samhälle bli ganska höga, eftersom man måste bryla upp klädsel etc.förall komma åt. Enligl uppgift harbl. a. lantbruksnämnden i län varil negativt inställd till fortsall bekämpning av"vildbisamhällen" på grund av kostnaderna. Underhänvisning till det anförda vill jag slälla tvä frågor till jordbruksministern: Kommer Slalsrådel au föreslåhögre (marknadsanpassad) ersälining lill den biodlare som måste förinta ett avyngelröia drabbat samhälle? Kommer statsrådet all gesamtliga lantbruksnämnder direktiv au kraftfullt verka för all alla"vildbisamhällen" förintas som ett léd i kampen mot yngelröian? 1978/79:110 av () till kommunministern om handläggningen av stal-kyrka-frägan; De framtida relationerna mellan staten och kyrkanhar varit föremål för en intensiv diskussion. Del förslag lilländrade relationer mellan staten och kyrkan som presenterades i januari 1978har varit ute på en bred remissomgång. Remissen visade atl en betydandemajoritet av de kyrkligt aktiva i församlingarna ställde sig avvisande lill denhelhetslösning som skisserades i förslagel. Vidarehar undersirukits atl förutsättningen fören genomgripande reform avrelationerna mellan slalen och kyrkan är en bred politisk och kyrklig enighetom atl en sådan reform skall genomföras. Med anledning av vad somanförts vill jag fråga kommunminislern; beredd att som grund för sin handläggning av stai-kyrka-frägan läggaställningstagandet hos de kyrkligt aktiva i församlingarna? Anslutersig slalsrådel lill uppfattningen alt fömisäitningen fören reform av kyrkansförhållande till staten aren bred politisk och kyrklig enighet? Nr 27 1978/79:111 av/)/no//fo;i;É'/s/)o (c) till jordbruksministern omändring i lagen Onsdagenden °"' sophämtning: 8november 1978 Enligt tidningsuppgifter blir det ingen ändring ilagen om Meddelande om jagvill med anledning av detta fråga chefen för jordbruksdepanemen- Avser jordbruksministern au framlägga förslag lillförändring av nu gällande sophäminingslagsiiftning? 1978/79:112av () lill justitieministern om ulredningen angåendeställföreträdare för dödsbo; När jordbruksministern tisdagen den 7 novemberbesökte norra för alt ta del av de slora skador som åstadkommits päskog lill följd av angrepp från granbarkborren, framkom vilket hinder dedödsboägda skogarna utgör. Jordbruksministern ullalade då alt samtliga dödsbonborde avvecklas. I väntan på all så sker skulle del innebära slora lättnader omdödsbo (sierbhus) representerades av en enda person. biföll våren1976 en motion som gick ul på all delägarna i dödsbon skulle åläggas utse enställföreträdare för all exempelvis företräda dödsboet vidskogsvårdsförräiiningar. Justitieministerntillsatte en särskild utredare med uppdrag atl uiredafrågor som berördes i molion 1975/76:547. I direktiven angavs ingen tidsplanför utredningsarbetet. Medanledning av det anförda vill jag till justitieministern slälla följande fråga; Ärjustitieministern beredd att, med hänsyn lill bl. a. förhållandena i norraVärmland, påskynda utredningen om ställföreträdare för dödsbon? 1978/79:113av () lill jordbruksministern om en förenklad sophantering; Avser statsrådet all förelägga förslag omlag syftande lill förenklad sophantering? 1978/79:114av i (fp) till utrikesministern om eu svenskt initiativtill förmån för den i dömde svenske medborgaren : Vilka åtgärder ämnar svenska myndigheler vidta medanledning av att den svenske medborgaren i dömts till tioårs straffarbete för påslätl spioneri? § 28 Kammarenåtskildes kl, 17.38.