prot · G209122 · 1978-12-31 00:00:00 — Jaghar lagt märke till alt den nuvarande regeringen har för vana alt splittra upputredningsuppdrag pä mängder av små ulredningar av elt annat slag än det vi ärvana vid - experter, ämbetsverk, grupper i departementen - men helst undvikerall få ulredningar som kan ta ell helhetsgrepp på frågorna och som har ettparlamentariskt inslag. Jag tror inte det är alt effektivisera arbetet, och jagtrordel aren särskilt farlig väg att välja för en sä svag regering som den vihar . Delär ju med all sannolikhet ell övergångsstadium som vi har här - en historiskparentes - och del blir väl bättre med regeringsfrågan snart. Men även om delblir det menar vi alt det är nödvändigt när del gäller vikliga samhällsfrågoralt se till att utredningsarbetet bedrivs inte byråkratiskt och splittrat ulanpå ell sådant sätt att man kan la ett helhetsgrepp och få med människor i utredningsarbetetsom har någon kontakt med verkligheten och inle bara med skrivbordet. Sedanvill Jag bara säga att inte med sitt tal om underhållslånenskall försöka prata bort behovet av en förbättring av bosiadsbidragssysiemei.För det första är underhållslånen en dålig och kortsiktig lösning, somegentligen bara innebär all man vill skjuta frågan framför sig till eftervalet, när man hoppas slippa alt la ansvaret för den, och för det andra är deningen garanti för all vi får någon ordning på kostnaderna för vare sigombyggnad eller nyproduktion av bostäder. Det borde verkligen inte förhålla sig så att mångafamiljer förlorar sina bosiadsbidrag eller får sämre bostadsbidrag eller så attregeringen tjänar 250 milj. kr. på att höja den nedre hyresgränsen och intehöja den nedre inkomsigränsen. - För det är det man gör: man tjänar 250 milj.kr. på de åtgärderna; pengar som man lar från barnftimiljeroch pensionärer i enmyckel pressad silualion. Jag tyckerall geren ganska konstig beskrivning av delfaktum, att statsmakterna går in och lånar ut . Honkallar del för en dålig lösning. Jag tror att man i stället skall gå ut ochfråga hyresgästerna vad de anser om att få det eftersatta underhållet ulfört,så all del blir en någoriunda vellig standard i hyreshusområdena, somman kan få en dämpad hyresutveckling. Detkanske inte skulle skada om ville läsa vad hyresgäströrelsensorgan Vår bostad har skrivit i de här frågorna, bl. a. med adress till BirgittaDahl. BIRGITTADAHL (s) kort genmäle: Det skulle vara intressant all fä höra om över huvudlaget har ägnat en tanke åt frågan om vad som skall komma efter den härövergångslösningen. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Ja, den frågan har jag ägnat mycken eftertanke, och jag har också ägnatmig ål alt föra ut denna tanke. Vistod inför en situation där det behövdes mycket pengar bara för au över huvudtagel återställa hyreshusen i ett bättre skick genom behövligaunderhällsinsatser, dvs. behålla den norm'ala standarden i hyreshusen. Depengarna behövdes snabbt för alt inte den fortgående förstörelsen ochförslitningen skulle försämra bostadsområdena totalt. Situationenvar också den att fastighetsägarna självfallet måste ta ul pengar för sinakostnader för reparationer till följd av det lidigare eftersatta underhållet.Del var således elt behov av snabba ålgärder. Vadvi nu har gjort är all vi har ställt resurser lill förfogande för allunderhållet skall kunna utföras, som dessa människor, som får enganska låg hyreshöjning, får betala tillbaka pengarna pä i stället förall behöva betala kostnaderna pä . innebär naluriiglvis också enväsentlig förbättring för dem. Vaddet sedan gäller framliden har jag sagt att dessa ålgärder förvisso inte löseralla problem. Vad vi har gjort är alt vi har gett Ivä års uppskov tillfastighetsägare för all de tillsammans med hyresgäster och deras organisationerskall kunna sälla sig ner och diskutera vad som kan göras ål den fortgåendehöjningen av framför alll drifts- och underhållskostnaderna. Jag har delvissagt della lidigare i kammaren med anledning av en debatt med , dåJag sade att Jag inte tror all man kan komma åt Anslagtill bostadsbyggande, m. m. kostnadsutvecklingenmindre än att hyresgäslerna får väsentligt mer alt säga lill om än f n. harvi gett ett andrum för att man tillsammans skall kunna diskutera fram burmanfortsättningsvis skall gå till väga. Jag tror all om de använder den liden välkan del få väldiga effekier på den framlida kostnadsutvecklingen. vice talmannen anmälde att att lill prolokollel få anlecknat all hon inte ägde rätt tillytterligare replik. I en av sina repliker sade alt hon hoppades alt vi närplaneringsfrågorna kommer upp lill behandling i elt annat sammanhang skall fåuppleva en seriös debatt. Det skall Jag väl kunna lova henne. I civilutskoliethar vi alllid seriösa debatter kring de förslag som väcks. beror det helanaturligtvis i någon män på vilka typer av förslag det gäller, men jag hoppasall vi vid del tillfället skall ha någonting mer konkret all ta pä. Närdet gäller planeringsfrågorna i mer begränsad bemärkelse - närmast frågan omomvandlingen av det bostadsbestånd vi har, den fråga som bosladsminisiernframför alll åsyftade - kan Jag säga all vi, när vi skall behandla dessafrågor, på ulskollets bord kommer alt ha en cenlermolion som innehåller vissakonkreta förslag. Jag hoppas på all vi dä får en seriös behandling av denmolionen även från sida. Minuppgift här skulle närmasi vara att behandla de reservationer som centerpartietslår för, antingen ensamt eller tillsammans med något av de övriga partierna.Jag börjar med reservationen 4, som behandlar frågan om ägariagenheier. Delaren företeelse som i riksdagsdebatten inle är helt okänd. Här har det väckistvå helt motstridiga förslag, ett från socialdemokratiskt håll och ell fränmoderat häll. Dessa båda förslag är hell oförenliga, och därför har det - medden voteringsordning som gäller - kommit all bli så all socialdemokraternaskrivit majoritetsyllrandet, medan vi övriga reserverat oss. Vårreservation är myckel kortfattad och går hell enkelt ul på all inlebör göra någonting medan arbetet pågår med den kunskapsöversikt som riksdagenlidigare har beställt. Tillivrarna för ägariagenheier vill jag säga all de bör komma ihåg att den härreformen inle är fullt så enkel som mänga kanske föreställer sig. Man måste bl.a. lägga upp ett nytt fastighetsregister och företa ändringar ifasiighelsbildningslagen. Dessulom skall vi komma ihåg alt det trots att manäger sin lägenhet krävs en form av samfällighet för all förvalta de gemensammautrymmena och handha de gemensamma angelägenheterna i ell flerfamiljshus av denhär typen. I del avseendet kommer det all bli precis som en vanlig bostadsrätt. Delär dessulom svårt all frigöra sig från tanken all del främsta syftet är att manskall erhålla belåningsbara objekt och skalleförmåner. Om man vill åsladkommasådana effekier bör det inte ske via bostadspolitiken. Ellflitigt brukat argument för den här typen av lägenheier är all de ger ett braboendeinflytande. Del är alldeles rikligt. Då skall man emellertid komma ihågatt den vanliga bostadsrätten ger minsl samma fördelar. Vi bör därtill noteraalt det har tillsalls en utredning i syfte att främja en ökad övergångfrån hyres- till bostadsrätt. Vibör också komma ihåg all ägariagenheier medför all andelen bosläder som k raver stora kapitalinsatser kommer att öka. Det i sin tur är ägnat att ökasegregationen. De boendekvaliteler som den här boendeformen skulle ge kanenkelt åstadkommas inom den redan befinlliga bostadsrätten. Dessa kvaliteterkan f ö. lill stor del åstadkommas även inom hyresrätten. Jag vill i dellasammanhang erinra om all del med medverkan nu pågår ell forskningsarbetesom är myckel omfaltande. Man har där högt ställda ambitioner när det gällerall förverkliga tanken på ell ökat boendeinflytande. Kravetpå boendeinflytande kan alltså lillgodoses inom andra upplålelse-former. Detenda som är speciellt för ägarlägenheierna är spekulations- ochskalleaspekterna. Men som jag har sagt är della en fråga som fallerutanför bostadspolitikens ram. Närdet gäller reservationen 18 har vi elt likartat ulgångsförhållande, dvs. delföreligger oförenliga ståndpunkter pä socialdemokraliskl och moderat håll. Delgäller frågan om lånegränserna för privata byggare. Också beträffande dettaavsnitt av betänkandet svarar socialdemokraterna för majorilels-skrivningen. Den92-procenliga lånegränsen infördes - lidigare hade den varil 85-procenlig.Ändringen motiverades av syftet alt skapa bättre konkurrensneutralitet mellanallmännytta och kooperation å ena sidan och privata byggare ä andra sidan.Beslutet fattades mot en socialdemokratisk reservation, där man då liksom nuanförde alt de privata byggarna skulle gynnas otillbörligt. De nuvarandegränserna har godtagits av och bedömts som väl avvägda. Det finnssålunda enligt vår mening ingen anledning all nu ändra gränserna vare sig enhetlig 95-procentig länegräns, som vill, eller till den gamla85-procentiga lånegränsen för de privata byggarna, som socialdemokraternavill. Om socialdemokraternas argument skulle äga giltighet borde della haavspeglat sig i en ökad andel privalbyggda flerfamiljshus under dessa är. Sä äralls inle fallet, och därför kan man dra slutsatsen att de lånegränser somgenomfördes 19''7 inte påtagligt har gynnat denna byggherrekalegori. Däremottorde det vara ostridigt att man har uppnått mera likvärdiga konkurrensvillkor. Reservationen19 gäller fördjupning av vissa lån. Den grundar sig på en cenlermolion. Vidmindre omfattande ombyggnader av småhus har det varil betydelsefullt allkredilfrägan har kunnat lösas på ett enkelt och rationellt sätt genom regeln ommer eller mindre automatisk fördjupning av bostadslånet och utan all kravställts om borgen. Den övre gränsen för omfattningen av sådana härombyggnadsälgärder har varit , och den undre gränsenhar varit . Genom kostnadsutvecklingen hardet blivit Anslagtill bostadsbyggande, m. m. 7Riksdagens protokoll 1978/79:122-124 Anslagtill bostadsbyggande, m. m. alltsvårare all få del av den här låneformen. I dagens kostnadsläge ryms inle någonåtgärd av betydelse inom denna kostnadsram. Bostadsslyrelsen har därför föreslagiten fördubbling av beloppet, elt förslag som vi har fört vidare i en motion. Bostadsministernhar emellertid i proposilionen tolkat det minskande utnyttjandet av låneformensä att det inle längre finns något behov av dessa lån och anmäler dessulom sinavsikt all slopa dessa lån. Vi anser Ivärtom all del alltjämt finns ellbetydande behov, ell behov som skulle verifieras om beloppsgränsen höjdes såall meningsfulla ålgärder pä nylt rymdes inom ramen förden här låneformen. Jagvill bestämt avråda bosladsminisiern från att fullfölja tanken pä all avskaffaden. Reservationen20 barett starkt samband med denna låneform. Den lar upp frågan om räntebidragvid mindre ombyggnad. Vi för även här fram ett förslag från bostadsslyrelsensom vi anser är i hög grad berättigat. Förslaget innebär all räntebidrag skallutgå vid denna form av långivning, en förmän som redan finns när del gällerflerfamiljshus. Ellav våra moliv är all vi vill minska skillnaden mellan dessa lån ochförbällringslånen,där man ju kan få räntebidrag. Ett annal moliv är all vi villundvika den skarpa gräns som flnns i fråga om räntebidrag närombyggnadskoslnaden tenderar att passera gränsen för fördjupningslånen. - eller som vi föreslår . - överskridskommer kapitalkostnaden att minska drastiskt på grund av att man då är hänvisadlill vanligt bosladslån och därmed får räntebidrag. Det här förhållandet kanmedverka lill all i övrigl omotiverade åtgärder vidias endasl i syfte att kommai åtnjutande av räntebidraget. Därför bör denna gräns slopas och räntebidragutgå på hela länet. Budgetpropositionens överväganden omförbältringslångivningen bör inte få hindra den här välmotiverade ändringen. Reservationen21 handlar om kommunalt ansvar för bosladslån för småhus. Det aren kär bekantförden här kammaren. Förslaget debatterades flitigt i samband medden bosladsproposilion som då lades fram och där man föreslogen 10-procenligborgen på hela låneunderiagel inen som uiskotismajoriielen och även riksdagenändrade till av bostadslånets sloriek vid del akluella föriustlillfälletinkl. Fråganåterkom lill när vi behandlade proposilionen om glesbebyggelse avmindre omfattning. Då beslutade , mot en socialdemokratiskreservation, all slopa kravet på borgen på fördjupningen. Därmed åstadkoms enförbättring främst för de glesbygder där fördjupning var snarare regel änundantag. Deregler som gäller innebär all kommuns ansvar för krediler bör utgå från ilagstiftning fastlagda planeringsbefogenheter. Har kommun i sinaplaneringsöverväganden kommit lill all viss bebyggelse bör komma lill ståndmenar vi att behovet bör vara verifierat. I fråga om kreditbedömningen gällerdet varaktiga behovet, och i fråga om småhus torde risken pä denna grund varanärmast obefintlig. Förluster på lån för småhus torde vara försumbara. Förflerfamiljshus i tätort kan man däremot på samma grund hävda all risken förförluster på många håll är aktuell - detta ulan all man därför kräver någotkommunall ansvarstagande för den formen av bebyggelse. Man lycker au logikenskulle kräva alt man därför slopar borgenskravel i fråga om småhus eller införborgenskrav även för flerfamiljshus. Det sista har ingen föreslagit, och jagskall själv inle göra del, därför all jag anser det är bättre all la bortborgenskravet hell för småhus. Mednuvarande ordning kommer två olika kommunala organ alt avgöra huruvida visssmåhusbebyggelse kan komma till stånd med stöd av statliga lån. Del är delsbyggnadsnämnden, dels kommunens förmedlingsorgan. De har all utgå från olikautgångspunkter, och del är inle hell ovanligl att de fattar motstridiga beslut.Därmed faller möjligheten för en lånesökande all få lån. Men man bör notera attdel däremot är endasl ett organ, , som avgör frågan omlokalisering av småhus utan statliga lån. Här kommer inle förmedlingsorganelsbedömning av borgensfrägan in i bilden. Vad man än kan säga oin delta syslem -inte är del rättvist! Det innebär all den sökande som inle fält statliga län pågrund av vägrad borgen kan överlåta sill byggnadsföretag åt en somfinansierar det med egna medel eller privata lån - den personen får alltsåbygga. Del kan aldrig vara riktigt. Vimenar att man nu bör gå vidare och hell slopa del kommunala borgenskravel.Utskottet skrev när slopade borgen pä fördjupningsdelen - och denskrivningen kan gälla som argument än : De principiella motiven har sådantyngd att annat än bifall till förslaget inte kan komma i fråga. Därmed,herr lalman, yrkar jag bifall lill de reservationer som jag här har behandlat. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. BIRGITTADAHL (s) kort genmäle: Jag noterar med tillfredsställelse att utlovade attutskottet skall återgå lill den goda vana vi har alt .seriöst och med intressebehandla alla förslag. Det var just därför att man när det gäller vårt förslagom en plan för samhällsutvecklingen inle hade gjort detta som vi faktiskt blevrätt ledsna. hoppas jag all della löfte inle bara avser decentermolioner som vi har alt behandla senare , som delvis men inte helllar upp samma förslag som vi, ulan också våra egna förslag. Om så inte skullevara fallet är jag rädd för all del goda arbetsklimat som vi har i utskottetoch som vi alla tycker är så bra för arbetet kommer alt skadas. (c)kort genmäle: Jag kan lugna på den punkten. Vi kommeratt ta upp allaförslag. Och det goda arbetsklimatet - som jag inom parentes sagt är lacksam föralt konstaterar att vi har - skall, i vad det ankommer Anslagtill bostadsbyggande, m. m. påoss, verkligen beslå. Jag kan med viss förtröslan se fram emol behandlingen.. ROLFHAGEL (apk): Bosiadsbyggandei har under de senasle fem åren befunnit sig påefterkrigstidens lägsta nivå med åriigen något över 50 000 färdigställdalägenheier. Eftersom en relativ ökning av småhusbyggandet skett, harminskningen när det gäller lägenheier i flerfamiljshus varil ännu mera markant.Den årliga produktionen av sädana lägenheter har bara rört sigom ca 15 000 i hela landet. Inteheller har bostadsministern i sin proposition förutsett någon meramarkant ökning av bostadsproduktionen, utan beräknat igångsättningen till ca60 000 lägenheier. Deltaär bakgrunden lill kommunisternas motion om en ökning avbostadsbyggandet till 100 000 lägenheter . Vihar i molionen anförl att den av regeringen föreslagna marginella ökningen lill60 000 lägenheier är hell otillräcklig för alt återhämta vad som harförsummats. kommunisterna hävdar alt bostadsbrist, och iföriängningen bostadsnöd, är politiskt oförsvarbart. Vårt land har allt sombehövs för att tillgodose befolkningens behov av och elementära rätt till enbostad. Vihar också understrukit all bostadsbyggandet inle får vara en fråga sombehandlas efter konjunkturerna utan måste ha som huvudinriktning atttillfredsställa sociala behov och alt bostaden skall vara en räiiighei föralla, oavseti ekonomiska villkor. Vivet all särskilt den bostadssökande ungdomen i storstadsområdena befinnersig i en utomordentligt svår situation på grund av den tilltagandebostadsbristen. Frånde synpunkter vi framfört, och med hänsyn till innebörden av vårtmotionsförslag när det gäller bostadsbyggandets omfattning, är det tillfredsställandeall utskottet förordar en höjd ambitionsnivå, även om man avslår från all angenågon ny fixerad målsättning. Det måste betraktas som en allvariig anmärkningål regeringen när utskottet säger all uttalandena lill regeringsprotokollet omigångsättningen och förslagen beträffande 1980 och 1981 "röjer enpassiv inställning till en ökning av bostadsbyggandet". Ulskotlel hävdarall regeringens attityd bidrar lill "att dämpa både ambitionsnivån ochutfallet". Utskottetsresonemang leder fram lill au bör uttala "att regeringen i sinasamlade åtgärder på skilda sektorer skall utgå från att bosiadsbyggandei böröka snabbare än vad dess egna förslag antyder i fråga omviljeinriktningen". menar att ett sådant uttalande bör följas av konkrela förslag genomregeringsåtgärder eller i form av förslag lill och all "ellsålunda föreslaget uttalande tillgodoser syftet med molionsförslagen i dennadel". Vi vill tyda detta som enändrad viljeinriktning och noterar del naluriiglvis som en framgång för vårtmotionsförslag. Även om vi självfallet anser att bör uttala sig fören bestämd och högre målsättning i enlighet med vår moiion, menar vi att ettuttalande av den innebörd som utskottet föreslagit ute i kommunerna rimligen måsteuppfattas som en klar anvisning att höja ambitionsnivån och från statsmakternassida givelvis måste följas av konkrela ålgärder för all åsladkomma en förutseddökning. andra alt-satsen av vår moiion föreslås all bostadsbyggandet skall fördelaspå lägenheter i flerfamiljshus och i småhus. Jag yrkar bifall tilldenna del av motionen. Vid en utökad bostadsproduktion förefaller del ommöjligt ännu mera angeläget med en annan och vettigare fördelning mellanflerfamiljshus och småhus än vad de senasie åren uppvisat. Slutligenell par ord om vår moiion nr 777 rörande åtgärder mot spekulalion ibostadsrätter. Vi har där hemställt om en lagstiftning som effektivt motverkarspekulationen, exempelvis genom en hembudsskyldighet av i molionen antydd karaklär,dvs. au bostadsrätter efter nytljandetiden kan försäljas eller återföras endasltill bostadsrättsföreningen och ulan några omotiverade vinslpäslag. Utskottet har tyvärravstyrkt denna moiion. Deltycker jag är synd. Vi vet all del numera förekommer en ohejdad spekulation ibostadsrätter och au denna spekulation också i hög grad spritt sig till debosladskooperaliva företagen sedan bosiadsrällskonirollagen slopades i slutetav 1960-ialei. Utskottetshänvisning lill alt frågan 1969 behandlades av bosiads-räilskommillén, som inlefann skäl lill några ändringar i den här riktningen, är inte relevant isammanhanget. 1969 hade bosiadsrällskonirollagen slopats, och del fannsinga erfarenheter av hur konsekvenserna skulle bli. vet vi alt spekulationenäven på detta område har fått stor omfatining, all överiålelsepriserna harstigit lill skyhöga belopp och all mänga bosiadssökande därmed uteslängs frånmöjligheterna att efterfråga bosladskooperaliva bostadsrätter. T. o. m. inomde bosladskooperaliva företagens högsta ledningar är man djupt oroad av denutveckling som skell. Jagvill f ö. notera att t. ex. den senasle socialdemokratiska partikongressen idel bostadspolitiska avsnittet uttalade sig i samma riktning som vår moiion.Det har också bl. a. socialdemokratiska arbetarkommun gjort. När jagnu yrkar bifall lill molionen 777, utgår jag därför från att vi får etthelhjärtat stöd i varje fall från den socialdemokratiska gruppen. Jag yrkarbifall lill moiionerna 777 och 1057. Anslaglill bostadsbyggande, m. m. ROLFDAHLBERG (m): En central fråga i den aktuella bostadspolitiska debatten gäller deolika upplätelseformerna för bosläder. Frågan är från principiell synpunktutomordentligt betydelsefull. Skall människorna ha valfrihet när det gällerboendeform, eller skall de som styr bostadspolitiken avgöra den saken? Moderatasamlingspartiet haren klar och entydig uppfattning. Den enskilda medborgarenskall själv få avgöra vilken upplåielseform han eller hon föredrar. Anslagtill bostadsbyggande, m. rn. Mänga människor är villiga att avstå annankonsumtion och göra uppoffringar för att uppnå drömmen om en egenägd bostad.Småhus av olika slag kan upplåtas med hyresrätt, bostadsrätt eller äganderätt,men när det gäller lägenheier i flerfamiljshus finns f n. inte möjlighet tilläganderätt. Vi vill ändra på detta och ge full valfrihet även i dessa bostäder,såsom man har det ordnat i många andra europeiska länder. Genomau äga sin bostad kan den boende direkt påverka driftkostnaderna genomomsorgsfull vård, sparsamhet och egna arbetsinsatser. Man får också rätt attanpassa bostaden efter sina önskemål och behov. Föratt underiätta för medborgarna alt ekonomiskt klara inköpet av en egenägdbostad föreslår vi frän moderata samlingspartiet en rad åtgärder. Sålunda villvi införa elt skattefritt bostadssparande, som skulle vara en utbyggnad av deti fiol införda allmänna skattefria sparandet. På bostadssparkonlon bör delmånatliga beloppet dock kunna uppgå lill . , så att den sparandepå begränsad tid kan uppnå den egna insatsen för en bostad. Viföreslår vidare att nya lånemöjligheter införs, som underlättar inköpet.Lägenheten skall naluriiglvis kunna intecknas såsom säkerhet för lån. Redanbefintliga län skall kunna överläs. Ettviktigt förslag är all en hyresgäst vid en eventuell försäljning bör gesföreträdesrätt såsom köpare av den lägenhet han bebor. Direktägda lägenheterskall ha samma beskattningsregler som-en- och tvåfamiljshus med äganderätt.Därmed skulle man få en jämställdhet mellan nuvarande äganderätt lill småhusoch äganderätt till lägenheier. Jag yrkar därför bifall till reservationen 4 bav och . Imotionerna I6I9,1614 och 1669 behandlas frågan om alt främja bildandel avbostadsrättsföreningar i del befinlliga hyreshusbeständet. Många människor föredrarbostadsrätt framför hyresrätt. Med bostadsrätt kan man få ökade möjligheter attpåverka bostadens skötsel och driftkostnader liksom vid full äganderätt. Ellsådant förfarande skulle också i viss mån kunna underlätta för bostadsföretagoch kommuner som har ekonomiska bekymmer med vissa hyresfastigheter. Därförvill Jag yrka bifall till reservalion nr 5 av och , där denna fråga behandlas. Beiräffandelånegränserna föreligger olika förslag som redogjordeför. Moderata samlingspartiet har länge hävdat alt samma lånegränser bör gällaför olika kategorier byggherrar. Vi har förordat all lånegränsen skulle vara av låneunderiagel. Det förslaget framförs också i reservation nr 18 avPer-Olof och , och Jag vill yrka bifall till den. vill jag göra en kort kommenlar till del uttalande somgjordes lidigare av utskottets ordförande om att moderata samlingspartietgodtagit köpeskillingskonlroll för småhus. Den frågan behandlades , ochvi redovisade då vår principiella inställning.