prot · G209126 · 1978-12-31 00:00:00 — "Enåtergång till ett system med karensdagar skulle enligt utskottets meningmotverka etl av de främsta syftena med reform. Härtill kommer attutskottet principiellt hyser den uppfattningen att kostnaderna för värd avsjuka människor i främsta hand skall bäras av dem som har de bästa förutsättningarnahärför, nämligen de friska medborgarna." Dennamotivering är magnifikt vilseledande. Det finns nämligen inga enbart friskamänniskor. Bara en ytterst liten grupp människor är ständigt friska. Dengruppen är så liten att den är helt försumbar i sammanhanget. Vi är ju allabåde sjuka och friska i olika omgångar i livet, och vi betalar alla på sammasäll sjukförsäkringen. Några speciellt friska beialare finns faktiskt inle. Ingenbetvivlar väl att vi, då vi kunde klara , kanklara t. ex. två. Man lever ju fakliskl billigare när man är hemma några dagari influensa än om man åker till arbetet. k. sjukpenningkommittén funderar f n. på olika sjukförsäkrings-frågor, bl.a. etl system där arbetsgivaren skall betala sjuklön vidanställds sjukdom. Vi reservanter tycker det är synd att sjukpenningkommitléninle får fundera på ell system med karensdagar. Vi vet myckel väl altkarensdagar kan bli ett problem för de 1,25-1,5 miljoner löntagare som i daghar sjuklön och ersättning enligl kollektivavtal från första sjukdagen. Men delmåste ju gå att lösa det problemet på något sätt. I reservaiionen 2 kräver viall även ett system med karensdagar skall utredas av sjukpenningkommitlén. Ireservationen 1 tas ett betydligt mindre problem upp. Det gäller pensionärersom förvärvsarbetar. När pensionären är halvt eller helt sjukskriven så får hanuppbära sjukpenning i sammanlagt . Sedan är han utförsäkrad.Dessa gäller även om pensionären är sjukskriven till hälften ochuppbär halv sjukpenning. Vi reservanter lycker attsjukförsäkringen i della speciella fall skall Jämställasmed föräldraförsäKringen, där ersättningen frän utgår underdubbelt så lång lid vid halvdagsersällning som vid heldagsersättning. Med delanförda yrkar jag bifall även lill reservationen 1. KARINNORDLANDER (vpk): Rätten till ersättning frän vid sjukdom ingår i densociallagstiftning vi har i vårt land som skydd för individer och familjer vidinkomstbortfall. Att sjukpenningen grundas på inkomsten är beroende på allinkomstbortfallet skall kompenseras till en viss gräns, så all den ekonomiskabudgelen inle hell raseras . Ilagen om allmän försäkring, som reglerar ersättningen vid sjukdom, kan vi läsa:"Hos allmän försäkringskassa inskriven försäkrad äger enligt vad nedansägs rätt lill sjukpenning, om hans sjukpenninggrundande inkomst uppgår lillminst fyratusenfemhundra kronor." Men av någon obestämd anledning finnsdet undantag från inkomstregeln. Om man är och förvärvsarbetar,spelar inkomsten ingen roll, för då har man inle ens rätt att vara inskriven iförsäkringssystemet för sjukförsäkring. Lagstiftarna menar tydligen att någonkompensation för inkomstbortfall vid sjukdom inte är nödvändig om man är ung,även om man förvärvsarbetar och måste försörja sig själv på sin inkomst. Vänsterpartietkommunisterna anser här, liksom i mänga andra fall, att användandet avåldersgränser för erhållandet av vissa sociala förmåner är orättfärdigt. Denspärr som inkomsigränsen utgör för utbetalandet av sjukpenning borde varatillämplig pä alla som förvärvsarbetar, oavsett ålder. Även om övervägandedelen av våra ungdomar fortsätter sina studier efter genomgången grundskola,söker sig ändå en del av dem av olika anledningar ul påarbetsmarknaden. Undersökningar visar också att många skolungdomar arbetarkontinuerligt eller under ferier och även under skoltid, för attförstärka sin ekonomi. Gällandebestämmelser innebär att de som inte fyllt hamnar i en sämre ekonomisksituation än de som nått denna ålder. För dem som efter grundskolansslut går ut på arbetsmarknaden har del faktiskt betydelse vid vilken lid pååret man är född. Om man inte är född på räll del av året införskolavslutningen, så är man inle heller berättigad till sjukpenning vidförvärvsarbete. Detta är ju helt orimligt och inte bara en ekonomisk fråga ulanäven en rättviseprincip. Ungdomsarbetslöshetentvingar allt fler ungdomar att söka sitt arbete utanför hemorten.Ungdomarna är då ofta helt hänvisade till sin egen inkomst för all klara mal,hyra och övriga utgifter. Utgifter för levnadsomkostnader är tyvärr inlebaserade på åldersgränser. Åldersgränser gäller oftast inie för skyldigheter,bara i fråga om rättigheter. Det borde nu vara dags all rätta lill bestämmelsenall egen inkomst inte utgör sjukpenninggrundande inkomst på grund av åldersgränser. Utskollelbestrider inle heller att det finns slarka skäl som talar för en sänkning avåldersgränsen för tillhörighet lill sjukpenningförsäkringen men hänvisarnu liksom förut till att frågan tillhör del ämnesområde som den tillsattasocialpolitiska samordningsutredningen skulle behandla, och därmed avfiirdarman frågan. Delhar nu gått utredningen tillsattes, och ingenting säger hur längede arbetande ungdomarna skall vänta på resultat av utredningen. Det kan Judröja , men det kanske utskottels talesman kan ge ell svarpå. Även om det skulle bli ett positivt ställningstagande av uiredningen, sådröjer dei ju, som vi har sagt, ylteriigare ell antal år innan förslaget kanträda i kraft. kommunisterna kommer inte all sluta motionera i fråganförrän rättelse nåtts. Hänvisning lill utredningar är ingen hållbar motiveringför att inte rätta lill uppenbara orättvisor i vårt socialförsäkringssystem.Ett slopande av åldersgränsen i sjukförsäkringssystemet kan inte heller utgöraså särskilt stort hot mot den sammantagna statliga budgeten att del motiveraravslag på motionen 223, som jag, herr talman, härmed yrkar bifall lill. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag skall börja med att yrka bifall till vad utskottet hemställt. Ibeiänkandei behandlas ett stort anlal motioner, och utskottet är enhälligt påalla punkter ulom två. Detta hänger samman med au de flesta frågor sombehandlas i betänkandei är föremål för utredning. Detfinns alltså två reservationer av , och har nysstalat för dem. Jag börjar med reservationen 1 beiräffande sjukpenning tillålderspensionärer. Där kan jag egenlligen bara hänvisa lill ulskolletsmotivering för avstyrkandet av molionen 1798 pä s. 12 i belänkandet.Utskottsmajoriteten anser inte att man kan göra den jämförelse mellanföräldrapenning och sjukpenning som motionärerna gör. Del är för att möjliggörasamvaro med barnen vid tillfällen då detta är särskilt viktigt som föräldrarnafår möjlighet alt i viss utsträckning själva välja hur de vill la ulföräldrapenning och ledighet. Vi menar alt det inte finns samma motivering närdet gäller ålderspensionärerna. Jag yrkar med detta avslagpå reservaiionen 1. andra reservaiionen följer upp en motion om införande avkarensdagar inom sjukpenningförsäkringen. diskuterade fråganom sjukersättningen är för bra och om den därför utnyttjas på ett felaktigtsätt. Han sade att det förekommer sjukskrivning ulan an den är föranledd avsjukdom, men man vet inte omfattningen och orsakerna. Då lyckerjag det äregendomligt att tro alt man genom att införa karensdagar skulle kunna råda botpå detta missförhållande och att det skulle vara den rätta medicinen. Det kanmisslänkas att ett visst missbruk förekommer, men del får inle leda lill försämrar för andra som verkligen behöver vara hemma pä gmnd av sjukdom. Inomfolkpartiet betraktade vi det som ett framstegnär man tog bort karensdagarna inom sjukpenningförsäkringen. Utskollelhar behandlat motsvarande motioner vid lidigare tillfällen och har dåframhållit alt elt återinförande av karensdagar skulle motverka den reform somriksdagen tog 1966. Utskottet pekar också pä de uppgifter somsjukpenningkommittén har. a. skall den försöka mildra de effekier i denuvarande reglerna som innebär all sjukpenning inie utgår förinsjuknande-dagen. Vi har också den s. k. fridagarsregeln, som kan drabba endel personer ganska hårt. Tanken är alltså alt den enskilde skall kunna fåbältre kompensation vid inkomstbortfall. Etl införande av karensdagar skulle gåi motsatt riktning. Jag yrkar alltså avslag påreservaiionen 2. Ulskotlelavstyrker kommunisternas moiion nr 223 med hänvisning till attriksdagen vid de två senaste riksmötena har avslagit samma motionsyrkande frånvänsterpartiet kommunisterna. Utskottet har tidigare uttalat "att del inlevill bestrida att del finns skäl som lalar för en sänkning av åldersgränsen förtillhörighet till sjukpenningförsäkringen". Utskottet har alltså uttalatsig positivt till den här tanken, men som framhållit pågår häretl omfaltande utredningsarbete inom socialpolitiska samordningsutredningen,som har au behandla även denna fråga. Utskottet har inte det varalämpligt att bryta ul den här frågan ur utredningsarbetet. Jag hoppas alt detinte skall dröja alltför länge innan vi får ell förslag från utredningen somger till resultat all kommunisterna inle ylleriigare en gångskall behöva känna sig föranlåtet att motionera i samma fråga. PER-ERICRINGABY (m): Detär väl i och för sig inte sä stor anledning all polemisera med denna fråga. Delär klart att man inte får reda på orsakerna lill stor frånvaro påarbetsplatserna genom att införa en, två eller . Däremot blirdel mindre intressant att ta en korttidssjukskrivning, som inte är absolulnödvändig, om man har karensdagar. Karensdagarna fungerade ju ganska bra före1967, och jag tror all de skulle kunna fungera bra även . Detär oerhört svårt all säga vad del är för orsaker till en stor sjukfrånvaro. Manhar talat om miljö och stress, och man har angett alla möjliga andra orsaker.Vi var på och tittade på företaget när det fyllde . Vi fick dä vetaalt har den bästa arbetsmiljön bland alla bilfabriker i världen, men manhar ändå en myckel stor frånvaro - den största bland väridens bilfabriker. Detsäger alltså all allting inle beror pä miljön. Del har också gjorts försök medmiljön, vilka fakliskl inle gett några klara utslag i form av mindre frånvaro.Den stora sjukfrånvaron har många orsaker. funderar man påförsäkringskassorna huruvida läkare lar tillbörlig hänsyn lill det krav pä allarbetsförmågan skall vara nedsatt som faktiskt gäller för all manskall bli sjukskriven. Yngre och äldre läkare ser litet olika på de härproblemen. Vi vet att elt socialt missförhållande kan så alt sägaförstärka sjukdomsbilden vid ett läkarbesök. Det finns som sagt många orsaker till den slorasjukfrånvaron, men Jag lycker ändå att sjukpenningkommitlén borde kunna fååtminstone fundera på ell syslem med karensdagar. Jag vel emellerlid altkarensdagar skulle medföra svårigheter pä grund av de sjuklönesystem man har päolika håll i landei. Närdel gäller frågan om sjukpenning lill ålderspensionärer säger man här inle kan göra en Jämförelse med föräldraförsäkringen, eftersom deldär gäller tillsyn av barn, osv. Anledningen lill all ersättning utgår frånsjukförsäkringen är kanske i detla fall inle så viktig. Den Jämförelse vi görär att man vid halv ledighet enligl föräldraförsäkringen får dubbelt så mångalediga dagar som en pensionär får sjukpenning vid halv sjukskrivning. ärinle någon särskill stor fråga, men jämförelsen med föräldraförsäkringenlycker jag dock kan göras. (vpk): konstaterar au man vid de två senasle riksmötenabehandlat moiionerna på samma sätt, och det är ju rikligt. Men sedan var honinte särskilt konkret i det hon sade. Det fanns en förhoppning om att det inteskulle dröja alltför länge innan förslag föreligger i . Jagär glad alt är positivt inställt till den berörda frågan. Men närdel gäller finansieringen av sjukförsäkringen - som sker genom statsbidrag, arbetsgivaravgifteroch de försäkrades egna avgifter- finns del inga undanlag med anledning avåldersgränsen. Då borde det inte heller finnas något undanlag iulbetalningshänseende. Vilycker all åldersgränsen nu är mogen för en omprövning, alt den börslopas i lagen och att det enbart är inkomsten som skall vara underlag försjukpenningen till samtliga förvärvsarbetande. Vilycker att man inle kan fortsätta med att hänvisa lill socialpolitiskasamordningsutredningen, som behandlaren slort komplex av frågor-och vi vel ännuinle när utredningen kommer all lägga fram förslag. Del är hell enkelt inlelillfredsställande med den diskriminering som den nuvarande bestämmelseninnebär, och bestämmelsen kan naturiigtvis slopas utan vidare utredning. Överiäggningenvar härmed slulad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels molionen nr 223 av LarsWerner m. fl., och förklarades den förta propositionen vara med Övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposiiion: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsulskotlets hemslällan i betänkandet nr 18 mom. 1röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen nr 223 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-proposilionen. Då KarinNordlander begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 269 Nej - 13 Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemslällan,dels reservationen nr 1 av Per-EricRingaby och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 18 mom. 2rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per-EricRingaby begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Kammaren biföll vadulskotlel i dessa momenl hemställt. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Den som vill alt kammarenbifaller socialförsäkringsulskotlets hemställan i beiänkandei nr 18 mom. 6rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 2 av och Översynav det sociala trygghetssystemet Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes voiering med omrösiningsapparat. Denna omröslning gav följanderesultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt. §11 Överiäyn av det sociala trygghetssystemet Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1978/79:19 med anledning av motion om översyn av del socialatrygghetssystemet, I detta betänkande behandlades motionen 1978/79:1231av m, fl, (c), vari hemslällls 1, allriksdagen uttalade sig för att det fortsatta reformarbetet avseende del sociala trygghetssystemet skulle utgå från de i molionen angivna riktlinjerna om ökad grundtrygghet, 2, attriksdagen hos regeringen begärde en översyn av det sociala trygghetssystemet enligt motionens riktlinjer. Utskottethemställde all skulle avslå molionen 1978/79:1231. Reservation hade avgivits av , , , ILlis och (samtliga c)vilka att utskottet bort hemställa att med bifall lill motionen 1978/79:1231som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. I socialforsäkringsutskottets betänkande nr 19 behandlas centernspartimolion om del sociala trygghetssystemet. Det finns enligl vår uppfattningall anledning all självkritiskt analysera de stora salsningar som gjorts på delsociala området i vårt land . Vi bör ställa oss frågan om dereformer vi beslutat får de resultat som vi avsett. Särskilt angeläget är detatt nogsamt pröva beslut som tar i anspråk en stor del av samhällets resurser.Vårt sociala trygghetssystem tillhör det område som förtjänar en omsorgsfulloch grundlig analys. ' En viktig målsättningmed denna reformpolitik har varil alt åstadkomma en utjämning i samhället tillförmän för de sämre lottade. Vi har alltså anledning att ställa oss frågorna:Leder vårt sociala trygghetssystem lill denna utjämning? Använder vi samhälletsresurser på rätt sätt? Eller spiller vi bort knappa resurser på bättrelottade grupper som redan är privilegierade? Jagkan här endast koncentrerat försöka diskutera en del av vårt socialatrygghetssystem utifrån dessa frågeställningar. För att börja med sjukförsäkringenså har ersättningen inom den högsta sjukpenninggruppen ökal från 150 lill 242kr. Den s. k. hemmamakeförsäkringenhar under samma lid ökat från 6 lill . Den sämst ställda gruppenhar fåll nöja sig med . i ökning när den högsta inkomstgruppen inomsjukförsäkringen fått en ökning på . Manmåste ställa sig frågan: Är denna stora skillnad verkligen sakligt motiverad?Det finns kanske de som vill hävda att höginkomslgmpperna är förvärvsarbetandeoch mera samhällsnytliga än de hemarbelande. Men är detta sant? En stor del avde förvärvsarbetande - såväl företagare och arbetare som tjänstemän - är t. ex.sysselsatta med all tillverka förstörelsevapen. Andra arbetar med alt tillverkaolika prylar vars värde man kan diskutera. Ylteriigare andra sysslar medtillverkning av vissa leksaker som bidrar till att förstärka fördomarna hosvåra barn. Dessa exempel som Jag har lagit får inte uppfattas som någon somhelst kritik mot dem som arbetar inom dessa områden. I verkligheten är det nogså alt de flesta inte har några större valmöjligheter i sin sysselsättning. Vadsysslar då de hemarbelande med? I många fall är de veckans alla dagarsysselsatta med omsorgen om sina barn. Det är säkert ingen som vill hävda attdessa föräldrar saknar arbete. Det är nog heller ingen som vill påstå att dettavärdarbete inle skulle vara samhällsnyttigl. Snarare är del väl svårt altutpeka arbeten som är mera angelägna än Just omvårdnaden om våra barn. Trotsdetla värderar samhället inte deras arbele högre än till . per dag när deblir sjuka. Det är lätt att förstå att dessa människor inte känner någon störreglädje över det trygghetssystem som har byggts upp i detla land. på vårt pensionssystem så finner vi att det också ger stora skillnader istandard. Har man haft förmånen av en hög inkomst - ofta också en privilegieradställning i samhället - är man också garanterad en hög pension underålderdomen. har man fått den höga inkomsten tack vare all samhälletfinansierat en stor del av den utbildning som bidragit lill en tryggsysselsättning och en personlig tillfredsställelse som inle går alt mäta ipengar. Förkroppsarbetaren, som haft elt kanske slitsamt, smutsigt och hårt arbele medrelativt låg lön, blir även pensionen låg. Man kan t. o. m. säga allkroppsarbetarna i många fall får hjälpa lill alt finansiera den högre pensionenför höginkomsttagarna. I varje fall gäller det för kroppsarbetare som har enlång aktiv tid i produktionen. Detär svårt alt motivera alt stora ojämlikheter i inkomstnivån skall återspeglasäven pä ålderdomen. Särskilt svårt är del alt motivera etl socialt trygghetssystemsom ger sämst trygghet för de jobb som de fiesta människor inle vill ha. Vi harfrän sida vid åtskilliga tillfällen kritiserat dessa orättvisor ipensionssystemet. LO har också i etl remissyttrande rest allvarligainvändningar mot ATP-systemets svaga fördelningseffekter. Bosladsbidragen bör ocksåses som en viklig del av vår socialpolitik. Översynav det sociala trygghetssystemet Översynav det sociala trygghetssystemet införde dennabidragsform var det i första hand för att hjälpa de sämst ställda i samhället.Den analys av bostadsbidragen som nu genomfört visar allstödformen i vissa fall haren dålig utjämnande effekt. Enliglriksrevisionsverkels rapport kan t. ex. en fyrapersonersfamilj i elt visstinkomstläge efter skatt och med hänsyn tagen till bidrag få en slandardnivå somligger . högre än en fempersonersfamilj i moisvarande inkomslläge. Närbidrags- och skaltesyslemet får sådana orimliga konsekvenser är det minsl sagtoroande. så dåligt fungerande stödsystem kan vara nedbrytande för moralenoch solidarilelsviljan i värt samhälle. Del borde vara en självklarhet all visnabbi försöker komma lill rätta med dessa brister. Ävenden nuvarande föräldraförsäkringen skapar vissa klyftor. man ärhemma och vårdar sitt barn kan skillnaden i ersättning uppgå till . mellan den som ligger högst resp. lägst pä ersällningsska-lan. Vad ärdel då som motiverar dessa skillnader? Är del sä att den som får den högreersätlningen på . per dag sköler om sitt barn på elt bättre säll än densom har . per dag i ersättning? Del är precis sammaomsorg, samma omvårdnad, som föräldrarna svarar för. Vad är del då sommotiverar så stora skillnader i ersättning för exakt samma arbete? Denenda skillnaden är att den som får den högre ersätlningen på . per daghar haft en hög inkomst före del att man fick sill barn. För den som får nöjasig med grundersättningen på . per dag gäller ofta alt hon inle kunnat fänågot arbele. Är del då räll att hon skall bestraffas även när hon utför sammavårdarbete som höginkomstlagaren? Det är väldigt svårt, för att inle sägaomöjligt, alt finna en saklig motivering för denna myckel slora skillnad närdel gäller stödformerna. Det är sannolikl omöjligt att finna ell annat arbeleule i samhället där inkomstskillnaderna inom ramen för föräldraförsfikringen ärsä slora som när del gäller del arbete som utförs när föräldrar är hemma ochvärdar sina barn. Deslutsatser som man måste dra är att den som har privilegiet all få elt arbele -och då särskill den som har ell välavlönal arbele - också är privilegierad ivärt trygghetssystem. Den däremoi som utför ell oavlönat arbete i form av t.ex. vård av barn i hemmet missgynnas tyvärr av stödsystemet. FöraU bryta den tendens till att skapa ökade klyftor som del nuvarandetrygghetssystemet medför har vi från centerpartiels sida i partimoiionen 1231förordat all del fortsatta sociala reformarbetet inriktas på att skapa ellgmndlrygghetssystem som ger en bälire utjämning mellan olika grupper.Utskottets majoritet menar all den socialpolitiska samordningsulredningenkommer alt i sitt arbele la upp de frågor som aktualiserats i molionen, men medhänsyn lill all direkliven för utredningen är hårt avgränsade har vi fråncenterns sida svårt att se att den kan göra något progressivt på det härområdet. Jagvill därför, herr lalman, med delta yrka bifall till reservationen isocialförsäkringsulskotlets belänkande nr 19. Idetta anförande instämde , och (samtliga c). SVENASPLING (s): Den reservation som represenlanler isocialförsäk-ringsuiskottet fogat vid detta betänkande är från flera synpunkterintres-.sanl. Reservationenär föranledd av en parlimolion som väckte och i vilken man kräver en översyn av del socialatrygghetssystemet. Ominnehållet i motionen skulle man kunna säga mycket. I flera avseenden ärmolionen avslöjande för tankar och avsikter som finner del opportunt attframföra. I reservationen är emellertid tonen delvis en annan. Man ärförsiktigare och mera återhållsam dä det gäller de i motionen framförda kraven.Det hela går ul på all man vill få lill stånd en utvärdering av.socialförsäkringssystemet, så att det blir, som man säger, heltäckande föralla människor i skilda situationer och all olika författningar samordnas lillell enhetligt trygghetssystem. skall ha som grund en räll lill arbele föralla med möjlighet för den som pä så sätt inte kan försörja sig att erhålla endaglig gmndersällning. Vidarevill man överväga möjlighelerna till ompriorileringar inom de nuvarandekostnadsramarna och få till stånd en kartläggning av del samlade resultatet avlöner, skatter och transfereringar för olika familjetyper. Socialförsäkringsutskottethar ingående redogjort för de åtgärder som under 1970-lalet vidtagits för attbelysa och kartlägga olika samordningsfrågor inom del sociala bidrags- ochtrygghetssystemet.