prot · G209114 · 1978-12-31 00:00:00 — Hanundrade om man inie accepterar sparande och enskilt ägande och ställde frågornasom om det gällde något milt och ofariigl. Men vad är del egentligen som döljersig bakom? Närdel gäller sparandel kan vi som exempel ta och , som genom Wallenbergimperiel styr av de börsnoteradeaktierna i det här landet. Det är ett myckel ofariigl och milt sparande! , sättas in i sitt sammanhang. Del är inte fråga om etlsparande utan om makt över samhället och de ekonomiska rörelserna,penningrörelserna. Och de är av övergripande betydelse för hur människor hardel i landet. Del är inle någon riksdag eller regering som beslutar ochbestämmer om de stora penningtransaktionerna och de stora ekonomiska rörelsernai det här landet. Sädana beslut sker på helt andra plan, utanför de folkvaldaparlamenten. Vadär dä enskilt ägande? Den frågan kan vi knyta an till samma impierium. Och vadinnebär del enskilda ägandet - där? Jo, det ser till atl vi har dåligarbetsmiljö. Det enskilda ägandet får stå ansvarigt för de olika ekonomiskakriser som vi upplevt, som också sade, de senasie åren. Det ärinte de beslut som fattats här som är orsak till dem, utan de beslut somfattats och den ekonomiska planlöshet som finns just inom del här förmentaenskilda ägandet. Föratt ta några detaljer frän vår motion kan man konstatera attförmögenhetsbeskattningen och arvs- och gävobeskallningen har minskat kraftigtunder de . Förmögenhetsbeskattningen har minskat från 1,5 %av inkomsterna till staten lill . Arvs- ochgävobeskallningen, som lidigare utgjorde 0,8 96 av inkomsterna till slalen,utgörs av . Såkan man räkna upp bil efter bil, bolagsbeskatiningen m. m. Trenden är helatiden densamma. Det är en minskning av beskattningen pä de arbeisfriainkomsterna och en ökning av beskattningen för de människor som arbetar ihoptill sitt levebröd, pä de inkomster som arbetare och tjänstemän har isamhället. Vän skatiepakei går ut påatt vända den trenden. Beskattningenav förmögenhet i familjeföretag m. m. 7 protokoll 1978/79:114-1/5 Beskattningenav förmögenhet I familjeföretag m. m. inkomsterna, beskattakapitalen och bolagen och underiälta för människor- STIGJOSEFSON (c): nämner all reglerna är generösa, och då skulle jag viljaställa frågan: Vad var avsikten med det resonemang som fördes i början av1970-lalel, alt man skulle lätta på beskattningen av del bundna kapitalel, omdet inte var alt den skulle bli lindrigare än tidigare? Här har man gång efterannan gjorl vissa försök atl åsiadkomma förändringar, som sedan i praktikennära nog inte har inneburit någon förändring. Det var därför man från en ganskaenig riksdag uttalade all man pä nytt skulle pröva möjligheten alt komma framlill regler som kunde ge som resultat att verkligen lätta pä beskattningen avdel bundna kapitalet. Företagsbeskattningenbör ses över, sade . Ja, det har skett i den stora utredning somhar pågått underen lång följd av år, och vi förväntar alt regeringen nu skallkomma med förslag. Det dröjde innan ulredningen kom med sitt förslag, och föratt man inle skulle behöva vänta alltför länge sä ingrep regeringen och vidtogdessa ålgärder. Just på denna punkt bör vara tillfredsställd medalt man prövar ett system och ser hur det fungerar. Erfarenheten av det fåravgöra vilka åtgärder som skall vidtas. Medanledning av atl nämner att löntagarna har fält bära sinakonsekvenser av den lågkonjurtktur vi har haft, sä är vi helt överens pä denpunkten. Men jag anser att vi borde vara lika överens om alt företagarna- inleminst småföretagarna - också har fått bära konsekvenserna av lågkonjunkturen. TommyFranzén och jag kommer inte alt bli överens - vi har så väsentligt skildaåsikter i fråga om samhälle, ägande och kapital. En förutsättning föreitenskilt ägande är att det finns möjlighel att åstadkomma ett kapital och atlgöra satsningar. Och kapitalet används ingalunda enbart för atl vara denenskilde företagaren lill gagn och nytta, ulan det haren uppgift i atl byggaupp ett förelag, alt ge grunden för en ulveckling av produkter i landet, atthöja vår standard, au ge utrymme och tillfälle för arbetskraft att fåanställning och därmed bidra lill att lyfta standarden i hela vän samhälle. Detär alltför enkelt att ge sken av atl della enbart skulle vara personligtintresse. Det kapital som satsas-del har vi sett så många exempel på-skallutnyttjas av samhället i sin helhet och komma samhället till gagn på mängasätt. När del gäller mindre förelag irorjag nog att är pä detklara med att dessa reduceringsregler sannerligen inte är speciellt anpassadelill dem. De mindre företagarna har inie dessa problem, ulan det rör sig omrätt stora förelag som kommer upp i de kapiialni väer som det här är fråga om.Jag tror inte man kan hitta problemen när det gäller kapitalbeskattningen hosde förelag som lalar om. Sedan lill frågan om vaddet resonemang var värt som vi förde om att man skulle se överkapitalbeskattningen. De regler som gällde , då de ändrades,innebärandet fanns en reduceringsregel som gick ner till 60 96. 1977 ändradesförutom denna regel också regler för AB Förelagskapital, med utvidgadelänemöjligheler, uppskov och dispenser. Det var en rad ändrade regler, som isig innebar tillräckliga förbättringar och som man hade kunnai stanna vid. Delär ändå sä, som jag lidigare nämnde, all kommande förslag omförelagsbeskattning innebär sådana ändringar - som vi i slora drag är eniga om- all det med all säkerhei kommer alt finnas skäl all också omprövakapitalbeskattningen. Den utformning som den har är jag personligenövertygad om atl vi måste ompröva. 1977utlovade man att utredningsförslag skulle komma , och upprepar mandetta och säger alt det snart skall komma utredningsförslag. Men om det ärriktigt som det harsagts här, atl man kommerall lägga fram en proposition somgäller företagsbeskattningen, så harjag svårt atl föreställa mig all man pä denhär korta liden-om nu della skall ske under våren-skall kunna åstadkomma någonulredning i fråga om kapitalbeskattningen. Beskattningenav förmögenhet i familjeföretag m. m. TOMMYFRANZÉN (vpk): Jag hade inte tänkt gå i polemik med yueriigare en gång,men det sista han sade kan jag naturligtvis inte låta stå oemotsagt. Jagförstår att det är okunnighet som ligger bakom uttalanden närhan säger atl de enskilda företagen inie är lill för all skapa vinsler åt de s.k. ägarna ulan för alt skapa arbete åt människorna, för alt förgylla samhälletoch vet vilka konstigheier han drog lill med. Men har varithelt förblindad när det gäller verkligheten? Vilka är del som exponerar kapitalifrån det här landet och som också drar ut arbetstillfällen ur del? Vilka ärdel som drar sig undan i beskattning ? Jag skulle vilja ge en litenuppmaning att i varje fall försöka sätta sig in i vad verkligheten är förnågol. Försök atl se lilel bakom de slogans som Svenska arbeisgivareförertingengår ut med i sin uppblåsta, lögnaktiga kampanj! Försök att i stället se päverkligheten! Blunda inte när de här otrevligheterna dyker upp, när mängder avnedläggningshotade bygder i det här landet drabbas pä grund av del enskildaägandet, som enligl är lill för alt ge människorna och samhället arbete!Försök att se på den verkligheten, och blunda inte när den dyker upp framförögonen! Jag vill till detta bara säga atl del sannerligen inte ärsmåföretagarna som vidtar de åtgärder som lar upp. Om vi ser påden statliga verksamheien kan vi inte förneka atl också den haft problem underde . CurtBoström sade att reduceringsreglerna inle var speciellt anpassade lill demindre företagen. Men det är inte fråga om enbari de mindre företagen, utan jagtalade om mindre och medelstora förelag. Vi får ju också kritik från Beskattningenav förmögenhet i familjeföretag m. m. del andra hållet, där mansäger-det har ju f ö. framkommit också i moiioner - att de störrefamiljeföretagen utestängs från reduceringsreglerna. Jag anser all detta ärargument nog, som jag inte behöver bygga vidare pä. Vad som kommit fram härsäger tillräckligt om vilken grupp systemet avser och vilka som får fördelar avdel. nuvarande systemet finns också vissa speciella spärregler inbyggda som jaghär inie skall gå närmare in pä, men de innebär trots allt au vi inte vid allalillfällen får det resultat som ville göra gällande. Ifråga om företagsbeskattningen sade jag atl avsikten var au det skall läggasfram en proposition. Frågan ärju redan utredd. Jag kanske missförstod CurtBoström på den här punklen, mert jag har i varje fall uppfattningen att vi kan förväntaen sådan proposition, och vi får väl senare la del av vad man där kommerallföreslå. finns del ju möjlighel atl pröva reduceringsreglerna. De hartillämpats ett är, och del är nu vi kan få fram vad dessa i praktikenkommer atl betyda. Jag anser därför att man bör lugna sig på den här punkten. Igrund och botten har vi ändå en gäng varit överens om att göra en insats pä delhär området för all underlätta för småföretagen. Ingen kan heller bortse frånderas betydelsefulla uppgift i värt samhälle. CURTBOSTRÖM (s): Bara några ord lill : Menar att vi nu harmöjlighel all göra en utvärdering av de reduceringsregler som ägt tillämpningunder 1978? Mol bakgrund av att vi får en proposition om företagsbeskaltningenunder våren och att det i ulskoltsbetänkandet står att man inom kon skalltillsätta den här ulredningen skulle jag vilja fråga: Vilka möjligheler finnsdel atl hinna göra en utvärdering av beslämmelserna, om man ärmedveten om au det skall läggas fram en proposition i frågan inom en näraframlid? STIGJOSEFSON (c): Förelagsbeskattningspropositionen ärju en sak, och förmodligen kommerden, som sagt, . Sedan anser jag atl det har gäll alldeles för korttid för alt man skall kunna bedöma hur dessa regler har fungerat. Men det ärhär som det skall tillsättas en utredning, och den ulredningen får väl också seefter hur de regler som beslöts 1977 har verkat i praktiken. Jag har inte sagtatt man skall ha denna utvärdering med i den proposition som riksdagenevenluelll kommer all ta ställning till . Överiäggningen varhärmed slutad. Mom. 1a och b Proposilionergavspå bifall lill dels utskotiets hemställan, dels motionerna nr 310 av LarsWerner m. fl. i moisvarande del och nr 683 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. SedanTommy begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller skatieulskoliels hemställan i betänkandet nr 39 mom. 1 a och bröstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit molionerna nr 310 av m. fl. motsvarande del och nr 683av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä TommyFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat; Ja- 290 Nej - 15 Beskattningenav förmögenhet i Jåmiljeföretag m. m. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avErik m. fl., och förklarades den förra proposilionert vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skaiteutskottets hemställan i belänkandet nr 39 mom. 1 c röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr t av Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 156 Nej - 149 Utskotiets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avErik m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 39 mom. 2 b röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 155 Nej - 150 Förste vice talmannen tillkännagav alt anslagutfärdats om sammanträdels fortsättande . Föredrogs lagutskottets betänkande 1978/79:14 medanledning av motioner om vissa familjerältsliga frågor. 1della betänkande behandlades motionerna 1978/79:1196 av BerntEkinge (fp) och (), 1978/79:1202 av . (m), 1978/79:1758 av KarinAhriand (fp) och (), 1978/79:1763 av IngerLindquist m. fl. (m) och 1978/79:2153av m. fl. (vpk), vari yrkats att beslutade all hosregeringen hemställa om förslag om juridiskt likaslällande av olikasamlevnadsformer. 1. beträffandepensionsförsäkringar atl skulle avslå motionerna 1978/79:1196 och 1978/79:1202, beträffande internationellarättsförhållanden rörande äktenskapets rättsverkningar au molionerna1978/79:1758 och 1978/79:1763 inte föranledde rtågon vidare åtgärd, beträffande juridiskt likställande av olikasamlevnadsformer au skulle avslå motionen 1978/79:2153. (vpk); I moiionen 2153 har kommunisterna krävt rättsliglikställdhet mellan alla skilda samlevnadsformer. Det kravet ingår i en seriereformkrav som vi ställer rörande ålgärder för att främja kvinnornas ekonomiskaoch sociala frigörelse. Detraditionella samlevnadsformerna har varit viktiga redskap i det system somburit upp förtrycket mot kvinnorna i samhället. De traditionellasamlevnadsformerna har understött och befordrat såväl det ekonomiska, deträttsliga som det ideologiska förtrycket av kvinnorna. Ända var den gifta kvinnan inteerkänd som rättssubjekt. Mannen var hennes överhuvud. Berövad de fleslamöjligheler all självständigt försörja sig var hon hänvisad till del juridiskaäktenskapet och därmed lill den rättslöshet om vilken , och formulerat så många berättigade ochfruktansvärda anklagelser. Myckelhar hänt , och reformerade äkienskapslagsiift-ning ärförvisso inte lik den gamla. Men alltjämt bildar de traditionellasamlevnadsformerna och idébildningen kring dem en verksam faktor ikönsdiskrimineringens omfattande system. Alltjämt bildar del traditionellatvåpansförhällandet en skyddsmur runt den ekonomiska diskrimineringen -ty utandet skulle vi inte ha del utbredda deltidsarbete bland de gifta kvinnorna somäven efler kvinnornas inträde pä arbeismarknaden skaparen klyfta mellan mänsoch kvinnors position och dömer kvinnorna lill etl ekonomiski beroende av sinsamlevnadspartner. Alltjämt bildar det slutna tvåparlsförhällandet,som faktiskthartenderaiatt bli alltmer slutet, en bas för atl bevara traditionellrollbildning. Alltjämt innehar det rättsliga tväpartsäk-lenskapet enprivilegierad ställning som det enda fullt rättsligt regleradesamlevnadssätiei. Och alltjämt är del i sin slutenhet ett reservat, därseparata moders-och fadersroller konserveras och där detta påverkarrättspraxis. 98 96 av alla ensamföräldrar är kvinnor - vilket väsentligen är enprodukt av en rolluppdelning som öppet och brutalt gynnas avsocialförvaltningar, domstolar och lekmannanämnder. Ingenfrigörelse kan ske från sädana roller och former med mindre än att detraditionella slutna cellfamiljerna öppnas mot yttervärlden. Det kräver atlsamhället juridiskt likställer skilda former av samlevnad. Andrasamlevnadsformer än del rättsliga äktenskapet saknar moisvarande möjlighetertill rättslig reglering. 1973 och 1976 logs visserligen väsentliga steg för altminska skillnaderna mellan gifta och ogifta samlevande i tvåparlsförhällanden.Men man bibehöll en sämre ställning för de ogifta, och molivel vargenomskinligt: man ville gynna en ökad gifiermålsfrekvens. Deogifta samlevande saknar motsvarande möjlighel till reglering av arv ochtestamente. De saknar klara bestämmelser om bodelning, vilket gör att densvagare parten i sådana förhällanden kan räka ytterst illa ut. Det gäller rätttill bostad, lill lösöre och andra tillgångar. Samlevandehomosexuella saknar inte bara alla möjligheler lill offentligräitslig regleringav sina relationer. De har inte ens någol stöd i praxis som ogifta samlevandehar när det gäller möjlighel atl t. ex. gemensamt söka bostad. Slutligensaknas varje rättsligt länkande -jag syftar nu pä länkande in i framliden - somsyftar lill au möta de praktiska behov som uppkommer när andra former avpersonkombinationer upprättar mänskliga gemenskaper. Del kan gälla syskon-enform som vi redan har i dag-del kan gälla kollektiv av unga människor,kollekliv som kan bestå av sinsemellan rättsligt fristående individer, fleraparförhållanden med eller ulan äktenskaplig reglering eller kombinationer avtvåparlsgemenskaper och individer. Detta bristande rättsliga förutseende bildarenpraktisk spärr mot vad som kommer alt bli en önskan hos allt fler människor,kanske speciellt kvinnor, nämligen att bryta den slutenhet, inälvändhet ochensidighet som präglar del traditionella äktenskapet och dess ideologi.Gemenskaper av öppnare natur kommer att kunna innebära större möjligheter tillpraktisk likställdhet, slörre öppenhet, bättre syskongemenskaper i ett samhälledär man har alt räkna med alt kvinnor föder färre barn än förut och därsyskonskap inte är något som kan bjudas flertalet barn inom ramen för den gamlatvåpartsfamiljen. Ytterligareen betydelsefull form för samlevnadsgemenskap bör här nämnas. Det finns sombekant i samhället en växande skara utslagna människor, offer för skilda formerav sociala avvikelse- och ulstötningspro-cesser. kan vi förutse altdetta ulstötningsproblem har blivit så stort och krisartat atl det påkallarmycket breda och omfattande åtgärder på ett samhälleligt plan. Vadkommer dä atl ske? Jo, av de tiotusentals och äter tiotusentals offren förutslölningsprocessen, för dessa sligmatiserade, ensamma och isolerade kommerman alt få bilda skilda former av nya slags funktionella gemenskaper. Dekommer själva all kräva och kämpa för atl fä sin position erkänd, alt få sinutstötthet upphävd. De tusentals patienterna vid traditionellabehand-lingsinslilutioner inom den psykiatriska värden tillhör också dem somkan räknas dit. När den dagen äntligen kommer i - all vi river depsykiatriska sjukhusen och återger dess patienter deras medborgeriiga fri- ochrättigheter, såsom man nu gör i den stora psykiatriska reformen i , ettland som är före oss-då måste man upprätta en mängd små bostadskollektiv, inom.vars ram problembehandling kan ske och de förut utstötta med sin primärgrappsstöd kan återvinna etl självständigt liv i gemenskap och ömsesidigt mänskligtansvar. Dessanya samlevnadsformer finns delvis redan, fast samhället inte rättsligt velaterkänna dem. Men de kommer i elt antal som vi på de flesta håll isamhället inle väntar och förutser. De kommer alt betyda myckel för människansmognad och frigörelse, de kommer också all verka frigörande på den gamlacellfamiljen och bidra till att ge den nytt liv och förändra dess innehåll. måste vi förutse.Därför är vpk:s motion berättigad. Jag yrkarbifall lill moiionen 2153. Del var väldigt många frågor som log upp här, och jagskall inte bemöta eller behandla så många av dem. belänkande vi nu behandlar har lagutskottet tagit upp fem moiioner om olikafamiljerältsliga frågor. Gemensamt för de här motionsyrkandena har vi ansetlvara atl de utreds eller kommer atl utredas av familjelagssak-kunniga. Somledamot av familjelagssakkunniga kanjag verifiera all flera av de här frågornakommer alt las upp där. Medhänsyn till atl utredningsarbete pågår har utskottet inte ansett all det bordehemställa om bifall till någon av motionerna. När det gäller fyra av motionernatycks motionärerna vara nöjda med detta. Del gällerdem som har lagil upp fråganom pensionsförsäkringarnas ställning vid bodelning liksom dem som har tagit uppinternationella rättsförhållanden rörande äktenskapets rättsverkningar. Men närdel gäller vpk:s motion vill i motsats till utskottet yrka bifalltill denna. Vadhade då utskottet att ta ställning när vi behandlade den moiionen? Yrkandet ärhelt enkelt att skulle besluta aU hos regeringen hemställa om förslagtill juridiskt likställande av olika samlevnadsformer. Men varje yrkande i enmotion brukar ha en motivering så alt man kan se vilka synpunkier motionäreneller motionärerna lägger pä frågan och varför de kommit fram lill elt yrkande. Imotionen 2152 finns motiveringar till några följdmotioner. Moiionen handlar omkvinnornas situation i arbetslivet. 1 ett kort stycke med underrubriken fann vi följande: "Allamänniskor har behov av både nära känslomässiga kontakter och en vidare socialgemenskap. Familjen måste bryta sin isolering och öppna sig utåt både för sinegen skull och för alla dem som av olika skäl står ulanför familjegemenskap.Alternativa former för samlevnad och gemenskap måste likställas." Dettavar vad utskottet hade som bakgrund lill sitt ställningstagande och med hänsyndärtill lycker jag all inte kan begära mera av ulskollel när detgäller motionsbehandlingert. Motionärernavisar inte särskilt myckel vad de syftar pä. Vi kan, om vi ser på frågor omsamlevnads- och samboendeförhällanden, hänvisa lill all familjelagssakkunnigahäller på all utreda äktenskapets ekonomiska rättsverkningar. Del gällerfrågor om giftorätt, arvsrätt m. m. Mänga par är samboende utan all varagifta med varandra, vilket framför allt gäller yngre åldrar men förekommer inomalla åldersgrupper. Eftersom del nu är etl vanligt samboertdeförhållartde finnsdel anledning för samhället atl se över frågan, huruvida det behövs en rättsligreglering av de ekonomiska förhål-landena även hos ogifta samboende, ochsärskilt dä ert rättslig reglering av de förhållanden som uppslår närsamboendet upphör. Delta är en fråga som familjelagssakkunniga nu arbetar med.Egentligen är en lagreglering av detta inte en helt ny sak, eftersom vi sedan1973 har en lag om ogifta samboendes rätt lill bostad. Nästafråga är i vad mån det även för de fall då två av samma kön bor lillsammans ochhar gemensamt hem och hushåll finns anledning lill rättslig reglering.Ytteriigare ett steg som eventuellt kan behöva tas är när mer än tvä personerbor tillsammans samt om och i vilken män även del förhällandet kan behöva bliföremål för rättslig reglering. Dessa frågor utreds . villdärför inte genom något eget uttalande eller på annat sätt binda den utredningsom pågår och som underdel här året torde komma alt avlämna ett betänkande. snuddade här också vid de homosexuellas rättsliga ställning, som inlenämns i motionen. Då får vi komma ihåg alt tillsattes ensärskild utredning, som har atl utreda de homosexuellas 1/550familjerältsliga jrågor Del varefteretl somjag trorenhälligt riksdagsutlalande i frågan,vari det påpekas atl redan tidigare -jag vill minnas alt del var pålagutskottets förslag - har fastslagit uppfattningen att homosexuell samlevnadfrån samhällets synpunkt sett aren fullt acceptabel samlevnadsform. Idirektiven sägs del atl man skall försöka finna former för alt förmånerna förde homosexuella samboende skall kunna likna förmånerna för de heterosexuellasamboende. Sedanhar ulredningen även till uppgift alt sammanställa och redovisa tillgängligvetenskaplig dokumentation om homosexualitet, och kommittén bör även föreslååtgärder som behövs för atl undanröja kvarvarande diskriminering av dehomosexuella. Vihar alltså dels familjelagssakkunniga, som arbetar med frågor som någol beröräven de homosexuella, dels en särskild ulredning, som handhar dessa frågor.Därför, herr lalman, finner utskottet inle anledning all tillstyrka moiionen. Jag ber atl fä yrka bifalllill utskottets hemställan. (vpk): Herrialman!Jaglyckerall litet förlän försig närhan försöker kommaundan med diverse rent formella argument. Förstoch främst är del ju så att kravet på likställdhet mellan olikasamlevnadsformer i stor utsträckning så att säga argumenterar för sig självt.Del behövs således ingen speciell motivering. Men det centrala i sammanhangetärju alt inte kan begära all vi, varenda gäng vi lyfter upp enfamiljerältslig fråga i ljuset, skall sticka allt vad vi sagt tidigare undernäsan på honom.