prot · G209159 · 1978-12-31 00:00:00 — Medborgarskolanlade fram etl förslag som grundades pä verksam-hetsintensiteten. När man skullebeslula blev det stormiga sammanträden, och del framkom olika uppfattningar påolika håll. Man anförde alt principerna för medlemsregistrering växladekraftigt mellan olika studieförbund. Många s. k. medlemmar hade över huvudtaget ingen som helst kontakt med studieförbunden. All ABF kämpade hårt kan manförstå. Del gällde åtskilliga . anfördeall av samtliga kriterier för anslagsberäkning är medlemsantalet istudieförbunden det minst relevanta. ABFåterkom 1976 men blev nedröstat, varefter beslutet rycktes upp igen dätillräcklig majoritet inte hade funnits. fick så gå tillSIDA 1976 utan atl kunna lämna eget förslag om beräkningsgrund. Av intresseäralt Vuxenskolans tidskrift i en artikel den lOjuli 1976 starktkritiserade metoderna all använda medlemsantalet som beräkningsgrund. Iartikeln påpekas alt ABF, som fltt 42 96 av medlen, endast redovisade 18 96 avstudiecirklarna, medan Vuxenskolan, som fick 15 9fi av informations-anslaget,redovisade 27 96 av studiecirklarna. SedanSIDA fastställde beräkningsgmnderna efter särskilda principer, därmedlemsantalet ligger som grund för 22,5 96, har ingenting hänt merän all deövriga studieförbunden har konstaterat atl det inte lönar sig alt bråka mer. och jag har emellertid med värt särskilda yttrandevelat peka pä de rådande missförhållandena och kanske också ge dem som inte ärnöjda med de nu gällande fördelningsgrunderna litet råg i ryggen. 1 övrigt berjag att fäyrka bifall till utskottels hemställan. Förste vice talmannen tillkännagav att anslagutfärdats om sammanträdels fortsättande . JANBERGQVIST (s) kort genmäle: När talar om den politiska kollektivanslutningen brukar deav någon anledning glömma all det finns en fullständig reservationsrätt. Jagkänner några ungdomar i som dansar folkdans och som har blivitkollektivanslutna lill . Men de hartyvärr ingen reservationsrätt. Sedanvilljag konstatera alt blåste väldigl i stridslurarna i sinreservation i den biståndspolitiska uiredningen, men är det bara ett pipkvar. har inte ens ett eget yrkande. INGRIDSUNDBERG (m) kort genmäle: Jag berörde inte alls kollektivanslutningen som princip. Del harfunnits tillfälle atl göra del i andra sammanhang. handlat om det felaktiga ialt använda studieförbundens medlemsantal som grund vid fördelningen av anslag.Del är någol hell annat. Av anförande kunde man fä uppfattningenatt han menar alt kollektivanslutningen, även om han gillar denna,Jusl därförau den på detta sätt kan förekomma inom olika studieförbund är olämplig somberäkningsgrund. I övrigt vill jag erinra om att den bislåndspolitiska utredningentillsattes av en socialdemokratisk regering som också satt när uiredningenframlade sitt betänkande. Sedan frågorna behandlals har vi haft en borgerligirepartiregering, och har vi en folkpartiregering. Anslagoch riktlinjerför u-landsinformation, m. m. JANBERGQVIST (s) kort genmäle: Det är ändå värdefullt atl nu medger alt samtliga studieförbund använder sig av kollektivanslutning. 1 det särskilda yttrande som har i utrikesuiskotteis betänkande står det nämligen: "Genom all en organisation kan tillämpa en princip om kollektiv anslutning - ." Det gäller således alla studieförbund. INGRIDSUNDBERG (m) kort genmäle: Jag kanske skulle förklara att jag känner till vävcirklar, folkdanslagoch andra sammanslutningar som bedriver en form av studiecirkelverksamhet, lätvara inom konstnärligt område, och därmed utnyttjar . 1 flera avde fallen låter man gruppen ansluta sig till studieförbundet. Men, herr lalman,vad Jag vet har inga organisationer kollektivanslutna till sigpä samma sätt som ABF. Dessutom kan en cirkel eller grupp pä 30-40människor-det är de fallen jag känner till -knappast Jämföras med 5,3 miljonermänniskor när del gäller beräkning av underiaget för bidrag. Förstevice talmannen anmälde atl anhållit att till protokollet fäantecknat atl han inte ägde rätt till ytteriigare replik. (vpk): Vpk har i motionen 590, yrkandet 2, begärt atl under punktenC 3. Information i bil. 6 till budgetpropositionen utöver i proposiiionenföreslagna belopp anslår 2,7 milj. kr. som skall utgå lill Afrikagrupperna iSverige samt kommittén Isolera . Denämnda organisationerna har salt i gång en omfattande upplysnings-kampanj omapartheidsysiemel i . I arbetet deltar ett stort antal av de politiskaoch religiösa ungdomsorganisationerna i . Vimenar alt det är viktigt att denna informationskampanj ges etl sådant stöd attden när ut till varie människa i detta land -detta inte minst med tanke på allregeringen lagt fram eu lagförslag som avser all försvåra nyinvesteringar iSydafrika för svenska företag. Men kampanjen är också viktig därför att bl. a.svenska massmedia inte pä elt tillfredsställande säll informeral om kampen ochsiluationen i södra . Anslagoch riktlinjerför u-landsinformation, m. m. Ulskotleiavstyrker värt yrkande genom atl hänvisa lill au informations-anslaget höjs med2,6 milj. kr., alltså ungefär den summa som vi begärt. Men den höjning somföreslås av regeringen och utskottet skall användas för all öka antaletorganisationer som erhåller generella bidrag - och bland dessa finns som bekantinle Afrikagrupperna. Jag vill med de här ordenyrka bifall lill motionen 590, yrkandei 2. DAVIDWIRMARK (fp): I betänkande nr 30 från utrikesutskottet behandlas frågan om anslag ochriktlinjer för u-landsinformalion och biståndets organisation. Till grund fördel betänkandet ligger dels regeringens förslag i budgetpropositionenbeträffande u-landsinformation, SIDA.s administration och biståndsutbildningsnämnden,dels del förslag som regeringen lagt fram i den särskilda propositionenbelräffande riktlinjer för u-landsinformation och biståndsverksamhetensorganisation. Särpropositionen grundar sig i sin lur på bislåndspolitiskautredningens tvä betänkanden U-landsinformaiion och Internationell solidaritetsamt Biståndets organisation. Inomde båda ämnesområdena är det bara mindre justeringar som föresläs. I stort settrör det sig om en bekräftelse av riktigheten och önskvärdheten beträffanderedan påbörjad utveckling och praxis för verksamheten. Jagkan alltså hålla med när han säger all en bra grund har lagtsunder den socialdemokratiska regeringens lid och alt den håller för alt byggavidare på. Vad gäller u-landsinformationen konstateras nu i proposiiionen alt "informationsverksamhetensmål och syften har präglats av en betydande kontinuitet".Målet är enligt propositionen "alt utveckla människors kunskaper om ochintresse för förhållanden av betydelse för utveckling. Därmed kanengagemanget för internationella solidariteispoliiik fördjupas." Detslås fast att SIDA liksom skall vara det statliga organet föru-landsinformationen, liksom alt SIDA och de organisationer, som mottar denstörsta delen av anslaget, har skilda roller i det opinionsbildande arbetet. Genomdagens beslut kommer alt ställa sig bakom propositionens uttalande,att satsningen på löntagarorganisaiioner, studieförbund och enskildaorganisationer varit riktig och alt den satsningen förmodligen bidragit tillatl förstärka u-landsengagemanget i . Vidareuttalas i propositionen alt organisationerna har kunnat bedrivau-landsinformation i mycket fria former och utifrån de olika värderingar ochsamhällsuppfattningar som präglar varje enskild organisation. Departementschefenanser alt den ansvarsfördelningen bör kvarstå väsentligen oförändrad. Av viktär atl utrikesministern i proposiiionen särskilt vill betona betydelsen av allslödel lill mindre organisationer fortsätter atl utökas. Han uttalar:"Dessa organisationers verksamhet är av stort värde för att fördjupaengagemanget för internationella solidaritetspolitik." Jag vill säga lill BertilMåbrink att den överfly ilning som sker av medel från elt anslag till etl annatinnebär atl vi ger generella bidrag till ett utökat antal organisationer. Detmedför all vi får mer på det anslag, varifrån demindre organisationerna efler ansökan kan få bidrag. Även för dessa sker detalltså en väsentlig utökning. Delföreslås en väsentlig utvidgning av del generella bidragssystemet. flrgenerellt bidrag,även och enplanerad samorganisaiion. SUL, dvs. UngdomsorganisationersLandsråd, flr garanterad planeringstrygghei genom elt stående årligt bidrag. Vadbeträffar dessa organisationer är vi eniga i utskottet. Striden stårbelräffande den utvidgning som föresläs av bidragen lill LRF, och . Socialdemokraterna har reserverat sig på denna punkt. Alladessa tre organisationer arbetar inom områden som är viktiga urbiständssynpunki. Landsbygdskooperalionen och landsbygdens utveckling är etlhuvudinslag i vårt biståndsarbete. Fiskeinsalserna är ofta väsentliga förmottagarländerna. Utvecklingen av småindustri och hantverk är ocksä viktig föratt man skall kunna åstadkomma en balanserad utveckling i mottagarländerna.Genom generella bidrag kan organisationerna bygga upp en u-landsinformalion somökar och befäster medlemmarnas intresse och som stärker dessa organisationersförmåga att lämna bistånd. Iett läge där utvecklingssamarbetet breddas till all bl. a. engagera mindreindustri och fiske ärdet väl ändå naturligt all öka informalionsbidragen lillde organisationer som företräder dessa verksamheter. Det är lika viktigt att nådessa grupper i vårt samhälle med u-landsinformation som del är au nålöntagarna. Det finns alltså ingen anledning all särbehandla löntagarna genomatt bara ge deras organisationer generella bidrag. Hantverkaren, bonden ellerfiskaren bör ha samma rätt lill u-landsinformation som arbetaren ellertjänstemannen. Prästen och läraren har del redan, eftersom de genom /SR harfati generellt bidrag genom sin fackliga organisation sedan systemets början. TillIngrid villjag säga att ulskotlei inte ansett alt bör gå inoch peta pä reglerna för fördelning av anslagen. Det ankommer pä SIDA:sstyrelse alt avgöra medlens fördelning efter förslag från beredningen föru-landsinformation. har dessa frågor avgjorts av SIDA efter ell samrådmed organisationerna, och dei är ett system som bör fortsätta enligt utskottet.Jag vill erinra om atl antalet medlemmar i medlemsorganisationernabara är ett av de fyra kriterier för fördelningen som tillämpas. När viinförde detla system och bestämde oss för en någol ändrad bedömningsgrundvisade del sig all skillnaden då del gällde utslaget i form av bidrag för deolika studieförbunden blev mycket liten i förhällande lill tidigare. Omnågon av argumentering fick intrycket au antalet medlemmar gerelt 100-procentigt utslag i bidragen, sä är delta fel. Jag är säker på att detinte var mening, men en del av hennes argumentation kunde ändåmissförstås på den punkten. Anslagoch riktlinjerför u-landsinformation, m. m. Anslagoch riktlinjerför u-landsinformation, m. m. Jagvill också understryka att utskottet än en gång slår fast att en rad skäl talarför inrättande av en allmän beredning i internationella och utrikespolitiskafrågor och alt effektiviteten i informationsälgärderna i sådana frågor skulleöka, om en dylik beredning inrättades. Detta konstaterande som svar på enmoderatmotion innebär en klar meningsyttring från till förmän för atten sådan beredning bör inrättas. Det samråd som försiggår med berördaorganisationer kan därför ske med en klar riktning angiven av . Vadgäller biståndets organisation är betänkandet enhälligt. Del är ganskanaturligt, eftersom inga radikala förändringar påyrkats av bislåndspolitiskautredningen,då del förväntas att det direkta utvecklingssamarbetet underdenärmaste åren kommer att ske huvudsakligen i de former som tillämpas.Samtidigt understryks i både propositionen och ulskottsbetänkandet behovet avfiexibililel i SIDA:s arbetsformer och av en anpassning lill ofta snabbiuppkommande nya arbetsuppgifter liksom till de ändrade krav som en svår ochvarierande arbetsmiljö ställer. Därför understryker utskottet behovet av attfortlöpande diskutera och se över organisation och ledningsmeloder. Med hänsynhärtill är det, som utredningen och departementschefen i propositionenunderstryker, önskvärt atl SIDA liksom lämnas frihet att själv beslutaom de administrativa formerna för arbetet. Organisatorisktsker nu en förstärkning av SID A både på bislåndskonioren och här hemma. Det ären välbehövlig personalförstärkning. Anslagsmässigt betyder del att ulöverbudgetpropositionens förslag nu anslås nästan 5 milj. kr. till personalförstärk ningar. Under1970-talel har,allteftersom viktiga samarbetsfrågor med utanförbiståndsområdet identifierats, en rad olika samarbetsorgan utvecklats.Utskotiet konstaterar här att en lämplig och fungerande rollfördelning vuxitfram. Del ärockså därför som bara lätta organisatoriska justeringar nu görs.Ulbildningsberedningen, som i huvudsak svarar för administrationen av detbredare samarbetet, fiy Ilas över till UD från , ochSAREC - dvs. beredningen för u-landsforskning - övergår till all bli ettpermanent organ med särskild instruktion. Dess klart markeradeforsknings-identitet slås fast, likaså dess nära samverkan med SIDA. Förutsättningarnaför samordning förbättrades i och med all del departementala ansvaret förbisländsanslagen 1970 samlades i eu enda departement, nämligen UD. Nya organbör, som bislåndspolitiska utredningen påpekar, naturligtvis inrättas bara omdet finns starka skäl härför. Utskottet stryker nu under vikten av atl behovetav samordning mellan berörda organ fortlöpande uppmärksammas. Inte minst ärdetta angelägel når det blir fråga om nya institutionella engagemang ocharbetsuppgifter. Med delta vill Jag yrka bifall till utskottets förslag pä alla punkter. () kortgenmäle: När man lyssnade pä kunde man få den uppfattningen alldel som hanterar med eller utan samråd skall inle läggasig i. Jag vill då erinra om att i den mån har uttalatnågot i denna fråga är detta inle utanför reglerna. Jagvill vidare erinra om att Jag i milt anförande påpekade att till grund förberäkningen ligger medlemsantalet i studieförbunden, som svarar för 22,5 96 avberäkningsunderlaget. Iövrigt vill Jag erinra om att det är del närstående studieförbundetVuxenskolan som har påtalat de felaktigheter, eller ibland t. o. m.orimligheter, som man kan finna i den fördelningsmeiod som gäller. Vi har,herr lalman, inte ställt någol yrkande på den punkten, men del kan vi kanskegöra senare, när vi mera ingående fltt konstaterat uppfattningen i den härfrågan hos samtliga studieförbund. Anslagoch riktlinjerför u-landsinformation, m. m. JANBERGQVIST (s) kort genmäle: Jag beklagar atl inle ville diskutera degränsdragningsproblem som kan uppslå, om man nu ger sig ul på del här oklarafallet. Jagtog några exempel på nya organisationer som kan komma in med begäran omgenerella bidrag och sade att hela systemet kan komma att slitas sönder av endragkamp om generella bidrag. Jag tror del är viktigt alt vi diskuterar densaken. Sedanlycker jag att var litet väl demagogisk när han undrade varförinte ocksä hantverkaren, bonden och fiskaren skulle fä möjligheter tillinformation - underförstått att de inte har chans alt fl information.Delta är alldeles fel. Vi kan som etl exempel ta LRF. Det ärju sä all bådeLRF och KF ingår som de största samarbetspartnerna i den kooperativa stiftelsenför utvecklingssamarbete. skall nu fä elt generellt bidrag.Dessutom kan LRF få särskilda projektpengar. Detta borde väl vara intressantalt diskutera, om LRF nu vill bygga upp en ambitiös informationsverksamhet,vilket Jag hoppas. Ger man generella bidrag över hela linjen och inte flrordning och fasthet i systemet, då finns risken att LRF inte kan fåtillräckligl med pengar till bra projekt därför att anslaget är utspritt på såförfärligt mänga generella bidrag alt informationen kommer att förlora i styrka. () kortgenmäle: Det är rikligt att gränsdragningen är elt problem, men redan det faktumatl vi gör ändringar i den -en del av dem i enighet - här tyder på altden nuvarande gränsdragningen inte har varil helt utan problem. Detförslag som utredningen kom med och som omfattar generella bidrag lill SHIO,LRF och är analogt med det förslag till anslaginom vuxenutbildningen som antogs av 1976/77,års riksdag. Reglerna för bidragtill uppsökande verksamhet på arbetsplatser ändrades då så atl anslag för denverksamheten också skall utgå generellt till de här tre organisationerna. Jag vill alltså inteförneka alt det kan uppstå gränsdragningsproblem även i Anslagoch riktlinjerför u-landsinformation, m. m. framliden, men det ärprincipiellt inget nytt problem och del blir inte värre genom denna utvidgning.Här har vi faktiskt rättal till en orättvisa som har funnits i dethittillsvarande systemet. TillIngrid vill jag säga att Jag citerade utskottet när det gälldereglerna för hur medlen till studieförbunden skall fördelas. Utskotiet sägeratt del ankommer på atl avgöra om medlens fördelning efterförslag från beredningen för u-landsinformalion och tycker inte alt detsystemet skall ändras. Det tycker'inte Jag heller. Det skulle bli ganskaoregeriigt om vi här i skulle detaljbesluia hur myckel den och denorganisationen skulle få. F.ö. ärdet min personliga åsikt alt den bedömningsgrund som man nu har kommitfram till i fråga om studieförbunden nog är en ganska bra kompromiss. Att lyftaul en enda faktor och ha en slor debatt kring den tror Jag inle gagnar saken -medlemsantalet svarar faktiskt bara för en fjärdedel av bedömningsgrunden. JANBERGQVIST (s) kort genmäle; Del är ändå etl faktum att fiertalet remissorgan har gäll emot utvidgningentill LRF, SHIO och . Vadsvarar när trädgårdsmäslarna kommer och säger atl "vi villockså ha generella bidragvi sysslar också med småindustri, vi vill ocksä ha generellabidrag"? Vad svarar när handikapporganisationerna säger alt"vår verksamhet är av stor betydelse för biståndsverksamhet,katastrofhjälp och sådani", när Röda korset. , KF begärgenerella bidrag? En utvidgning som kan klart avgränsas så all manfortfarande har möjlighet att satsa pengar på stora projekt kan vara riktig,men när man utvidgar systemet lill att gälla organisationer som inte har någrasärpräglade gränser i Organisalionssverige blir det problem, och risken är atlde problemen blir mycket stora. () kortgenmäle: Jag har medgivit att det finns gränsdragningsproblem och att detäven efter dagens beslut kommer att finnas sådana. Närnya organisationer begär bidrag får vi ta ställning till deras önskemål molbakgrunden av de fakta som de presenterar. De tre organisationer somsocialdemokraterna motsätter sig skall få bidrag arbetar inom områden somär mycket vikliga för biståndsverksamheten. Vi har stora och viktigafiskeprojekt i många av mottagariänderna. Vi vet att i de flestamoltagariän-derna är landsbygdsutvecklingen och Jordbrukskooperationen etl avde största biståndsområdena. Vi vet också att för att fl i gång en balanseradutveckling är småindustri och hantverk viktiga. Då är del väl rimligt att viäven på informationssidan ser lill att dessa organisationers medlemmar harsamma möjligheler som andra grupper i samhället atl bli välinformerade. Jagför min del berörs illa av anspråken på atl enbart löntagarorganisationernaskall ha de generella bidragen. Förstevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat alt han inte ägde rätt till ytteriigare replik. STUREKORPÅS(c): Bakom det betänkande och därmed den proposilion vi nu behandlar ligger,som det har påpekats, biståndspolitiska utredningens två sistabetänkanden, dels det om u-landsinformation, dels det om biståndetsorganisation. Jag beklagar att regeringen valt all göra minsta möjliga avutredningens mycket försiktiga förslag lill anpassning avbistånds-förvaltningens organisation. På SIDA lär man tala om regeringensproposition som råttan - berget födde en råtta. Underutredningsarbetet, som skedde under nära medverkan av SIDA:s ledning ochpersonal, kom del fram goda idéer om hur biständsförvaltningen fortsatt skallkunna anpassas till en förändrad bisiåndsbild. Jag hoppas verkligen atl dennaidéaktivitet skall fa fortsätta atl mogna lill praktiska ny lösningar och inlenu passiviseras av del bleka regeringsförslaget. Eftersom del emellertid inteär sak att mot regeringen föreslå inre reformer av ämbetsverk ochdepartement, nöjer Jag mig med denna kommentar till Ulskotlsbetänkandelsorganisationsdel. Istället skall ocksä Jag något ägna mig åt den bil av informalionsdelen som tasupp i den socialdemokratiska reservationen, så flr vi se om vi ändå inte flrrälsida på denna fråga. Sedanflera är har det utgåli generella bidrag till studieförbunden ochlöntagarorganisationerna förderas u-landsinformaiion lill sina medlemmar. Mankan observera att del har skett till studieförbunden ochlöntagarorganisationerna, vilket har gjort del möjligt för löntagarorganisationernaall lämna dessa pengar till sina studieförbund och därmed öka deras resurser.Utredningen och proposiiionen föreslår, som vi har hört, en utökning till flerorganisationer. Socialdemokraterna i utskottet vänder sig emellertid i en reservationemot att (), ()och hantverks- och indusiriorganisation (SHIO) skall fl sådanagenerella bidrag. De är, säger man, inte med löntagarorganisationer jämförligafackliga organisationer. Del kan inle gärna bestridas alt de är fackligaorganisationer. De fungerar som sådana och upplevs som sådana av sinamedlemmar. Det är emellertid inle det som är det viktiga. Del väsentliga är atlvi denna väg med u-landsinformation når klart avgränsade befolkningsgrupper somgenom sina förbund är väl organiserade för att ta emot och behandlainformation. Dessa organisationer har en folklig karaktär och representerardessulom, vilket ocksä har sagts lidigare, yrkesgrupper som har särskilda förutsättningarför att ställa upp i eii aktivt biståndsarbete. I detla sammanhang är inteminst dessa organisationers breda demokratiska karaktär etl värde. OmLRF:s föregångare () skrev ,dåännu socialdemokrat, i boken idagens :"Ingen av stora intresseorganisationer lorde ha en så vital inredemokrati som RLF. 1 lokalavdelningarna råder direkt demokrati. Anslagoch riktlinjerför u-landsinformation, m. m. Anslagoch riktlinjerför u-landsinformation, m. m. länsförbundens ochriksförbundets stämmor kommer medlemsopinionen snabbi och hörbart lill uttryckgenom de valda ombuden. Antalet motioner till riksförbundsslämman är högre iförhållande till medlemsantalet än inom någon annanfolkrörelseorganisation." Enligtden socialdemokratiska reservationen skulle det vara svårt med gränsdragningenmellan delta förbund och organisationer som och Röda korset.Känner socialdemokraterna inte längre igen beskrivningen på en äktafolkrörelse? Del har också påpekat.Vi ökar emellertid inte dem genom att lägga lill LRF, SFR och SHIO. Tvärtomlöser vi då några av dem. Dessa organisationer har del gemensamt med varandraoch med löniagarorganisalionerna,all de upplevs som en väsentlig del av denenskilde medlemmens tillvaro och därmed blir den naturiiga förmedlaren avinformation. Detär med tillkomsten av överorganisationer av typ en samorganisation,SCC och som vi får de svåra gränsdragningsproblemen i förhällandelill organisationer som och Röda korset. Men vi harju varil enigaom atl ta de problemen, så det kommenterar Jag inle ytteriigare här. Genomde generella bidragen till böndernas, fiskarnas och hantverkarnasorganisationer fyller vi alltså en lucka och minskar gränsdragningsproblemen.Vi ökar bredden på u-landsinformationen till de återstående störreprimärgrupperna. De generella bidragen till en krislen samorganisation, SCC ochFN-förbundel har inte denna täckande effekt. Där är del snarare fråga om en merkvalificerad information lill särskilt engagerade gmpper. Det är också viktigt,men det är en sak för sig, och det är något nytt. LRF,SFR och SHIO är liksom löntagarorganisationerna primär-organisalioner. Depåverkar sina medlemmar. Genom dem påverkar medlemmarna samhället. I delavseendet står de varandra nära, och det vore fel att försvaga den totalau-landsinformalionen genom att ställa någon av dem utanför. Jag ber altfl yrka bifall lill utskottets hemslällan.