prot · G20958 · 1978-12-31 00:00:00 — skolanvore frivillig och det av föräldrarna betraktades som en förmån atl barnen fickgå i skolan -en förmån som del gällde atl leva upp lill, här lika väl som iAfrika. Den dag det åler betraktades som en förmån att fö ägna åtminstone någraår av sitl liv till fördjupade studier och i bästa fall forskning, den dagenskulle vi inte behöva ha sådana här debatter, och den dagen kanske pånytt skulle bli en ledande kulturnalion,som inle bara måsle leva på minnen frånfornstora dar, och testamente. Del räcker inte med alt "är och förblir vad del var". Jaghar, som jag redan förut nämnde, stor respekt för ulbildningsminis-lernspolitiska skicklighet. Men trots sin bakgrund kan han nog inte ensam göraunderverk. Jag tror det skulle vara välgörande med en samling överpartigränserna i denna mycket allvariiga fråga, utan ideologiska skygglapparmen väl på basen av en realistisk konsekvensanalys. Och jag tror del är vikligtalt staten, dvs. yltersl , besinnar sill ansvar. Om universitetsforskningenstagnerar, så tillväxer i slällel en sekundär forskning ulanför universiteten,i företag, industrier och allsköns statliga organ utan forskningstradition,ulan kvalitelsprövning, ulan insyn av forskarsamhället och ännu mindre avsamhällets represenianter. Regering och riksdag måsle känna sill ansvar för -och försvara - den vetenskapliga forskningen, och inle sälja ul den till andrahuvudmän för all minska budgetunderskottet. Jag skulle också önska ettbelydligl fastare grepp om den kliniska forskningens villkor. Forskare inommedicinen måste kunna känna alt staten är deras företrädare och beskyddare ochall den inte överger dem därför atl del är enklare och billigare alt slippaundan ansvaret. Del finns gränser för decentraliseringen: besluten måsle lillsisl ligga där ansvaret är förankrat. Och när del gäller forskningen äransvaret statens, inte kommunernas. Yllerst är del alltså . sade atl milt svar var vagt. Del kan jag kanske intehålla med om, men jag kan i varje fall medge atl del var kort. Vad beror nu detpå? Underdelsenasle halvåret harjag ägnat så stora ansträngningar som jag har kunnat ål altsystematiskt förbereda den opinionsmässiga omsvängning som jag bedömt somalldeles nödvändig för att vi skall kunna få en kraftigare satsning påforskning. Jag har, som noterade, hållit elt stort antalföredrag och anföranden om forskning, forskningspolitik, forskarrekryteringoch forskarutbildning. Jag har givit elt stort antal intervjuer, bl. a. den avIngrid citerade i . Jag har haft särskilda hörningarmed grupper av universitetslärare och överläggningar med bl. Jag har slitit med anslagstilldelningen till forskning,och den kommer att redovisas i budgetpropositionen ijanuari. Vi arbetar sombäst i departementet med forskningspropositionen, som kommer all läggas fram ifebruari månad. Närjag fick interpellation tvekade jag mellan del korta och detlånga svaret. Del långa svarei - för alt nu först peka på budgetpro- positionen- omfattar ett par hundra sidor som berör jusl dessa frågor. Det svarei skulleockså kunna rymma forskningspropositionen, som kommer alt omfatta ytteriigarenågra hundra sidor. Jag tyckte självfallet att del var naturligt att i dagvälja den korta varianten, eftersom jag inom en månad skall redovisa eltutomordentligt omfatlande dokument som gäller anslagstilldelning och månadendärpå ett lika omfattande dokument som tar upp principerna för forskning ochforskningspolitik. Jagutgick allt-så från att det som syftade till varatl få göraytterligare ell inlägg som verkar i samma riktning som mina artiklar ochintervjuer. Det tyckte jag också atl och senare iVärmdö gjorde med den äran, och jag ser ingen anledning atl polemisera motdessa, som jag tycker, grundläggande synpunkter. Det är självfallet inteså all jag harsyftat på sänktakrav, som tycktes antyda, i mitt svar utan vad.jag avsåg idelta sammanhang var atl de som föreslår universitetsutbildningen barett ansvarför all stimulera studenterna lill fördjupade sludier. Det trorjag är en mycketviktig uppgift. Det kan ske t. ex. genom alt det på fler allmännautbildningslinjer blir obligatoriskt med både 40- och 60-poängsutbildning. Detförekommer såvitt jag vet bara på samhällsvetarlinjen inom filosofiskfakultet. Detfinns självfallet många andra sätt, och antydde en del av dem,bl. a. del ansvar som forskarhandledarna, särskilt professorerna, har förattstimulera begåvade studenter. Det är ett faktum att vi kanske inle fårdem som vi helst skulle se i forskarutbildningen. Det är lockande atl gå direklul på arbelsmarknaden. De ekonomiska stimulanserna förden som är iforskarutbildning är inte särskilt stora, och de har ofta större svårigheieralt få arbele. Rentgenerellt kan man väl dessulom säga att vi kanske bättre än man lyckats med inågot annat land har breddat och vidgat tillträdet till universitetsutbildningmen alt vi inle tillnärmelsevis på moisvarande sätt löst frågan om hur vi skallstimulera till fördjupade sludier och lill satsning på forskarutbildning. Denandra punkl därjag vill göra en korrigering ärden som gäller utbytet avvetenskapliga avhandlingar. Det harcirkulerat uppgifterom delta. Jag härvidkontakter med de vetenskapliga biblioteken fölt höra all skälet till att en delamerikanska universitet numera inle byter avhandlingar med andra är atl de intehar råd. De universiiet och universitetsbibliotek som man skulle vilja byta medär så många att man inte har möjlighet all klara della. kan delnaturiigtvis också vara så all avhandlingar är skrivna på svenska och svåra altutnyttja, men i den mån de är skrivna på något väridsspråk är nog skälet tillatt , man inle vill byta hell enkelt det atl vetenskapliga avhandlingarpubliceras på alltför många universitet och universitetsbibliotek. Jagtyckte atl både och i sina anföranden framfördemånga värdefulla synpunkler. Jag skall läsa protokollet myckel noga för att seom del är något som jag förbisett i budgel- eller forskningspropositionerna.Jag var särskill tacksam för det sade om vad denkreativa miljön kan betyda för forskningen. Jag tror atl han här pekar på enutomordentligt viktig sak. Det är klarl atl del brislande samband mellanforskning och utbildning som vi nu har haft i högskolan en lid inle är särskiltlyckligt. Det är väl en av de punkter där vi behöver få en ändring till stånd. GunnarBiörck efterlyste också en bred samling över partigränserna kring de härfrågorna. Jag tror atl en sådan börjar växa fram. Del finns många politiker somlidigare gett uttryck för hell andra tankegångar, men som har ändrat sig i deyttersta av . Glädjen blir stor i himlen över varje syndare som görbättring. Och jag utgår från atl de proposilioner jag lägger fram som vanligtkommer all få en bred anslutning här i . Överiäggningen var härmedslutad. §5 Föredrogs och hänvisades 1978/79:41 lillutbildningsutskottet 1978/79:75 tillsocialförsäkringsutskoltel §6 Föredrogs och hänvisades 1978/79:186-191 lillutbildningsulskotiei §7 Föredrogs men bordlades åter betänkanden /79:20 och 22Utbildningsutskottets belänkanden /79:15 och 16 Trafikuiskoiieis betänkande1978/79:10 belänkande 1978/79:16 Näringsutskottetsbelänkanden /79:17 och 18 Arbetsmarknadsulskoiieis belänkande 1978/79:17 §8 Föredrogs och bifölls Inlerpellationsframställningar 1978/79:114-116 §9 Kammaren åtskildes .