prot · G209142 · 1978-12-31 00:00:00 — Enahanda är förhållandel med och/eller TV 2.Licensbelalare som har protesterat - och de är många - har fltt ull svar att deförsämrade motlagningsförhållandena framför allt beror på nyinstalleradesändare på finska sidan av , exempelvis sändare på Aavasaks-anvaara.Praktiskt innebär det att nyinstallerade sändare kan förorsaka störningar påkanaler som har fungerat. Men det är inte mot finska radio- ochTV-sändare som man protesterar - de är bra och man uppskattar finska program -ulan mot all förbällringar inte har gjorts på svensk sida. Kritikenmot det svenska har varil enorm. Sålunda har peiiiionslisior samlatnamnunderskrifter från 500-600 hushåll enbart i samhälle. Dessapetitionslistor anses inte ha givit något resultat. kritiserar man också detbristande samarbetet mellan och vad gäller radio- ochTV-utsändningar i denna gränsbygd. Jag vill därför fråga statsrådet: det ettsamarbetsavtal mellan och när det gäller radio och TV och, i såfall, har man följt stipulationerna i dessa avtal? Uppgifternaom finska störningar har kommit lill min kännedom, och jag ärdärför inle beredd alt svara på hur det förhåller sig Renl allmänt vill jag säga att eninternationell jämförelse visar all möjligheterna alt la emotTV-sändningar är mycket goda i vårt land. 1 och kan tasin av av befolkningen. förbättramotlagningsförhållandena räknar med att kunna uppföra upp emot 120 mindre TV-stalioner i främst glesbygdsområden.Huvuddelen av stationerna flr elt förenklat utförande och har begränsadräckvidd. De kan förses med utrustning för både och och lämpar sig iförsta hand för täckning av små befolkningskoncentrationer, enligt televerketsbedömning ned lill ca 25 hushåll. Utbyggnadsprogrammet kommer alt omfattastationer i hela landei, alltså även i Nortbotten och sannolikl också iTornedalen. Omhandläggningen av visst vägärende Faktumär att utländska sändare stör eller bryter igenom i svenska program. Jag villfråga statsrådet : Har man under exempelvis de senaste 18 månadernagjort mätningar av frekvensfel hos TV-sändare? De tillåtna frekvensfelen lärutgöra 0,5 kiloherz. Dålig frekvenshållning, s. k. offsetplanering, kan enligtuppgifter driva sändarna långt utanför tillåtna värden, utanförtoleransgränsen. Sverigeär med i den internationella teleunionen. Uppfyller man i dessa fall derekommendationer som har framarbetats inom ITU? KommunikafionsministemANITHA : Hen lalman! Huruvida och i så fall var har gjorlfrekvensmäl-ningar de senasle 18 månaderna kanjag intesvara på , och deuppgifterna begärdes inte heller i frågan. Av det svar som jag har lämnalframgår det att har problemen under uppsikt, att man har gjortförbättringar och alt man utreder vilka förbättringar som ytterligare kangöras. Jag fömtsätter att de problem som måste lösas också är aktuella förteleverket och att alla åtgärder kommer att vidtas för att förbällraförhållandena. För att medframgång kunna diskutera denna fräga bör man ha kännedom om förhållandenaulanför . Kommunikationsministern har redovisat sådan lokal kännedom.Jag har , så att säga, anhängiggjort ärendet om motlagningsförhållandena förradio och TV i östra . Jag kommer också fortsättningsvis alt bevakafrågan. Överiäggningenvar härmed slutad. § 7 Om handläggningenav visst vägärende KommunikationsministernANITHA erhöll ordel för att besvara () den 25 aprilanmälda fräga, 1978/79:511, och anförde: har frågat mig om en liten lokal folkpartiavdelning harstörre inflyiande på regeringen än alla de människor som hovsami framfört sinoro till kommunikationsministern. Omhandläggningen av visst vägärende aveU besök somjag gjorde på en vägsialion i Tullsiorp iSkåne, Svaret pä fråga är självfallet nej, WIGGOKOMSTEDT (m): Jag ber att fl tacka kommunikationsministern för svarel på min fräga.Del var kort och klariäggande på en punkt. Samhälletsvarar för en omfattande service som människor på olika slällen i landeilar del av. Det är självklart all del blir protester när man förklarar att enviss service kommer att dras in. Myckel har sagts, inte minst här i kammaren,om den indragning av olika vägdistrikt i som vägverkel har beslutat attgöra. Jag förstår i och försig vägverkel, som inte på långl när flr de medelsom del i sin åriiga framställning äskar. Del är riksdag och regering som inlebeviljar de äskade medlen - och jag beklagar della. Denoberäkneliga Skånevintern gjorde ett inhopp i den politiska debatten genomall visa sig från sin mest besvärliga sida. Den här vintern har visat hurnödvändigt del är alt ha servicen på hemmaplan. Att hjälpa till all gemänniskorna, inte minst ute på landsbygden, bästa länkbara service är enuppgift för poliliker och myndigheler. För politikerna är det alt visa ansvarmot sina väljare. Denedläggningshoiade vägstationerna i har vid flera tillfallen varil uppetill debatt här i . Jag har med slort iniresse följt denna debatt,eftersom jag råkar bo i ett av dessa vägdistrikt. De svar som kommunikationsministernhar givit har inte visat på någon större förståelse för de problem som finnsoch för de människor som dessa drabbar. Det gäller trots allt servicen ålganska många människor. Detla var anledningen till att jag ställde min fråga,eftersom kommunikationsminisiern onekligen visade ett störte iniresse av att påen av de berörda orterna la del av problemen när inbjudan kom från en lokalfolkpartiförening. Kommunikationsminisiern har i svaret sagt all problemeninle alls blev av störte intresse för alt inbjudan kom frän annal håll än frändem som har framfört sin oro. a. länsslyrelsen i Kristianstadslän har protesterat ulan alt fl gehör. Motbakgrund av kommunikationsministerns nyväckta iniresse för problemen - genomalt göra elt besök - villjag fråga kommunikationsministern om ministern nukommer alt medverka till och arbeia för att erforderiiga medel ställs lillförfogande, så alt vägmy ndighelerna kan ompröva sitt beslut. Vidare vill jagfråga kommunikationsministern hur hon annars tänker lösa problemen under sväravintrar, som exempelvis den som vi detla år har upplevt i . Försl lillsakförhållandena när det gäller mill besök i Tullstorp: deltog jag i ensvensk-polsk transport- och handelskonferens i iTrelleborg hade tidigare inbjudit mig att besöka Det besöket var möjligt all genomföra som jag deltog ikonferensen. Till Tullsiorp var berörda intressenter inbjudna, och jag ficktillfälle att se vägsiationen och lyssna till de åsikter som befolkningen påorten har. Jag fick bl. a. träffa represenlanler för flera berörda kommuner ochintresseorganisationer. Jag fick också träffa personalen vid vägsiationen ochden privatperson som hade organiserat namninsamlingar. Som arrangör för besöketslod i . Närdel gäller sakfrågan är del rikligl, som sade, att jag harbesvarat en fräga om snöröjningen i Trelleborgsområdel här i i vår.Då framhöll Jag bl. a. att servicen inom del nuvarande Tullslorpsområdet enliglvägverket kommer alt bli av lika hög standard som på moisvarande vägar inomandra delar av länet efter omorganisationen och att områdesindragningen inlekommer att innebära någon standardförsämring för vinter-väghållningen, eftersomanlalel fordon för snöröjning och halkbekämpning inle berörs. Som jag framhålliti årels budgetproposition bedömer jag del som nödvändigt att vägverkelfortsätter rationaliseringen av den lokala organisationen. Trafikulskotiel, ivilket är ledamol, har vid sin behandling av budgetpropositionendelat den bedömningen. Sammanläggningen av arbetsområdet i Tullsiorp skall skeden . Framkommer det uppgifter som börföranleda en omprövning av beslutet kommer naturiigtvis en sådan aU ske. Jagvill i del sammanhanget erinra om den uivärdering som vägverkel gör av deirafiksvärigheter som vinterns snöoväder har medfört i . Omhandläggningen av visst vägärende sade i alla fall kommunikationsminisiern all de frågestunder omproblemen i under den sistlidna vintern som vi har haft här i riksdagenden , och inle har föranlett någoniing,ulan att det trols alll var den här inbjudan från folkparliavdel-nlngen iTrelleborg som gjorde att kommunikationsminisiern kom ner lill . Mendärmed är inte hela problemet löst, och all kommunikationsministern behövergöra ylleriigare ett besök i slår klart, inte minst efterkommunikationsministerns senaste inlägg, där hon talar om Tullsiorp. Jaghar lagit upp problemet i hela dess vidd och har bl. a. nämnt iKristianstads län. Till län hör som bekant inle Tullstorp. Jag ärminst lika iniresserad av Brösarpdisirikleloch Brobydisirik-tei, vilket liggeri närheten av , eftersom jag råkar komma från den delen av . Menjag har velal peka på de problem som råder i hela regionen. För mig ligger delnaturiigtvis nära till hands all känna lill problemen just i , eftersomdet bara är dit från min bostad. Jag vel hur besväriigi det ärdär nere en sådan vinter som den vi har haft , Samtidigl harjag sagt att vii anständighetens namn inte kan fordra av vägverkel all man skall upprätthållaall den service som vi har räu alt kräva, om inle riksdag och regering gervägverket erforderliga medel. Del har alltså inle vägverkel fltt Omviss skyltning på lantbrukets motorfordon Detvar mot bakgmnd av detta som jag ställde följdfrågan, om kommunikationsministernnu efter att ha tagit del av några av problemen var villig att medverka tillalt medel ställs lill förfogande. Jag tror, som sagt, aU del skulle vara bra omkommunikationsministern tittade pä förhållandena i hela . Del gårvisseriigen en länsgräns där, men även länetösler om länsgränsen har rätt lilluppmärksamhel från statsmakternas sida, fru kommunikationsminister. Ensakupplysning, eftersom talar om och Broby:Såvittjag känner lill har inte fatlat några beslut om förändringarbeträffande och . WIGGOKOMSTEDT (m): Vägdirektören i län har kallat lill ell informationsmöteoch där meddelat sill beslut. Där är den bittra sanningen. KommunikationsministernANITHA : Hert lalman! Som nog känner till är detvägverket centralt som fattar beslut i de här frågorna. WIGGOKOMSTEDT (m): Jag lar del lill intäkt för alt uttala förhoppningen aUkommunikalionsministem kommer aU se lill all beslutet, som går emot regionensintresse, inte kommer alt fattas på ceniral nivå. Överiäggningen varhärmed slutad. § 8 Om viss skyltningpå lantbrukets motorfordon Kommunikationsministern erhöllordel för att besvara () anmälda fräga,1978/79:512, och anförde: har frågat mig omjag avser att medverka lill att beslutfattas om LGF-skyltning på lantbmkets motorfordon. Motorredskapsutredningenföreslog i sill slutbetänkande alt motorredskapen baklill skulle utmärkas meden skyll för långsamgående fordon - en s, k. LGF-skylt. Helafrågan om fordons synbarhet i trafiken utreds f. n. av Nordiskttrafiksäkerhetsråd. Som ett led i della arbete framlades en rapport.Bättre synbarhet - traktorer, motortedskap, mopeder, långa fordon. När detgäller traktorerna och motonedskapen har prövningen skett frän utgångspunktenatt öka dessa fordons synbarhet såväl framifrån som bakifrån och vid färd bådei ljus och i mörker. Enligl etl delförslag i rapporten förordas den s. k.LGF-skylien när det gäller utmärkning bakfill. Rapportengår ut på remiss. Det är min avsikt alt efterremissbehandlingen ta ställning till de i rappor:,;n framlagda förslagen. ANTONFÅGELSBO (c): Jag skall be att till kommunikationsminister fl framföra etttack för att jag har fltt min fråga besvarad. Dethär är en viklig irafiksäkerhelsfråga. Jag beklagar att det är så länge sedanden aktualiserades genom utredning utan att någonting skett lidigare. Men attdet inle har hänt någonting tidigare skall Jag naturligtvis inte lastastatsrådet för. Jagär glad och lacksam alt höra all rapporten går ut på remiss. Minförhoppning är alt det inte skall dröja sä länge förrän vi kan fl den härfrågan positivt löst Omförsäljningen av utrustning för telefaksimil Överiäggningen varhärmed slulad. § 9 Om försäljningen avutrustning för telefaksimil Kommunikalionsministem erhöllordet för att besvara () anmälda fråga,1978/79:516, och anförde: Enligt uppgifter i pressen för en tidsedan skulle avse att skaffa sig monopol på tillhandahållande avutrustning för telefaksimil. har mot denna bakgmnd frågat mig omen konkunens-begränsning av detta slag är förenlig med regeringensnäringspolitiska strävanden. Jagvill inledningsvis framhålla alt effektiva telekommunikationssystem är avväsentlig betydelse för utvecklingen, särskilt inom näringsliv och förvaltning.De näringspolitiska strävandena bör därför också innefatta Överväganden om hursådana system skall kunna skapas. Statsmakternahar fastlagt riktlinjerna för den verksamhet som skall bedriva.Verket hardärvid fltt till uppgift att verka för att samhällets och enskildasbehov av telekommunikationer lillgodoses. Enmodern form av telekommunikation är telefaksimil, som innebär överföring avtext och stillbilder över telefonnätet. Del finns ca 2 0(X) privatägdatelefaksimilutrustningar anslutna till nätet. Någon publik telefak-similtjänstfinns alltså inte f n. har dock studeratförutsättningarna för att införa en sådan tjänst. Fördelarna med en publiktjänst genom är bl. a. att man kan skicka bilder mellan samtligaingående apparater inom landet saml till och från utlandet, att det finns enaktuell kalalog över alla abonnenter och att nummerbyråservice tillhandahålls. Televerketsstyrelse beslöt i förta veckan att en publik s. k. telefaxtjänst s';all införasi . Tjänsten kommer att erbjudas i konkurrens med privatasyslem och tjänster av liknande typ. 2Riksdagens protokoll 1978/79:142 Omförsäljningen av utrustning för telefaksimil innebär alltså inte inför någol monopol för på tillhandahållandet avtelefaksimilutrustningar. Såväl befinlliga som tillkommande privatautrustningar flr även fortsättningsvis anslutas lill telenätet, fömlsatt att deuppfyller de tekniska bestämmelser som finns. Enligtmin mening bör man ställa framför allt tre krav vid uppbyggnaden av etteffektivt system för textkommunikation. Dels börden snabba tekniskaulvecklingen inom området kunna tillvaratas, dels bör användarnas behov och delångsiktiga samhällsintressena lillgodoses. Jag anser att konkurrens på likavillkor mellan olika producenter är ett verksamt medel för alt nå dessa mål.Telestyrelsens beslul ligger i linje härmed. Jag kan upplysningsvis också nämnaatt två statliga utredningar arbelar med frågor som bl. a. berörlelefaksimillekniken. Det är dels yUrandefrihetsutredningen (Ju 1977:10), delsuiredningen (U 1978:12) om den nya informationsteknologin. Jag ber att fl tacka statsrådet för svaret pä min fråga. Jaghar redan tidigare med tillfredsställelse kunnat konstatera att farhågorna föralt skulle skaffa sig elt reellt monopol på detta område inte harinfriats. Det är naluriiglvis väldigt värdefullt att har faltalsådana beslut som möjliggör även för andra leverantörer att finnas kvar påmarknaden både när det gäller telefaksimil och när det gäller teletex, somockså finns med i beslut. Detär väl inte uteslutet alt denna modifiering av tidigare planer ärresultatet av att det har förts en ganska stor debatt kring denna fråga. har varit inkopplad pä detta ärende. Detär viktigt med konkurtens på detla område. Den tekniska utvecklingen är snabbpå både telefax- och telelexsidan, och nya tekniska lösningar måste snabbt fågenomslag. Det är också rikligl att man har en prispresseffekl på marknaden. Omen leverantör skulle fl monopolställning eller bli myckel starkt dominerande påmarknaden, skulle del kunna verka hämmande både pä möjligheterna för ny teknikatt snabbt slå igenom och på möjligheterna alt pressa priserna. Televerketsbeslut innebär att det kommer att finnas möjligheter för enskilda leverantöreratt vara kvar på marknaden både när det gäller telefax och när det gällerteletex. Däremoi är det fortfarande litet oklart på vilka villkor detla kommeratt ske. Jag vet att det inom branschen finns farhågor för att innehavare avprivata telefax- och telelexanläggningar kommer att fl en sämre service ochsämre möjligheter till. kommunikation med andra abonnenter än dem som finnsinom del publika systemet. Det finns farhågor för att det publika systemet ochdet enskilda systemet inle kommer att vara helt hopkopplade. Det råderosäkerhet om möjligheterna att klara de internationella kommunikationerna,omman haren enskild utmstning. Det är också osäkert huruvida abonnenter medenskild utrustning kommer med i katalogen och i nummerbyråservicen. Därförkvarstår fortfarande frågan: Kommer del verkligen att bli en konkurrens på likavillkor mellan televerkels utmstning och utmstning som tillhandahålls av andra leverantörer,eller finns det risk föralldelkommeratt Nr 142 uppslå en konkurrensbegränsning, som medför all i prakliken den kommer all dominera denna marknad fullständigt i framliden? Låt oss hålla oss till det som frågan gäller, nämligen telefaksimil. Televerkelsbeslul om den nya fiänsten innebär ingen som helsl inskränkning i dehittillsvarande möjligheterna att ansluta telefaksimilapparater lill telenätet.Som jag framhöll i svaret kommer såväl befintliga som tillkommande privatautmstningar även i fortsättningen att fl anslutas. Närdet gäller konkurrenssituationen kommer det snart att visa sig om televerketstjänst efterfrågas mer av kunderna än konkunerande system och tjänster. Det ärgivet all borde ha goda förutsättningar all hävda sig med hänsynlill sin landsomfattande organisation, sitt katalogsystem och sitt bredakunnande inom teleområdet samt det förtroende hos kunderna som man har byggtupp. Televerkelstelefaxljänst kommer dessulom alt erbjudas på lika villkor i hela landet. Detkan om man så vill uppfattas såsom en konkunensnackdel för altverket känner ansvar för kunderna i hela landei. Övriga leverantörer kanbegränsa sig lill att gå in pä marknaden där den är mest lönsam. Somjag ser det ligger delta beslut väl i linje med all det blir enkonkurrens på lika villkor. Omförsäljningen av utrustning för telefaksimil Jag är hell pä del klara med att beslut inte innebär någrainskränkningar i, som det heter, nuvarande möjligheter att ansluta sig tillnätet. Men f n. ärju telefaxverksamheten en ganska begränsad föreleelse jämförtmed vad den kommer att bli . Vadman alltså befarar är att de nya organisatoriska möjligheter som Öppnas i ochmed alt går in med lelefaxljänsten - med kalalog, med nummerbyrå ochmed det landsomspännande nätet - kommer att förbehållas dem som utnyttjarteleverkets utrustning, medan däremot de som harenskild utrustning kommer attstå utanföt Dåkan man fråga sig: Vad gör nu det för någoniing? Jo, producerar Juinte någon egen ulruslning,ulan vad det blir fråga om är att kommeratt välja en eller etl par leverantörer som tillhandahåller televerketsulruslning, medan de andra ställs utanföt Resultatet blir alltså attkonkurrensen hämmas. Televerketsorganisatoriska möjligheter kommer att leda lill att vissa märken flr etlförsprång framför andra märken på marknaden. Del blir alltså inte de tekniskaoch prismässiga skillnaderna som avgör vilka märken som flr genomslagskraft pämarknaden. Det kan inte vara särskilt lyckat, vare sig med hänsyn lillteknikutveckling eller med hänsyn till prisutveckling. Del här skulle jag gärnavilja ha en kommentar till. Omförsäljningen av utrustning för telefaksimil KommunikationsministernANITHA : Herr talman! är ett affärsverk, ett offentligtverk där det finns all insyn i jämförelse med privata företag. Mångamyndigheter övervakar verksamhet - jag kan nämnariksrevisionsverket bl. Det betyder att det inte finns någon större risk föratt skulle missköta sig på det sätt som befarar. Förinte menar väl att bör avstå från att tillhandahållasådana tjänster som kunderna frågar efter bara därför alt del är ett statligtverk? Nej, det menar jag inte. Jag menar inte heller att skulle hanågot fuffens för sig. Däremot kan det mycket väl vara en policy, som ettaflarsdrivande verk väljer, att ge service till dem som utnyttjar televerketsutmstning - när det gäller att komma med i katalogen, när det gäller att varamed i en nummerbyråservice, när det gäller internationella kommunikationer ochsådana saker -och låta övriga ansluta sig till nätet men utan all fl denytterligare servicen. väljer att så att säga göra åtskillnad på egna apparater och andraanslutna apparater ur servicesynpunkt så innebär det att de märken somteleverket väljer att ta in i sitt system kommer att dominera marknadenfullständigt, medan de andra kommer i ett underiäge i konkurrensen. Det skulle,menar jag, ha negafiva effekter ur teknik- och prissynpunkt. Televerketkan alltså lika väl välja att behandla enskilda utmstningar på samma sätt somde egna utrustningarna. Då uppstår inte det här problemet. Jag vill att kammaren skall uppmärksamma alt vad nu sägerär att han egentligen vill införa ell monopol av samma lyp som telefonmonopolelför , så att verket skall tvingas alt ta med vissa abonnenter. Menendera skall det vara konkunens på lika villkor - och då flr den slå fullt ut -eller också skall man välja monopolet. Det går inte att fl bägge delarnasamtidigt. PÄRGRANSTEDT (c): Det var en mycket förbluffande och halsbrytande slutsats. Vadjagdiskulerar ärju inte konkurrens mellan kommunikationssystem utan konkurrensmellan olika märken när det gäller utrustningen. Detta är det intressanta här. Vadjag alltså förordar är att , som naturiigtvis har den storaorganisationsapparaten när det gäller kommunikationssystemet, skall svara förden servicen. Däremot skall abonnenterna ha möjlighet att själva välja vilkenutmstning de vill ha, alltså om de vill ha utmstning eller annan utrustning, ochatt man skall 11 samma service oavsett vilken Nr 142 Som jag sade redan i det ursprungligasvaret kommer det att Svsselsättningen finnas precis samma möjligheter som att välja utrustning själv, j]\forrbotten Överiäggningenvar härmed slutad. §10 Föredrogs och hänvisades §11 Föredrogs och hänvisades 1978/79:2684 tillcivilutskottet 1978/79:2685 och 2686 tillarbetsmarknadsutskottet §12 Föredrogs men bordlades åter betänkanden /79:48 och 51Försvarsutskottets betänkanden /79:23-26 betänkande1978/79:42 arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /79:33 med anledning av propositionen 1978/79:127 om åtgärderför att främja sysselsättningen i jämte motioner, jordbmksutskottets betänkande 1978/79:25 medanledning av propositionen 1978/79:127 om åtgärder för att främjasysselsättningen i Nonbotten jämte motioner och näringsulskottetsbetänkande 1978/79:45 med anledning av propositionen 1978/79:100 i vad avserNonlandsfonden och vissa delar av propositionen 1978/79:127 om åtgärder för attfrämja sysselsättningen i Nortbotten jämle motioner. Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande nr 33, jordbmksutskottets betänkande nr 25 och näringsutskottetsbetänkande nr 45 debatteras i ett sammanhang, och yrkanden beträffande samtligadessa betänkanden flr framställas under den gemensamma överläggningen. Iproposilionen 1978/79:127 bil. 1 punkten 3 () hadeföreslagils att skulle lill Bidrag till sysselsätlningsfräm-jandeålgärder i för budgelårel 1979/80 under fiortonde huvudtitelnanvisa ett reservalionsanslag på . Vidare hade i bil. 2föreslagits att till Sysselsältningsskapande ålgärder för budgelårel1979/80 under tolfte huvudfiteln anvisade ett i förhållande ull propositionen1978/79:100 med . höjt reservalionsanslag av 1 708 000 000 kt Idelta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1978/väckta motionerna 1978/79:212av m. fl. (vpk), vari yrkats att skulle uttala att den imotionen föreslagna utvecklingsplanen för Nortbotten borde genomföras under denärmaste fem åren och hos regeringen hemställa om all de åtgärder som fordradesför detla vidiogs, 1978/79:1047 av KersiinNilsson (s), 1978/79:1048 av KersiinNilsson m. fl. (s), 1978/79:1548 av FilipJohansson m. fl. (c), 1978/79:1659 av FilipJohansson (c) och (), 1978/79:2022av m. fl. (c) såvitl nu var i fråga (yrkandel 3) - dennamoiion hade remitterats till näringsutskotlel men sedermera såviit avsågyrkandet 3 överiämnals till arbetsmarknadsutskottet,