prot · G20946 · 1978-12-31 00:00:00 — sade atl hade nian inle fått elttyparbele, hade man inte heller fått något fast pris. Givetvis inte!Saab-Scania AB var ju till följd av den tidigare regeringens politik uppbundenvid en produktionsapparat. hade ju medfört invesleringar.Hade man i ett sådanl läge fåll klart för sig au utvecklingsarbetetskulle avbrytas, ärdet givet att det hade uppstått en besvärlig situation förSaab-Scania. Vad jag gjorde - del gällde dels direkia samtal, dels anvisningarlill att pressa kostnaderna - var att utnyttjastatsmakternas förhandlingsposiiion på bästa möjliga sätt. inverkan på vissa försvarskostnader påstå all skaiiebetalarnanu får Jaklviggen, delserie 2 och 3, till elt lägre pris än del de skulle hafått betala, om vi inte hade låtit utvecklingsarbetet fortsätta. Förfru var det viktigt alt hålla sig inom försvarsramen - och jag förmodaratt det då inte var inom den försvarsram som godkände ulan inom delsocialdemokraliska alternativets försvarsram - vilket hade inneburit en kraftigneddragning av svensk försvarsindustri och en minskning av sysselsättningen.Men för väger detta lydligen inte så tungt. Delhär är en säkerhetspolitisk fråga. Vi har i den värld vi lever i anledning attkänna oro, och vi har därför också all anledning all se till att vi bibehållervår egen säkerhetspolitiska trovärdighet. Det gör man inte med oöverlagda kasti den långsikliga planeringen. Jag vill slutligen uppmana atl läsaflygindusirikommitléns rappori. Där görs det fullständigt klart all del inte ärså enkelt att avveckla som det verkar när man lyssnar lill . MAJ (); Till vill jag säga alt det väl inle är alla som uppfattarmig som hundraprocentigt lojal mot den officiella partilinjen. Det är allmäntkänt atl jag har talat för en myckel kraftigare nedrustning än partiet tidigareställt upp pä. Inteheller jag lycker alt socialdemokratin skall uppträda med dubbla ansikten, menjag anser inle atl den gör det. Jag menar all Viggenbeslulel i och för sig varelt olyckligt beslut om vilket allmänheten inte var ordentligt informerad. Dethar lett till en öppen redovisning som lack och lov också pressar fram dessafakta. Detär för mig väsentligt atl socialdemokratin och alla krafter i detla samhällemotverkar det mililärindustriella komplexet under vilka skepnader det änuppträder, och då är del väsentligt all det finns en öppenhet, så att manredogör för ledamöter och allmänhelen vad som sker, alt man avslöjaratl del icke bara är formella beslut som är avgörande utan också reella, somfattats långt innan frågan hamnat på bord. Tillherr Krönmark; Oja, vilka argument man kan använda föratt försöka dra sig ur enomöjlig situation! Jag har frågat ; Exakt hurmycket har man från statsmakternas sida pressat priset, i siffror och i detalj,räknal från del första erbjudandel från ? Vi har inte fåll någonredogörelse, men jag utgår ifrån all konstilulionsulskoltet vid sin granskningnoga kommer atl undersöka var dessa förslag om pressade priser frånstatsmakternas förhandlares sida finns. Såvitt jag vet finns inte någonlingsådant. har inte heller kunnal visa delta i den här debatten. Avinterpellationssvaret framgår del alldeles klart att uppgifterna ipropositionen-där man alltså räknar med yllerligare 310 milj. kr. lill B3LA,vilket också beslutades av den borgerliga riksdagsmajoriteten - skulle innebäraelt med minst 310 milj. kr. lägre pris för JA 37. Detta har icke på något sätt kunnalbekräftas vare sig av eller av försvarsministern, som säger atldetla påstående inte kan bedömas, eftersom någon sådan förhandling inte hargenomförts. 1verkligheten är del så, , atl industrin och statsmakterna befinnersig i elt avialslösl lillstånd. Industrin har utnyttjat denna siluation ochsagt sig vara villig all skriva på ell nytt huvudavtal, men enbari under vissaförutsättningar, och dessa är klargjorda i del erbjudande som har kommit frånindustrin. Dettaerbjudande har sedan utvecklats till en offert och denna sedermera till eltkontrakt, som den borgerliga ireparliregeringen skrev under i slutet av maj.Sanningen är den atl industrin ställt villkor och alt den borgerliga regeringengick med på dessa. Några nedpressningar av priser har vi inte kunnal finnanågonstans. EricKrönmark säger alt sysselsättningen lydligen inle väger tungt i minabedömningar. Jag harsedan 1973 i lagl fram förslag om inventering avförsvarsindustrierna för all granska på vilket säll man skulle kunna klara enomställning. Denna måste göras innan man lägger fram elt beslut om enomställning. begärde riksdag av den dåvarande regeringen au ensådan inventering skulle ske, men ingenting gjordes. har med anledning av ett nytt förslag från mig enhälligt begärt, allregeringen omgående skulle starta ett arbele för atl granska hur en omställningav försvarsindustrierna skall genomföras. Sysselsätlningenär synnerligen angelägen för varje socialdemokrat, men jag kan inle inse för alt klara sysselsätlningen också skall ha rätt all styra försvaretsutformning i det här landei. Del är en princip som socialdemokratin inteaccepterar. Del måsle rimligen vara vårt ansvar an förutskicka huren sådanomställning av industrin som både tryggar jobben och garanterar en meningsfullalternativ produktion skall kunna gå lill. Jaghar som sagt i många är försöki fä riksdag all ställa sig bakom dessakrav och också lyckats med della, men jag har ännu inte fåll en borgerligregering all vidla några åtgärder i linje härmed. Jag hoppas verkligen atl mankommer atl vidta sådana åtgärder. Delta är ingen lätt uppgift, inte hellerinternationelll, och del framgår av den senaste debatten på detla område somjag har följt. Del är dock fullt möjligl alt göra detla. En förutsättning måsledock uppfyllas, , nämligen all politikerna fattar beslut om attsäga nej till fortsatt flygplansutveckling. Det är del första steget mot ettläge där industrin över huvud taget visar något intresse för och visar sigberedd all gå in i en reell diskussion om en alternativ produktion. Jagtycker personligen - och del harjag redovisat i mina reservationer iförsvarsulredningen - alt det är en vettigare satsning från samhällets synpunktatt planera för en civil produktion, och varför kan man inte länka sig altanvända en del av våra försvarspengar, avsedda för fortsatta flygplansäventyr,för att planera för en civil produktion i ett övergångsskede? Sedermera skallberörda industrier själva kunna klara att bli kommersiellt lönsamma. 0/77B3LA-proJek-tets inverkan på vissa försvarskostnader inverkan på vissa försvarskost -nåder Erfarenheternafrån försvarsulredningen av direkia frågor till industrins förelrädare och svarfrån dessa gav vid handen all del är fullt möjligt alt ställa om produklionenpå många av de områden där industrin är kapabel atl göra det. Men för dettakrävs, som jag sagt, ett politiskt beslut. Det är elt sådanl S0111 vi ser framemot, också av den nu sittande regeringen. ERICKRÖNMARK (m): Jag beklagar atl jag måste ta lill orda ytteriigare en gång. Maj BrittTheorin talar här om händelseförloppet med erbjudande om huvudavtal osv. Det ärrikligl att det fanns elt erbjudande om ett huvudavial, men det framfördes frånflygindustrin därvid krav som jag ansåg vara oacceptabla, och därför blev detinget huvudavtal. Det avtal som träffades om JA37 är till sinekonomiska utformning ingalunda sä förmånligt som lidigare leveransavial harvaril. Närdel sedan gäller sysselsättningen vill jag bara säga atl ett sätt atl skapasysselsältning i svensk flygindustri är atl gå över lill civil flygprodukiion.Men enligl all expertis krävs för all man skall lyckas med det alt man har somunderlag också mililär utveckling. Del finns ingen belydande flygindustri iväriden som inle har denna kombination. Kan man behålla den kombinationen ärdet lyckligast, och del måsle också vägas in. Del ville jag inte lala om på denliden dåjag var försvarsminister, förda tyckte jag atl det varde rentförsvarspolitiska skälen som skulle vägas in. anser jag mig fri atl göra dethär påpekandet. Detär inle så lält atl få fram en alternativ produktion som man kan tro när manhör här. Jag vill återigen bara påminna: Läs vadflygindustrikommiltén kommit fram lill! Det visar vilka svårigheter som finns. Meddelta, herr lalman, lovar jag atl eftersom konsiilulionsutskotlel skall granskadenna fråga - en granskning som jag har förklarat mig med tillfredsställelse sefram emot - atl icke ta mer av kammarens lid i anspråk. MAJ (): Jag lovar också atl della är mitt sista inlägg. Men del finns skäl attpåpeka några fakta när det gäller sysselsättningen som kanske är obekanta förEric Krönmark och även för kammaren i övrigi. Det finns vissa exempel på hurindustrin agerar när militära beställningar uteblir. Ifråga om det slora flygplansprojekiei B 1 i , som i valpropagandanhade lovat stoppa, tog del elt år innan del beslutet kom ifrån Cartersadministration. Den industrin - Rockwell - gjorde som många industrier gör -entledigade man de anställda. Mankan agera på elt annat sätt. En helikoplerindustri - Verlol - i , sominte fick den militära beställning den hade räknat med, valde att snabbtgranska var dess kunskap kunde användas. Företaget utvecklade ett miljömässigtmycket fördelaktigt irådbussyslem, som visade sig vara kommersiellt mycketlönsamt, och man kunde med ett fätal uppsägningar klara en fortsattproduktion. Iall sin enkelhet visar de här exemplen vilka framkomstvägar man har att väljapå. Aniingen använder man utpressningsargumentel: fier fiygplansbe-slällningar,annars lägger vi ner. Eller också anpassar sig industrin och förbereder sig påen omställning. Imänga år har svensk flygindustri varit förvarnad om alt det troligen inte blirfler flygplansäventyr i vårt land. Intresset för annan produkiion har varitganska ringa hos . Ingenhar sagt alt delta är en lält process. Det är en ganska jobbig process. Den ärfullt genomförbar. Det har vi tillräckligt mycket vetenskapligt material somvisar. Dessutom medför den en högre sysselsättningsgrad, vilket vetenskapligarapporter också klart bevisar för oss. För insaiser i mililär produkiion krävsmyckel kapital, men det ger förhållandevis fä jobb. En civil produkiion däremotger åtminstone ett bra stycke högre sysselsättningsgrad. Det ärockså skäl som skall vägas in när man diskuterar omslällning av enförsvarsindustri. Sverigehar ganska lång lid på sig att omplanera sin flygindustri. På verkstadsgolvetfinns del jobb eller 1988 med inneliggande beställningar. Mendet är utvecklingssidan som har bekymmer. Det är där pressen har kommit,eftersom man vill ha nya flygplansäventyr att utveckla. Sålänge politikerna inle ger besked, så länge kommer också industrin alt utövautpressning gentemot politikerna. Det är således regering och riksdag som haralt säga ifrån; får vi sätta oss vid förhandlingsbordet för all diskulera enomläggning av flygindustrin. Skattebetalarna kommer inte all acceptera flerflygplansäventyr i fortsättningen. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om nyttpolishus i JustitieministernSVEN ROMANUSerhöll ordet föratt besvara () den 23november anmälda fråga, 1978/79:175, och anförde; har frågal mig när regeringen avser att lämnabesked till om igångsättning för byggande av nytt polishus iSandviken. Regeringenuppdrog åt all projektera förvallningsbyggnadför polis- och åklagarväsendet i . I beslutet föreskrevs bl. a. allprojektet skulle ingå i projektreserv och således kunnautföras när behov föreligger med hänsyn lill sysselsättningsläget. Projekteringenav förvaltningsbyggnaden pågår f n. hos . Enligt vad jag harinhämtat möjliggör detta atl byggnadsarbetena kan påbörjas tidigast . Regeringen gör fortlöpandebedömningar av sysselsättningsläget. 3 protokoll 1978/79:468 Nr 46 när projekteringen väl är avslutad - av arbelsmarknadsskäl visar sigpåkallat Måndaeenden "'' byggstart kommer regeringen atl pröva om bygget skall sättasi gäng. 4december 1978 ' kandärför inle nu ge något besked om när arbetena kan påbörjas. 0/77nyll polishus i Jag tackar justitieministern för svaret på min fråga, men jag beklagaratl justitieministern inte kan ge något besked . är i stortbehov av ett polishus. är polisverksamheten i splittrad ochutspridd i tre olika fasligheter. Jagvill beskriva nuvarande förhållanden, så att justitieministern förslår varförärendet brådskar så myckel. Närpolisväsendet förstatligades iordningställde dåvarande stadlämpliga lokaler för polisen. har man emellertid blivit alllmer trångbodd. Förattfå något så när ändamålsenliga lokaler tvingades polisstyrelsen 1974 att delaupp verksamheien på flera olika fastigheter. Manflyttade först allmänna utredningsenheten och delar av den andrabrollsulredande enheten lill lokaler i nyuppförda Folkets hus omkring 200 mfrån polisslalionen. Åretdärpå flyttade polismästaren och polisstyrelsens kansli efter till Folkets hus.Härigenom kunde alla kriminalpolismän som inte tillhörde den allmännautredningsenheten flytta tillbaka till polisstationen. Förraåret var det dags all flytta igen. Då flyttade polismästaren, polisstyrelsenskansli och brottsförebyggande enheten till lokaler vid , ca 500 mfrån polisstationen och ca 200 m från . Allmänna utredningsroielnblev kvar på . Säär läget , och som justitieministern säkert förstår är situationenohållbar. Dessulomär lokalerna pä polisstationen omoderna och nedslitna. Den lokalaskyddskommittén har varil starkt kritisk, och yrkesinspektionenhar uttalat sig synneriigen negativt. 1sitt svar hänvisar justitieministern till all "projektet skulle ingå ibyggnadsstyrelsens projektreserv och således kunna ulföras när behov föreliggermed hänsyn till sysselsättningsläget". är, enligt uppgift från byggarbetsnämnden , delall mer än dubbelt sä många byggnadsarbetare nu är arbetslösa som i novemberföregående är. I var sammanlagt 207 byggnadsarbetare arbetslösa.Eftersom byggnadstiden för polishuset är beräknad , skulle enigångsättning innebära arbele för byggnadsarbetarna under tvä vintrar. Närdet gäller projekteringslägel förhåller del sig på följande sätt. fick konsulten i uppdrag att iordningställaentreprenadhandlingar för schakt och grund. Dessa handlingar var klara oktober/november, och man beräknar att projekteringshandlingarnaskall bli färdiga lill . Kan jag tolkajustitieministerns svar så aU regeringen , när projekteringshandlingarna beräknas vara klara, ger sitt besked ombyggstart i Nr 46 Jag kan inle svara på frågan när förslaget från kanvara färdigt. När handlingarna kommer från är del klart alldet kan finnas möjlighet att ta upp frågan lill prövning. Men jag villunderstryka all prövningen av byggstartsärendet kommer atl bygga på hur arbetsmarknadslägetser ut vid del tillfället. Överiäggningenvar härmed slulad. 0/77behandlingen inom kriminalvården av personer som dömts för grova narkotikabrott § 4 Ombehandlingen inom kriminalvården av personer som dömts för grova narkotikabrott JustitieministernSVEN erhöll ordet för att besvara () den 7 novemberanmälda interpellation, 1978/79:66, och anfördL,: Under hänvisning bl. a. till en i dagspressen omskriven s. k.iransportpermission har frägal mig om jag anser att det finnsmotiv all vidtaga åtgärder inom kriminalvärden belräffande personer dömda förgrova narkotikabrott, bl. a. i syfte all stärka allmänhetens förtroende förrättssamhället. debatt som fördes i anledning av vissa uppmärksammaderymningar och fritagningar från kriminalvårdsanstaller sattes bl. a. i fråga omdet mest belastade klientelet förvaras på elt sådant sätt atl samhällets behovav skydd tillgodoses. Mot bakgrund härav tillsattes inomjustitiedepartementet en arbetsgrupp med uppdrag att kartläggapermissionsbestämmelsernas tillämpning och effekt samt atl pröva behovel avåtgärder för alt begränsa eventuellt permissionsmissbmk. Arbetsgruppen framladei sina förslag i departementspromemorian Permissioner inomkriminalvården (Ds Ju 1977:13). På grundval av förslagen i denna promemoria harregeringen i en proposition (1978/ 79:62) förelagt förslaglill vissa ändringar i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt. a.föreslås där atl bestämmelserna om korttidspermission skall skärpas genom altmöjligheten att vägra permission vid risk för fortsatt brottslighet särskiltmarkeras. Korttidspermission skall sålunda kunna beviljas, om inte påtagligfara för fortsatt brottslig verksamhet eller avsevärd fara för annat missbrukföreligger. Vidare föreslås en ändring som har lill syfte att något vidga denkrets av intagna som på grund av flyktfara och risk för fortsatt brottslighetav särskilt allvariig karaktär skall placeras i sluten anstalt. För dennakategori intagna gäller bl. a. aU kortlidspermission får beviljas endasl omsynnerliga skäl föreligger. Jaghar i proposilionen understrukit all särskild permission, dit bl. a.iransportpermission hör, inte bör beviljas annat än om den verkligen fyller en ömbehandlingen inom kriminalvården av personer som dömts Jör grova narkotikabrott väsenllig funktion sominle kan tillgodoses på annat sätt. Framför alll när del föreligger fara förmissbruk av permission bör, enligt min mening, noga undersökas om inteändamålet med permissionen kan tillgodoses på annat sätt. Om en inlagenbeviljas särskild permission måste denna förberedas och planeras så noggrantoch detaljerat som möjligl. Uttalade risker för missbruk bör vidare kunnauppvägas av alt den intagne under permissionen ställs under tillsyn (bevakningeller beledsagning). Omriksdagen bifaller propositionen ankommer det på atlutfärda närmare anvisningar beträffande lillämpningen av permissionsbestämmelserna.Enligt uppgift från har arbetet med att revideragällande anvisningar redan påbörjats i syfte atl erforderliga ändringar skallkunna snabbt färdigställas på grundval av vad beslutar. Det är avsettalt arbetet skall vara slutfört i samband med atl lagändringarna Iräder i kraft. Vadgäller intagna, som har dömts för grova narkotikabrott och som kan misstänkasför fortsatt befallning med narkotika, kan vidare erinras om de åtgärder för enökad differentiering vid placering inom särskill slutna avdelningar somkriminalvårdsstyrelsen har påbörjat i enlighel med vad regeringensledningsgrupp för äigärder mol narkotika har förordat (prop. 1977/78:105). Lätmig i denna del erinra om alt man måste hålla i minnet altpermissionerna är ett vikligl led i arbelel på alt de intagna efter strafftidenskall kunna anpassa sig i samhället. Del är alltså hela liden fråga om enavvägning mellan olika väsentliga iniressen, där det bl. a. gäller all finnaden rälla balansen mellan skydds- och rehabiliteringssynpunkterna. Fråganom något fel har begåtts i samband med den nu aktualiserade permissionen ärföremål för ulredning hos justitieombudsmannen. Jag lackar juslilieminislern för svaret på min interpellation. Del kankanske synas märkligt all jag bl. a. tagit upp permissionsbestäm-melserna inomkriminalvården i en interpellation, som vi behandlaren proposilion idenna fråga ijuslitieutskoltet. Förklaringen ärall jag första gången ställdedenna interpellation . Genom regeringsförändringen måste den tas upppå nytt, och därför har det dragit ul på liden. Eftersom vi inom någon veckakommer alt fä ärendet frän utskoitei hil lill kammaren skall jag försöka atl igörligaste mån inte föregripa den deball i detaljfrågor som då kan komma. Denillegala narkotikahandeln har drabbat vårt land, och den har fått förödandekonsekvenser. Denna handel har förorsakat stort mänskligt lidande. Inte sällanfår narkotikaberoende en dödlig utgång. Ofta är del ungdomar som drabbas. Tillbilden hör alt de flesia slorhandlarna inom narkotikabranschen inte användernarkotika själva. Del är endast penningbegäret som driver dem lill dennacyniska hantering. Stora delar av den alll grövre kriminaliteten har sina rötteri narkotikan. Det är en yitersi samhällsfariig verksamhet. Det finns enuppenbar risk all den organiserade brottsligheten genomvinsier från narkotikahandeln skaffar sig kontroll över strategiska delar avvårt samhällsliv. Delär hell klart alt den grova narkotikabrottsligheten domineras avvälorganiserade smugglings- och dislribulionssyndikat. Samarbete sker övergränserna. Det är alltså inlernationella broitssyndikat som det svenska rättsväsendetmåste kämpa mol. Omvi skall kunna skydda värt samhälle mot denna förgörande verksamhel måsiesamlade krafter sättas in. Utan tvivel har insaiser gjoris under de senasleåren. Inom polisväsendet bedrivs ett intensivt och resurskrävande arbele för altspåra och gripa narkolikahandlare. Det sker både inom vårt land och iinternationellt samarbeie. Åklagare och domstolar lägger ned mycket tidsödandearbete i narkotikamålen. Denpåföljd som utdöms av domstol skall sedan verkställas. De dömda överlämnas tillkriminalvården. Har vi då inom kriminalvården en lagstiftning och föreskriftersom ligger i linje med de övriga insatser som görs för atl bekämpanarkotikabrottsligheten? Jag har uppfattat silualionen så all när det gällerlagstiftningen på del här områdei har vi blivit förbisprungna av den grymmaverkligheten. Personer, dömda för verkligt grova narkotikabrott, färpermission, lyckas rymma eller kan helt enkelt fortsätta sin verksamhel inifrånvåra anstalter. Hospersonalen på våra anstalter möter man en uppgivenhet inför narkotikaproblemen.Jag tycker del ärskrämmande atl vi från samhällets sida inte gett personalentillräckliga redskap så att de med kraft kan ta itu med problemen. Om vi villskydda samhällel mot dessa samvetslösa narkotika-hajar går det inte all varaundfallande. Det kan inle råda någon ivekan om att som beslutsfattare har vi enskyldighet alt göra alll för alt skydda vårt samhälle, skydda våra ungdomar. Vimåsle genom lagstiftning och föreskrifter skapa garaniier för atl personer dömdaför grova narkotikabrott inte kan fortsätta sin brottsliga verksamhet inomeller utanför anstalten. Därvid har självfallet de regler som gäller förpermissioner myckel stor betydelse. Narkotikabrottsligheten, med väl utbyggtkontaktnät och stora pengar inblandade, utgör alltid en risk för fortsattbrottslig verksamhel. Vimåste arbeta med målsättningen att vårt land skall vara ett bra land alt leva iför våra ungdomar - inte för narkotikalangare. Jaghar lagil upp de här frågorna bl. a. därför att jag upplevt atl del finns eltutbrett missnöje bland allmänhelen över det sätt som kriminalvården fungerar pådå del gäller grova narkotikabrottslingar. Man har svårt alt förstå attpersoner som så grovt brutit mol våra lagar och är i färd med alt förgöra vår ungdomskall behandlas så undfallande. Del måste då sägas att personalen vid våraanstalter endasl kan handla enligl gällande lagar och föreskrifter. För attstärka allmänhetens förtroende för rättssamhället måste del till elt kraftfulltoch konsekvent handlande. Somjag nämnde inledningsvis skall jag inle här gå in på den nu föreslagnalagstiftningen. Jag vill i slällel ställa en kompletterande fråga som rör detnågot längre perspektivet. Enligt uppgift ämnar regeringen tillsätta en 0/7?behandlingen inom kriminalvården av personer som dömts för grova narkotikabrott 0/77behandlingen inom kriminalvården av personer som dömts för grova narkotikabrott kriminalpolitisk beredningmed parlamentarisk förankring. Som jag ser del är det viktigt atl utvecklingenpå narkoiikaområdei följs och övervägs vidare. Exempelvis bör man utreda vilkaytterligare åtgärder som kan behöva vidtas för alt man skall komma lill rättamed narkotikaproblemen vid våra anstalter. Minfråga lill justitieministern gäller om dessa frågor kommer att ingå iberedningens uppdrag. Som själv påpekade kommer den här frågan i stort altlämligen snart på nytt bli föremål för diskussion här i kammaren i anledning avden proposition som rör skärpning av permissionsbestämmelserna för jusl delhär klientelet. Det finns därför inte orsak atl gå in i detaljerna. Men så mycketskall redan nu sägas att syftel med proposilionen om ändringar avpermissionsbestämmelserna är jusl alt träffa det mer belastade klientelet,framför alll dem som har gjort sig skyldiga till grova narkotikabrott.