prot · G20947 · 1978-12-31 00:00:00 — Jagkan inte riktigt förstå frågeställarens rätt hårda ordval när hon sägeratlsvaret bara innehåller kända fakta, att socialminislern borde känna lill attsådan här föräldrakonlakt är värdefull, osv. När jag fick frågan kunde jag integärna tro att del som jag nu har meddelat i svarei var kända fakta. Av fråganall döma känner inte lill, alt del finns en rätt för föräldrar atlfå ersättning från föräldraförsäkringen när de besöker sina barns fritidshem.Men som jag påpekar i svaret finns det fakiiski en sådan räll underdel förstaårel som barnet går i skolan och då rimligtvis också första året på fritidshem. Jaghade inte länkt säga någonling om all frågeställaren hade missat den saken,eftersom del inte är län all komma ihåg alla regler i föräldraförsäkringen.Men jag tycker an hon i så fall kanske inte skall använda sä stora ord om altdel bara är kända fakta i svaret. Jag vill underslryka än en gång, alt dennarätt finns, och atl del här pågår elt omfallande arbete för alt utvecklainnehållet i kontakterna mellan barnomsorg och föräldrar. Del är alltså inlerikligt som det sades i motiveringen lill frågan, all ingen ersättning finns . Omersättning från föräldraförsäkringen för besök på fritidshem INGA (vpk); Herrialman!Det är ofta så atl man inle för del svar man vill ha och att man fär dåligasvar. Det är också ofta så - det händer åtminstone ofta mig - atl jag efter detförsta inlägget för en replik från den jag har frågat, som i nästan samtligafall delar min uppfallning. Om man delade min uppfallning borde man också varaberedd alt ta itu med denna fråga och åtminstone ge uttryck för någon positivviljeinriktning. Om man lycker all detla är viktigt borde det vara angelägetall säga del. Det är kända fakta som slår på delta A 4-ark, del är inga nyheterför någon av oss. Rättenan ta ut ersättning under första skolåret gäller om man besöker skolan men inteom man besöker ett fritidshem. Personligen har jag haft anledning all undersökadetta förhållande pä min egen barnstuga, där möjligheten inte finns atl få utersättning genom föräldrapenningen. Eftersom det blir alll vanligare att mandeltar i verksamheien pä både daghem och fritidshem borde alltså lagen utvidgastill au omfatta även föräldrar med bam pä fritidshem. Närdet gäller familjefritidshem finns denna rätt, och det kan vara där GabrielRomanus gör sammanblandningen. Del är märkligt alt del anses vikligare au manfår ersättning om man i familjefritidshem har barn som är skolbarn. Dä får manersättning, men inte om man besöker en institution som är fritidshem. 0/77ersättning från föräldraförsäkringen för besök på fritidshem Jag är ledsen, men det framgår av denna diskussion att det som Slår imitt svar inle är kända fakta, i varje fall inle för frågeställaren. Därförkanske vi kan återuppta diskussionen när Inga Lanlz har tagit del av reglernaför föräldraförsäkringen. Man har fakiiski rätt atl ta ut särskildföräldrapenning för an besöka ett fritidshem där man har sitt barn under förstaskolåret. Del kan man göra lika väl som man kan gå lill skolan eller för dendelen pä cirkus eller vad man vill. Jag hoppas att det nu ärkända fakta. Jaghoppas också atl kan accepiera, au när en fråga är under beredning idepartementet - som jag har påpekal alt denna fråga är - kan jag inle stå häroch lova alt man skall göra en utvidgning av nu gällande rättigheter. Men jagtror alt det framgår a v svarei, och jag vill gärna säga del en gång lill, atljag är positiv lill förbättrade kontakter mellan föräldrar och fritidshem likaväl som mellan föräldrar och skola och mellan föräldrar och barnomsorg. INGA (vpk): Jag skall bara be att få cilera från det material jag har fått frånupplysningsijänsten: "Enligl bestämmelserna i kapitel 4 Lagen om allmänförsäkring har föräldrar räll till föräldrapenning bl. a. i samband med besök iförskoleverksamhet inom samhällets barnomsorg i vilken deras bam deltar. Dennaräll inskränker sig dock lill per är för vardera föräldern. Moisvaranderätt till ersättning frän föräldraförsäkringen för besök i fritidshem finnsicke." Jagskall förlåta socialminislern att han har missuppfattat delta - han harju inlevaril socialminisler så . Vi behöver inte strida om det; del vikliga ärall man för en positiv lösning av denna fråga. Svaret andas en posiliv inriktningeftersom socialministern åtminstone är posiliv till verksamheten. Men följdenborde då också vara alt han ser till atl lösa frågan för föräldrar som har barnpå fritidshem. Vi borde kanske inle ta upp kammarens tid med all reda ut en rensakfråga, men för all del inte skall kvarstå någon oklarhet i riksdagsprotokolletvill jag påminna om vad jag sade i mitt svar. Utöver den rätt somfrågeställaren lar upp och som gäller ledighet för tillfällig vård av barnfinns någonling som heter särskild föräldrapenning. Denna särskilda föräldrapenningkan utnyttjas av den förälder som vill besöka det fritidshem där man har sillbarn under del första skolåret. Delräcker alltså inte med alt bara se pä en del av lagen om allmän försäkring,ulan man får som framgår av svarei se på också en annan del av den, om den härfrågan skalPbli fullständigt belyst. INGA (vpk); Men man vill ju fä en kontinuitet i verksamheten atl besöka fritidshem.Den här enda dagen skall också gälla för besök i skolan. Om man sedan villanvända den lill alt gå på eller något annat, så är väl det enbedömning man får göra som förälder, men all liden och ersättningen inle räckerlill för den kategori av föräldrar jag diskuierar är alldeles klart. Herrialman!Jag ber 0111 ursäkl all jag yttrar mig igen, men jag vill säga alt denbegränsning som finns i den rättighet som jag har talat om här, är att den baragäller under barnels första skolår, inte därefter. Under detta första skolårfinns emellertid inle någon begränsning till . Om man utnyttjar densärskilda föräldrapenningen för all besöka fritidshem, kan man göra del varjedag under t. ex. en hel månad, om man har så mänga dagar kvar. Man kannaturligtvis också besöka skolan. Jagser all frågeställaren skakar på huvudet. Jag kan inte göra annat än alt rådahenne all läsa lagen om allmän försäkring. 0/77ifrågasatt minskning av SJ-personal 1 Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om ifrågasatt minskning av SJ-personal i Kommunikalionsminisiern erhöllordet föratt besvara ()anmälda fråga,1978/79:157, och anförde; Herrialman!Tore har frägal mig vilken principiell uppfattning jag härom en av SJbeslutad minskningav SJ-personalen i mol bakgrund avsysselsätiningssituaiionen i regionen. Enligl min mening är del angeläget att SJ sökerförbättra och rationalisera sin administration. Enligl uppgifter från SJ ulgörförflyttningen av fem tjänster inom personaladministrationen från lillUmeå ett led i en sådan ralionalisering. Eftersom avståndet mellan ochVännäs är korl, finns det möjligheter för personalen att bo i och arbetai . Genom förflyttningen kan de positiva effekterna av SJ;spersonaladminisira-tiva datasystem bällre las lill vara. Trafikservicen iVännäs kommer inte alt påverkas. Herrialman!Det värdet mest chockerande svar jag någonsin mottagit här i ! Jaglackar för alt har svarat på min fråga, men jag tackar inle förinnehållet i svaret. Minfråga gällde vad som upprepade gånger hänt tvärtemot de regionalpoliliskaprinciper som statsmakterna uttalat sig för och mot den av beslutademålsättningen om olika verksamheters spridning och decentralisering; folk pålägre nivå har saboterat vad som uttalats av olika instanser pä ömifrågasatt minskning av SJ-personal i Medanledning av svar när det gäller hennes principiella uppfattningi den här frågan vill jag hänvisa till atl det hon kallar för ralionaliseringoch som hon förmodligen har hört genom SJ, det kallar Statsanställdas förbundsavdelning i för vansinne. Och vansinne är precis motsatsen till förståndeller rationalisering. Vid elt möte med Statsanställdas medlemmar uttaladesenhälligt att SJ har fattat ell horribelt och vettlöst beslut. Mötet ansåg ickealt det fanns några hållbara argument för en förflyttning av personalledningenlill . De tjänster som lokpersonalledningen bl. a. svarar för rör 160 mani och 2 i . Tilldelta kan sägas att kommun lydligl har uttalat all den störstearbetsgivaren i kommunen är SJ. har man nu föriorat 150 tjänsteroch det minskar undan för undan. De inom SJ som känner lill förhållandena sägerdessulom all del finns lokaler i men inle i , så del blir ocksåfråga om ökade lokalkostnader i del här fallet. Man kan genom del här beslutetgöra en kortsiktig vinst, men pä lång sikl är del inte fråga om någon vinst. Jagvill inlägga en prolesl mot principiella uppfattning i den härfrågan. Hon har visserligen räll all ha den uppfallning hon har redovisat, menhär borde hon tänka om. 1 annat fall mäslejag beklaga atl del blevregeringsskifte. Jag har inle mött sådana här tongångar ,och jag vill därför fråga om delta verkligen är regeringens uppfattning. I såfall måsle jag beklaga del. Pädel här sätiei har det gäll till när vi exempelvis i våra nordligaste län harupplevt atl de statliga verksamheterna har svikit. Om man i svarei lalar om atldet bara är en korl sträcka mellan och och om man vill skicka ulytterligare fem ä tio man all köra på vägarna, dåtyckerjag atl man tänker oerhört kortsiktigt och oerhört oekonomiskt. Jagskulle vilja be att överväga det här svaret ytterligare en gång.Vi skall återkomma i den här frågan - del är hell klart. KommunikationsministernANITHA : Herr lalman! Jag tycker del är en viktig och riktig principatl affärsverken får agera självständigt inom av staten angivna generella ramaroch direktiv. Någon detaljstyrning av verken bör inte förekomma. SJ bör självtfå bedöma och besluta om rationaliseringar av den lyp vi nu diskuierar. Deregionalpoliliska målen bör man försöka uppnå med mer generella medel. Del går givelvis att uttala sig pä det där sättet, men det ärjusl sådanatankegångar som har medfört de mänga negaiiva resultaten ute i bygderna.Dessulom är alt märka all de personer som bor och arbetar vid SJ och somverkligen kan saken inle anserall det är någon vinst. Även om det är rikligtatl verken själva bör besluta om detaljer, är det väl statsmakternas och fruBondeslams uppgift alt se till att vad som sker inle går stick i stäv motstatens och även SJ:s politik. Del sägs i svaret att del inle skall bli någon försämringav trafiken, och det får man ju hoppas. Men fler kommer i alla fall ut påvägarna. SJ har inte heller sådana förbindelser alt dess egen personal, med dentjänstgöring den har, alltid kan åka emellan dessa orter, som skulle önskas.Kommunen har gång på gång funnit alt SJ:s åtgärder varil oerhört negaiiva. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Om postverkets service Konimunikalionsminislern erhöllordet för alt besvara S;yge//V//sso/!x(s) anmälda fråga,1978/79:158,och anförde: har - med hänvisning till en intern utredning inompostverket med förslag att naltsorteringen av brev och andra försändelser pä tågsuccessivt läggs ner - frägal vilka åtgärder jag avseralt vidtaga för atl förhindra den försämring av postverkets service som ettgenomförande av nämnda förslag skulle innebära. Jag konstaterar atl något förslag med den innebördeninte utarbetats inom postverket. Jag har efter kontakt med verket erfarit atlBirger fråga kan ha sitt ursprung i atl elt underlag till förhandlingom att tillsätta en utredning om poslkupéernas framlida funktion enligtgällande lagstiftning har anmälts lill de fackliga organisationerna. Jaghardärför inte nu anledning att göra något uttalande i frågan. Jag ber atlfå tacka kommunikationsministern för svaret. Egentligenskulle jag vara mycket nöjd, om det är på det sättet, och det har jag ingenanledning att betvivla, alt den här utredningen aldrig har lagts fram. Detlager mig verkligen anledning att fråga hur man inom postverket sköterinformationen dels till fackförbundet, dels lill allmänhelen och pressen. Dettahar väckt stor uppmärksamhet. I tidningspressen har det sagts att det var frågaom en intern ulredning inom postverket, vilken gått ut på alt man skulle slopanaltsorteringen på tågen. Jag vill bara cilera en liten bit av entidningsartikel: "överväger att lägga ned brevsorleringen pånattågen. I en intern utredning som lagts fram för de postanställda vidjärnvägen föreslås alt naltsorteringen läggs ned successivt ." Vidareframhålls att man genom denna åtgärd skulle spara ca 18 milj. kr., varvidsamtidigt ungefär 200 anställda skulle rationaliseras bort. Postinspektörenhar uttalat sig med anledning av denna utredning och sagt, alt ett genomförandeav dess förslag skulle innebära atl postsorteringen försenades så atl brevenomöjligen skulle kunna hinna fram lill adressalen . Jag vill ocksåpeka på att en ombudsman i som uttalat sig omutredningen har förkastat dess förslag. Del vore mycket märkligtom det skulle förhålla sig så alt någon sådan 5 protokoll 1978/79:46-48 0/77åtgärder för att förhindra inskränkningar i Järnvägstrafiken ulredning inte hargenomförts inom postverket, särskill med tanke på alt facket gjort sädanauttalanden atl postinspektören vänder sig till pressen och där gör uttalandenmol bakgrund av denna påstådda interna ulredning. Jag har ingen anledning atltvivla på de uppgifter som kommunikationsministern har lämnat, men jag måstesäga alt jag är mycket förvånad över hur postverket egentligen sköter sininformaiion. Jag kan inte kommentera det sista spörsmålet, men del torde vara enmissuppfattning som ligger till grund för fråga. Jag tar förgivet atl postverket inle överväger förslag som innebär serviceförsämringar avsådan art alt marknadsunderiaget skulle minska. Jag har egentligen ingen ytteriigare kommentar. Jag vill bara säga atljag givelvis ordentligt kommer atl undersöka varför både facket ochpostinspeklören har gjort dessa uttalanden, om del inte föreligger någon sådanulredning som del här gäller. Överläggningenvar härmed slutad. §10 Om åtgärder för att förhindra inskränkningar i järnvägstrafiken Kommunikationsministern erhöllordet för alt besvara () anmälda fråga,1978/79:159, och anförde: säger i sin fråga att tidigare kommunikationsminister ochregering uttalat att inga nedläggningar av järnvägstrafik inom SJ får göras iavvaktan på den nya trafikpolitiska propositionen. har med dennautgångspunkt ställt följande frågor till mig; "Delar statsrådet sinföreträdares synpunkt i denna fråga? Om svaret är ja, kan samma sak gälla ävenenskilda järnvägar? Kan statsrådet länka sig elt statligt övertagande av denenskilda järnvägen NKLJ i ?" Jaghar inte för avsikt atl under liden fram , alltså före dentrafikpolitiska propositionen, föreslå regeringen några beslut som innebärnedläggning helt eller delvis av järnvägslinjer vid SJ. Vadgäller enskilda järnvägar är f n. inga framställningarom nedläggning aktuellapå departementet. Som jag sade i mitt svar på en liknande fråga från ElvyNilsson får nedläggning av järnvägstrafik inle göras utanregeringens tillstånd. Någonframställning om slalligl övertagande av Järnvägarföreligger inte. Skulle en sådan framställning komma in, kommer regeringen attbehandla den i sedvanlig ordning. Jag ber atl få tacka kommunikationsministern för svarei på min fråga.Jag har sett mig nödsakad att återkomma till denna frågeställning, eftersom viav olika anledningar inte hell kom lill klarhet i denna vid det föregåendelillfälle då den logs upp. Denkonkreia anledningen lill mina frågor är som bekant Billerud-Uddeholms beslutatt föra över gods från NKLJ-banan till landsväg. Detla beslut fär tvåallvarliga följdverkningar. Fördel förslablir40 man utan arbete. För det andraförs en godsmängd i storleksordningen 40 lastbilar ul pä de förut hårtbelastade och dåliga vägarna i den aktuella delen av . Jagbegär inte alt statsrådet i och för sig skall engagera sig isysselsält-ningsdelen av denna frågeställning. De 40 arbetslösa ärett problemsom berör ett annat departement. Mennär del gäller överföringen av godstransporter lill landsväg är del justatsrädel som är den högste ansvarige i landet, och när ett sådant förfarandedessulom går stick i stäv med vad mänga gånger har uttalat sig för,hade jag hoppals atl statsrådet skulle ha några möjligheter atl ingripa. för sig är del posilivt att statsrådet anser attinga järnvägar skall få läggas ned iavvaktan på den nya trafikpolitiska proposilionen. Del är dock beklagligl atldelta synsätt tydligen bara gäller del statliga bannätel. Sakförhållandena ärjudesamma oavsell om godset förs över lill landsväg från en siatlig eller enprivat järnväg. Detär dubbelt tragiskt eftersom den nya propositionen är så långt på väg -enliglförra svaret - och dessulom tydligen också kommer atl innehålla förslag sominnebär ett stärkande av järnvägarnas konkurrensförmåga gentemot frakter pålandsväg. Elluppskov med Billerud-Uddeholms planer på exempelvis skulle kanske motden här bakgrunden kunna innebära att järnvägen kom i ett bättre konkurrenslägeoch atl den nu planerade överföringen inle behövde komma lill stånd. Jagskulle mot denna bakgrund vilja fråga statsrådet om någon kontakt har tagitsmed i frågan och om i så fall någon informaiion har lämnatsom den nya trafikpolitiska proposilionen och vad den kan tänkas innehålla dådet gäller konkurrensförhållandena landsväg-järnväg. Jagnoierar också alt statsrådet inte direkt ställer sig avvisande till ettstatligt övertagande av den aktuella bandelen. Kanske jag t. o. m. kan tolka inen välvillig behandling om och när en framslällning om förstatligande skullekomma. Omåtgärder för att förhindra inskränkningar i Järn vägstrafiken Statligt övertagande av en enskild järn väg har under senare åraktualiserats i bara ett fall, järnväg. inle längre berett atl fortsätta driften men ansåg att en delav banan av samhällsskäl inle borde läggas ned. Vid den utredning som gjordeskonstaterades atl järnvägen har en viktig funktion för den allmännatransportför- Omåtgärderför all förhindra inskränkningar i Järnvägstrajiken sörjningen i områdei. Nordmark-Klarälvensjärnvägar, som ägs av , har däremot en begränsad betydelse för denallmänna transportförsörjningen. används lill för transporterför och . Den allmänna transportförsörjningen iområdet torde därför inle påverkas om Billemd-Uddeholmskoncernen slutar med altforsla sitt gods pä järnvägen. Mensom jag sade i mitl svar har någon framställning om nedläggning avNordmark-Klarälvens järnvägar inte kommit in lill regeringen. Frågan i det härläget gäller, som jag sagt, ett transporluppdrag där ell förelag haratt välja mellan tvä transportmedel. Regeringen kan omöjligen ingripa iavtalsdiskussioner mellan ett transportföretag och en kund. Delsamma gäller ide fall dä SJ är en av parterna. Är del dessutom sä, som iNordmark-Klar-älven-fallel,atl järnvägsbolaget och kunderna är nära knutna tillvarandra, är del ännu orimligare med ett regeringsingripande. ELVYNILSSON (s); Jag är ledsen atl jag besvärar kommunikationsministern ytteriigare engäng med denna fråga. Anledningen är den all vi i anser att dennafråga är vikiig från såväl sysselsättningssynpunkt som trafikpolitiskasynpunkler. Detkan tyckas att 40 arbetstillfällen inte är så mycket, mol bakgrund av deiresiffriga tal som nämns i samband med olika former avsysselsättningsrationaliseringar i . Men vi anser att vi på allalänkbara sätt måste slå vakt om de sysselsältningstillfällen som vi har, och viblir faktiskt upprörda när sådana här enligt vår uppfattning hell onödigaomorganisationer görs, som endast har kortsiktigt ekonomiska motiv och därföretaget i fråga totalt slmnlar i det sociala ansvar som det har gentemot sinaanställda. Jagbeklagar atl vi tydligen inle har någon hjälp alt vänta från kommunikationsministerneller från regeringshäll över huvud tagel. Vad jag tycker är kanske mestbeklämmande är att inte ens viljan lycks finnas. Jag tänker närmasl påinformation till bolaget om de eventuella förslagen i den nya trafikpolitiskaproposilionen som kan tänkas stärka järnvägens konkurrensförmåga. Någon ytteriigare informaiion till enskild part än den somjag har givithär i om innehållet i en trafikpolitisk proposition är inle möjligatt lämna. Somjag har sagt här i kammaren skallregeringen styra och påverka ulvecklingen genom sin övergripande trafikpolitik.Hil hör frågan om järnvägs- och landsvägstrafikens kostnadsansvar. Den frågankommer all behandlas i den trafikpolitiska proposilionen . Överiäggningen var härmedslulad. § 11 Om bemanningen avvissa fyrplatser Kommunikationsministern erhöllordet för all besvara i (c) anmäldafråga, 1978/ 79:167, och anförde: i har frågat mig om jag ämnar vidtaga åtgärderför att lotsutkiken på () och lotsutkiken päNordkosters lolsplats även skall vara bemannade i oförändradutsträckning. Somjag meddelade i mitl svar på en likartad fråga av behandlas frågan om lotsväsendets framtida organisation ocharbetsformer i förslag till ny organisation för verket.Förslagel är f n. pä remiss. Jag länker invänta remissvaren från berördaintressenter innan jag tar ställning till den principiella frågan om lotsutkik. Tisdagen den 5 december1978 0/77bemanningen av vissa fyrplalser i (c); Jag ber alt fä lacka kommunikationsministern för svarei pä min fråga,även om del inte ger vare sig mig eller berörda människor något lugnandebesked. Jaglycker det är egendomligt att man när det gäller frågor av den här arten såhopplöst skall binda sig i de ekonomiska resonemangen som härgör. Människoliv representerar värden som inte kan uppskattas i kronor ochören, och de människor 'Som färdas på havet måste enligt mitt förmenande varalika värdefulla som de som färdas på land. Detla underströk jag närkommunikalionsministet-n besvarade min fråga angåendebemanningen pä lolsplaiserna och , och detta har ytterligareunderstrukits av flera talare i interpellationsdebatten fredagen den 24november. Jagkan som exempel nämna ett tillfälle när en engelsk tankbål med 22 000 lonflygbensin ombord var på väg mot Sörgrund i . Då hade en olycka varilett fakium, om lotsutkiken inte varit bemannad. Det blåste vid del tillfälletöver , så personalen i lotsbålen som var pä väg till fartygetkunde inte ingripa, tyvärr. Utkiken kunde dock i sista stund via VHF-radioövertyga befälet ombord på tankbåten om hur allvariig situationen var ochdirigera om fartyget. Detta är bara ett exempel, som visar hur allvarligsilualionen är inom delta kustavsniti. Del förekommer åriigen hundratalsliknande situationer runt våra kuster, men den personal som funnits pä plats ilotsutkik och fyrlorn har hiuills kunnal förhindra alltför svåra olyckor. Människornaute i skärgården har den känslan all det för de verkliga problemens lösandeinte finns några anslag tillgängliga, medan ämbetsverken undan för undan blirpermanentade byråkraliska inrättningar, där tjänstemän på central nivå sitteroch skriver brev till varandra utan att observera vad som försiggår i detprakliska livet. En mycket kraftig och snabbt växande opinion kommer inle altstillatigande godta ytteriigare neddragningar av beman- Omcivil bemanning av sjömätningsfariyg ningen på fyrar ochlotsplatser runt våra kuster, och den avbemanningsplan som sjöfartsverketutarbetat och som syftar till all aulomaliseringen skall vara fullbordad framtill 1982 bör därför enligl min mening inle sättas i verkei. Vill man förhindraolyckor i våra skärgårdsområden i framliden, kan någon ytterligare nedskärningav antalet lotsar, bålsmän, fyrpersonal och kustbe-vakare inle godtas. Jaghoppas därför alt regeringen beslutarom att ytterligare nedtrappning av dennaverksamhet inle får företas. Överläggningenvar härmed slulad. §12 Om civil bemanning av sjömätningsfariyg Kommunikationsministern erhöllordet för att besvara/)//o/(/fAc///77rf5(m) anmälda fråga,1978/79; 172, och anförde: har frågal mig när jag ämnar la ställning lill frågan omeventuell civil bemanning av sjömätningsfariyg. Sjöfartsverkethar överlämnat en rapport om bemanning av isbrytare ochsjömätningsfariyg till regeringen. Rapporten är f n. på remiss. Därefter ärjag beredd alt la ställning lill frågansvidare hantering. ALLANÅKERLIND (m); fick uppdraget all uireda frågan omeventuell civil bemanning av sjömätningsfariyg och isbrytare.