prot · G209127 · 1978-12-31 00:00:00 — Men utskottets ledamöter, inkl. vicenterpartister, har ställt sig bakom en skrivning där bl. a. delta avsnittingår: "Etl skäl mot ensådan ordning är emellertid alt därigenom skulle skapas en fastare anknytninglill en fix gräns, vilket synes kunna äventyra den nyanserade bedömning avsamtliga föreliggande omständigheter av betydelse som utskottet nyssförespråkat." Jag tror all utskottets bedömning är riktig. Vi har ickefört vår motion vidare, vi tycker detta är en förnuftig skrivning. Igärdagens debatt om en översyn av det sociala trygghetssystemet yttrade sigSven Aspling ungefär så här: Det finns grupper som inle är intresserade avinkomstrelaleral socialskydd. Jag skulle förmoda att han hänsyflade pånäringsidkare som han räknar med har sådan förmögenhet att de kan la av dennaför att klara sitt uppehälle. Dåkänner man litet till verkligheten. Jag är övertygad om att många småföretagareinget hellre önskar än alt komma upp i en inkomstnivå där de, t. ex. vad gällersjukersättning, ligger i nivå med flertalet löntagare. Därför är, äradekammarledamöter, en mer generös bedömning vad gäller möjligheten lillrättshjälp för näringsidkare etl rältvisekrav. Jagvill något beröra moiion och hennes inlägg här i kammaren.Hon tycker att vi varit för njugga mot palentsökarna. Men jag tror att denuppfattning vi gett uttryck för i utskottsbetänkandet är riktig. Vi säger däratt rättshjälpen är avsedd att tillgodose behovet av juridiskt bistånd irättsliga angelägenheter. Och, , när man lämnar in sinpalenlansökan är det inte någon direkt rättslig angelägenhet. Det finns myckenJuridik i utformningen av själva ansökan - del håller jag med om, men det ärinte någon direkt rättslig angelägenhet Just vid det tillfället. Det kan delbli litet längre fram, exempel vis om vederbörande uppfinnare skall ha royaltyoch företaget inle är berett alt betala ul sådan. Vid sådana tillfällenlyckerjag mer än väl att rättshjälpen skall kunna träda in. Jag finner all detär ungefär på samma sätt som när någon skall köpa ett hus, en fastighet överhuvud tagel, fabrik eller någol liknande. Då rör det sig Ju också om en vissform av juridik, vissa juridiska nötter som skall knäckas, men man kan inlepåstå att det är någon direkt rättslig angelägenhet vid det tillfället. Vidare harvi inom ulskoltel alt vi inte nu har råd med rättshjälp i samband medpatentansökan, men kanske vi kan få det. LisaMallson har redogjort för en hel del av vad proposilionen innehåller. Jag skallinle upprepa det. Utskottet förordar en översyn av rällshjälpssyslemet. Vi är alltså intefärdiga, utan liksom tidigare behöver vi komplettera ett, som Jag tycker,hyggligt system. I mångt och myckel är det en resursfråga, om vi orkar gåvidare. Med dettayrkar jag bifall till utskottets förslag. Underdetla anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Denföreslagna reformeringen av rättshjälpen innebär en väsentligt minskadarbetsbörda för rätishjälpsnämnderna. Utredningen har uppskattat minskningen avantalet ärenden från nuvarande ca 77 000 lill ca 23 000 ärenden per är. Ävenom det huvudsakligen rör sig om en avlastning av lättare ärenden från nämndernainnebär ändå reformeringen av rättshjälpen beiydande lättnader i arbetsvolymräknat. Ett mått på detta är ju att antalet anställda beräknas kunna halverasjämfört med dagens organisalion. De nuvarande sex nämnderna har totalt 88anställda. Del antalet beräknas minska lill 44 i den nya organisationen.Minskningen möjliggöres genom all en hel del av nämndernas uppgifter kommer alldelegeras dels lill advokater, dels till domstolar. Detla är mycket vikiigi attkomma ihåg, för det innebär att reformeringen betyder en väsentligdecentralisering av rättshjälpen. Detär mot denna bakgrund förslaget om en minskning av antalet nämnder frånnuvarande sex lill två skall ses. 1 den nya organisationen kommer det heltenkelt inte att finnas underlag för mer än två nämnder. Utredningens ordförandeplus en expert har skrivit under på att det är på det sättet. Självfalletmåste krav ställas pä att nämndernas verksamhet skall bedrivas pä ettrationellt säll. Erfarenheter frän denna verksamhet visar alt nämnderna intefår vara för små, om de skall kunna bedriva verksamhelen rationellt. a. vara så stora att de inom sig kan lösa vikarialsfrågor och andraliknande frågor. Taletom att lokal- och personkännedomen skulle minska alltför mycket, om antaletnämnder minskas från sex lill två, tycker jag inle låter speciellt övertygande.Jag är nämligen övertygad om all varken person- eller lokalkännedomen kommeratt påverkas särskilt myckel, om vi i värt land har två rättshjälpsnämndereller fyra sådana. Jagtycker all övertygande skäl lalar för alt man skall begränsa sig lill tvånämnder. Det överensstämmer också helt med förslaget i propositionen. Jaginstämmer också i förslaget i propositionen om lokaliseringsorter för dessabåda nämnder. Förslaget alt Siockholm och skall vara kansliorter förnämnderna är väl genomtänkt, dels därför att ärendebelastningen då blir jämntfördelad mellan de båda nämnderna, dels därför att skulle komma attligga mitt i den framlida södra domkretsen. Jönköpinghar under 1970-lalel med medverkan mer och mer utvecklats till etlrättscentrum för vårl land. a. beslutat att lokaliseradomstolsverket lill . föreslås även i fortsättningenutgöra tillsynsmyndighet för rättshjälpsnämnderna. Men lill har ocksålokaliserats kammarrätt, försäkringsrätt och besvärsnämnder förrätishjälpsnämnderna. Dessulom finns i hovrätt och en av de sex nubefinlliga räitshjälpsnämnderna. Inte minst från personal-rekryieringssynpunkimåste del vara en klar fördel för en rätlshjälpsnämnd att finnas pä en ort därdet lidigare finns så mänga olika rättsinstanser. Delskulle vara minsl sagt anmärkningsvärt om nu gjorde hell om. Istället för att vidareutveckla som elt rätlscenlmm skulle man nu -om man följerutskottets linje- falla beslut om all la bort en redan befintlig rättsinstans iJönköping. Enligl vad jag kan förslå strider detta helt emol de riktlinjer somriksdagen under hela 1970-lalel arbetat efter, nämligen all göra lilletl rällscenlrum. Med hänvisning till de sakskäl jag här har redovisat yrkar jag när delgäller momenl 11 i utskottets hemslällan bifall lill propositionens förslag omtvå rälishjälpsnämnder, lokaliserade lill Siockholm och . Idelta anförande instämde (). BONNIEBERNSTRÖM (fp): Antalet rälishjälpsnämnder och lokaliseringsort fördesamma har ingåendediskuterats av utskottet. Antalet ärenden som skall avgöras avrätishjälpsnämnderna kommer med den föreslagna ordningen att minskas lill cahälften. Om del f n. finns sex rättshjälpsnämnder skulle därmed tre ha varildel matematiskt rikliga antalet. Men så enkelt är det inle. Regeringen föreslogi sin proposition två nämnder - en i och en i . Undermotionstiden har del väckis krav pä alt nämnden i skall behållas. Sådanatankegångar har framförts i hela fem molioner. Motiven har varilregionalpoliiiska och lokalmässiga men främst lagil sikte pä servicen förinvandrare, som i stor utsträckning vänder sig lill nämnderna. Dessa motiv harulskoltel tagit fasta pä. Tremotioner har tagit upp kravet på alt nämnden i skall behällas. Den ärnu efter nämnden i den största nämnden med god erfarenhet och godpersonkännedom saml åtskilliga besök av invandrare liksom den i . Itre molioner har krav ställts på all nämnden i skall vara kvar. Enmoiion har yrkat på som lokaliseringsort. har gjort sin bedömning har man menat all del kan finnas skäl för enlångsammare nedskärning av antalet nämnder än vad regeringen har föreslagil.Och dä är del lämpligt att försöka få en god regional spridning av nämndernaoch att göra en bedömning av deras servicefunktioner. Utskollel har då förordaten i norra, en i södra och östra och en i västra . Utskollel harförordat framför av del skälet all nämnden i är denstörsta efter och av de skäl som Jag tidigare nämnde. Regeringensförslag om en nämnd i baserade sig bl. a. på att där finns delsdomstolsverket, som nämnderna skall sortera under, dels besvärsnämnden. Mendetta är nu inte avhängigt för en nämnds existens, eftersom del behövs nämnderockså på annal håll. De argument som har framförts för är intestarkare än skälet för att behålla nämnden i . Utskottet har haft enannan grund för sitt val av lokaliseringsorter för rälishjälpsnämnder änregeringen. Jag yrkarbifall lill utskottets hemslällan. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslälll. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemslällan, dels det av överläggningen framställda yrkandet om godkännande av de i propositionenförordade riktlinjerna i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt, 1978/79:31 med anledning av propositionen1978/79:100 såvitl gäller anslag till rättshjälp m, m. Kammarenbiföll vad utskottet i delta betänkande hemställt. Föredrogs socialutskottets betänkande 1978/79:33med anledning av motioner om vissa resurs- och organisatoriska frågor m, m, påarbetsmiljöområdet, Idella betänkande behandlades motionerna 1978/79:605 av m, fl,(vpk), vari yrkats 1, att hos regeringenhemställde om åtgärder för att arbetarskyddsstyrelsens skyddsanvisningar ochlokala skyddsföreskrifter översattes till de vedertagna vanligasteinvandrarspråken, 2, att som sin mening uttalade attkosinaderna härför borde bestridas med medel ur arbelarskyddsfonden, 1978/79:792av m, fi, (vpk), vari såvitt här var i fråga (yrkandena 1, 3, 4,6-8, 10-12) föreslagils all hos regeringen hemställde om förslag sominnebar I,att den lokala fackföreningen fick vetorätt angående löneformen vid arbeten somvar förenade med olycksfallsrisk och att della infördes i arbelsmiljölagen, 3, alt minst en liofaldigsäkerhetsmarginal tillämpades vid fastställande av hygieniska gränsvärdenutgående från lägsta kända nivå som misstänktes ge akut eller kronisk skadligpåverkan saml att den preciserade dokumentationen bakom varje gränsvärdeoffentliggjordes, 4, att representanter förarbetsgivarparten uteslöts från beslutsrätt i arbeiarskyddsstyrelsen och att defackliga representanterna fick kvalificerad majoritet i såvälarbetarskyddsstyrelsens styrelse som yrkesinspektions-nämnderna. 3, all den lokala fackföreningen islällel för yrkesinspektionen beslulade om när arbeie kunde återupptas efterdel alt skyddsombud stoppat arbeiei på grund av fara, 4, alt arbeiarskyddsstyrelsenskyndsamt utarbetade föreskrifter om kraven på den psykosociala arbetsmiljön såalt ramlagen fylldes med innehåll, 5, att alla anställda fickobligatorisk lillgång lill företagshälsovård fr, o, m, 1985 saml attföretagshälsovården samordnades med landslingens verksamhet och attföretagshälsovårdens personal anställdes via landstingen men ansvarade för en kommittésom var till sin majoritet sammansatt av fackföreningsmedlemmar utsedda av delokala fackorganisationerna, 10, au en uiredning tillsattes föralt planera högskoleanknuien utbildning för skyddsombud på betald arbetstid, 11, au kraftigt utvidgade ochföriängda kurser erbjöds förelagshälsovårdens personalkategorier, 12, att ekonomiskt slöd erbjöds defackliga organisationer och förbund som önskade starta ett , informalion och utbildning, 1978/79:1071av (), 1978/79:1635 av KarinNordlander m, fl, (vpk), 1978/79:1668 av (apk) och (apk) samt 1978/79:1833 av IvarNordberg m, fl, (s). 1, beiräffande översättning avskyddsanvisningar m, m, att skulle avslå motionen 1978/79:605, 2, beiräffande vetorätt för lokalfackförening all skulle avslå molionen 1978/79:792, yrkandet 1, 3, beträffande hygieniskagränsvärden all skulle avslå molionen 1978/79:792, yrkandet 3, 4, beträffande representationen iarbeiarskyddsstyrelsen m, m, au skulle avslå motionen 1978/79:792,yrkandet 4, 5, beiräffande rätten att beslulanär av skyddsombud stoppat arbete skulle återupptas alt skulle avslåmotionen 1978/79:792, yrkandet 6, 6, beträffande föreskrifter om denpsykosociala arbetsmiljön att skulle avslå molionen 1978/79:792,yrkandet 7, 7, beträffande utbyggnad m, m, avförelagshälsovården att skulle avslå molionen 1978/79:792, yrkandel8, 8, beträffande högskoleanknuienutbildning för skyddsombud att skulle avslå molionen 1978/79:792,yrkandet 10, 9, beiräffande utbildning av företagshälsovårdenspersonal att skulle avslå molionen 1978/79:792, yrkandel 11, 10. beiräffande ekonomiskt slödlill fackligt miljöinstitut all skulle avslå molionen 1978/79:792,yrkandel 12, 11. beiräffande arbelsglasögon attriksdagen skulle avslå motionen 1978/ 79:1071, 12. beträffande ökade insalser förforskning om rygg- och lyftområdel m. m. alt skulle avslå molionen1978/79:1635, 13. beträffande AMU-elevernasskyddsombud att skulle avslå motionen 1978/79:1668, 14. beiräffande aklivbullerbekämpning all skulle avslå molionen 1978/79:1833. (vpk): I vpk-molionen 792 slås fasl all arbetsmiljön bör i sin vidastebetydelse innebära den sociala, fysiska och psykologiska omgivning som arbetetutförs i. kan inle kopplas bort från rätten lill arbele eller makten ochbestämmanderätten över arbetets innehåll och utformning. Därför kanarbetsmiljön i sin totala mening aldrig bli riskfri, sä längeprivalkapilalisler och aktieägare har maklen över de arbelandes villkor ochmiljö. Hotet om arbelslöshel, reallönesänkningar och inskränkningar idemokratiska rättigheter innanför arbetsplatsens väggar kan inte undanröjasförrän kapitalismen har avskaffats och ersatts med etl folkvälde, dvs. Vihar erfarenheter av arbetsmiljöns betingelser under en lågkonjunktur.Jag skulle vilja påstå att arbetsmiljön under den senasle tvåtre-årsperiodeninte har förbättrats utan snarare försämrats i förhållande lill ulvecklingen ivärt samhälle. Lågkonjunkturen har gjort all den ekonomiska pressen påförelagen ökar alltmer. Företagen får alll mindre ekonomiska resurser förarbelsmiljöinsalser. Reallönesänkningarna har medfört att de arbetande tarsiörre risker för att uppnå sina löner. Del betyder också all arbetsmiljöntotalt sett är sämre. Man har även infört nya preslalionsnormer för att nå upplill lidigare reallöner. Totalt sell har arbetsmiljön under de senasle årenlagil elt steg tillbaka. Svårigheterna all bedriva elt framgångsriktarbetsmiljöarbete har, som man kan upptäcka om man ser närmare pä del,verkligen gått i baklås. Vpkhar drivit arbeismiljöfrågorna i och ifackföreningarna och även nått en viss framgång när del gäller sådana frågorsom asbest, införande av listan med hygieniska gränsvärden och sänkningar avdessa gränsvärden, skyddsombudens räll alt stoppa jobb, begränsning avepoxifärger, m. m. De fiesta av de slora arbetsmiljökraven är emellertid inletillgodosedda. Hörnsteneni den nuvarande lagstiftningen är arbelsmiljölagen, som trädde i kraft den 1juli 1978. Under riksdagsbehandlingen och i sin motion 1976/77:149 levereradevpk en omfaltande kritik mot varje kapilel i lagen. Lagen bedömdes som etlvisst framsteg i kampen för en bättre arbetsmiljö, men all den är hell otillräcklighar visat sig i den pågående lågkonjunkturen. Kriliken preciserades i 31satser som sammanfattades i fyra punkier: Lagen slog fasl all del dagligaoch lokala arbetsmiljöarbelel skall bygga pä klassamarbete - samarbete, som delheter. Fackföreningarna fick ingaavgörande och konkreta maktbefogenheter. De övergripandearbelsmiljöproblemen arbetstakt, jäkt och stress, ulslagning och utsorteringöverlämnades hell lill förhandlingar enligl medbestämmandelagen. Lagen var en ramlag somöverlämnade alltför viktiga beslut till arbeiarskyddsstyrelsen. Förslagensom vpk ställde röstades ner av . Men ingenting har skelt, vad Jag kanse, som skulle motivera en annan inställning från vpk:s sida. Kampen sker ulepå arbetsplatserna liksom tidigare, och vpk-kraven kommeratt få det gehör somtidigare vpk-krav har fåll när opinionen är stark nog alt genomföra dem. Åretsvpk-motion om arbetsmiljön, nr 792, behandlar egentligen två huvudområden,nämligen dels risker, riskgrupper och riskbekämpning, dels myndigheter,lagstiftning, utbildning och organisation. Arbetsmiljöns risker ochriskgrupper kan indelas enligl följande: Olycksfall.Omkring 200 personer dödas i arbetet . 1 700 blir invalider i denmeningen att de tillerkänns ersättning. Antalel skadade uppgår till ungefär 120000 per är. Siffrorna har varit konstanta under 1970-lalel, men de faklisklinträffade olyckorna på arbetsplatserna är mänga fler - det är en storunderregistrering. De är kända , och utbyggnaden av industrin harmångdubblat riskerna. Del finns klassiska exempel på risker: bly- ochkvicksilverförgiftning liksom silikos. Den sistnämnda sjukdomen beskrevs för200 årsedan av . Likafullt ärde klassiska riskerna utbredda på de svenskaarbetsplatserna. Kunskap och forskning räcker inle. Det krävs en aktiv kamp fören god arbetsmiljö. Del är den erfarenhet man kan dra när del gäller de kemiskariskerna. Dessa har inle direkt ställ i rampljuset under 1970-lalelpä samma sätt som andra risker. hör radioakliv strålning-del gäller framförallt dem som Jobbar i kärnkraftverk, röntgen personal m. fi. -och ickeJoniserande strålning, som främst berör kraftverkspersonal. Bullretär välkänt som en riskfaktor och har ökal pä senare år pä grund avde alll snabbare maskinerna. Bullerbekämpning är en relativt kostsam historia,och här belyses motsättningen mellan kapitalägarnas profitinlresse och riskernaförde arbetande. Del görs i regel ytterst begränsade insalser i fråga ombullerbekämpning. Dåligbelysning är också en komfortfaklor som utgör en olycksfallsrisk, liksom drag. Defysikaliska riskerna är utredda och mer kända än de kemiska, men de nonchalerasi mänga fall av skyddsorganisationer och yrkesinspektion -del är inle så sloraproblem, lycks man mena. Sedan har vi ergonomiskarisker i ordels mera begränsade betydelse av arbetsställningar ocharbetsmoment som leder till sjukdomar i främst muskel- och ledapparat. Här haren förändring skett under . var lunga lyft detavgörande problemet, men är ensidiga rörelser och statisk belastning destörsta bekymren. Allvariigt är att de ergonomiska riskerna avspeglar sig i denhöga andelen sjukfrånvaro och förtidspensionering på grund av rygg- ochledbesvär. Deorganisatoriska och sociala riskerna eller de psykosociala riskerna är omöjligaatt avskaffa inom ramen för det samhälle som vi har , det kapitalistiskasystemet, eftersom grundfrågan är maklen över arbetsplatserna. Men en del harförbättrats. Det ställs nu krav på all skiftarbetet måste minska liksomensamarbetet. Etl reellt inflytande över personalpolitik, tillsättande avarbetsledning och löneformer har självfallet också stor betydelse. Rätten tillarbele kan förstärkas. Ulslagning och sjuklighel till följd av arbetsmiljön kanminskas genom en facklig kamp. Blandde sociala riskgrupperna finns också invandrarna. Det vore ganska naturiigl omskyddsanvisningar och skyddsföreskrifter översattes lill de vanligasteinvandrarspråken. Del är en självklarhet som vpk framför i motionen 605. Föralt kunna åtgärda riskerna och bekämpa dem pä ell effektivt sätt har vpk imotionen 792 ställt en rad krav. Detförsta är att den lokala fackföreningen skall få vetorätt angående arbeten somär förenade med olycksfallsrisk, och att delta införes i arbelsmiljölagen. Vikan se aU detta är ett starkt motiverat krav. ,, har i sina kampanjer gäll ul med all man vill ha prestationslöner. Manönskar prestationsnormer och en hel preslationslönekedja över hela arbetslivet.Del är en form av ackordslön, och vi vel att då kommer jäkt och stress fram.Del voreju det allra minsta och rimligaste att man gav facket rätt att här sägastopp mot denna anstormning från kapitalherrarna. Utskottethar en annan mening. Den borgerliga sidan är naturiigtvis nöjd med dennalagstiftning. Där är samverkan och medbestämmande pä arbelsköparnas villkornaturligtvis det viktigaste. Men man förvånar sig över att socialdemokratininte oroar sig över SAF:s kampanjer ulan skriver ihop sig med borgerligheten omatt avslå elt sådant ganska blygsamt yrkande om alt fackföreningsrörelsenskulle få välja löneform när vi har en sådan utslagning på arbetsplatserna. Yrkandel6 i molionen vill ge den lokala fackföreningen i stället för yrkesinspektionenrätt att beslula om när arbeiei skall återupptas efter att ett skyddsombudstoppat arbeiei på gmnd av fara. Motiveringenär att det är de som utsätts för faran som skall avgöra om etlarbeie kan återupptas eller inte. är del ju så att yrkesinspektionenkommer, men den har en begränsad lagstiftning lill sitt förfogande, och i deflesta fall kommer arbeiei att återupptas utan alt några nämnvärda ålgärder harvidtagits. Utskottetför sin del pekar återigen på samarbetet i bollen. Man skall komma överens om alla frågor mellan arbeisköparna och arbetarna. skallinom lagens ram klara av della, och ramlagen skall gälla. Man kan ju fråga sigvarför inle denna ram kan vidgas. Förall inle hell svärta ner yrkesinspeklörerna kan man Ju säga all de inle kanbeskyllas för att ha överträtt lagen ål arbetarnas häll, snarare Ivärtom. Menmed en annan konstruktion av reglerna för alt stoppa och sälta i gångverksamheten kunde yrkesinspeklörerna bli befriade frän befattning med dennaåtgärd. Yrkande4 i motionen innebär all representanter för arbetsgivarparten utesluts frånbeslutanderätt i arbeiarskyddsstyrelsen och att de fackliga representanternafår kvalificerad majoritet i såväl arbetarskyddsverkets styrelse somyrkesinspeklionsnämnderna. Yrkesinspektionenskulle Ju kunna vara eu redskap för arbetarna, på den lokala nivån tillsammansmed fackels representanter. Men utskottet hänvisar fortfarande, i gemenskapmellan socialdemokraterna och de borgeriiga partierna, att samarbetet ärutgångspunkten. Förhandlingar skall råda bot pä det mesta här livet, även påarbeiarskyddsstyrelsen. Men det är ju så att i arbetarskyddsstyrelsen pågårförhandlingar mellan parterna om hur anvisningar och normer skall utarbetas.Dessa förhandlingar går över huvudet på de arbetande som drabbas av den dåligaarbetsmiljön. Yrkande3 är etl krav på en minsl liofaldig säkerhetsmarginal all tillämpas vidfastställande av hygieniska gränsvärden, utgående från lägsta kända nivå sommisslänks ge akut eller kroniskt skadlig påverkan, samt att den preciseradedokumentationen bakom varje gränsvärde offentliggörs. Vpkhar påpekat de slora ofullkomlighelerna i den hygieniskagränsvärdeslistan. Det finns fortfarande inte någon redovisad dokumentation omvarför man sätter elt gränsvärde. Flera gränsvärden är redan salta så, allskadliga effekter kan förutses inträffa, och som vi vet tillämpas inte någonavgörande säkerhetsfaklor i gränsvärdena. Orsaken lill delta har avslöjats varade förhandlingar som förs med om lämpligagränsvärden. Listan fastställs sedan av arbetarskyddsverkets styrelse. Deiärju horribelt all del får gå till på delta sätt. Det är bl. a. detta som göratt vi vill ha en kvalificerad majoritet av arbetarrepre-senianler i verkelsstyrelse och alt målsättningen för arbetarskyddsverket och dess föreskrifterskall vara en riskfri arbetsmiljö utan hänsyn till företagens profiter. Utskottetavvisar återigen själva målsättningen att man skall ha en godsäkerhetsmarginal. Man kan fråga sig varför utskottet inle vill acceptera denprincipen. Det har i varit ständigt motstånd mot all från fen uttalad princip om hur gränsvärden skall sättas. Därför har vi dettaförhandlande och salta gränsvärden som ständigt får revideras. Utskottetger dock etl halvt bifall lill en del av motionskravet - man vill utreda fråganom dokumentationen bakom gränsvärdena. Vi vet att den är oerhörtbristfällig, och skulle vi fråga dem som sätter gränsvärdena vilkendokumentation de har alt vetenskapligt stödja sig på, skulle de inte kunnalämna fram särskilt mycket för alt verkligen bevisa att värdena är 4 protokoll 1978/79:127-129 Menmolionskravet handlar om mer-del handlar också om målsättningen. Ulskoltelsäger att del är förebyggande av skadlig eller besvärande påverkan som skallvara de hygieniska gränsvärdenas målsättning. Men målsättningen måste slällashögre, och det är därför som vi i bilden har fört in det tiofaldlgasäkerhetsmållel.