prot · G20927 · 1978-12-31 00:00:00 — BeiräfföndeInga Lanlz anförande villjag säga atl jag inte tänker medverka lill att detblir fier i landstingen. Jag tror inte heller att del skulle lösaproblemen. Del här är ingen vpk-fråga, ulan det är en fråga som alla kvinnoropinionsmässigt kan ställa sig bakom, och det kan även vi män göra. I varjefall har resurserna emellertid varil för små, och det ärju skäl som vimåste ta hänsyn lill. BelräffandeBonnie resonemang skulle jag bara vilja säga an några molioner inlebehöverskrivas i della sammanhang ulan all del närmasl är en sak för sjukvårdshuvudmännenau se till an organisationen på sjukhusen fungerar på det sätt som hon antytt. KARINNORDLANDER (vpk): Jag vill förde närvarande i kammarenläsa upp vpk-yrkandet i motionen. Där föreslås "all uttalar alt21-dagarsregeln i utomlänsavtalet, gällande förlossningsvård utanför del egnasjukvårdsområdet bör avskaffas". INGA (vpk): sägeratl det här inte är någon vpk-fråga. Nej, men manskulle verkligen önska alt del vore fler än vpk som agerade i den här frågan ikammaren, eftersom alla i ett vissl läge lycks vara överens. det gäller all falla dekonkreta beslut som skulle leda lill ett förverkligande av riksdagsbeslutetfrån om smärtlindring vid förlossning är man dock inte beredd lill delta;då saknas den politiska viljan. Om man vore beredd och som , detta är inte någon speciell vpk-fråga utan alla - både kvinnor och män- borde kunna arbeta för den, varför händer då ingenting? Varför för intekvinnorna den hjälp som de behöver fastän det gått riksdagenfattade det här beslutet? Beslutet var tydligen inte riktigt förankrat i deinstanser där det borde ha varit det, eftersom del egentligen inte har häntnågonting. Jag bara noterar all detta är en sak för landstingen. Det finns ingenanledning förriksdagen atlöverhuvudet på landstingen bestämma hur del skall blimed ett ulomlänsavtal,och därförharutskollets hemställan blivit denna. Beträffandefru resonemang om politisk vilja osv. vill jag säga att ändåmåst medge att del har blivit förbättringar -delta ärstatistiskt belagt och går inte alt jäva. Att förbättringar sedan inte skett itillräcklig utsträckning har också utskottet understrukit - vi är inte så kallsinnigasom vill göra gällande. Eftersom det har saknats både läkare ochtillräckliga ekonomiska resurser har det gått sakta framåt. är emellertidresurserna bättre, och jag tycker därför att del inte längre finns sammaargument som lidigare belräffande läkartillgängen. Därför hoppas jag au detskall bli elt resultat möjligt. INGALANTZ (vpk); Men varför är det då fortfarande sä, , atl bara 5 /o avde barnafödande kvinnorna får den hjälp till smärtlindring som de behöver när85 % av barnaföderskorna skulle behöva sådan? Det visar atl frågan harförhalats då man har motionerat i , som GöranKarisson själv sade. har vi siffror som visar - och det är socialstyrelsensrapport, så siffrorna går inte all bortförklara - atl det fortfarande bara är av kvinnorna som för sådan hjälp trots att av dem skulle behöva fåsmärtlindring. Det visar atl man har saboterat frågan på olika sätt, här iriksdagen och också i landstingen, eftersom man annars skulle ha fattat debeslut som varit hell följdriktiga 1971. GÖRANKARLSSON (s): Jag måste än en gäng råda fm Lanlz alt ta upp frågan där den hör hemma,dvs. Det är där som besluten skall fallas. Överläggningenvar härmed slutad. 8 protokoll 1978/79:27-28 Proposilionergavs på bifall till dels utskoltels hemställan, dels motionen nr 725 av LarsWerner m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 8 mom, 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 725 av m, fl. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då Inga Lanlz begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 242 av Inga Lantzm, fl,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 8 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 242 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röslal för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat; Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 721 av KarinNordlander m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 8 mom, 4 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 721 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KarinNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Psykiskaskador i samband med rån §21 Psykiska skador i samband med rån betänkande 1978/79:9 med anledning av motion om psykiskaskador i samband med rån. Det tillhör numera ovanligheten att jag går upp i talarstolen i ellmotionsärende, där utskotlet enhälligt avstyrkt framställningen. För mittvidkommande är motivet i del här fallet atl jag i samband med denna molion ompsykiska skador i samband med rån har fåu ett mycket stort bakgmnds-malerial ochhar fått ta del av ett stort antal brev från framför alll personer blandbankpersonal och postpersonal som varil utsatta för rånövergrepp om hur desedan upplever sin personliga situation. Det råder ingen tvekan om att det härproblemet har varit väsentligt eftersatt, men det är min förhoppningatl del skall observeras och därvid bli föremål för åtgärder.De synpunkter som har framförls till mig har också kommit från vetenskapligthåll. Jag har även tagit del av många uppseendeväckande artiklar itidningspressen. Jag dristar mig därför atl pröva kammarens tålamod en aningoch la dess lid i anspråk . Utvecklingenav antalet rån i är tyvärr föga hedrande för vårt land. Under de lioåren lill 1976 har summan rån utvecklats från 4 på eU helt är lill128 . Den ännu nyare statistiken visar ännu sämre siffror. Del ärnaturligtvis en ulveckling som inte är önskvärd. Enligt en tidningsuppgiftfrän leder ligan i Psykiskaskador i samband med rån fråga om dessa rån. "", sägs det inledningsvis i artikeln, "har Stockholmsbanker och postkontor rånats 94 gånger. Iår är vi på väg mot ett nytt skrämmande rekord. leder rånetsEuropatopp, och är i särklass före världsstäder som , Amsterdamoch ." Detär framför alll den mänskliga aspeklen i delta sammanhang som jag velat ta upp.När det gäller de vetenskapliga synpunkterna harjag bl. a. lagil del avprofessor resonemang. Han är miliiäröverpsykolog på försvarelsforskningsanstalt. "Fören bank- eller postanställd som blivit rånad och då känt sig hotad till Livetuppträder liknande fenomen som under krigsförhållanden. Upplever man ettlivshot -det kvittar om det sker i krig eller i vanligt civilt liv - kan delleda till psykiska sjukdomstillstånd," Hanmenar att man kan belägga direkt psykiska skador hos post- och bankanställdasom blivit rånade. Delta är något, anser han, som inte har observerats iarbetarskyddslagstiflningen. Dessa frågor borde, säger han, vara särskiltaktuella. "Samiidigi som man förbättrar säkerheten på post- och bankkontorblir nämligen de affärsanställda mera utsatta," Dettahar även utskottet visat på. Del är inte enbart fråga om rån - ock.så andravåldssiluationer kan medföra sådana här symptom. Jag delar på den punkten heltutskottets bedömning. Agrellanser vidare att en ångestneuros ligger på lut bakom hörnet efter en sådan härsituation. Sådana situationer bearbetar vi i drömmen, anser han. Händelsensjunker ned i det undermedvetna, men där flnns den kvar. Man är rädd när mangår till jobbet. Det här har verkligen en djup mänsklig aspekt, som också återspeglasi de många privata brev jag har föll la del av och som jag nämndeinledningsvis. Äveni den tidigare nämnda artikeln har några personer kommit till tals underfingerade namn. En person - del kvittar om del är en han eller hon -skriver iett brev att det behövs psykisk hjälp efter ett rån, "Själv fick jag åkatill , vänta flera limmar, prata , sedan fick jag enValiumlablett (vilka jag kunde ha fött hur myckel som helst) och sedan fick jagåka hem. Jag fick chocken senare, när larmet gick (oavsiktligt) påen annan poslanstalt. Poliser rusade in med dragna pistoler och höga röster. Såska det inte behöva vara. Det behövs atl man för TALA med någon, ingående. Intemed någon som jamsar med i en stressad kvart och ger Valium." - Det varskrivet av en som varit utsatt för en rånsilualion. Jag skulle kunna dra mångasådana utlåtanden. Motioneninnehöll, som framgår av utskottsbetänkandet, tre önskemål: För del förstaskall de som varil utsatta för en rånsituation ges en riktig vård, inkluderandeen psykisk, psykologisk och vid behov psykiatrisk vård. Fördel andra innehöllmotionen förslag om en ökad satsning på forskning och för det tredje en begäranom ytteriigare vidgad information. Utskottethar i sin skrivning - som jag som ordförande i elt annat utskott måste betecknasom synnerligen positiv och välvillig - framhållil atl vi har arbelsmiljölagen,vi har företagshälsovården och vi har ett informations- syslem som fr. o. m, nästaår skall bli dalorbaserat. Jag vet inte om det här att del skall blidalorbaserat skulle inge större förtroende; del ger i alla fall inte någonvidgad möjlighet lill mänsklig kontakt. Jag är över huvud taget ganskaskeptiskt inställd lill datorer i sådana här sammanhang. Utskottethar vidare redovisat de remissyttranden som har inkommit. Jag är som motionärmyckel tacksam för att utskottet har gjort denna seriösa remissomgång. Jag harockså jämsides haft kontakt med såväl bankinspektionen som postverket i de härsammanhangen. Utskottet redovisar således remissinstansernas yttranden, ochbeträffande de tre yrkandena leder det till följande: Man påstårattdetnufinnsen riklig vård eller, som man ibland med elt finare ord kallar det, enadekvat värd. Det är min förhoppning att den förvissning som utskottet på denpunkten visar verkligen är reellt underbyggd. En hell enhällig remissopinionär för en vidgad forskning. Däremot är man skeptisk mot en vidgning avinformationen. Jag kan hålla med om all informaiion lill allmänhelen måste varamer eller mindre bortkastad, men information lill den berörda personalen ärutan tvivel angelägen. Det framhålls dock atl sådan information f n. finns ochär tillfredsställande. Vadslutligen gäller utskottets egen skrivning kan den, såsom vi brukar skriva imera seriösa utskottssammanhang, betraktas som ganska positiv. Ulskotlet delar,säger man, "uppfattningen atl det kan inge stark oro och innebära psykiskapåfrestningar för den som utsätts för ett rånförsök att i sin fortsattaverksamhet behöva vara beredd på ett upprepande av händelsen". Utskottetsäger också alt, som framhållits i motionen, en erforderlig vård bör beredasdem som ändå besväras av psykiska symtom som en följd av rånupplevelse ochanser atl remissvaren utvisar att bank- och postpersonal redan erbjudits sådanvård. Del referat av elt uttalande av en av de inblandade som jag lästeupp pekar inte direkl på detta, men jag är medveten om alt här kan uppgift ståmot uppgift och att det ena som det andra kan bedömas efter sin utgångspunkt. Närdet gäller forskningsresurserna menar utskoitei atl förslagel har mottagitspositivi av samtliga remissinstanser, och utskottet anser det vara av stortvärde alt fö dessa frågor bättre belysta, särskill med hänsyn till delallvarliga hol mot bank- och postpersonalens arbetsmiljö som rånen innebär. Jag har med det anförda velal understryka allvaret i den fråga som jagoch har tagit upp i vår motion. Jag har påvisat att myndigheteroch remissinstanser också har sett allvarligt på dessa frågor. Genom utskoltelspositiva skrivning och den skärpta tillämpning som även lagutskottet använderbetyder det inte så mycket att socialutskottet föreslår att avslårmotionen. Jag och utskottet förutsätter nämligen att de ansvarigamyndigheterna, från regeringen och nedåt, läser det positivautskottsbetänkandet och ser lill alt ytterligare åtgärder vidtas i syfte atllindra besvären för de människor som har varil utsatta för sådana här övergrepp. Meddetta, herr talman, för jag anmäla alt jag inte har något särskilt yrkande. Psykiskaskador i samband med rån Eftersom så utförligt har skildrat vad utskottet harskrivit och förklarat sig nöjd med delta, kan jag fatta mig kort. Jagvill gärna understryka den avsky vi känner för dem som begår rån ochvåldshandlingar. Jag vill också understryka att allt skall göras för all selill alt de människor som har varit utsatta för sådant för den vård och hjälpde behöver. Det framgår myckel klart av ulskollels skrivning atl vi är ense omdetta. Dettavåld berör emellertid inte bara de personalkategorier som harpekat på i sin motion, utan väldet ärett slorl arbetsmiljöproblem, vilketframgår av utskottets redovisning. Uiskoilel är emellertid lillfredssiälll medatt arbelarskyddsslyrelsen inletten övergripande kartläggning av dettaproblem. Vi hoppas att det med utgångspunkt i den skall kunna vidtasytterligare åtgärder för atl så långt som det över huvud taget är möjligt kunnakomma lill rätta med dessa avarter i vårt samhälle. Jag ber atlfö yrka bifall lill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. §22 Arbetsmiljön för gravida kvinnor betänkande 1978/79:10 med anledning av motion om arbetsmiljönför gravida kvinnor. Låt mig fö börja med alt konstalera att vi motionärer, trots allsocialutskottet beslutat sig för alt avstyrka vår molion 1086, kan läsabelänkandel med en viss tillfredsställelse. Motiveringen tyder nämligen på atlvi är helt överens om nödvändigheten av atl alla krafter nu bör satsas på attfö en ökad kunskap om och en bältre framförhållning när det gäller gravidakvinnors arbetsmiljö. Jagär glad över alt man både i remissinstanserna och i utskottet har diskuteratfrågan i hela dess bredd och inte bara det relativt begränsade område sommotionens rubrik antyder. Del är nämligen inte bara en fråga om undvikande avlunga lyft, omplacering eller att ge ledighet, utan här gäller det i ställetatl skapa en livsmiljö som är trygg både före, under och efter en graviditet.Dessa tre faser har var och en sina frågeställningar. Före graviditeten vidgas frågantill atl också gälla männens arbeismiljö, specielll dess inverkan påforlplantningscellernas livsduglighet. Man forskar på bl. a,narkosgasernas och blyets inverkan på mannen vad avser spermieska-dor. Finnsdet fier riskområden? Man har funnit ofrivillig sterilitet, som kan ha orsakalsav miljöfaktorer, och del gäller både kvinnor och män. den mekanismen ut? Eftergraviditeten, under amningen, kräver tryggheten all inga skadliga ämnen överförstill barnet via modersmjölken. Vilka ämnen bör man vara mest aklsam på? Del härär några frågor som man ännu inte vet hela svaret på. När del gällerförhållanden under graviditeten kan man hänvisa lill många tidningsrubriker somvittnar om misstankar men inle så ofta om kunskap, och det har gett upphov uttalad oro både från lekmän och från forskare. Manhar , efter rapporter från fältet, uppmärksammat den kompliceradearbetsmiljö som sjukvårdspersonalen arbetar i, speciellt anställdasom har arbele på operations- och laboralorieavdelningar-det kan vara ettexempel. Manhar också föll indikationer från den kemiska industrin, där personalen pä sinahäll lagt märke lill elt ökal antal spontanaborter. Delta har lett lill forskningsprojektangående lösningsmedels effekter på bl, a, fosterutvecklingen. Vikänner alla till den rapporterade oron angående några av fenoxisyrorna ochandra bekämpningsmedel saml de pågående undersökningarna på grund av detta.Exemplen kan mångfaldigas men tyder på all man måste la människors oro päallvar. Docent har i en söndagsartikel i sagt somen kommentar lill en rapport från : "Del är förfärande ofta somvanliga människors iakttagelser avslöjat pågående eller begynnandemiljökatastrofer. Den ena debatten efter den andra har börjat den vägen,"Jag menar alltså alt man från myndigheternas sida måste vara lyhörd för sådanasynpunkter, till forskningens fromma. Även en amatör kan ju som vi vet varaexpert - expert på sin egen situation. Iutskottsbetänkandei gör man en genomgång av pågående projekt. Man nämner bl. a,värdet av samordning av redan befintliga register och medicinskaforskningsrådets beslulade initiativ lill effekl visering av denverksamheien. Man hänvisar också lill arbeiarskyddsfondens arbetsgrupp, somskall se över behovet av orienterad epidemiologi och som väntas komma med enrapport över vad man anser behövs för atl göra den forskningen meningsfullinför framliden. Man redovisar ett initiativ frän den förra regeringen lillutökat forsknings- och utvecklingsarbete för all konstalera hälsorisker iarbetsmiljön. Det finns alltså rimliga skäl atl avvakta de -som jag hoppas -kraftfulla åtgärder som man där kommer alt kräva. Minförhoppning är bara att den starka satsning som skissats i betänkandet rasktskall förvandlas från planer till handfast verklighet. Som arbelarskyddsslyrelsenoch socialslyrelsen påpekat i remissvaren ställer man sig positiv lill allmedverka med både material och undersökningsmetoder. Del är resurserna, bådede personella och ekonomiska, som i dagens läge hindrar sammanställning ochutnyttjande av dessa kunskaper, Slalen måste här ge ökade möjligheter. Manmåsle också mer effektivt kunna testa de många lusen olika ämnen som omger oss.Vi behöver bara kasta en blick t, ex. i en sammanställning från det amerikanskaNIOSH för all förstå alt arbetsområdet är stort även i . Listan överteralogena ämnen, dvs, ämnen som kan ge missbild- ningar,är tätskriven och omföngsrik, men den för inle bli en enda sida tjockare. Vårkunskap om den mänskliga organismens sårbarhet när det gäller miljöpåverkan ärf n, lilen,ochalla är ense om all den måsteökas. I väntan på det stora samladegreppet måste vi vara realister och starta med det som lättast låter siggöras. En snabb orientering bland riskgrupper för aU urskilja och sanera dåligaarbetsmiljöer hör till de angelägnaste åtgärderna. En undersökning avspontanaborter och missbildningar komjDletterad med en kartläggning avbakgrundsfaktorer kan ulföras genom samarbeie mellan t. ex,mödravårdscentraler, gynekolog- eller förlossningsavdelningar ochyrkesmedicinska kliniker. En sådan form av epidemiologisk undersökning provas fn. i mitl eget hemlän,ochdär har man en förhoppning om att kunna finna enmodell för sådana jämförande undersökningar som skall kunna användas på defiesta orter här i landei. Detär sådan verklighetsnära forskning som måsle stimuleras som en kompletteringtill den mer långsikliga och grundläggande planeringen, Enliglen artikel i frän 1974 hade 3 9é av de nyfödda, vilket dåbetydde något över 3 000 barn, någon missbildning av sådan grad att denallvarligt påverkade individens överlevnadsförmåga eller orsakade ett medicinsktingripande eller utgjorde ett mera belydande handikapp av t. ex, kosmetisk art.Av de medfödda missbildningarna ansågs bero på genetiska faktorer, 3 96 påkromosomrubbningar och ytteriigare 3 96 på andra kända yttre orsaker, 68 96däremot, alltså ungefär 2 200 barn, hade okänd etiologi,dvs, man vet inte vadsom förorsakat skadan. De« siffran bör vi ha för ögonen från och med . Jagsätter som sagt stort hopp till verkligheten bakom den posiliva skrivningen iutskottels betänkande, men jag förbehåller mig rätten alt kritiskt granska delkommande årets initiativ. Jag har inget yrkande utöver bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls, 1978/79:1 med anledning av molion om alkoholfridryck vid nattvardsgång 1978/79:2 med anledning av motion om vägskyltningentill kulturhistoriska sevärdheter 1978/79:3 med anledning avmotion om en , m, m, 1978/79:4 med anledning av molion om besvär vidarrende av kyrklig jord 1978/79:5 med anledning av motion om ortnamnenskulturhistoriska Nr 27 värde Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §24 På förslag av andre vice talmannen beslöts att kammarens förhand- lingar skulle fortsättaskl, 19,30, §25 Anmäldes och bordlades 1978/79:33 om ändring ilagen (1968:430) om mervärdeskau, m, m, 1978/79:58 om ändring avreglerna om folkbokföring och beskattning av personeranställda utomlands i svenska statens tjänst, m. m. 1978/79:65 om ändring ilagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift m. m. §26 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1978/79:70 av AnnaEliasson (c) lill arbetsmarknadsministern om sysselsättningen i glesbygd: Allas rätt lill sysselsättning är ell grundläggandemål för sysselsättningspolitiken. En av de viktigaste förulsätlningarna föratt denna målsättning skall kunna uppfyllas är en aktiv och förstärktregionalpolitik. De samhälleliga insatserna måste inriktas så att människor iolika landsdelar för likvärdiga möjligheter till sysselsällning, service ochgod miljö. Denna målsälining har också lagts fast av , F.n, råder emellertid stora skillnader i sysselsättningsgrad mellan såväl skildalandsdelar som tätortsområden och glesbygdsområden. De undersökningar ochkarlläggningar som gjorts av förvärvsintensiteten visar att den är högst istorstadsregionerna. Förvärvsintensiteien skiljer sig vidare markant mellankvinnor och män. Det innebär sammantaget att skillnaderna i synnerhet förkvinnor är avsevärda mellan t, ex. storstadslänens och skogslänenssysselsättningsmöjligheter. Au uppfylla målsättningen arbete ål alla är därföri hög grad en fråga om att trygga sysselsättningen i glesbygdsområden ochskogslän och därigenom i högre grad lillgodose kvinnornas rätt tillsysselsättning. Hittillshar kunskaperna om sysselsättningen och sysselsällningsbehoven i glesbygd varitbristfälliga. Del har gjorts prognoser och trendframskri vningar ombranschutvecklingar, den offentliga sektorns expansion, serviceulveck- ling, framtideninomjord-och skogsbruk osv. Däremot häri hög grad saknats kartläggningar ochanalyser av omfattningen av kombinaiionssysselsäii-ningar,dellidssysselsätlningar och glesbygdsområdenas sysselsältnings-mönsler. Likasåhar fö kartläggningar och analyser.gjorts av lokala arbetsmarknader, lokalasysselsättningsmöjligheter och människors egna önskemål när del gällersysselsältning och samhällsinsatser, Mol denna bakgrund är ett projekt som nupågår i av stort inlresse, Projekiei gäller Föllingeområdet ochhar som syfte all på basis av iniervjuundersökningar kartlägga en lokalarbetsmarknad. Brislenpå kunskaper om dessa förhållanden påverkar givelvis möjlighelerna atl påeffektivaste säll inrikta sysselsättningspolitiken på att varaktigt tryggasysselsällning och försörjningsunderlag i glesbygd, uppmärksammad rapport som framlagts av expertgruppen för regionalutredningsverksamhet (ERU) påtalas de bristfälliga kunskaperna om lokalaförhållanden i samband med planeringen av 80 och insatserna iLuleåregionen. En allmän slutsats i rapporten är all man inför framlidasalsningar bör göra omfallande analyser av arbeismarknad och näringsliv iberört område innan man fattar slutgiltigt beslut om något projekt.