prot · G209141 · 1978-12-31 00:00:00 — (m), varihemslällls aU beslutade 1. alt hyresnämndens yttrandetillerkändes legal presumtionsverkan i ersäilningsprocessen, 2. all frågan om ersättning vidobefogad uppsägning prövades av hyresnämnd, 3. alt förbud mot indexklausul vidkortlidsavtal vid uthyrning av lokaler infördes, 4. all en obligatorisk ömsesidiguppsägningstid infördes, och 1978/79:2206av m. fl. (vpk), vari föreslagils aU skulle anta de lillpropositionen lämnade lagförslagen med de ändringar som förordats i molionen,innebärande att hyresrätlsutredningens förslag beträffande presumiionsregeln,ersäilningsprocessen, indexklausuler och uppsägningstid borde genomföras. 1.att med anledning av regeringens förslag och moiionerna 1978/79:2194,2204, 2205 och 2206 skulle anta ulskollets förslag lill lag om ändring iJordabalken, innebärande bl. beiräffandepresumtionsregel - att hyresnämnds yttrande i en ersättnings-process fickfrångås endasl om det visals eller eljest var uppenbart att marknadshyran varpåtagligt högre eller lägre än nämnden , resp. all hyresnämndensbedömning av anvisad lokals godlagbarhel inte varit riktig, beiräffandeindexklausuler - au utskottet tillstyrkt motionsförslagen och beiräffandeuppsägningslid -all lokalhyresgäsl alllid skulle ha rätt lill en sådan , vilket dock inle skulle gälla för hyresavtal beträffande lägenhetsom var avsedd all användas för annal än förvärvsverksamhet om detta hyresavtalhade samband med hyresavtal som avsäg bostadslägenhet. 2. all skulle a. upphävasill beslut den I9april 1979 (prop. 1978/79:90, JuU 1978/79:30, rskr 268) beträffande lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, b. medanledning av regeringens förslag och motionerna 1978/79:2194, 2204, 2205 och 2206 anta utskottets förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder. Reservation hade avgivits av (),(), () och () som attutskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag och motionerna 1978/79:2194,2204, 2205 och 2206 skulle anta a. regeringensförslag lill lag om ändring i jordabalken såvitt avsåg 12 kap. 57 a §, innebärande alt hyresnämndens yttrande inle skulle tillerkännas legal presumtionsverkan i en eventuell ersättningsprocess, b. utskottets förslag lilllag om ändring i jordabalken ulom såvitt avsåg 2 kap. 57 a §. belänkande nr 32 om lokalhyra, som vi skall behandla , är inte kontroversiellt i någon siörre utsträckning. Jag kan därför fattamig ganska kort. I både utredning, proposition och molioner har man varitrörande ense om behovet av att slärka lokalhyresgäslernas ställning. Om denpraktiska utformningen av lösningen på detla problem har del rätt delademeningar pä några punkter. Efter utskottsbehandlingen är det bara på en punktsom meningarna går isär. Och det gäller frågan hur lagligt stark inverkan etthyresnämndsytlrande i ell medlingsförfarande skall ges i en eventuelltefterföljande ersättningsprocess. I den frågan - den s. k.presumiionsregeln-föreligger en reservalion frän ulskollets folkpartister ochmoderaler. Allaär vi överens om alt del medlingsförfarande hos hyresnämnd som ingår vid tvistom föriängning av hyresavtal skall ge kvalificerad förhand-lingshjälp. Och ellviktigt inslag i den proceduren kan dä vara elt hyresnämndsytlrande ommarknadshyran för den lokal det är fråga om. Det som vi inte är överens om ärvilken rättslig tyngd elt sådanl yttrande skall tillmätas i en eventuelltföljande ersättningsprocess. Majoriteten menar all del bör kunna frångås endastom del i den forlsalla processen visas all lokalens marknadshyra varilpåtagligt högre eller lägre än nämnden angett. Vireservanter har den uppfattningen att elt nämndutlalande om lokalhyran, ävenom det inte ges legal presumtionsverkan, i de allra flesla fall ändå kommer attulgöra en lillräcklig påtryckning på parlerna all träffa uppgörelse på den avnämnden angivna nivån. Parlerna lorde under alla förhållanden vara väl medveinaom att hyresnämndens yttrande i en eventuell ersättningsprocess kommer alltillmätas stort bevisvärde, vare sig det ges en legal presumtionsverkan ellerej. Omman skapar den av utskotismajoriteien åsyftade starka uppbindningen redan vidmedlingsförhandlingarna under hyresnämndens medverkan, kan della - vilket mångaremissinstanser framhållit - leda lill all i och för sig okompliceradeförlikningsförhandlingar flr processkaraklär. Och man får räkna med allparterna i mänga fall kommer att flnna del inle blott förenligt med sinaintressen ulan t o. m. nödvändigi all la fram mycket omfattandeorlsprisutredningar innan hyresnämnden fattar sitt beslul. Detta förlängermedlingen och kan innebära betydande kostnader för parterna. Detfinns anledning påpeka all del finns ell mönsler i remissyttrandena överutredningsförslaget. Lokalhyresgästernas förespråkare vill ge hyresnämndensyttrande presumtionsverkan, medan faslighetsföreträdare har den motsattauppfattningen. Domstolarna, som inle har några partsintressen, förordarenstämmigt all hyresnämndens yttrande inle skall ges legal presumtionsverkan.Att Kooperativa förbundet och hyresnämnden i går pä samma linjefinns det anledning aU observera. Vilkenlinje man slutligen väljer är en avvägningsfråga. Vi reservanter menar attövervägande skäl lalar för alt man går på den linje som föredragande statsrådetkommil fram lill efter att ha vägt de båda förslagen mot varandra och såledesavslår från all ge hyresnämndens yttrande legal presumtionsverkan. Jag ber all på denna punkl fl yrka bifall lillreservaiionen och i övrigl bifall lill utskottets hemställan. (vpk): Jag vill genast säga att jag i stort sett är tillfredsställd medinnehållet i del uiskousbelänkande som vi nu behandlar. Del ärjag med hänsynlill den parlimolion som vi kommunisterna har väckt i denhär frågan. På tre av de punkier där vi har föreslagil ändringar i förhällandelill proposilionen, ändringar som sammanfaller med vad hyres-rällsulredningenhade föreslagit, har vpk-förslagen tillstyrkts. Päden fiärde punkten som har med den s. k. ersäilningsprocessen all göra, dvs.bestämmelserna om vilka som skall avgöra skadesländsfrågor, har molionensförslag inte tillstyrkts. Vi har pä den punklen föreslagit alt hyresnämnden ochbosladsdomsiolen skall avgöra skadesländsfrågorna, men utskottet har inte gåttpä den linjen. Utskottet har emellertid hänvisat till alt hyresrättsulredningenenligl sina direktiv i sill slutbetänkande kommer att fullständigt behandlafrågan om huruvida samtliga tvister på hyresrättens område bör prövas avhyresnämnden med bosladsdomsiolen som slutinstans. Problemet kommer alltså attbehandlas av hyresrättsulredningen, och vi har från vpk:s sida ingenling emolalt frågan om var ersällningsmålen skall handläggas flr anslå tillsutredningens resultat föreligger. Lokalhyresgäslernasbesittningsskydd har varil föremål för mycken diskussion under hela 1970-lalel.Det indirekta besittningsskydd som lokalhy resgäslerna nu har, har brister ochofullsländigheler som genom de nu föreliggande förslagen och ändringarna inletill fullo har reparerats, men 3 protokoll 1978/79:141 förslagen går åt rätt hälloch innebär en beiydande förbättring för lokalhyresgästerna. Jagkan, herr lalman, med det Jag nu sagt begränsa mig lill att uttala mintillfredsställelse över den behandling som vpk-molionen och andra molioner isamma riktning har fill i deUa sammanhang och yrka bifall lill ulskolletshemslällan. I civilutskottets belänkande nr 32 behandlas propositionen 1978/79:89om lokalhyra Jämle fyra molioner som väckts med anledning av proposilionen.Motionerna är i sak samstämmiga. Bakom dem står förelrädare försocialdemokraterna, , moderalerna och kommunisterna.Förslagen i propositionen bygger i de flesla delar på hyresrätlsutredningensbetänkande i ämnel. Det som man lar upp i moiionerna är fyra områden, därbosladsministern anser att utredningens förslag inte bör genomföras:presumiionsregeln, ersätlningsprocesser, indexklausuler och uppsägningslider.Beträffande de tre sistnämnda föreligger enighet i utskollel. Vi föreslårsålunda alt tvister om ersättning enligt hyreslagen även i fortsättningen skallhandläggas hos fastighetsdomstol, all indexklausulerskall förbjudas ihyresavtal som ärslulna fören lid av högst etl år eller samlatt en uppsägningslid av minsl skall gälla för lokalhyresgäsl, omhyrestiden omfattar minst denna lid. Om della är alltså samtliga i ulskoltelense. Beträffandeden återstående frågan, presumiionsregeln, har - som sadehär - och folkpartisterna inte kunnat ansluta sig tillulskoitsmajorileten. Vad det gäller är införande av en s. k. presumtionsregel ihyreslagstiflningen. hade föreslagit all hyresnämnd påbegäran av part skulle yttra sig om marknadshyra och att delta yttrande i enevenluell ersättningsprocess skulle fl frångås endast om det visas eller eljestär uppenbart att marknadshyran är påtagligt högre eller lägre än nämnden angetteller att hyresnämndens bedömning av anvisad lokals godlagbarhel inte varilriklig. Iproposilionen avvisas utredningsförslaget om all hyresnämndens yttrande skallha presumtionsverkan i senare ersätlningslvisl. Somjag anförde har alltsåi samtliga molioner ställts del motsatta yrkandet, all utredningsförslaget ompresumtionsregel bör leda lill lagsliftning. Det har ulskollsmajorileten ocksåställt sig bakom. Skälenlill all vi tillstyrkt motionerna i detla avseende är all vi tror all manhärigenom uppnår ett effektivare medlingsförfarande vid tvist om lokalhyra. Delframgår av proposilionen all man mot varandra vägt fördelar och nackdelar medpresumiionsregeln. Regeringen har stannat för all den skulle ha övervägandenackdelar. Utskottet gör alltså den motsatta bedömningen. Vi tror inle all delhär av parterna kommer all uppfattas som en form av process ulan all del kommerall uppfattas som eU förlikningsförfarande. Effeklerna av en presumtionsregelär så positiva alt en sådan bör realiseras, så all ell effektivaremedlingsförfarande vid tvist om lokalhyra uppnäs. Meddetta, herr talman, ber jag alt fl yrka bifall lill civilutskotiels Nr 141 hemslällan pä samtliga punkier i belänkande nr 32. Överiäggningen var härmed slulad. Ändring i konkurs-Proposilioner gavs pä bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservalio- w i m nen av m.fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. upplästes och godkändesföljande voieringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemslällan i belänkandet nr 32 röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä WilhelmGuslafsson begärde rösträkning verkställdes voiering med omrösiningsapparatDenna omröslning gav följande resultat: §8 Ändring i konkurslagen, m. m. Föredrogs lagutskottets betänkande 1978/79:19 medanledning av proposilionen 1978/79:105 med förslag till ändring i konkurslagen(1921:225), m. m. I proposilionen 1978/79:105 hade regeringenGuslitiedepartementei)-efter hörande av lagrådel - föreslagil altanta 1. lag om ändring i konkurslagen(1921:225), 2. lag om ändring i jordabalken, 3. lag om ändring i lagen(1921:244) om ulmälningsed, 4. lag om ändring i lagen(1956:217) om vissa kreditinrättningars konkurs, 5. lag om ändring i lagen(1970:741) om stadig lönegaranti vid konkurs, 6. lag om ändring i lagen(1971:494) om exekutiv försäljning av fasl egendom, 7. lag om ändring i lagen(1971:500) om exekutiv försäljning av luftfartyg m. m., 8. lag om ändring irättshjälpslagen (1972:429). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föreslås genomgripande ändringar av bestämmelserna om 35 Ändringi konkurslagen, m. m. konkursförvallningoch lillsyn över konkursförvallning. Även i reglerna om konkursgäldenärensrörelsefrihet m. m. föresläs ändringar. Reformen är etl led i den fortgåenderevisionen av konkurslagstiftningen. Ifråga om ordinär konkurs är syftet med förslaget att åstadkomma en ordning förförvaltning och lillsyn som är effekiivare och bättre anpassad lillnutida samhällsförhållanden än gällande ordning. Förvaltningen skall handhasav specialisler, i första hand advokater. Förvallaren får en i huvudsaksjälvständig ställning i förhällande till tillsynsorgan ochborgenärs-kollekliv. Han skall dock i viktigare förvaltningsfrågor samråda medsärskill berörda borgenärer. I siörre och mera komplicerade konkurser skallförvaltaren kunna fl hjälp av en rådgivare som utses av konkursdomstolen. skall inte finnas kvar i ordinär konkurs. Tillsynen skall i ställetåvila kronofogdemyndighet är att i princip en kronofogdemyndighet ivarje län skall utses all fungera som tillsynsmyndighet i konkurs.Tillsynsmyndigheten skall övervaka att förvaltningen bedrivs på ettändamålsenligt säll och därvid bl. a. se lill all avvecklingen inte fördröjs ionödan. Konkursdomarenskall inte ha någon tillsyn över förvaltarens verksamhei. Däremoi flr han lilluppgift alt svara för förlikningsverksamheien i ordinär konkurs. Han skall bl.a. vara ordförande vid föriikningssammaniräde. När tvistefrågorna ärkomplicerade skall konkursdomaren kunna uppdra åt lämplig person all biträda iförlikningsarbeiei. Ipropositionen föresläs vidare all del nuvarande systemet med s. k.falligkonkurs ersälls av en ny ordning för handläggning av mindre konkurs.Denna handläggningsform skall dessulom tillämpas i åtskilliga fall som nuföljer reglerna om ordinär konkurs. Förslaget syftar främsl lill att komma lillrälla med de brislersom är förenade med nuvarande falligkonkurser och allåsladkomma en effektivare konkursförvallning. Enviklig nyhet är all förvaltare skall förordnas i alla mindre konkurser.Förvaltaren skall i princip ha samma kvalifikationer som förvaltare i ordinärkonkurs. innebär all advokater i allmänhet kommer i fräga förförvaltamppdragen även i de mindre konkurserna. Förvallaren skall utredaorsakerna lill obeståndet saml undersöka om det finnsåtervinningsmöjlig-heieroch om gäldenären kan misslänkas för gäldenärsbroll.Till förvaltarens uppgifter hör ocksä alt utreda vilka fordringar som kan görasgällande i konkursen. Omdel inle finns lillgångar i boel som läcker konkurskoslnaderna och boets andraskulder, skall konkursen avskrivas i anslutning till att gäldenären beedigarbouppteckningen. Finnsdel egendom i boel, skall förvallaren sälja den och upprätta etluldelningsförslag. Borgenärerna behöver inle bevaka sina fordringar. Uldel-ningsförslagelprövas av konkursdomaren efter etl kungörelseförfarande. Tillsynenöver förvaltningen i mindre konkurs skall liksom i ordinär konkurs utövas avkronofogdemyndighet i egenskap av tillsynsmyndighet Om den mindre konkursenuppstått pä ansökan av annan borgenär än staten och kosinadernainle kan las ul ur boel, skall borgenären svara för Nr 141 dessa intill elt beloppmoisvarande en tiondel av basbeloppet. Staten skall stå Onsdaeen den för de kostnader som inlekan belalas av boel eller ansvarig borgenär. Skärpningar föreslås ibestämmelserna om konkursgäldenärs rörelsefrihet _ och om tvångsmedel motdenne. Möjlighelerna att hämta eller häkta honom i konkurs- Gäldenärenskall vidare kunna åläggas alt lämna ifrån sig sill pass. Enligl förslaget skallingripande i form av reseförbud och ytterst häktning kunna ske mot gäldenärredan innan konkursansökan har prövals. gäldenären är juridiskperson, skall även förutvarande ställföreträdare i vissa fall vara underkastad deinskränkningar i rörelsefriheten som gäller för Genomförslaget öppnas ocksä möjlighel för borgenär all innan konkursansökan har prövalsfl kvarstad eller skingringsförbud beiräffande gäldenärens egendom. " Reformen föreslås träda ikraft den ." Idetta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1977/riksmöie väckta moiionerna 1977/78:528 av KnutWachtmeister (m), 1977/78:1004 av BerntNilsson m. fl. (s), 1977/78:1472av (),vari yrkals all hos regeringen begärde förslagtill sådan ändring av konkurslagen att även konkursbo kunde försättas ikonkurs, dels de under allmänna molionsiiden vid 1978/79 årsriksmöie väckta moiionerna 1978/79:246av m. fl. (vpk), vari yrkals all hosregeringen begärde omedelbara iniiiativ för all förhindra all konkurserutnyttjades för ekonomisk brollslighel, 1978/79:1765av (), vari säviii nu var i fråga yrkals 1. attriksdagen skulle anta sådana ändringar i konkurslagsliftningen all de synpunkier som anförts i molionen blev fillgodosedda, 2. altriksdagen hos regeringen begärde utredning av frågan om införande av en systematisk förteckning hos patent- och registreringsverket över personer som var styrelseledamöter i aktiebolag, delsde med anledning av propositionen väckta moiionerna 1978/79:2207 av LennartAndersson m. fl. (s), vari yrkals all skulle 1. beslutaatt kronofogdemyndighet som huvudregel skulle vara förvaltare i mindre konkurs, 2. beslula all länsslyrelse skullevara tillsynsmyndighet i konkurs, 3. avslå förslaget om utseende avperson att vara rådgivare och/eller förlikningsman i ordinär konkurs, 4. anta de vid propositionenfogade förslagen lill lag om ändring i konkurslagen och lag omändring i lagen om statlig lönegaranti vid konkurs 37 Ändringi konkurslagen, m. m. medde ändringar däri som motionärerna föreslagil, 5.ge regeringen lill känna vad som i molionen anförts om arbelsmarknadspolitiskaoch regionalpolitiska intressen i konkurs, 1978/79:2208 av m. fl. (vpk), variyrkals all med anledning av proposilionen 1978/79:105 i konkurslagen(1921:225) införde bestämmelser som innebar 1. all förbud skulle råda förgäldenär alt driva bokföringspliklig rörelse under viss lid efter konkursensupphörande (s. k. konkurskaraniän), 2. alt bland de utseddaförvaltarna vid konkurs i tillämpliga fall alltid skulle vara minsl enrepresentant för de anställda, och 1978/79:2209 av m.fl. (m),-'variyrkals all beslulade 1. all reglerna omtillsynsmyndighetens hörande i 45, 50 a och 185 a §§ skulle utgå, 2. au 54 § beiräffande beslul omhandräckning och kronofogdemyndighets användande av tvång och våld utformadespå sätt i motionen angivits, innebärande all särskilda bestämmelser om rällenall använda tvång eller våld mot person ej behövde införas i konkurslagen ochatt användningen av tvång och våld mot person vid handräckning enliglkonkurslagen inle borde skilja sig från vad som eljest gällde vidkronofogdemyndighets tjänsteutövning, 3. att i 55 § tredje stycketinfördes en bestämmelse som ålade förvallaren alt anmäla misstanke om såvälgäldenärsbroll som annat förmögenhets-brott, 4. att i 208 § angavs att utförande av handräckningjämlikt 54 § saml ålgärder enligt 7 och 8 §§ lagen om statlig lönegaranti vidkonkurs medförde jäv vid tillsynsförfarandel. 1. beiräffande allmännaöverväganden alt godkände vad ulskotlel anfört, 2. beiräffande konkurskaraniän attriksdagen skulle avslå molionen 1978/79:246 saml molionen 1978/79:1765,yrkandel 1 delvis, och molionen 1978/79:2208, yrkandel 1, 3. beiräffande förteckning överstyrelseledamöter i aktiebolag all skulle avslå motionen1978/79:1765, yrkandel 2, 4. beiräffande anmälan om brottalt med anledning av propositionen 1978/79:105 i denna del, molionen1978/79:1765, yrkandet 1 delvis, och motionen 1978/79:2209, yrkandel 3,godkände vad utskottet anfört, 5. beträffande missbmk avlönegarantin att skulle avslå motionen 1977/78:1004, 6. beträffande uividgning avlönegarantin att skulle avslå motionen 1977/78:528, 7. beiräffande samhälleligaintressen i konkurs alt skulle avslå molionen 1978/79:2207,yrkandet 5, 8. beiräffande val avtillsynsmyndighet all med bifall till proposilionen i denna del ochmed avslag pä molionen 1978/79:2207, yrkandet 2, godkände vad utskollel anförl, 9. beiräffande jäv mot tjänstemanvid tillsynsmyndighet all med avslag pä motionen 1978/79:2207,yrkandet 4 delvis, och molionen 1978/79:2209, yrkandel 4, skulle anta 208 § idel i proposilionen framlagda förslaget ull lag om ändring i konkurslagen(1921:225), 10. beträffandearbetstagares ställning i konkurs all skulle avslå motionen 1978/79:2208, yrkandet 2, 11. beträffanderådgivare eller förlikningsman i konkurs att med bifall lill proposilionen i denna del och med avslag på molionen 1978/79:2207, yrkandel 3, godkände vad utskollel anförl, 12. beträffande förvaltare i mindrekonkurs alt med bifall lill proposilionen i denna del och med avslagpå molionen 1978/79:2207, yrkandet 1, godkände vad ulskotlel anförl, 13. beträffande beslut omhandläggningsform för konkurs aU med avslag på molionen 1978/79:2207,yrkandet 4 delvis, skulle anta 18 a § förslaget till lag om ändring ikonkurslagen, 14. beträffande kvarstad ochskingringsförbud alt med avslag på motionen 1978/79:2207, yrkandel 4delvis, skulle anta 14 a § förslaget lill lag om ändring i konkurslagen, 15. beiräffande handräckning attriksdagen med avslag på motionen 1978/79:2209, yrkandet 2, skulle anta 54 §förslaget lill lag om ändring i konkurslagen, 16. beträffandefillsynsmyndighetens hörande aU med bifall lill proposilionen i dennadel och med avslag på molionen 1978/79:2209, yrkandel I, godkände vad ulskotlelanförl, 17. beiräffande konkursbos försättandei konkurs alt med anledning av motionen 1977/78:1472 skulle anta 193§ förslaget fill lag om ändring i konkurslagen, 18. att med anledning avmolionen 1978/79:1765, yrkandet 1 delvis, och molionen 1978/79:2209, yrkandet3, skulle anta 55 § förslaget fill lag om ändring i konkurslagen med avutskottet föreslagen lydelse, innebärande att förvaltarens anmälningsskyldighetbeträffande andra brott än gäldenärsbroll borde begränsas lill fall dägäldenären drivit näringsverksamhet och del under konkursförvaltningen kommitfram att gäldenären kunde misslänkas för brott av ej ringa beskaffenhet somhade samband med verksamheten, 19. att med anledning avmolionen 1978/79:1765, yrkandel 1 delvis, och motionen 1978/79:2209, yrkandet3, samt med avslag på molionen 1978/79:2207, yrkandel 4 delvis,skulle anta 185b §förslageuill lag om ändring i konkurslagen med av utskollel föreslagenlydelse i enlighet med vad som föreslagils beträffande 55 §, 20. aU med avslag pämolionen 1978/79:2207,yrkandel 4 delvis, och molionen 1978/79:2209, yrkandel 1delvis, skulle anta 50 a, 81,108 och Ändringi konkurs-fagert, m. m. Ändringi konkurslagen, m. m. 210a §§ förslaget lill lag om ändring i konkurslagen, 21. allriksdagen med avslag pä motionen 1978/79:2207,yrkandel 4 delvis, och molionen 1978/79:2209, yrkandel 1 delvis, skulle anta 185 a § förslaget till lag om ändring i konkurslagen, 22. all med avslag pämotionen 1978/79:2209, yrkandet I delvis, skulle anta 45 § förslaget till lagom ändring i konkurslagen, 23. att med avslag på motionen1978/79:2207,yrkandet 4delvis, skulle anta 27, 42, 98, 185 h, 187 och 209 §§förslaget lill lag om ändring i konkurslagen, 24. all skulle antaförslaget till lag om ändring i konkurslagen i den mån det inte omfaUades avvad utskottet under mom. 9,13-15 och 17-23 hemställt, 25. all med avslag påmolionen 1978/79:2207, yrkandel 4 delvis, skulle anta del i proposilionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1970:741) om statliglönegaranti vid konkurs, 26. au skulle avslåövriga i proposilionen framlagda lagförslag, 27. att skulle avslåmotionen 1978/79:1765, yrkandet I, i den män det inte omfattades av vadulskotlel ovan hemställt. 1. beiräffande allmännaöverväganden (vid mom, 1 i utskottets hemslällan) av , , , i , , och (samtliga s) som ansett att utskottetsyttrande i viss del skulle ha av reservanierna angiven lydelse, 2. beträffande konkurskarantän avLennart , , , i , ÅkeGillslröm, och (samtliga s) som ansettalt utskollel under 2 bort hemställa altriksdagen med anledning av molionen 1978/79:246 saml molionen 1978/79:1765,yrkandel 1 delvis, och motionen 1978/79:2208, yrkandel I, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört angående framläggande av propositionmed förslag till konkurskarantän, 3. beträffande samhälleligainiressen i konkurs av , , , i , , och (samtliga s) som ansett att utskollel under 7 bort hemställa att med anledning av motionen1978/79:2207, yrkandel 5, som sin mening gav regeringen lill känna vadreservanterna anförl.