prot · G209160 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag trordock atl det där ingalunda är enkelt all, om det skulle vara nödvändigt,återföra skog lill jordbruksproduktion. a. Förenta staternahar det provats ett institut som kallas jordbank. Jordägarnalarjorden ur produktionen men häller den i en sådan hävd all man ögonblickligenkan ta den i funktion igen, om del blir underskott ute på världsmarknaden. Delutgår en myckel liten ersättning för besväret all hälla Jorden i hävd, meningenting därutöver. Vad vi menar är alt vi skall kunna hålla jorden i hävd.Det är inte alls fråga om någon ersättning. Men Jordbrukspolitiken svänger gångpå gång, och försörjningsläget svänger likaså. Därför skall vi ligga litetlågt, och del är därför som vi talar om att hälla Jorden i hävd. Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 1 av HansWachtmeister m. fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemslällan i betänkandet nr 33 mom. 1röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då HansWachtmeister begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 241 Nej - 48 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 2 avHans Wachtmeister m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller jordbruksutskottets hemslällan i betänkandel nr 33 mom. 2röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavspå bifall lill dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 3 av HansWachtmeister m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan Hans Wachlmeister begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller Jordbruksutskotlets hemställan i betänkandel nr 33 mom. 3röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då HansWachtmeister begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 240 Nej - 49 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. TALMANNEN:Propositioner ställs särskilt i fråga om vandera av de motionsyrkanden sombehandlas i detla moment. Moiionennr 1447 av och AlfLövenborg Propositionergavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1447, och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller hemslällan i belänkandet nr 33 mom. 7såvitt avser motionen nr 1447 av och den del ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallil moiionen. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Dä AlfLövenborg begärde rösträk- ningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 276 Nej - 10 Moiionennr 1470 av m. fl. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels moiionen nr 1470, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemslällan i betänkandel nr 33 mom. 7såvitt avser moiionen nr 1470 av m. n. röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då JörnSvensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 275 Nej - 14 1978/79:39 med anledning av propositionen1978/79:100 i vad avser vissa anslag inom ekonomidepartemenletsverksamhetsområde jämte motion 1978/79:40 med anledning av regeringens skrivelse1978/79:129 med överiämnande av allmänna pensionsfondens Oärde fondstyrelsesårsredovisning 1978/79:46 med anledning av proposiiionen1978/79:169 med förslag till lag om yrkesmässig försäljning av dyrkverktygjämte motion Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemslälll. §3 Bokföring av underhåilslån Föredrogsciviluiskottets betänkande 1978/79:35 med anledning av motioner om bokföringav underhällslån. (vpk): I civilutskoltets betänkande nr 35 behandlas bl. moiionen396 i den del som avser redovisningsregler för allmännyttiga bostadsföretagbeträffande de s. k. underhållslånen. Vpk föreslår i motionen att somsin mening skall ge regeringen till känna atl redovisningsregler förallmännyttiga bostadsföretag bör vara så utformade atl föreskrifter omlikvidalionsskyldighei o. d. inte skall hindra atl underhållslån söks ochanvänds. Redan då möjligheten atl erhålla särskilda län för atl finansieraunderhållsåtgärder infördes framhölls från värt häll de svårigheter somredovisningsmässigi var förenade med delta för många allmännyttigabostadsförelag. Men framför allt tryckte vi på att dessa lån, liksomhyresföriustlånen, borde bli ränte- och amorteringsfria eller efterges i sinhelhet. Nuhar utskottet anslutit sig till den uppfaUning som kommer till uuryck i motionernafrån s, c och vpk, nämligen alt del införda systemet med underhällslån snarastmåste kompletteras med lagbestämmelser, som ger bostadsföretagen möjlighet attutnyttja den nya låneformen ulan all likvidalionsskyldighei eller liknandeeffekter uppstår. Motionerna har alltså tillstyrkts. Detta är naturiigtvis braoch skulle inle behöva medföra ytteriigare kommentarer, om del inte vore så vid alla tillfällen bör rikta uppmärksamheten på andra sidor avunderhållslånen och på konsekvenserna för de allmännyttiga bostadsföretagen ochderas hyresgäster då länen skall återbetalas. Härvill jag då anknyta till del särskilda yttrande som har fogat tillutskottsbetänkandel. I detta utvecklar moderatledamölerna etl resonemang, sompä sill sätt är väldigt klargörande men helt avslöjande för derasbostadspolitik. De säger med vissa omskrivningar att de allmännyttigabostadsföretagen med ekonomiska problem - och det är som bekant de flesta -skulle fä gå i konkurs. I klartext: allmännyttan! Moderaternasäger vidare att del inte är rimligt alt statsmakterna ger ökade subventionerlill företagen i syfte atl vidmakthålla hyreslägenheter. I klartext: utallmännyttans lägenheter! Man upprepar sina lidigare påståenden om att fråganom ökad frihet och dispositionsrätt i boendet skulle vara avhängig ellerberoende av bostadsrätt eller direktägande av lägenheter. Det handlar alltså -som vanligt från moderathåll - om att göra allt flera bostäder till enhandelsvara. Omman däremot vill alt bostaden skall vara en social rättighet- och det vill vpk- då måste man salsa mer på ett ökat stöd frän slalsmakiernas sida, ell riktalstöd till de kommunala, allmännyttiga bostadsföretagen. Hyresgästernas,de boendes, krav går tvärtemot vad föreslär inle främst ul pä attde själva skall få äga sina bostäder. De boendes krav i detta sammanhang gårfrämst ut på all fl mer att säga lill om i sitt boende, inte all fä äga huseneller enskilda lägenheter, De boendes krav på att få mer alt säga till om gårmycket bra att realisera inom ramen för hyresboendet, och ett omfattande arbetei den riktningen pågår som bekant också i samråd med allmännyttan och desshyresgäster. Det är självfallel nödvändigt all detta arbete skyndas på ochunderiättas för att man i snabb takt skall kunna bygga ul hyresgästinflytandetäven på del privata området. Ännu angelägnare är emellertid förhyresgästerna - inte minst mot bakgrund iav nya signaler om stora kraftigahyreshöjningar och - att stoppa nyahyreshöjningar genom ell kraftigi ökat stöd till allmännyttan. Del är i linjemed det som vpk har föreslagit all underhållslånen lill de kommunalaallmännyttiga bostadsföretagen skall avskrivas.jDet är i linje med del som vpkhar föreslagit all hyresförlustlänen för allmännyttan skall efterges i sinhelhet. Och det är i linje med det som vpk har föreslagit gynnsammarefinansieringsvillkor för allmännyttan och bosladskoöperaiionen. Allt fler uppgifter har under senare lid framkommit om allmännyttanshögre kostnader jämfört med andra bostadsföretag. Dessa högre kostnader har mansom bekant därför att man har en speciell roll och speciella uppgifter, därföratt man bedriver fastighetsförvaltning av sociala skäl och inte av vinstskäl,därför att de allmännyttiga bostadsföretagen utgör viktiga instrument för ensocial bostadspolitik. Jag yrkar bifall lillcivilutskoltets hemställan i betänkande nr 35. ställde yrkande om bifall till utskottets hemslällan. Delrader tydligen inga motsättningar som skall föranleda någon omröstning. Viläggerhärframettförslag som vi har arbetat fram i utskottet. godtog systemet medunderhällslån, och genom au vi i praktiken ställdes inför fullbordat faktum vardet självklart för oss i utskottet alt bostadsföretagen ocksä skulle kunnautnyttja underhållslånen. Vad avsikten slutligen var från regeringens sida vetjag inte. Vi tolkade emellertid bostadsminislern så all hon också hade dennamening. Hon förde Ju ell resonemang om all utrymme skulle skapas -redovisningsmässigi - genom avlyft av hyresförlusilån. Utskottet trodde dockinle på del påståendet. ;Eftersom proposiiionen inte innehöll några redovisningar i sakfrågan fick viskjuta upp ärendet i den här delen föratt själva la fram fakta. Det centralavar att kontrollera om påståendet i propositionen var rikligt eller omutskottets tvivel på detta var sakligt grundat. bistod med en utredning,som visade att det inte skulle hjälpa ens om vi strök alla hyresförlustlånen påen gång. Därmed var utgångspunkten given för utskottet - anlingen skulle viändra på redovisningsreglerna på något sätt eller också skulle vi accepterakonsekvenserna; Vihar undersökt vad vi hade au välja på. En möjlighet var att bygga vidare päsärreglerna för bokföring av paritelslän. annat förslag var att ändra pålikvidaiionsbestämmelserna i aktiebolagslagen. Elt tredje förslag var alt fllill stånd en lösning såsom för Uddeholmslånen. Etl Oärde förslag som kom framvar att man skulle kunna aktivera reparationskostnaderna - ett förslag som dockinte vidhölls. Till slut såg yi dock som en realistisk lösning bara det förstaav de här nämnda alternativen,'nämligen att bokföra enligtpariletslå-nemodellen. Vi hade helt klart för ossgenom sakkunskap frän bokföringsnämnden att inte heller denna lösningstämmer med de principer som fält uUryck i bokföringslagen. Därför stodutskottet inför atl väga de bostadspolitiska bedömningarna mol detta. Utgångenvar dä från vår sida given - all man inte villeoffra syfiet med underhållslänenförde företagsekonomiska principerna. Det stod för bokföringsnämnden helt klartall detta var den faktiska beslutssituationen, och man konstaterade, alteftersom man stod inför etl fullbordat faktum med underhållslån så fick man,genom ett politiskt beslul, tillgripa andra än rent företagsekonomiskabedömningar. Utskottets beslut var mot denna bakgrund enhälligt. Det enda somförvånat oss är, att sä lätt avfärdade de här centralafrågorna och lät utskottet göra del grundläggande arbete som i normala fallborde ha redovisats i propositionen. Vihar alltså varit ense om slutsatserna i utskottet. har dock lagtlill ell särskilt yttrande. Innehållet i detta är kort och goll, att hyreshussom inte bär sig skall göras om lill ägariägenheter eller föras över tillbostadsrätt. Vi har i betänkandel haft all ta ställning lill på vilket säll viskall bokföra underhållslänen. Jag ser därför inget skäl atl gå in i en allmänbostadspolitisk debatt med anledning av vad skrivit i sittsärskilda yttrande. Jag har bara velal lämna denna redovisning av civiluiskottetsarbele med atl få fram elt förslag till hur underhållslänen skall bokföras. Jag yrkar bifall tillutskotlels hemslällan. Lånegränsenför bostadslån vid nybyggnad Överiäggningen var härmedsluiad. Utskottets hemställan bifölls. §4 Lånegränsen för bostadslån vid nybyggnad Föredrogs civilutskoltets betänkande 1978/79:39 medanledning av motion om lånegränsen för bostadslån vid nybyggnad. I detta betänkande behandlades den med anledning avpropositionen 1978/79:209 om ändring i bostadsbeskattningen, m. m. väcktamotionen 1978/79:2687 av () och (), varihemställts att beslutade höja länegränsen förstatliga bostadslån tillenskilda ägare av flerfamiljshus till 92 96 vid nybyggnad. atlriksdagen med anledning av moiionen 1978/79:2687 som sin mening gav regeringentill känna vad utskottet anfört. Reservation hade avgivits av Per , , , , , 11 protokoll 1978/79:159-160 Lånegränsenför bostadslån vid nybyggnad (samtliga s) som ansett all utskottetbort hemslälla all skulle avslå moiionen 1978/79:2687. PERBERGMAN (s): I civiluiskottets belänkande nr 39 behandlas en motion om lånegränsenför bostadslän vid nybyggnad. Motionärerna - en moderat och en centerpartist -hemställer att skall besluta att höja länegränsen för statligabostadslån till enskilda ägare av flerfamiljshus till vid nybyggnad.Frågan om lånegränserna behandlade för nästan exakt två månadersedan, och då beslöts med bifall till en socialdemokratisk motion altlånegränsen för statliga bostadslån vid nybyggnad skulle sänkas från till85 % från . Därmed skulle gränsen vid nybyggnad bli densamma somvid ombyggnad. Eftersom socialdemokraterna stod bakom beslutet ,flnner vi nu ingen anledning all återigen pröva den i motionen upptagna frågan. Moiionenhar väckts med anledning av propositionen 1978/79:209 om ändring ibostadsbeskattningen, m. m. Frågan om bostadslån inle i denna proposition. Däremol konstaterar budgei-ochekonomiministern pä s. 30 i propositionen att länegränserna vid ombyggnad ochnybyggnad-efter fattade beslul-åter är enhetliga i fråga omenskilt ägda hyreshus. Jag mäste säga atijag tycker atl budgetministern noterardetta med en viss tillfredsställelse, och det kan man ju förslå - genomriksdagens lidigare fattade beslul sparar statsverket minst 30 milj. kr. Nuhar i proposilion nr 209 förslag lagts fram om höjning av lånegränsen till 9296 vid ombyggnad av enskilt ägda hyreshus. Avsikten härmed är alt denpropositionen skall uppskjutas lill hösten. Hur det då kommer all gå med denslår skrivet i stjärnorna. Somframgår av den socialdemokratiska reservationen vid civilutskoltets betänkandekommer att behandla proposiiionen . Eftersom någrasakliga skäl inte finns au ändra fattade beslut och dåriksdagen kommer all utifrån bl. a. bostadsbeskattningensutgångspunkter fä behandla frågan om bostadslån vid ombyggnad av enskilt ägdahyreshus, finner vi reservanter alt några skäl inte finns alt stödjamolionsförslagel. Moiionen har inget samband med förslagel i proposiiionen ulanär tillkommen för all rätta lill den fadäs som tydligen begicks av någraledamöter från , och vid besluli mars. Jag yrkarbifall till reservationen. (vpk): beslul att sänka lånegränsen för nybyggnad avprivata hyreshus var enligt vpk:s mening etl steg i rätt riktning och f ö. attåtergå lill vad som gällde innan en borgerlig regering kom lill maklen. Somväntat har detla beslul inte lämnat de borgerliga någon ro, och föreligger etl betänkande enligtvilket ulskottsmajorileten ånyo vill ge privata fastighetsägare bättrevillkor. Däde borgeriiga partierna minskade behovet av egna insatser för privatabyggherrar från lill8 "o,innebar det en ökad subvention,specielltriktad till privata fastighetsägare. Den nuvarande situationen på bostads- ochhyresmarknaden kännetecknas av rekordlåg nyproduktion av fierfamiljshus, skyhögahyror i nyproduktionen och automatiska höjningar av hyrorna i helabostadsbeståndet. Denna situation är resultatet av en medveten bostadspolitisklinje, där kraven frän del privata näringslivet och starka kapital- ochbankintressen blivit vägledande förde borgerliga regeringarna. Här har fråganom bostadsfinansieringen och lånegränserna för bostadslån stor betydelse. Vänsterpartietkommunisterna har i olika sammanhang föreslagit förändringar som inte ärföremål för behandling i detla belänkande, men jag vill ändå erinra något ominnehållet i våra förslag. Vpk föreslår en statlig totalfinansiering avbostadsbyggandet och dess följdinvesteringar genom enhelslän med längamorteringstid samt till låg och fast ränta från en statlig bostads- ochsamhällsbyggnadsbank. Dessa län skall då utgå lill allmännyttigabostadsföretag och sådana bostadsrättsföreningar som kan fä 99-procentigbelåning. Iavvaktan på genomförandet av ett sådant förslag anser vpk dels att bostadslåninte skall ulgå för ny- eller ombyggnad av enskilt eller av därmed jämställdabostadsrättsföreningar ägda fierfamiljshus eller småhus som inte skall bebos avlåntagaren, dels att den garanterade räntan för bostadslån lill allmännyttigabostadsförelag och bosiadskooperationens bostadsrättsföreningar fastställstill högsl för en till föriängd lånetid, dels att den garanteraderäntan för utestående län m. m. till allmännyttiga bostadsföretag och dessabostadsrättsföreningar inte skall trappas upp , som sker. Jaghar, herr lalman, velal erinra om dessa förslag i direkt anslutning lilldiskussionen om länegränser för bostadslän vid nybyggnad för att peka på deåtgärder som måste genomföras på finansieringsområdet som elt led i ensocial bostadspolitik. Jag yrkar bifall lillreservationen vid civilutskoltets betänkande nr 39. Lånegränsenför bostadslån vid nybyggnad Under någol år har vi haft en bostadsbelåning för nybyggnad av enskiltägda flerbostadshus som uppgåu lill inom en gräns som satts vid . vice ordförande nämnt, ändrades gränserna i det bostadspolitiskabeslul fattade för någon lid sedan. I det belänkande som behandlasföreslär civilulskottet all man skall återgå till 22/92 i stället för 15/85 somdet senasle beslutet innebär. Ireservationen görs konstaterandet att en önskad samordning - här avses detförslag som finns i propositionen 209 - lika gärna kan åstadkommas pä15/85-procentsnivån, och det är riktigt. Skillnaden är bara atlmajoriteten anser all del skall vara 22/92 och reservanterna15/85. Vi lär inte kunna övertyga varandra om vilket som är det rikliga. Jag ber aU få yrka bifalltill utskottets hemslällan på den här punkten. redovisade på nytt vpk:s förslag till bostads-finansieringssystem. Den diskussionen hade vi i den bostadspolitiska debatten, ochjag tänker inte vid detla tillfälle gä in i denpå nyll. ' nöjer Jag mig alltså med att yrka bifall till utskottets förslag. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemslällan, dels reservationen av Per m. fi., och förklarades denförra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan Per begärtvotering upplästes och godkändes Riljande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller civilutskoltets hemställan i belänkandet nr 39 röstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen av Per m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Dä Per Bergmanbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 149 Nej - 141 § 5 Avskaffande avungdomsfängelsestraffet Föredrogs Justilieulskoltets belänkande 1978/79:38med anledning av proposiiionen 1978/79:212 om ändring i , m. (avskaffande av ungdomsfängelsestraffel m. BERTILLIDGARD (m): Justitieulskottels betänkande med anledning av regeringens propositionom ändring i innehåller några frågor av kriminal-politisktintresse värda en utföriig kommentar - om tiden hade tillåtit det. Den mest betydelsefulladelen av ärendet, nästan av sådan betydelse all man skulle kunna beteckna densom en milstolpe i den kriminalpolitiska utvecklingen i värt land, handlaromavskaffandet av del lill liden obestämda ungdomsfängelsestraffel. Nuförhåller det sig på del sättet all det förekommer ell brett upplagtutredningsarbete med anknytning lill det straffrättsliga päföljdssysiemet ivårt land. Man skulle därför kanske ha kunnat tycka att frågan om ungdomsfängelsestraffetsavskaffande borde ha hanterats i etl mera övergripande sammanhang. Del råderemellertid fullständig enighet, inte bara inom justitieulskottet utan överhuvud tagel bland kriminalpolitikens intressenter, om att del är angeläget frånkriminalvårdssynpunkt all delta tidsobestämda straff avskaffas sä snart sommöjligt, helst som det har bedömts kunna ske utan alt annal utredningsarbetepåverkas av ell sådani beslul. Ungdomsfängelseinfördes , alltså för något mer än 40 är sedan, för yngre lagöverträdaresom gjort sig skyldiga till brott av viss svårighetsgrad och som ansågs varamottagliga för och kunna lillrättaföras med uppfost-rings-ochutbildningsåtgärder. Ungdomsfängelsestraffet varalltså ett explicil uttryck förden s. k. värdideologin inom kriminalvården. Den tidens allmännafrihetsberövande straff var olämpliga, och de vanliga fängelserna saknaderesurser för att lillgodose ungdomarnas behov och värdens genomförande. Delnya straffet var lidsobesläml - något som låg naturligt i dess syfte atlbibringa den unge uppfostran och utbildning på en individuell grund. Den dömdekunde dock inle kvarhållas mer än högsl fyra är i anstalten. Tyvärrblev ungdomsfängelsestraffel av olika skäl mera svårhanteriigt än vad desstillskyndare hade tänkt sig. har såväl i lag som i praxisskett åtskilliga förändringar i verkställigheten av ungdomsfängelsestraffel.Redan detta kunde motivera ett övervägande av straffets avskaffande. Viktigareär emellertid den utveckling som skett inom kriminalvärden efter det attungdomsfängelse infördes i del svenska päföljdssysiemet och som kommit attinnebära att straffverkställighetens utformning efter hand kommit atl fä enmera individualpreventiv inriktning även när del gäller del ordinärafängelsestraffet. Prioriteringeii av de öppna verkslällighelsformerna har ocksåkommit atl gälla samtliga päföljdsarter. Utvecklingenhar sålunda medfört alt skillnaderna i verkställighetshänseende mellanungdomsfängelse och andra frihetsberövande påföljder successivt har utjämnatsföratt slutligen genom kriminalvärdsreformen 1974 hell bortfalla. När man nuutmönstrar ungdomsfängelsestraffel ur påföljds-systemet är detta motiverat avden principiella skillnad som kvarslår, nämligen tidsobesiämdhelen iungdomsfängelsestraffet i förhållande till de tidsbestämda straffen. Den främstpsykiska påfrestning som tidsobesiämdhelen i straffet innebär strider mot dekriminalpolitiska värderingar som kommit att läggas till grund för utvecklingenunder senare tid. Detta synes ha varil avgörande för del förslag som nuförelägges för beslul. Däremot torde det vara en alltför halsbrytandeslutsats alt förmoda alt ungdomsfangelsestraffets avskaffande har någon grund iden tveksamhet belräffande den s. k. vårdideologins effekter och lämplighet somkommit lill uttryck under senare är. I varje fall harjustiiieutskottet i siuställningstagande inte påverkats av sådana diskussioner. Av det sagda framgår alt utskottet är enigt i sitt tillstyrkande avregeringens förslag. Jag anhåller att biträder utskottets hemställan. ERICJÖNSSON (s): Del var dåvarande justitieministern som 1974 tillsatteen utredning med uppdrag att utreda frågor i anslutning till avskaffande avpåföljden ungdomsfängelse. Frågan om avskaffandet av ungdomsfängelsestraffelkan sägas ha haft sin grund i elt krav från den allmänna opinionen. Jag vet atlmånga socialdemokratiska föreningar reste detta krav.