prot · G20938 · 1978-12-31 00:00:00 — belänkandet nr 11 mom. 13 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit ^moiionen nr 830 av ^m.fl. Vid omröstninggenom uppresning förklarades flertalet av kammarens ^ledamöier ha ^rösiai för ^ja-proposilionen. DäKari begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja - 277 Nej - 14 § 6 Välfärdsmätning och förmögenhetsredovisning Föredrogs^finansulskotteis betänkande 1978/79:5 med anledning av ^molioner omvälfärdsmätning och ^förmögenheisredovisning. I fråga om delta betänkande hållesgemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga ^punkier i betänkandet. ^GRETHE ^(s): Det är väl egentligenemot god ton i att gå upp i talarstolennär en motion i realiteten har ^tillgodoseiis. Eftersom del gäller en för allapolitiker ^vikiig fråga tar jag ändå chansen ^atl säga några ord i anslutning till motionen om bättre undersökningar av sambandet mellan inkomstoch levnadsstandard. Man ^fär ofta - det gäller både migsjälv och andra - en känsla av maktlöshet när man ser hur ^svårl det är ^atl ändra på ekonomiska orättvisor isamhället. Vi motionärer tyckte ossha hittat en uppslagsända, och våra idéer har på ett ^ulmärkl sätt belagts med fakta och siffror. Jag vill begagna tillfället alt ^lill finansutskottet och dess kansli och tilldelegationen för social forskning fö framföraett tack för deras ambition att verkligen tränga in i frågan om de besvärligaekonomiska orättvisorna. Den studie som bifogatsfinansutskottets betänkande ^lycker jag är både läsvärd och lättläst. Man haranvänt en ny, intressant metod i ekonomisk statistik, ^ivillingmeioden, för att tränga djupare in i problemet med ^standardklyflor i samhället och för alt hjälpaoss politiker alt finna vägen till prioriteringarnär vi lar ställning ^lill reformer, ^beskatlningsfrågor och transfereringar. Det är utmärkt ^atl man, somfinansutskottet föreslår, för ^ytteriigare undersökningar om både jordbrukaresoch andra företagargrupperslevnadsnivå. Dessa resultat bör uppmärksammas inte endast här i riksdagenulan också i kommuner och landsting. Man kan med fog ^slälla frågan; Kanstöd till en näringsgren innebäraalt företrädarna för näringenpersonligen får fördelar, som påverkar deras levnadsstandard uppåt, utan ^atl deras för ^beskatining framtagnainkomst påverkas? Investeringar ochandra satsningar i ett företag ^ärju lågt beskattade i förhållande till arbetsinkomster. har en liten grupp^jordbmkare och företagareanalyserats i jämförelse med löntagare, och det har gett de uppseendeväckande resultat som redovisas ifinansutskottets betänkande, nämligenbl. a. alt hälften av de undersökta jordbrukarfamiljerna lever under existensminimum, om vi ser på deras inkomst, menharen ^konsumlionsnivå som liggeröver ^mellaninkomsitagargmppernas. Utredningen från , dvs. institutetför social forskning, säger oss att del måste vara något fel någonstans i jordbrukspolitiken, iskattelagstiftningen och i den sociala lagstiftningen.^Specielll om man betänker att analysen gäller och att den borgerliga regeringen under 1976och 1977 givit ^yueriigare lättnader ^lill jordbrukare och företagare ^genom slopande avarbetsgivareavgifter och storalättnader i ^egenavgifter, barnomsorgsavgifter ^m. är del angeläget alt analyser även görs ^mol bakgrund av1976 och inkomstuppgifter och laxeringar, och bland större grupper avföretagare och jordbrukare. Sedan finns det delar av denna studie överlevnadsstandarden hos jordbrukare ochföretagare som visar ^atl vi kanske bör mera uppmärksamma dessa grupper när det gäller arbetsmiljö,möjligheter till semester ochreglerad arbetstid, även om det harvisat sig all löntagare när det gäller kemiska gifter, buller, damm och gaser är utsatta för tyngre ochtätare ^hälsoförslilning än 1. ex. jordbrukare. Införvalen kräver de ^poliliska partierna ofta mera rättvisa, mera gemenskap och solidaritet mellan svenskamedborgare. Vi uppnår ^inle dessa målutan att med allvar ta upp de brister i ^solidaritelen och rättvisan som denna undersökning blottar när del g^äller^atl efter förmåga bidra ^lill våra gemensamma kostnader, t. ex. för barnens omsorgoch skolgång, för omvårdnad av gamlaoch sjuka. Det får inte finnasföretagargrupper utanför löntagarnas^slora grupp som med stöd av lagstiftning och politik kommer ^läitare undan.Del är politikernas skyldighet ^atl varje är la pulsen på rättvisan idel svenska samhället. Jag yrkar bifall till ^utskoltels förslag. I det härbetänkandet från finansutskottet behandlas ett antal ^molioner med önskemål om^ell ^bältre statistiskt underlag rörande olika ekonomiska och socialaförhållanden i vårt land. ^Finansutskotietunderstryker allmänt behovet av ^elt bättre statistiskt underlag både för den allmänna debatten och fördel politiska beslutsfattandet. Ioch för sig har vi en väl fungerande apparat för alt få fram ^ell ^sådanl statistiskt ^underiag, men det är samtidigtuppenbart alt mer kan göras. Det ^måsle^å^ andra sidan alllid vägas mot dekostnader man har för insamlande, sammanställningoch analys av ^sådanl statistiskt material. På en ^punkl harutskottet gått något djupare, och del gäller det som ^Grethe tagit upp i sin motion nr 931 och som hon berörde italarstolen. Där har utskottet väntsig till del statliga institutet försocial forskning för all få reda på vad som har ^gjoris och vad som^yllerligare kan göras på området. Somkammarens ledamöter kanske har observerat har denna undersökning ^bilagtsbetänkandet, och jag tror ^atl den kan vara värd ^ell studium. Jag skall säganågra ord i all korthet om kommer fram ^lill. Man angerinledningsvis all jordbrukarnas ekonomiska situation i två väsentliga avseenden skiljer sig frånlöntagarnas. Dels beskattas jordbrukarna i annan ordning än löntagarna, dels ligger en ^slörre del avjordbrukarnas ^verksamhel och^konsumiion utanför den egentliga penningekonomin. Rapporten visaralt ^heliidsjordbrukarna har väsentligt lägre disponibla ^inkomsier ochklart mindre ^konsumtionsulrymme per familjemedlem än Del paradoxala är attjordbrukarna trots delta ^lycks ha samma faktiska ^konsumlionsnivå somlönlagarna. Jordbrukarnas^likvidiletssiluation är klart bättre än lönlagarnas och också ^bältre än^likviditetssiluationen för andra jämnåriga. Skillnaderna i förmögenhet är mycket ^belydande. Att^likviditetssiluationen för jordbrukarna är så påtagligt myckel ^bältre än för löntagarna bör ^enligl ^SOFLs rapportinte enbart tolkas så, alt jordbrukarna har större möjligheter till sparande, ulan också så, ^atl del är ^nödvändigl för jordbrukaren ^atlhålla sig med kontantmarginal och likvidamedel för att kunna driva sin^jordbmksrörelse. I rapporten kommerman ^lill slutsatsen, alt inkomstensådan den redovisas för beskattningsändamål ^inle kan användas som ^ell sammanfallande mått på levnadsnivå, när man skall jämföra jordbrukaresoch löntagares ^siluation. I vartfall i ett längre tidsperspektiv kan jordbrukarnas ^inkomstulveckling intebedömas fristående från ^förmögenhetsuivecklingen, om man vill försöka få ^eu sammanfattande mätt på levnadsstandard vid en jämförelse mellan löntagare ochjordbrukare. Det klarläggs irapporten från alt jordbrukarnas levnadsnivå skiljer sig från löntagarnas iså många andra avseenden än de rentekonomiska alt inga jämförelser på enstaka ^punkier kan vara rättvisande. ^Belräffandeföretagarnas - alltså andra företagare än jordbrukare -ekonomiska situation visar rapporten altförelagarnas disponibla inkomst efterskall och med tillägg av bidrag och socialförsäkringar är något lägre och ^konsumtionsulrymmelnågot mindre än löntagarnas. Del är också en intressant^slulsals. ^Å^ andra sidan är förelagarnas ^likvidiletssiluation något ^bällreän löntagarnas. Trots att det genomsnittliga^konsumtionsulrymmel bland förelagarna är lägre än bland löntagarna lyder alla indikatorer i rapporten på en något högre ^konsumlionsnivå bland företagarna, vilket alt ^inkomsluppgifterna för företagare och löntagare ^inle ger en jämförbarbild av resp. grupps konsumtionsnivå och konsumtionsförmåga. Sammanfattningsvis konstateras irapporten i fråga om företagare att deras levnadsförhållanden skiljer sig på många ^punkier frän jämnårigalöntagares med samma inkomst uppgiventill ^beskatining, men altskillnaderna ^inle ^ärså stora utanmindre än vid jämförelsen mellan jordbrukare och'löntagare. Vi har alltså fått en intressantredovisning från ^socialforskningsinslitutet som pekar på en metod för att görasådana här jämförande ^levnadsnivåmäi-^ningar. harpekat på en något annorlunda undersökningsmöjlighet,och också jordbruksnämnden har strukit under behovet av ^atl man för fram ^yllerligare material på det härområdet. Vi har från utskottets sidai anslutning ^lill detta också somvår mening velat ge till känna ^atldel vore värdefullt, om man fick fram ytterligare material. Nr 38 Herrtalman! Här finns inga delade meningar, och jag ber ^atl få yrka bifall den ^''" ^"^'^skottetshemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Särskilda bestämmelserom tvångs- ^P""^> mål, ^m. 1978/79:6 med anledningav ^molion om de samhällsekonomiska konsekvenserna avstrukturförändringar inom näringslivet 1978/79:7 medanledning av ^molion om statliga ^belalningstransaktioner över postgiro Kammarenbiföll vad utskottet i dessa ^belänkanden hemställt. § 8Särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål, ^m. Föredrogs ^justitieutskottetsbetänkande /79:10 med anledning av propositionen1978/79:22 om fortsatt giltighet av lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissabrottmål, ^m. ^MÅBRINK (vpk): I ^jusiitieuiskotteisbelänkande nr 10 föreslås en ^föriängning av två lagar, nämligen lag om telefonavlyssning vid^fömndersökning angående grovtnarkotikabrott ^m. och lag med särskilda ^beslämmelser omtvångsmedel i vissa brottmål. Denna lag gäller bl. a. telefonavlyssning vid misstanke om brottmot rikels säkerhet, alltså spioneri. Vpk har ingenting emot ^atl man såeffektivt som möjligt bekämpar grova narkotikabrott.^Elt medel för denna bekämpning är bl. a. telefonavlyssning. Vpk anser delockså viktigt att spioneri uppdagas och förhindras. Även här kantelefonavlyssning vara ^ell effektivt hjälpmedel. Vad som emellertid är viktigt isammanhanget är alt telefonavlyssningen ^inle missbrukas och blir ^elt^hol ^mol rättssäkerheten. Del finns en rad händelsersom visar ^atl telefonavlyssning använts på ^eu sådant sätt, bl. a. av , alt den personliga integriteten ochrättssäkerheten åsidosatts. Jag behöver bara påminna om del ^senasle bevisetdärpå, som ju dokumenterats av en kommissarie vid . Vpk har i ^molioner begärt^atl en genomgripande utredning skall företasav ^SÄPO;s rutiner och arbetsmetoder. Vi har begärt alt ^della skall göras av en ^pariamenlarisk ^fempartikommission.Varje år har ^riksdagsmajo^rileten avslagit ^detla berättigade krav.Vpk kan ^inle delta i beslut om alt förlänga denna lag så länge som viförvägras en genomgripande kontrolloch utredning av ^SÄPO;s arbetsmetoder. Därför, herr ^lalman, kommer ^vpk:s riksdagsgrupp ^inle att delta ibeslutet om ^justitieulskoltets betänkande nr 10. ^Överiäggningenvar härmed slutad. Centralt organ för informationsförsörjning, ^m. 1978/79:11 med anledning av^proposilionen 1978/79:11 med förslag ^lill ändring i delgivningslagen(1970:428), ^m. 1978/79:8 med anledning av ^proposilionen 1978/79:1 om ersättning föranordnande av skyddsrum ^m. 1978/79:12 med anledning av motion om ^slalligl^slöd till ^m. 1978/79:14 med anledningav motion om statsbidrag ^lillGrännamuseerna Kammarenbiföll vad utskotten i dessa ^belänkanden hemställt. § 10 Centralt organ förinformationsförsörjning, ^m. betänkande 1978/79:12 med anledning av propositionen1977/78:114 om ett centralt organ för informationsförsörjning, ^m. I den underföregående avgivna propositionen 1977/78:114 hade regeringen () - efterföredragning av utbildningsministernJan-Erik - föreslagit att 1. godkänna de riktlinjer för informationsförsörjningen som förordats i propositionen, 2. bemyndiga regeringen ^atlbesluta om anslutning ^lillInternational ^Serials . ^Beirä^f^tande propositionens huvudsakligainnehåll anfördes följande; "I ^proposilionen konstaterasall den snabba utvecklingen på ^informations-^och ^dokumeniaiionsområdei kräver åtgärder för att säkerställa eneffektiv informations- ochdokumentationsverksamhet och ^ell ändamålsenligt utnyttjande av resurserna. Del är därvid viktigt attbehandla den traditionella biblioteksverksamhetenoch den tekniska informationen och ^dokumenta- Centralt^oigan för informationsförsörjning, ^m. ^lionen som en helhet, vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning. ^Mol denna bakgrund föreslås att ensärskild delegation för informationsförsörjning^inrällas. Delegationen skall ha som huvuduppgift att svara för dels övergripande samordning och planering avinformationsförsörjningen, dels forsknings- och utvecklingsarbete inomdenna. I propositionen föresläs också alt^kungl. Biblioteketbör ha ställning som ^nationalbibliolek med uppgift bl^.^ a. all bevara ^nationalexemplaret av del^s^ivenska trycket och alt svara för den nationalbibliografiska verksamheten. Del omorganiserade biblioteketskall ^enligl ^förslagel ledas av enstyrelse med representation för olika ^iniressen som berörs avbibliotekels verksamhet. Även frågor omorganisation ^m. för mikrofilmning av svensk dagspress behandlas i^proposilionen. Förslagen i propositionen föreslås bli genomfördaden ." I detta sammanhang hadebehandlats motionerna 1977/78:1780 avBernt ^m. ^(s, c, ^m, fp), såvitt gällde yrkandet alt riksdagenbeslutade ^atl den med mikrofilmning av svensk dagspress förenade verksamhetenförlades ^lill ^arbelsvärdsverksamheten i (yrkandet I), 1977/78:1873 avEric ^Rejdnell ^m. (fp, c, ^m), vari yrkats att i ^della ärendeuttalade alt mikrofilmning av svensk dagspress borde lokaliseras tillKalmar, och 1977/78:1908 av ^m.fi (vpk), vari yrkatsatt skulle 1. hos regeringen begära förslag ^lill enlag om normer för folkbibliotekens verksamhet, varvid borde ^beaklas a) ^atlnormerna ^kontinueriigi sågs över av lämplig central instans, förslagsviskulturrådet, b) alt statsbidrag borde utgå till kommunerna för denna ^verksamhel, 2. besluta avslå ^proposilionen1977/78:114 i den del som rörde avgiftsfinansiering av delar avfolkbibliotekens ^verksamhel, 3. hemställa hos regeringen omförslag ^lill plan förfinansieringen av de i ^proposilionen1977/78:114 föreslagna åtgärderna på informations- och ^dokumeniaiionsområdei, 4. uttala ^atl vad som framförtsi motionen angående museiverksamheten samt samordningen av ^Libris ochBUMS borde beaktas i det fortsatta ^arbelel. 1^.^ att beträffande en delegation förinformationsförsörjning med avslag pä ^moiionen 1977/78:1908^yrkandel 4 i denna del godkände de riktlinjer som förordals i ^proposilionen 1^977/78:114, ^atlriksdagen beträffande ^ombildning av ^kungl. bibliotek godkände de riktlinjer som förordats i propositionen 1977/ 78:114, 3. alt beträffande enplan för finansiering av de föreslagna åtgärdernapå informations- och dokumentationsområdet skulle avslå ^moiionen1977/78:1908 yrkandet 3, ^atl ^belräffandeansvaret för mikrofilmning av svensk dagspress godkände de riktlinjer som förordats i ^proposilionen 1977/78:114, 5. att ^belräffandelokaliseringen av mikrofilmningen med bifall ^lill motionen 1977/78:1873 och med anledning avmotionen 1977/78:1780 ^yrkandel Isamt med avslag på ^proposilionen 1977/78; 114 i denna del som sinmening gav regeringen till känna vad utskottet anfört, ^atl ^belräffandelag om normer för folkbibliotekens ^verk^samhel skulle avslå ^moiionen 1977/78:1908 ^yrkandel 1, ^atl ^belräffandesamordning av de tvä datasystemen ^LIBRIS och BUMS skulle avslå ^moiionen 1977/78:1908 ^yrkandel 4 i denna del, ^atl beträffandeundersökning av frågan om avgiftsbeläggning av biblioteksservice med avslag pä motionen 1977/78:1908 yrkandet 2godkände vad som förordats i propositionen 1977/78:114, 9. alt i övrigtgodkände de riktlinjer för ^informaiionsförsöri-^ningen som förordals i^proposilionen 1977/78:114, ^atl bemyndigade regeringen ^atl beslutaom anslutning ^lill International ^Serials Data Syslem. Centraltorgan för informationsförsörjning, ^m. (vpk); "Orättvisorna har förvärrats under lid". "En misslyckad minister". "Små förlag bantar^våldsami". "Är laglösheten bra bara för biblioteken? "Rubrikerna från höstens kulturdebatt i Dagens Nyhetertalar sill eget tydliga språk, kanske tydligast i slutinlägget från kulturredaktören , när han kortkonstaterar: "Bibliotekslag är nödvändig!" Jag kan inte annat än instämma.Vänsterpartiet kommunisterna har år efterår i motionerat om en bibliotekslag - ännu ulan framgång. Vid senaste tillfället gav ^PerOlof fråganepitetet ^recidivärende, dvs. ett ständigtåterkommande ärende, och del lär han fö fortsätta ^atl göra. Vpk kommernämligen att fortsätta sin kamp för en sådan lag. Den är kanske än angelägnare än den var sedan.Krisen för den seriösa bokutgivningenhar nämligen förvärrats ^underde trots insatser av litteraturstöd och annat. Hela vår bokkulturriskerar att allvarligt deformerasav de ^siarka ^s. k. kommersiella krafterna, och del gäller både barn- och ^vuxenliileraluren. Eller som viuttrycker saken i vårt kulturpolitiska program: "Kulluren har blivit envara, industriellt massproducerad som inverkarinte bara pä dess form ulan också på dess innehåll. Den ingår i en medvetandeindustri som påverkar arbetarklassen ochhela folket. Den förutsätter ochbevarar förtryck och fortsatt kulturell fattigdom såväl i arbetet som . Den är en del avkulturimperialismen, som söker påtvinga 5Riksdagens ^proiokoll 1978/79:37-39 Centralt^oiganför informationsförsörjning, ^m. alla folk och klasser ettkulturmönster som är i de multinationella företagens intresse." Delta gäller i högsta grad för litteraturen. Vi harunder fått uppleva enflod av skräpkultur välla över oss. Det är en ^skräpkullur dominerad av våld, reaktionära värderingar och en massiv förnedring av kvinnan, en skräpkultur där mansaluför ^inle bara en bok utan en hel livsstil. Det är en kultur someffektivt förstår att utnyttja den ekonomiska kris som kapitalismen är inne ioch spela på människors osäkerhet införframliden, där ^arbelslöshel, förflyttning från den egna orten samt förtidspensionering eller sjukskrivning snarti sin mångfald har blivit "normala" inslag i enmänniskas tillvaro i ^detla land. Bara såsom ett exempel på det vihar alt vänta oss kan jag nämna ^atl de multinationella företagen i har funnit en ny målgrupp ^atl särskiltrikta sig ^lill, nämligen ^"seenagers".^"Seenagers" är de människor som tidigt slagits ^ul ur produktionen eller kanske aldrig ^kommii ini den och som ^enligl de effektivamarknadsförarna har gott om lid ^atl ägna sig ål ^s. k. fritidsaktiviteter.Perspektiven är verkligen skrämmande. Inför dennautveckling står ^kultumtskoilet och ^ulbildningsutskoltet helt ^handfallna. De vägrar alt ens allvarligt^diskulera vår motion och hänvisar sömngångaraktigttill att "de där kraven har viredan en gång ^avslagil". All ompröva frågan, alt sätta sig ner och^diskulera om verkligheten har förändrats och i sä fall i vilken ^riklning är uppenbarligen olänkbart förkulturutskottets och ^uibildningsutskolleis ledamöter liksom förkulturministrar, vilken politisk schattering de nu än har. Del kan, herr talman,förefalla tjatigt, men jag tänker upprepa några av de fakta som vi har anfört i vår motion och som ocksåtogs upp i ^debatlen . Vikänner alla ^lill att kommunernas ^o^^^ landstingens ekonomi ärhårt ansträngd och att det kommunalaskallesloppet i många fall har inneburit en kostnadsjakt, som främst gått ut över kultursektorn men också över den socialasektorn. Skillnaderna mellan kommunerna ifråga om ^biblioleksanslagen ligger på I060 96 eller . En kommun ^saisar alltså . per person och är på sin biblioteksverksamhet -en annan blott^2;. Skillnaderna mellan kommunerna har ökat , inteminskat. Vissa kommuner såsomJokkmokk har drastiskt skurit ner sina ^biblioleksanslag från 100 ^O^tX) kr. Det gäller främst kommuner som redan^lidigare saknar ett brett kulturutbud, resurssvaga kommuner där behovet avkulturella satsningar är störst. Denna utveckling har skett ^samiidigi som vi fött uppleva hur flera^k\aliletsföriag - det gäller främst de mindre förlagen, de som stått för förnyelsen avden seriösa bokutgivningen - är ^konkurshotade. Denna ^ulveckling har skett^samlidigt som bokhandeln kämpar med betydande^svärigheieroch invånarna pä många håll över huvud taget inte har tillgång till ^inle bara skönlitteratur utan också ^studielitteralur i ^ell bretturval. Denna ^ulveckling har skett samtidigtsom vi fött se bokklubbarna växa upp somsvampar ur marken och ^yllerligare för^svåra ^dislributionen av bra böcker. Del är nämligen ^väldigi myckel enfråga om just distributionen. Hur har man från kultur- och utbildningsutskottens sida tänkt sig att nå ut ^lill de arbetande människorna? Det finns ^naturiigtvis många vägar, men som vi påpekar ivår motion har folkbiblioteken här en oerhört viktig roll. skrev iseptember; "Det aren fråga om pengar, ^inle om lagstiftning." Som om lagstiftning och pengarskulle utesluta varandra. För mig ärdetta en logisk kullerbytta. Självfallet är det fråga om pengar. Pengar krävs för alt garantera att lagstiftningen ocksåomsätts i praktiken! Enligt skulle en försiktigberäkning sluta på 200 miljoner för att lyfta de sämsta kommunerna upp till genomsnittsnivån. "En gigantisksumma", utropar han. Jag vet inte det. Jag tycker ^atl det är billigt fördet ändamål som åsyftas, nämligen att söka ge medborgare en någorlunda rimlig biblioteksstandard, alt sökamotverka orättvisorna inom detområdet. Det är med säkerhet en billig investering , mot bakgrund av vilka skador som åstadkoms genomavsaknaden av en vettig litteraturpolitik - sociala skador lika väl som kulturella. Jämför det beloppet medvad skräpkulturen tar hem i ^vinsl ! Man kan, somBarbro gjort i , jämföra de samlade ^kultumt-^giftern^a^ på med vad somvarje år går åt ^lill att bygga motorvägar. Summan lär motsvara motorväg.Hon skriver också: "1977kostade biblioteksverksamheten 600 miljoner. Det motsvarar kostnaderna för . Exklusivekostnaderna för motorvägen." Eller änväsentligare: Vad kostar inte ^Nordsatprojektet - ett av de största kulturella hoten, som man bl. a. från folkpartihåll håller på ^aU genomdrivaunder yttrandefrihetens falska täckmantel? Bara investeringskostnaderna för Nordsats rymddel beräknades för ^elt par år sedantill 575 milj. kr. Lägg därtill allaövriga kostnader - främst förhushållen/konsumenterna - så är vi strax uppe i belopp på 15 ^å^ . Och så påslårkulturministern att 200 milj. kr. är en gigantisk summa! Jag tycker ^atl hantotalt saknar sinne för proportioner i det här fallet. Så ^lill några andra frågor som vi också tar upp i vårmotion. Den första gäller museernassamlingar. De representerar en datamängd av en ^storiek som kan jämföras med bibliotekens samlingar. Också detmaterialet bör kunna utnyttjas av allmänheten, forskningen och andraintresserade på samma villkor som sker vid biblioteken, framhåller vi i motionen. Bakgrunden till ^detla krav är ju bl. a. det enkla faktumet ^atl^museimaterialel är ^svårl alt överblicka . Kravet har också ställts avbl. Utbildnings- ochkulturutskotten avvisar det, därför att det ^inle skulle vara tillräckligt väl underbyggt. Men någramotargument i sak presenterar man inte. Ytterligare ettkrav som vi tagit upp beträffande delegationen för informationsförsörjning men som såvitt jag ^kunnalfinna inte kommenterats av utskotten är kravet på all ^represenianter förlöntagarorganisationerna skall ingå idelegationen. Hur ställer sig ^Alemyr till ett sådant krav? Vi har också tagit upp detegendomliga förhållandet all del finns två oberoende dalasystem för informationsförsörjning inom biblioteksområdet- Centralt organför informationsförsörjning, ^m. Centraltorgan för informationsförsörjning, ^m. ^Libris och BUMS.