prot · G209168 · 1978-12-31 00:00:00 — Min poäng äratt här har gjorts bedömningar av de totalakostnaderna program som redan är genomfört till större delen. Vi skullekunna föra långa diskussioner om alternativa kostnaderom det var så att vi nubörjade från noll. Men det gör vi ju inte, ulan vi börjar från en situation därvi redan har gjort investeringar. Det är i delta läge som del är intressant atldiskutera vad en avveckling av kärnkraften innebär för kostnader för detsvenska samhället. Det är den frågan som kommer att ges en vidare belysning. Efter en sju limmar lång debatt om energipropositionens huvuddelar harjag begärt ordet för alt yrka bifall till en reservation som vi Energipolitiken, in. folkpartisterhar fogat lill skatteutskottets betänkande 1978/79:44. 1den bilaga lill energipropositionen som hänvisats lill skatieulskoitet föreslårregeringen bl. a. en skattehöjning på oljeprodukter med . per m-*. Att delvarit för lindrig beskattning av oljan - med hänsyn till dess energiinnehåll -jämfört med elkraften är ett motiv till förslaget. Vissa energispareffekter kanockså väntas. Men skalleökningen motiveras kanske främst av slaisfinansiellaskäl - som ett bidrag till finansieringen av de ökade statsbidragen förskalleutjämningen till kommunerna, som vi tidigare fattat beslut om här ikammaren. Den majoritet som svarar för skatteutskottets betänkande nr 44 sägerockså att man i princip skulle kunna godta propositionens förslag. Mensedan den här propositionen lades fram har det inträffat betydandeoljeprissiegringar beroende på en knapphet på olja som f n. råder påvärldsmarknaden. Prisstegringarna slår igenom överallt där oljan svarat förenergiförsörjningen, och därför yrkar man avslag på regeringens förslag. Ifolkpartiet kan vi mot den bakgrunden i och för sig ha förståelse förutskottsmajoriletens ställningstagande-att inte nu gå med på den föreslagnaskaltehöjningen. Men då borde man enligt vår mening i stället ha föreslagitandra inkomstkällor. Åtminstone en del av den majoritet som svarar föruiskoliets ställningstagande har krävt all insatserna för skalteui-jämningoch andra förslag om skattesänkningar skall åtföljas av inkomstförstärkningarsom motsvarar utgifterna för de skattesänkande åtgärderna. Eftersom några nyainkomstkällor inte har anvisats menar vi alt regeringens förslag bör bifallas. Jagberdärför, herr talman, att få yrka bifall till reservationen 1 och i övrigtbifall till skatteutskottets förslag. betänkande nr 44 innehåller budgetdepartementets delav det energipolitiska paket som vi nu behandlar. Delär helt naturligt att när vi i skatteutskottet har behandlat den här frågan hardet gjorts inte enbart från strikt energipolitiska utgångspunkter; tvärtom harvår behandling i kanske lika stor utsträckning tagit sikte på ekonomiskpolitik. Mengivelvis uppstår det också energipolitiska konsekvenser av de beslut .som vi iskatteutskotiet är beredda alt förorda. Som ett exempel på detta kan nämnas atlskatleulskotiel i en av de mer utmärkande energipolitiska frågorna föreslårbifall till två motioner, en ceniermotion, upplagande som förstanamn, och partimotion, som gäller skattelättnader förmoltryckskraflsanläggningar. I utskottet föreslår vi i enighet alt denskattefriheten skall gälla fr. o. m. den för mottryckskraft somförbrukas i den egna industriella verksamheten. Däremotkan man säga all de båda reservationer som är fogade till skatteutskottelsbelänkande mera har en finanspolitisk än en energipolitisk karaktär. Den första reservationen,som redan har redogjort för,motiverar klart och tydligt att det är av slaisfinansiella skäl som man villhöja oljebeskatlningen. Det redovisas atl man den vägen vill få in medel föratl täcka statens utgifter för omläggning och förstärkning av den kommunalaskalteutjämningen. Det är naturligtvis i och för sig tacknämligt att vilja selill att man kan täppa till de hål som kan uppstå här. Utskotlsmajoriieien hardock detta förslag olämpligt just av de orsaker som . har vi - av skäl som vi i inte rår på - redanfält mycket kraftiga prishöjningar på olja, och just därför finns det inlenågon anledning att nu också höja skatten. debatt som alldeles har förts mellan partiledarna ställdestatsministern frågan, om de övriga partiledarna tyckte alt oljepriset var förlågt och atl det borde höjas ytterligare. Om han hade läst de betänkanden som riksdagennu har att ta ställning till, hade han inle behövt ställa den frågan -det ärbara folkpartisterna i skatleulskotiel som vill höja oljeskatten ytterligare. Ireservationen 2, som står för räkning, föreslår vi alt statenskall få ett inkomsltillskott motsvarande vad en höjning av oljeskalten skulleha gett. Vi föreslår att man i stället skall höja skatten på elenergi med etthalvt öre för industriell förbrukning och med ell öre perkilowattimme för övrig förbrukning. Den höjningen ger ungefär 600 milj. kr. Vi menar att detta behövs för genomförandet av deskatteomläggningar som är aktuella . - En av dem har vi tidigaretalat om här, nämligen kommunalskatteutjämningen. Vi vet också att del kommeren ny skatteomläggning lill hösten, då vi har atl ta ställning till den direktaskatten; en skatteomläggning som också kommer att kräva alt vi på något sättger staten ökade inkomster. Dehär skatteomläggningarna har diskuterats mycket i olika utredningar, och vi hardå i stort sett varit eniga om atl göra de omläggningarna. Men vi har ocksåvarit eniga om alt dessa inte skulle få försämra statens inkomster, utan alt deskulle vara neutrala därvidlag. Vi har oss kunna föreslå en höjning avelskatten mot bakgrunden av att priset på olja har stigit så kraftigt utan attskatten på olja har höjts. Genom en höjning av elskatien uppnår man neutralitetmellan dessa båda alternativa energikällor. Nalurtigtvisfår en höjning av skatten på elenergi politiska verkningar- det är alldelesgivet. En höjning kommer nalurtigtvis att påverka sparandet. Jag vill nog påståatt del finns åtskilligt att göra på den punkten. Med det anförda ber jag alt fä yrka bifall till reservationen 2 tillskatteutskottets betänkande nr 44 och i övrigt bifall lill uiskoliets hemställan. Energipolitiken,tn. BO (): Den höjning av oljeskalten med . per m som regeringen föreslår ipropositionen kan, som del har sagts, utskottets majoritet inte ställasig bakom. De folkpartisliska ledamöterna i skatieulskoitet har därför fogat enreservation till betänkandet. Utskottet finner att man på sakliga grunder inlekan tillmötesgå reservanternas förslag. Energipolitiken, in. Vi har drabbats av myckel kraftigt höjda oljeprtserunder den senaste liden. har priset på eldningsolja stigitmed nära 50 96. Enbart har priset på råolja stigit med . Viär dessutom medvetna om atl ytterligare prishöjningar kommer all ske under delnärmaste halvåret. Skall man dessutom lägga på ytterligare en pålaga genom allhöja oljeskalten med . per m-* kommer situationen att bli än merbesvärande, inle minst för bosladskonsumenterna. Enbart de ökadevärmekoslnaderna per kvadratmeter lägenhelsyta har medfört alt höjningar inte varit så ovanliga i flerfamiljshus. Det beräknas alt man förennormalvillapåett halvår har fätlen kostnadsökning på bortåt . Del är enkostnadsökning med . Det är, herr talman, siffror somtalar sill tydliga språk. Närdet gäller förslaget om höjd energiskatt, som framförs i centerreser-vaiionen,finner uiskotiel det vara skäl att avvakta förslag från den utredning ombeskattning av energi som regeringen tillsatt. Denföreslagna ökningen av skatten kommer alt få konsekvenser,inte minst för industrin och kanske främst för den lunga processindustrin, somhaft svårigheter . Motivetför en skärpt beskattning - del gäller både folkparti- och cenlerreservationerna- är atl man vill uppnå större besparingseffekter. Vi tror att dessa effekterblir marginella, eftersom de energikrävande industrierna knappast kan sparamer energi - de har tvingats till ett kraftigtenergisparande. Dagens konjunkturuppgång gör inte precis bilden ljusare. Jagnämner här i första hand metallindustrin samt pappers- och massaindustrin.Skall energiskatten dessutom belasta aluminiumtillverkningen kommer del alt fåpåtagliga konsekvenser dels på sysselsättningen, dels i form av risk förminskade investeringar. Och investeringarna är för låga. Energin och energikostnaderna kommer i fortsättningen alt ha enframträdande roll i samhällsdebatten. Det finns därför skäl för att, när manbedömer beskattning på energi, även anlägga ett mer vidgat perspektiv på vårskattelagstiftning. Det gäller både fysisk och annan planering. a. måsteskattesystem och andra styrmedel utformas så, att de främjar en allmänsamhällsutveckling mot resurshållning. Dagens avdragsregler för låneräntor ocharbetsresor är exempel på styrmedel som verkar i rakt motsatt riktning. Enökad beskattning på olja och elektricitet kommer all belasta inle minstbosladskonsumenterna hårt. Och de har fått vidkännas kraftigt ökadekostnader, som reallönen minskat för flertalet människor. Jag villdärför ställa en fråga till reservanter: Har räknat med vilkasysselsättningskonsekvenser som kan bli följden av en ökad energiskatt förindustrin? Meddelta yrkar jag, herr talman, bifall lill hemställan i skatleutskottetsbelänkande nr 44 och yrkar således avslag pä de reservationer som är fogadetill betänkandet. TAGESUNDKVIST (c) kort genmäle: Om vi börjar med att se litet grand pä prishöjningens effekter påoljan, kan vi redan nu konstalera atl de inhemska alternativa energikällor somvi från har förespråkat nu har blivit lönsamma. Jagtänker pä ved och torv. Vi har fått utstå åtskillig smälek föratt vi har förespråkat dessa energikällor. Man har kallat del för ett slagsblåögd fanatism alt tro atl vi skulle kunna använda dem. , med nuvarandeoljepriser, har vi hamnat i den situationen alt just de alternativen ärekonomiskt lönsamma. Det finns alltså all anledning atl ganska snabbt salsa påjust den sidan när det gäller energiproduktion. Lätmig, som svar på fråga lill mig beträffande en ökning av skattenpå el, säga följande: Vi har sagt alt vi skall la in ytterligare 600 milj. kr.i elenergiskall. Vi skall göra det genom en höjning med för industriellenergi och för övrig energi. Eftersom industrin använder knappt hälftenav elförbrukningen betyder detta alt industrin kommer atl belastas med en skattpå ungefär 150 milj. kr. Om man ställer dessa 150 milj. kr. mot delförslag som socialdemokraterna i andra sammanhang har lagt fram när det gällerskatterna, nämligen en produktionsfaklorsskatt, där man har talat om att ta insummor på , tror jag alt industrin rycker på axlarna ålvårt förslag. Det är ungefär sä jag ser del. Energipolitiken,m. BOFORSLUND (s) kort genmäle: tvivel siaren eventuell höjning av energiskatten mycket hårt ochdirekt. Vi som kommer från skogslänen och är helt beroende av en tungprocessindustri vet hur energikrävande de industrierna är. Jag tänker närmastpå pappers-, massa-, metall- och aluminiumindustrierna. Del är industrier som har stora problem och som skulle behöva göra ylteriigare investeringar föratt hälla sysselsättningen uppe. Man kan också fråga sig om genom enökad energibeskattning räknar med alt kunna klara ylteriigaresysselsäUningstillfällen. Vadsom givetvis ligger mig varmt om hjärtat är en av de industrier som finns påden ort varifrån jag kommer. Det är en aluminiumindustri. Om man ökarenergiskatten för det företaget, alltså enbart för den industrienheten, med etthalvt öre per kWh llr del myckel hårda konsekvenser. Det skulle innebära enökad belastning för den industrin på den orten med 8 milj. kr. Man kan också ställa frågan: Vad får en höjdenergiskau för konsekvenser för NCB, , SCA och NJA? Vi vet attdel rör sig om många . Någon energisparande effekt uppnår manknappast genom en ökad beskattning. Men säkert kommer man att uppnå många ochsvåra sysselsättningsproblem. () kortgenmäle: har i två anföranden återkommit tillalumini-umlillverkningen i . Enligt de upplysningar som vi har fått iskatleulskotiel är just den industrin befriad från energiskatt. 10 protokoll 1978/79:168-169 Energipolitiken,tn. denindustrin inte lida särskilt mycket av vare sig den skatt som utgåreller denskatt som har föreslagit i det här fallet. Jagär den förste atl erkänna atl alla kostnader som vi lägger på näringslivet påell eller annat sätt är belastande för näringslivet och besvärande ur densynpunkten att det blir svårare atl klara konkurrensen med ullandel. Det ärtyvärr på del sättet. Jag håller gärna med om del. Ju svårare vårt näringslivfår att klara konkurrensen med utlandet, desto svårare får del atl hållasysselsättningen uppe. Jag vill ändå konstatera att det vi nu föreslår allbelasta näringslivet med skattevägen är en struntsumma, rena fickpengarna, iförhållande till vad socialdemokraterna i annat sammanhang har föreslagit. BOFORSLUND (s) kort genmäle: Som reservationen är utformad har jag utgått ifrån atl man skall la uten generell energiskatt för all industri. Då måste även aluminium-industrininräknas. Fårjag bara lill sist, herr talman, säga atl när tar upp produklionsfaklorsskaltenskall han inte glömma bort atl den skall avräknas vid löneförhandlingarna. WIVI-ANNERADESJÖ (s): Vi socialdemokrater har en reservation fogad lill jordbruksutskottelsbetänkande nr 34, där vi trycker pä vikten av fortsatta åtgärder på detinternationella planet vad gäller begränsningen av svavelutsläpp i luften.Ungefär hälften av svavelnedfallet över kommer ju från andra länder.Det gjordes en del pä del här området på den socialdemokratiska regeringens lid,men tyvärr har del inte följts upp av de borgeriiga regeringarna, trots atlriksdagen gjorde ell uttalande /, där gavregeringen lill känna "det angelägna i alt regeringen med kraft fullföljdede inledda strävandena all i sådana sammanhang, med tyngdpunkten på fortsattabilaterala kontakter, uppnå överenskommelser om begränsning av svavelutsläppenoch att komma till rätta med de negativa effekterna av dessa". Regeringenhar dock varit helt passiv i del här sammanhanget. Det beklagar vimycket, då svavelföroreningar är ett av våra största miljöproblem här i landei,med bl. a. försurade sjöar och oersättliga miljövärden, som går till spillo,som följd. I den socialdemokratiska motionen 1978/79:1990återkommer vi därför med vårt krav om fortsatta åtgärder pä del internationellaplanet. Jag yrkar bifall till den socialdemokratiska reservationen underpunkten 3 b och i övrigt bifall till utskottets hemställan. Del är felaktigt atl påstå att de borgerliga regeringarna har varithelt passiva pä det här området. Det finns en rad exempel på aktiviteter idetta sammanhang. a. hardet inrättalsen diplomatisk heltidstjänst under ECE som svarar för dehär frågorna. Jag kan medge att de borgerliga Nr 168 regeringarna inte precishar följt upp den socialdemokratiska regeringens den Men del behöverinle betyda att det arbete som pågår är sämre eller 5 jni1979 Det här har vidiskuterat tidigare i . skottet har inte funnitalt några nya omständigheter har framkommit som , , kan berättiga till ett nytt ställningstagande. Jag yrkar därför, herr talman,med hänvisning till utskottets utförliga motivering, bifall till dess hemställan. WIVI-ANNERADESJÖ (s) kort genmäle: Vi kan bara konstalera att del faktiskt inte har hänt någonting underde . Imajoritetens skrivning i betänkandet står det atl del kommer all inledasdiskussioner i FN:s ekonomiska kommission , Utskottet utgårifrån att motionens syfte kommer att tillgodoses utan alt tar några initiativ.Jag ifrågasätter det. Det har ju inle hänt något trots alt gjorde ettuttalande /77. Därför tycker vi att återigen bör göra ettuttalande på del här området. EINARLARSSON (c) kort genmäle: Jag i&T än en gång understryka attdet är felaktigt atl påstå att det inle har hänt någonting. Det händer alltjämtsaker. Vårt särskilda ombud i detta sammanhang har ständiga aktiviteter pågång. Jag kan anföra som exempel - det har jag nämnt tidigare i kammaren - attdet även inom förekommer särskilda aktiviteter. På svensktinitiativ har antagit särskilda resolutioner som är undertag förrekommendationer lill regeringar. (apk): kommunisterna har i en serie riksdagsmotioner anvisatde konkreta mått och steg som utan dröjsmål måste las för att förebygga enutomordentligt allvartig energikris. Vårtparti ger uttryck ål uppfattningar som är djupt förankrade inom helaarbetarklassen och en stor del av tjänstemannarörelsen i . Eftersom viär marxister kan vi inle och vill vi inte anpassa vår politik tillovetenskapliga opinionsrörelser. Delär vår skyldighet - även när övriga partier fladdrar hit och dit - atl driva enpolitik som överensstämmer med vetenskapliga, tekniska och ekonomiska fakta,en politik som håller för kritisk granskning inte bara i utan också iframtiden, en politik grundad på en känsla av ansvar för del arbetande folkeloch därmed också för nationen. Lösningenpå energiproblemen ligger inte i en återgång till väderkvarnar, muskelkraft ochbysamhällen eller i att avstå från julgransljusen. Denvetenskaplig-tekniska revolutionen är här för atl stanna. Det är utsiktslöstoch reaktionärt att söka stoppa denna utveckling och romantisera om en återgångtill del lågenergisamhälle vi hade i för bara några Energipolitiken, in. decenniersedan och som stora delar av mänskligheten fortfarande har. Denvetenskaplig-tekniska revolutionen kan och bör styras så att den tjänar detslora flertalet av människorna. Den möjliggör sex limmars arbetsdag och en höglevnadsstandard för alla. Detta skulle redan ha varit en realitet i värt landom folket, inte monopolkapitalet, haft den ekonomiska makten. Alten rationell energipolitik är grundläggande för den ekonomiska utvecklingen ärsä självklart atl det inte krävs andra argument än de som dagens verklighettillhandahåller. Mycket finns atl säga om bakgrunden till oljekrisen 1973-1974och den oljekris vi säkerligen flr uppleva den kommande vintern. Jagnöjer mig med att upprepa vad vi kommunister har sagt sedan många decennier:del är ell orimligt, dyrbart och fartigi förhållande att skall varatotalt utlämnat åt sju multinationella oljeförelags marknadsmonopol,prispolilik och skattenyktspolitik. Deras svenska dotterföretag bör förstatligasulan ytterligare dröjsmål. Somdet nu är har värmekostnadernas del av boendekostnaderna i oljevärmdafastigheter stigit från något till 20 96 på mindre än lio är. Dettaär ändå bara början på en utveckling som blir katastrofal, om vi inlesnabbi frigör oss från behovet av importerad olja. Det gap mellan tillgång ochefterfrågan som - åtminstone till stor del - är en följd av deninternationella oljetrustens profitjakt kommer inom några fl är atl bli enverklig, permanent och ständigt allvarligare oljekris i hela den kapitalistiskaväriden. Man kan inte förlänga oljeparentesen med en folkomröstning. Närvi svenska kommunister har studerat energifrågorna, och jag kan ulan överordpåslå alt vi gjort det grundligt och allvarligt , har vi utgåttfrån några fundamentala fakta. De kan i korthet sammanfattas i följandepunkter: Fördet första finns inga andra slora energikällor i sikte än de fyravi nu har erfarenhet av - olja, kol, vattenkraft och kärnkraft. Naturgasenförekommer vanligen tillsammans med oljan och beräknas inte räcka längre ändenna. Fördel andra är mer än de flesta industriländer beroende av importeradolja. Av den tillförda energin , helt omräknad till terawatlimmar, dvs.miljarder kilowattimmar, utgjorde oljan , alltså 72 96 av totalt 460TWh. Fördel tredje blir det arbetare och tjänstemän, pensionärer och barnfamiljer somförst och hårdast drabbas av en energikris med ransoneringar, höjda ellaxor,höjda skatter, ökad inflationslakt etc. Fördet fjärde, och detta är det positiva, har vårt land alla de resurser-naturtillgångar, industriell potential och högt kvalificerade kadrer av vetenskapsmän,tekniker och arbetare - som krävs för att bli helt oberoende påenergiförsörjningens område och dessutom utveckla viktiga framtidsorien-leradeexportindustrier på detta område. Omvi ser på den nuvarande förbrukningen av energi går i runt tal 40 96 tillindustrin, lill samfärdseln, framför allt personbilar, lastbilar ochbussar. och40 96 till bostäder och övriga lokaler. Av den totalt nyttiggjorda energin -160TWh - inom bostads- och lokalsektorn utgjorde elenergin . ISverige var det lill självklart att vi skulle ha billig energioch tillräckligt med billig energi. är det, inte minst för vissagrupperingar här i , något man skall skämmas över. Den starkt ökadeförbrukningen av energi de allra görs av åtminstone två avriksdagens partier till en djävulskt omoralisk historia. Och som professionellamoralister har gjort hetsar nu dessa energimoralister upp sig ochsina trogna lill ett korståg mot energiförbrukningen över huvud tagel ochelförbrukningen i synnerhet. Låloss titta på detta omoraliska fenomen. Varför har denenergiförbrukning som gäller bostäderna ökat? En sammanställning av officiellstatistik visar atl tillkom mer än2 miljoner rum i nybyggda bostäder. Vi fick närmare 1 miljon nya TV-licenser,1,7 miljoner fier telefoner och 1,2 miljoner nya kylskåp. 1 miljon lägenheterfick bad eller dusch, I miljon lägenheter fick centralvärme och 1 miljonlägenheter fick el- eller gasspis. Vivet att den moderna svenska varianten av gamla liders indiska fakirer villförbjuda elvärmen, men det är viktigt att de i den förestående valkampanjenockså talar om atl de vill ha bort frysboxar, tvättmaskiner och diskmaskineroch allt annat som drar energi. Detär klart all det finns många möjligheter att spara energi, men den sparkampanjsom med miljarder i statliga bidrag salts in för att minska luftomsättningen ibostäderna står i flagrant strid mot strålskyddsinstitutets varningar sedanmånga år. F. n. rapporteras 2 000 nya lungcancerfall i , ettalarmerande högt antal som f ö. stadigt stiger. Strålskydds-inslitutel beräknaratt mellan 90 och 450 av dessa 2 000 står i samband med radonkoncenlrationen ibostäderna. Radonkommer från radium i byggnadsmaterialet och berggrunden. Vid normalsjälvdragsventilation hålls koncentrationen av radon och radondöttrar nere päen låg nivå även i hus som är byggda av skifferbaserad gasbetong. Vid dåligluftomsättning blir radonkoncenlrationen hög, även om byggnadsmaterialet ochgrunden har låg radiumhalt. Denfanatiska energisparkampanj som utvecklats kommer i sinom tidatl leda till ett ytlertigare ökat antal fall av lungcancer.Strålskyddsinslilulet har beräknat hur mänga nya cancerfall man kan vänta sigför varje sparad terawattimme. Ikampanjen mot kärnkraften har del gjorts stor affär av atl man enligt gällandebestämmelser tillåter en stråldos för befolkningen närmast utanförskyddsområdet kring kärnkraftverken på högst 10 millirem . Iverkligheten blir dosökningen bara en bråkdel av den tillåtna dosen. Samtidigthar vi det i och för sig otillfredsställande förhållandet au det i -till skillnad från och andra länder - inte finns någragränsvärden för radium, torium och kalium-40 i byggnadsmaterial. Radon kan manbli av med genom en god ventilation. Men strålningen frän väggarna Energipolitiken,in. Energipolitiken,m. kaninte vädras ut. I mänga hus ger denna strålning 200 ä 300 millirem ,alltså 20-30 gånger kraftigare strålning än utanför ett kärnkraftverk. Vianvänder inte dessa uppgifter för att skrämma folk. Vi vet atl denbakgrundsstrålning varje person får i vissa delar av världen, t. ex. i iIndien, är betydligt högre än 1 000 millirem , ulan alt man med säkerhetkunnat påvisa några skadeeffekter. Menom våra upphetsade kampanjmakare mot kärnkraften skulle driva en kampanj motall strålning med samma fanatism som de nu angriper kärnkraftverken iBarsebäck, , och Forsmark, skulle sannolikt mer än halvaSveriges befolkning få utrymma sina bosläder. I ett mycket stort antal bostäderi får de boende frän väggarnas radium, torium och kalium-40 enstråldos, som är 20-30 gånger större än den högsta tillåtna från de svenskakärnkraftverken lill befolkningen i den allra närmaste omgivningen. Ochdessutom skall de boende nu också fl den ökning av radonkoncenlrationen somblir resultatet av delta energisparprogram.