prot · G209125 · 1978-12-31 00:00:00 — Byn har bara ca 2500 invånare, varav mänga barn. Men nära 1 000 av byns invånare är faktisktaktiva i kampen mot ett planerat lager för giftiga bekämpningsmedel. Orsakenhärtill är att lagrets ägare är Kemisk Vaerk i , som är moderbolag tillBT-Kemi - det företag som har lagt ned sin verksamhet i Teckomalorp. Länsstyrelseni länet säger alt ingen lag kan hindra lagrets lokalisering. Man kan alltsåenligl inte förhindra Kemisk Vaerks verksamhei i . Menenligl kungörelsen om hälsofariiga kemiska varor får tillstånd att bedrivahandel och hantering med bekämpningsmedel endasl lämnas lill sökande som bedömskunna handha gift- eller bekämpningsmedlet på ett betryggande sätt. Man frågarsig: Har Kemisk Vaerk bara efter dellaförtroende? Befolkningen i anser del inte. Jaghar besökt platsen för det tilltänkta lagret. Alla byggnader ligger nära allmänväg, och de är utan staket eller annan inhägnad. Byggnaderna har många slorafönster endast från marken. Enligt en sagesman har en del avbyggnaderna bara förstärkta Jordgolv. En vattenledning går straxintill, och det finns många trädgårdsmästerier i närheten. Ca 100 m frånbyggnaderna ligger en tät villabebyggelse, där många barn leker i närheten. Manfrågar sig verkligen: Bör vi inle försöka undvika den oro som ett sådant härlager kan skapa? Visocialdemokrater har agerat hårt för att de kemiska riskerna bättreskall uppmärksammas. På många håll har också befolkningen i ökad utsträckning börjat förståvilka fruktansvärda skador som kan uppstå av kemiska medel. Om inte annat såhar befolkningen i i förstått detta. Nuär inte avsikten att politisera denna fråga. Men politiker måste la upp problemsom finns i människornas vardag. Och della är verkligen en fråga som liggerbefolkningen nära om hjärtat. Jag har aldrig sett så många barn intresserat ochaktivt ta del av ett miljöärende som Just nu i . Jag vet också attJordbruksministern fått över 13 000 namnunderskrifter, som samlats in iHelsingborg. i har också helt enigt sagt nej lokalisering av delta lager lill . Därförvill Jag upprepa min fråga: Anser Jordbruksminislern - mot bakgrund av vad Jaghär anförl - all det är tillfredsställande all ett lager för giftigabekämpningsmedel läggs sä nära elt befolkningscentrum? Omförvaringen av giftiga kemiska bekämpningsmedel Vad beträffar frågan huruvida företaget på elt ansvarsfullt sätt kanhantera denna verksamhei - en fråga som tog upp i början avsitt anförande - känner Grelhe säkerligen lill att vi i frågedebalteri kammaren inle kan gå in på enskilda fall. Sedanär del hell klart aU del är nödvändigt alt se lill att lagring av kemiska medelsker på eU tillfredsställande säll. Vilka föreskrifter som skall gälla i detenskilda fallel måste bli beroende bl. a. av hur skadliga de lagrade preparatenär. Det går alltså inle att generellt ange hur lagringen skall ske, ulan detmåste från fall till fall avgöras av de myndigheter som har att hantera dessafrågor. Jag är medvetenom aU det här gäller elt enskilt fall. Men när det gällde BT-Kemi ställdes delinterpellationer i om Jusl del då akluella fallet. Idebatten om BT-Kemi hadejag anledning all säga all hela handläggningen av denfrågan gav en skrämmande bild av den maktlöshet söm både kontrollmyndigheteroch allmänheten känner vid misstankar om alt hanteringen av kemiska ämnen ärmiljöfariig och inle fyller lagens krav. Del är därför inte så konstigt ombefolkningen är orolig. Vistår nu i begrepp att förstärka miljöskyddslagen. Men miljöskyddsutredningensmajoritet har inte velat gä särskilt hårt fram. Jusl mot den bakgrunden kundedet vara intressant alt av Jordbruksministern få ett uttalande i denna frågasom också kunde ge vägledning beiräffande Jordbruksministerns inställning. Delföretag som skall ha detla lager har fortfarande inte gjorl rätt för sig iSverige för de skador som del har förorsakat samhället, Man kan naturiigtvis däfråga sig om det är rimligt all ge elt sådant här tillslåndsärende en välvilligbehandling, särskilt då både befolkningen och kommunens ansvariga organ motsättersig den tänkta placeringen av delta lager. Omstatsråds medverkan vid invigning av ny sjötra-fiklinje Jag delar uppfattning all man så långt det är möjliglskall la hänsyn till önskemålen hos de människor som är berörda och som bor iden närmaste omgivningen. Beiräffandedet planerade lagret i har haft överiäggningar medbåde företaget och om möjligheten att lokalisera lagrettill annan plats än den först aktuella. Efter vad jag har inhämtat anserlänsstyrelsen att förutsättningar nu finns för att lagret kan komma allomlokaliseras lill en plats inom hamn- och industriområdet i kommunen. Hur detkommer au gä med detta kan jag självfallet inle uttala mig om här. Jagkan bara uttrycka befolkningens och mina egna önskemål att jordbruksminislernskall ulnyllja varje möjlighel att förhindra alt detta lager placeras på dentänkta platsen i . Enligt min uppfattning är den klart otillfredsställandefrån säkerhetssynpunkt. Jagvill i det sammanhanget vädja till Jordbruksministern att han vid behandlingenav miljöskyddsutredningens betänkande överväger om inte de bestämmelser som idetla fall har tillämpats är alldeles för svaga. Även i framliden kan delinträffa att tillverkare av bekämpningsmedel inle pä rätt sätt följer säkerhetsbestämmelserna,och del måste vara fel att människor ivingas leva i ständig oro för skador lillsin hälsa. Jag vädjar därför lill jordbruksm inistern alt han gör alll för altförhindra detta lagers placering nära bostadsbebyggelse. Överiäggningen varhärmed slulad. § 6 Om statsrådsmedverkan vid invigning av ny sjötrafiklinje Kommunikationsministern erhöllordet för aU besvara () anmälda fråga, 1978/79:468,till statsministern, och anförde: har frågat statsministern om han anser det förenligt medregeringens politik gentemot att kommunikationsministern medverkarvid invigningen av Transallantics nya linje mellan och ochdärmed gör reklam för en kommersiell satsning som enligl rederietsförhoppningar skall medföra ett genombrott för handel med . Frågan har överlämnatslill mig. Efterinbjudan av invigde jag för sedan den nyaÄlvsborgshamnen i . I del av hamnstyrelsen uppgjorda programmet fördenna hamndag ingick en visning av elt nytt svenski fartyg, nämligenTransallantics . fartyg har satts in på en linje somTransatlanlic trafikerat . Fartyget anlöper hamnar i , på kontinenten, iSydafrika och i . Vid hamnanlöpen i de båda senare länderna utväxlasgods även till och från , och . Jaghar således inte medverkat vid invigningen av någon ny linje mellan Göteborgoch . CARLLIDBOM (s): Jag lackarför svaret. Nuvar min fråga ställd till statsministern och inte till kommunikationsministern.Men jag kan förstå all fann saken pinsam. Den för honom lättasteutvägen var all låta själv här i försvara sinafadäser. Minfråga gällde tilltag att göra reklam för Transallantics nyalinje mellan och genom all medverka vid en påkostadofTentlig invigning. Svaretär ett försök till undanflykt. Rätt många här i landei har sett evenemanget iTV, med på bryggan till det nya fartyg som skulle trafikeraSydafrika. Det är möjligt all blev lurad att göra reklam förSydafrikalinjen. Det är också möjligt att hon blev överrumplad avTV-reporlerns frågor. Del må vara hur del vill med det -även om Jag lycker alldel verkar som om varil förbluffande lättlurad och aningslös. Mentyvärr stannar saken inte vid detta. I TV-reporlaget frän invigningen iGöteborg gjorde uttalanden om Sydafrikapolilik sommåste rättas till. Ireportaget fick redaren först tillfålle all demonstrera hur belåten han varöver Transallantics nya linje som skulle innebära etl stort genombrott förhandeln på , därefter vände sig journalisten lill medfrågan om det inte var litet egendomligt au hon gjorde reklam för detla företagsamtidigt som handelsministern förbereder investeringsstopp i . Föralt inle göra någon orättvisa skall jag i fortsättningencitera hennes svar och resten av intervjun ordagrant från programutskriften: "BONDESTAM:Ja det är inle meningen att man ska förhindra de handelsförbindelser som finnsutan att man inle ska öka de investeringar som finns inom landet. REPORTER:Önskar du rederiet lycka till nu? Är det önskvärt med en ökad handel medSydafrika? BONDESTAM:Det är önskvärt med en ökad handel på sjöfartssidan över huvud taget. REPORTER:Men riskerar inte en ökning att så all säga ta bort effekten avinvesteringsstoppet? BONDESTAM:Jag ser det alltså inte på det sättet som du lalar om. Utan, del här är enmarkering att man inte ska öka investeringarna i medan vi är beroendeav de handelsförbindelser som vi har." Omstatsråds medverkan vid invigning av ny sjötra-fiklinje Omstatsråds medverkan vid invigning av ny sjötra-fiklinje Dessasialsrådsord måste ha gjort elt minst sagt egendomligt och olustigt intryck påmiånga TV-tiltare. Är verkligen Sydafrikapolilik så cynisk och hycklandesom framställer den? Är vi sä cyniska alt vi - mer ellermindre som en tom gest - gör en "markering att man inte ska ökainvesteringarna i " som vi gör vad vi kan för att ökahandelsutbytet med samma förhatliga ? Nej,sä är det naturligtvis inte. Den svenska vill inte bara förbjudanyinvesteringar i , den skulle också vilja minska handeln medSydafrika. Men finns det en viklig skillnad mellan investeringar och handel.När det gäller investeringar är vi fria att göra vad vi vill, men när detgäller handel är vi bundna av internationella åtaganden, som hindrar oss attvidla ensidiga svenska åtgärder. Jagvill inte tro att ullalande i TV ger ett korrekt uttryck förvad regeringen tycker och tänker i denna sak. Men det rör sig om ett offentligtultalande av ett statsråd. För all inga missförstånd skall uppstå, vare sig härhemma eller utomlands, är det angeläget att själv tar tillbakavad hon sade i TV. Jag måste alltså fråga: Är ni beredd att göra del, fruBondestam, här och ? Jagbegär inte alt det skall ske i några förödmjukande former. Jag begär bara altdet sker på elt klart entydigt sätt. Jagvill tillägga, herr talman, alt Jag inle lastar alltför hårtför den naivitet och okunnighet hon avslöjade i TV-reportaget. Den sidan avsaken är, när alll kommer omkring, en fråga för statsministern - en fråga omvilka personer han utser till statsråd. Som framgick av anförande har han hämtat inspirationentill sin fråga från elt inslag i TV-programmel Rapport. En reporter därifrånlyckades nämligen, utifrån mitt deltagande i Hamndagen, konstruera en hell egennyhet med det innehåll antyder i sin fråga. Förvar och en som lagit del av sakförhållandena kring Hamndagen -alltså även förden reporter som gjorde inslaget - slår det klart all min medverkan inskränktesig lill Älvsborgshamnens invigning. Det var inte heller på det sättet, somCarl försökte antyda, all först någon från rederiet blev intervjuad ochdärefter jag, ulan programinslaget var hopklippt på etl sådant missvisandesätt. Regeringensinställning till handelsutbyte med är negativ, vilket väl känna till. Det vore mig fullständigt främmande att, som det, göra reklam för en kommersiell satsning för handel medSydafrika. Det har jag heller inte gjort. Visningen av fartyget hade ett heltannal syfte, nämligen att visa en av de nyaste och modernaste a rbelsplatsernaför svenskt sjöfolk. Om anser att det syftet inte var vällovligt,bör vända sig till arrangören för Hamndagen, nämligenhamnstyrelsens ordförande . Det är tydligt att anser alt hon har blivit utsatt förett attentat från TV:s sida, ett attentat som skapat ett totalt felaktigtintryck av vad som tilldrog sig i och varför hon var där. Jag sadeockså alldeles all det är möjligt att låtit sig luras.Det är möjligt att den här reportern var hård och påflugen. Därför log jag nuupp en annan sak: Faklum är att hur ditlurad till bryggan på den där båtenAnitha än var, så passade hon på att göra uttalanden om SverigesSydafrikapolitik, som jag tycker på ett entydigt sätt borde kortigeras. IGöteborg gav intryck av att vi vill uppmuntra en ökad handelmed och att det där med investeringsförbud bara är fråga om enmarkering, en gest. Det bör alldeles klart framhållas att så är det inte! Jagsade också att Jag inte misstänkte folkpartiregeringen för att ha deninställningen. Kanvi inle få ett fullständigt entydigt och rejält besked, att i var förflugna och felaktiga och att den rättainställningen, som regeringen företräder, är att man vill att ävenhandelsutbytet skall minska? Vivet ju av tidigare erfarenheter att ofta gör så att hon i endebatt går upp i en replik, som skrivits på förhand av hennes tjänstemän. Sedanåtervänder hon till sin stol, sätter sig där krampaktigt och räddhågad ochställer inte upp mera. Men svara , för det här är inte någon pariameniarisklekstuga, utan hit kommer statsråden föraU det krävs besked av dem. Ge en klardeklaration om att dessa uttalanden var felaktiga och misslyckade och att deicke kvarstår i något hänseende. Omstatsråds medverkan vid invigning av ny sjötrafiklinje KommunikationsministernANITHA : Hert talman! Jag har aldrig sagt att jag anser att man skallöka handelsförbindelserna med . Det framgick också av det som CariLidbom läste upp. Jag anser i stället, precis som regeringen, att det ärnegativt med handelsutbyte med . Som mycket väl kännertill och som han också tog upp i sin replik finns det restriktioner för vadregeringen kan företa sig ensidigt för att minska handelsutbytet. Men en sådanminskning kan givetvis också ske på frivillig väg. Då lyckerjag att vända sig till exempelvis och höra vilka satsningar manär beredd att göra från den sidan. Man riskerar att få en egendomlig dialog, om man skall glida undan ochförsöka omtolka vad man själv har sagt. Vad sagt är heltklart. En av de frågor jag läste upp var denna: Reportern:Önskar du rederiet lycka till nu? Är det önskvärt med en ökad handel medSydafrika? Pådelta svarar : Det är önskvärt med en ökad handel påsjöfartssidan över huvud tagel. Det ger väl ändåotvetydigt intryck av att ser positivt på 2 protokoll 1978/79:125-126 enökning av handeln med . Men Jag har förstått del så att under diverseslingerbultar lar nu helt och hållet tillbaka och medger i sakatt detta var en fadäs. Hennes inställning är, liksom hos en stor majoritethäri , all handeln bör minskas faslän vi tyvärr icke är i en situationdair vi kan vidta ensidiga tvångsåtgärder för detta. KommunikationsministernANITHA : Herr talman! Jag utgår ifrån att övriga som hörde inslaget iTV och de som har hört mi:g här i inte skriver under dentolkning som gjort av mina uttalanden. Den får stå för CarlLidbom. Överiäggningenvar härmed slutad. erhöll ordet för aUbesvara () anmälda fråga, 1978/79:476, ochanförde: Med anledning av etl pressmeddelande från ompropositionen 1978/79:178 om husläkarsyslem inom hälso- och sjukvården m. m.har frågat när förslag avses att läggas fram för riksdagenom storieken av det belopp som kommer alt stå till förfogande för statligt slödoch formerna för dess användning. Avsiktenmed uppgifterna i pressmeddelandet om statligt stöd till sjukvårdshuvudmännenvar alt redan på ett tidigt stadium informera om att regeringen tänker läggafram förslag för om ett sådant stöd. Överiäggningari denna fråga pågår mellan representanter för och staten.Därvid diskuteras vad som bör göras för att underiätta genomförandet avhusläkarteformen. Jag räknar med att förslag i ämnet skall kunna läggas framvid 1979/. INGEGERDTROEDSSON (m): Jag får tackastatsrådet för svaret. Formelltär del onekligen litet egendomligt att i ett pressmeddelande få besked om attett belopp på omkring 150 milj. kr. kommer alt stå tillförfogande för att underiätta genomförandet av en husläkarreform,iippenbariigen innan man ens vet vad pengarna kommerati användas till, tydligenmedan förhandlingar ännu pågår och innan lagit ställning. Ipropositionen återfinns dessa 150 miljoner över huvud taget inte. Där anförsbara att staten bör vara beredd att ställa vissa ekonomiska resurser tillförfogande for alt underiätta ett genomförande av husläkarteformen. Inga somhelst belopp nämns. Detinnebär i sin tur att beiydande bitar är fördolda när skall taställning. Vilka former skall stimulansåtgärderna ha, var skall de sättas in,med vilka belopp? Kommer det endasl att bli fråga om slatligl stöd lill sjukvårdshuvudmännen?Kommer privatpraktikerna, som statsrådet säger sig ömma för, med i bilden ellerinte? Kommer forskningsinsatserna all ligga vid sidan om? Ipropositionen sägs alt det är angeläget alt försöksverksamhet bedrivs med olikaorganisatoriska lösningar för att förbättra kontinuiteten mellan sjukvårdspersonaloch patienter. Det finner också Jag utomordentligt angeläget. Det är av störstavikt att sådan försöksverksamhet verkligen kommer till stånd - men inte baraenligt de riktlinjer som antyds i propositionen, där allmänläkaren vid envårdcentral ärden fasta läkarkontakten, ulan också med andra former, t. ex.Just med en privatpraktiker som husläkare, vilket bör vara möjligt i vissa avvåra storstäder. Eller - för att ta ell annat exempel - med en läkare vid etllänsdelssjukhus som för att effektivt utnyttja sina läkarresurser också måsteha en inte oväsentlig andel öppenvårdsverksamhet. Eller - för att ta ett tredjeexempel - med en specialist vid ett sjukhus eller en vårdcentral, vilken jagföreställer mig skulle vara den naluriiga husläkarkontakten för många som ärlångvarigt beroende av vissa specialiserade läkarinsatser, t. ex. vissa gräyt handikappade.Om ett inte oväsentligt antal miljoner kommer att stå till förfogande vore del,som Jag ser det, också angeläget alt försöka stimulera till förbättradrekrytering av läkare, offentliganställda eller privatpraktiker, till ortersom har svårt alt rekrytera läkare. Annars blir husläkarreformen i många delarav landet ett slag i luften. Dethade, herr talman, varit önskvärt om hade fått klarhet i dessa frågorinnan vi skall la ställning till proposilionen. Regeringen har funnit det lämpligt att riksdagenförst får ta ställning till frågan om införande av etl husläkarsyslem, innanregeringen lägger fram förslag om statligt stöd till sjukvårdshuvudmännen fördetta ändamål. Riksdagsbehandlingen kan Ju påverka behovet och utformningen avett sådant stöd. Medhänsyn lill vad som förevarit vid de inledande överiäggningarna medLandstingsförbundet har i propositionen angivits vissa angelägna områden förett statligt stöd. Avsikten är alt överiäggningarna skall fortsätla dåriksdagens beslut föreligger. Ett belopp på ca 150 milj. kr., fördelat på treår, bör utgöra en god stimulans för huvudmännen att bygga ut den öppna vårdentill ett husläkarsyslem. Som jag har anfört i frågesvaret räknar jag med attförslag i ämnet skall kunna föreläggas nästa riksmöie. Jagutgår ifrån att är lika angelägen som jag atthusläkarsystemet genomförs . stårjusjälv bakom direktiven för den utredning som ligger till grund för propositionen.Det förhållandet att förslag om medelsanvisning inte finns med i propositionenutgör enligt min mening inte något sakligt skäl för att förhalariksdagsbehandlingen av denna för allmänheten väsentliga fråga. Jag har fåttmånga bevis för att människorna ivrigt väntar på denna reform. Jag är förvisso utomordentligt angelägen om att vi får ensilualion där de patienter som så önskar får möjlighet till en fasl kontakt meden läkare. Anledningen till min oro är att man i propositionen uppenbariigenlåser sig fast vid en enda tänkbar form och förväntar sig att skallställa sig bakom denna. SomJag sade lyckerjag att det är utomordentligt viktigt att vi så fort som möjliglfår till stånd en försöksverksamhel - men efter olika riktlinjer. Förhållandenaär Ju olika i olika delar av landet, och olika patienter har också olika behov.Anledningen till min rädsla här är att man har gått till förhandlingar medLandstingsförbundet utifrån föreställningen att husläkarsystemet skall byggasupp efter en enda modell. Jag finner det fortfarande litet egendomligt att man i ettpressmeddelande lalar om, att etl belopp på 150 milj. kr. kommer att slå tillförfogande, innan man ens vel vad de där pengarna skall användas lill ochmedan, som Jag sade, förhandlingar tydligen ännu pågår. Överiäggningen var härmedslutad. §8 Om budgetanslagen till högskolan Utbildningsministem erhöll ordet föratt besvara Lennan () anmälda fråga, 1978/79:432, ochanförde: har hävdat att regeringen beräknatlönekostnadspåslaget väsentligt lägre än vad det i verkligheten borde vara ochatt därigenom regeringens förslag till vissa standardförbättringar kommit attframstå som väsentligt större än vad de i själva verket är. Han har mot dennabakgrund frågat mig dels hur stora felräkningarna är, dels om regeringenavseratt korrigera sina förslag med hänsyn till uppgivna fel och i så fall ivilket sammanhang regeringen avser att göra detta. Feletär 23 milj. kr. Regeringen avser att i tilläggsbudget I för /80föreslå att högskoleenheterna skall anvisas den summan. Myndigheternabör därför i sin planering utgå från detta. Avtalsrörelsen ledde bl. a.lill vissa specialåtgärder för högskolelärarnas del. De kostnads-mässigaeffekterna av dessa har blivit större än den uppskattning som utgjorde ettunderiag i regeringens budgetarbete. Avvikelsen är av mindre omfattning medhänsyn till att anslagen är av storieksordningen 2 750 milj. kr. Speciellaomständigheter föreligger emellertid inom högskoleområdet, varför Jag anser atten uppräkning bör ske. För min del kommer Jag sedan att betrakta högskolanspris- och löneomräkning som avslutad. Jag vill i sammanhanget särskilt påpekaatt pris- och löneomräkningarna vad avser hela budgetarbetet iregeringskansliet med nödvändighet måste ske med användning av schabloner,varför exakta omräkningar är en omöjlighet. Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Isamband med budgetpropositionen utlovades som bekant 55 friska miljoner tillforskningen och forskarutbildningen. Glädjen blev emellerlid inte lika stor ulepå universiteten när man fick klart för sig att vadutbildningsministern gav med ena handen tog han i stor utsträckning tillbakamed den andra, dock utan att tala om det. Deuppgifter som jag har fått fram från olika håll lyder nämligen på attindragningarna när det gäller universitetens lönekostnadspåslag uppgår tillinte mindre än 30 milj. kr. Som var och en förstår skulle, om utbildningsministernsursprungliga neddragningslinje hade fullföljts, resultatet ha blivit betydandeavskedanden av universitetslärare och även försämringar i utbildningenskvalitet. Detta, vill jag hävda, kan statsrådet inte ha varilomedveten om. Därtill är nämligen skillnaderna mellan vad det ansvarigaämbetsverket UHÄ räknat fram i lönekostnadspåslag och det somutbildningsministern föreslog alltför stora. Speciellttrist i sammanhanget lyckerjag har varit den brist på öppenhet i redovisningensom och budgetpropositionen har visat i denna fråga.Det får inte vara så att universiteten och högskolorna i brist på redovisatunderiag i anslagsberäkningarna från skall tvingastill omfattande datakörningar och analyser för att över huvud taget kunnakontrollera om de föreslagna anslagen verkligen räcker till för att betalaavtalsenliga löner åt de anställda. Därförvill jag fråga vilka åtgärder utbildningsministern, mot bakgrund av det skedda,avser alt vidta för att i fortsättningen göra redovisningen till universitetenoch mera öppen på denna punkt. Det var den ena frågan, hert lalman! Denandra frågan gäller om de 23 milj. kr., som skall komma på tilläggsanslagtill hösten, verkligen kommer att räcka. På basis av den skrivelse som UHÄöverlämnade till kan man utläsaatt bristen skulle uppgå till närmare 30 milj. kr. Delta har sedan i alltväsentligt bekräftats genom kontakter med olika universitet och högskolor. Jagvill alltså fråga utbildningsministern om han nu kan bekräfta att samtligaavtalsenliga lönekostnadspåslag verkligen läcks in genom tillskottet på 23milj. kr., så att universiteten inte tvingas till avskedanden. Om man har en statlig verksamhet där lönerna anvisas viaförslagsanslag, så uppstår aldrig det problem som vi här har mött. Men i dennya högskolan har vi ett anslagssystem med låsta ramar, och där arbetar man mednödvändighet med schabloner.