prot · G209113 · 1978-12-31 00:00:00 — Min lilla önskan är att man skulle kunna få en bindning därvidlag, såalt företaget inle bara garanterar atl driften skall komma i gång ulan ocksåall den kommer atl bestå framöver. Omlämpligheten av fler konkurser inom näringslivet Överiäggningen var härmedslutad. §12 Om lämpligheten av fier konkurser inom näringslivet Industriministern erhöll ordet för allbesvara KarlBoos{c) anmälda fråga, 1978/79:434, och anförde: har frågat mig om jag anser atl "kravet på flerakonkurser pä ett lämpligt sätt ger uttryck för regeringens näringspolitiskaambitioner". KarlBoos spörsmål ger mig tillfälle alt belysa en fråga som i debatten kommit allbehandlas på elt vinklat sätt. Regeringenssynpunkter på näringspolitiken har redovisats i proposilionen1978/79:123 om riktlinjer för industripolitiken, m. m. Några synpunkter påkonkurs som ett medel i näringspolitiken framförs inle i proposilionen. Bakgrundenlill fråga är förmodligen ett publicerat intervjuuttalande avmig i en tidskrift. På intervjuarens direkta fråga svarade jag atl konkurs ochackord bör finnas med i arsenalen bl. a. för att undvikaulpressningssiluationer som kan tvinga staten lill alltför dyrbara medgivanden.Jag påpekade emellertid atl konkurs eller ackord inle är detsamma somall lägga ner etl förelag och inte heller är lika med arbetslöshet. Fabriken,personalen och ibland ledningen finns kvar. Förelaget kan rekonstrueras ochleva vidare på bättre finansiell grund. Jag framhöll även att svårigheternaturligtvis finns, t. ex. för företag som arbetar pä utländska marknader ellerhar stora utländska krediier. Iandra uttalanden harjag understrukit att jag inle hyser någon förkärlek förkonkurser men anser alt de ibland kan framstå som en naturiig utväg. Jagvill i del sammanhanget erinra om atl konkurs och ackord är normala,förhållandevis allmänt använda civilrältsliga förfaranden i . Nämnas kanatt frågan om statliga åtgärder vid företags obestånd f n. utreds avföreiagsobeståndskommittén (Fi 1976:03). Omlämpligheten av fler konkurser inom näringslivet Jag tackar industriministern för svaret pä min fråga. Del är riktigtatl anledningen lill denna fråga var ett utlalande som industriministern gjortför tidningen , som jag menade kunde betraktas som etlauktoritativt utlalande pä folkpartiregeringens vägnar. Industriministernsäger i del ullalandet att "konkurser och ackord är enrekonstruk-lionsmetod som bör användas fiitigare". Tidningen redovisarockså i anslutning lill detta uttalande alt industriminisiern tonar ner viktenav den industripolitiska proposition med bl. a. ökat stöd lill exporten ochsmåföretagen vilken hade presenterats samma vecka. Naturligtvisär, som också framhålls i det sammanhanget, den allmänekonomiska politikengranden för näringspolitiken. Därom behöver vi inte diskutera. korrigerarindustriministern sitt uttalande, och del är självfallet värdefulll. Men ändåhar man en känsla av all både del tidigare uttalandet och korrigeringen i dagpå något sätt ger uttryck för atl det skall ges ett relativt fritt spelrum förmarknadskrafterna. Jag vill för min del säga atl även förden som bekänner sigtill marknadsekonomins filosofi måste det vara vägledande att ordet"social" finns med, dvs. en social marknadsekonomi. Det är ingeltvivel om att industriministerns uttalande har givit anledning lill oro påmånga platser där problemen är stora .Självfallet är det så att en konkurs, somalldeles redovisats i debatten här, skapar bekymmer när det gäller allsnabbt fä i gäng verksamheter och atl äter skapa den trygghet som förelag i ensvär ekonomisk situation behöver. Del är oroande atl behöva konstatera att antaletkonkurser kommer att bli slörre än . Meddetta vill jag säga alt det är viktigt atl vi på etl tidigt stadium sätter inålgärder, sä atl vi därmed kan skapa den trygghet som behövs och minska densociala oron bland de anställda. sade atijag nu korrigerar mitt uttalande. Nej, det gör jaginte. Jag korrigerar de vinklade framställningar och de vinklade reflexionersom detta valår har gjorts i anslutning lill mitt uttalande. BeträffandeKari tal om social marknadshushållning vill jag säga alt jag i mitt svarjust understryker-och det har jag gjort i tidigare uttalanden-all konkurs ochackord inte är liktydiga med driftstopp, utan all de kan vara en naturlig utvägför all skapa bältre förutsättningar för en fortsatt drift. Jaghar aldrig sagt all jag har någon förkärlek för konkurser. Jag vill dock hävdaalt del är bra alt konkurser och ackord finns med i arsenalen. I exempelvisfallet sparade man på så sätt stora summor lill staten, och det gjordeman med säkerhet också i fallet . Omkapitalägare -jag vet inte om ömmar för dem - och andra fordringsägarehar uppfattningen alt staten aldrig kan tillåta alt etl förelag i obestånd gåri konkurs, sä måsle jag säga atl det skulle bli en dyr föreställning förstatskassan och för skattebetalarna. Det finns således anledning alt medvarsamhet behålla konkursen som ett medel i arsenalen. Jag irodde att ett utlalande som industriministern i det här falletgjort för en tidning var godkänt i efterhand och därmed rikligt återgivet. Jagmåste här framhålla all även svaret i vissa delar anknyter till vad somkunde uttolkas av intervjun. Självfalletömmar jag inte för kapitalägarna utan för de människor och de bygder somdrabbas hårt om man inle kan sätta in förebyggande åtgärder, som på ett bältresätt än konkursen kan klara ul bygdens och människornas problem. Därom är vi, , helt överens.Del bör ha framgått av mina tidigare inlägg. Omåtgärder för att förhindra friställning av arbetskraft vid de mindre ochmedelstora varven KARLBOO (c): Jag vill bara erinra om all industriministern vid några lillfällen sagtatt han inle avsåg atl fullfölja de utryckningar som den tidigare industriministernNils G. Åsling fick göra och som gav goda resultat. Jag trodde all man under de här fem månaderna hade fått en rikprovkarta över utryckningar som i varje särskilt fall anpassats till den föreliggandeverkligheten. KARLBOO (c); Jag noterar vad industriministern sagt, och det var i slorl sett vadjag ville få bekräftat, nämligen atl det inle går atl vara passiv när nöden ärstor. Jagkonstaterar således au även industriminisiern följer upp de intentioner somNils G. Åsling arbetade efter. Överiäggningenvar härmed slutad. § 13 Om åtgärderför att förhindra friställning av arbetskraft vid de mindre och medelstoravarven IndustriministernERIK erhöll ordet för aU besvara Af og/wiPe/sso/ii (s) anmäldafråga, 1978/79:436, och anförde; har frågat mig vilka konkrela ålgärder jag avser altvidta för atl i enlighet med beslut förhindra avskedanden vid demindre och medelstora varven i avvaktan på beslut med anledning avkommissionens utredningsarbete. Jagvill först nämna alt kommissionen för de mindre och medelstora varven nyligenhar tillsalls. har ställt medel till förfogande för tidigareläggningav statliga beställningar hos bl. a. de mindre och medelstora Omåtgärder för att förhindra friställning av arbetskraft vid de mindre ochmedelstora varven Dessalidigareläggningar kommer att läggas ut successivt i den takt som behövs. Dettabör bidra lill atl upprätthålla sysselsättningen vid dessa varv. Vidarestår arbelsmarknadspolitiska medel lill buds även för de mindre och medelstoravarven. Det s. k. 75-procenisbidraget kan därvid komma i fråga. Tillsist vill jag påpeka att jag inte har några formella möjligheter alt ingripamol beslut som fattas av styrelserna i de privatägda varven för all minskapersonalen eller lägga ned verksamheien. MAGNUSPERSSON (s): Jag får tackaindustriminisiern för svaret på min fråga. KarisladsVarv är ett av de mänga små och medelstora varv som brottas med problem. En radfakiorer har bidragit till den nämnda krissituationen. Varvsledningen säger atten av orsakerna är atl kredilgivande myndigheter på depanemental nivå bidragitlill att situationen starkt förvärrats. I en tidningsartikel i säger platschefen vid varvet följande: "Man får känslan av atl vii inle skall finnas lill." Del svar jag har fäll på min fråga ger ju inga konkrelautfästelser för exempelvis Karistads Varv. Självfallet ställer man sig däfrågande till vad tidigare riksdagsbeslut egentligen inneburit. Enligl mittförmenande har statsmakterna, industridepartementet och kreditgivande organinle uppfyllt riksdagsbeslutet och alltså inte tillräckligt stött de små ochmedelstora varven. Är det inle så, herr lalman, att de fria marknadskrafternahär fått råda ? inträder just den situation som visocialdemokrater förutsåg i vår gruppmolion. Del gamla ordspråket, "medangräset växer, dör kon", har fält hög aktualitet. Förstoch främst skulle jag vilja ställa frågan, om inle kommissionen borde hatillsatts i ett tidigare skede. Låt mig sedan komplettera med frågorna: Hurlångt har kommissionen kommit i sitt arbete? Vilka lidsramar har kommissionentill sitt förfogande? Om inget konkret görs, kommer det ena varvet efter delandra att dö, vilket ärjust vad vi befarade i vår motion. Jagär således inte särskilt nöjd med svaret, men jag hoppas all industri-minslernlar itu med de här frågorna på elt mer konkrel sätt än lidigare. Vikan som exempel la , eftersom vi har ett varv som ligger i norra delen avVänern. Del är självfallet av ytterst slorl värde, både regionalpoliliskl ochpå andra sätt - för underhåll och reparalionsberedskap osv. - att del finns ettvarv i denna del av . Statsmakterna har salsal ca 250 miljoner på enfördjupning av Trollhälte kanal och årelrunisjöfari pä . innebärökat tonnage, och då måsle del också finnas ökad beredskap i form av varv. Jaganser att upplysning om della måste lämnas till varven. Platschefen menar attde lokala och regionala myndigheterna stöder varven, medan de centralamyndigheterna inte gör del. Då kan man ställa sig frågan: Vad är rätt ochriktigt? Jag är inte medveten om all Varv, där ungefär 25personer arbetar, har fält några framställningarom beställarslöd obehandladeeller avslagna på deparlemenlal nivå. Lätmig vidare konstatera all om icke regeringen kan bestämma atl etl privat varvskall fortsätta sin drift, så kan inle heller göra det. MAGNUSPERSSON (s); Jag har bara citerat uren artikel i . Enligl artikelnsade platschefen i intervjun alt han ville kasta skulden på kreditgivandemyndigheter pä departementsnivå. "Man får känslan avall vi i Karislad inte skall finnas lill." Detär dessa uppgifter jag skulle vilja att departementschefen tittade lilelnärmare pä. Vi har här tvä olika versioner av vad som har förekommit. Jagvill dessutom säga, herr lalman, all kommissionens arbete måste påskyndas. Jagfick inle något konkret svar på frågan vilka lidsramar kommissionen har försill arbete. Somjag sade i mitt förra inlägg aktualiseras här del ena varvet efler del andra. Iförra veckan hade vi en debatt om Varf gäller det Karistads Varv, ochnästa vecka ärdet kanske fråga om etl anni varv. Därför måsle någon form avkonkrela åtgärder vidtas i överensstämmelse med beslut. Jag tyckerall del här visas en viss nonchalans från departementets sida. Omåtgärder för att förhindra friställning av arbetskraft vid de mindre ochmedelstora varven Tidsperspektivet för kommissionens arbete är all det skall bli färdigtlill , vilket lorde vara den tidpunkt som åsyftade. Överiäggningenvar härmed sluiad. §14 Föredrogs och hänvisades 1978/79:136 lill jordbruksutskottet § 15 Föredrogs ochhänvisades 1978/79:2259 och 2260 lilltrafikutskottet 1978/79:2261 och 2262 lilljordbruksutskottet 1978/79:2263 tillcivilutskottet 1978/79:2264 lillfinansutskottet 1978/79:2265-2267 tillnäringsulskottei 1978/79:2268 yrkandena 1-3till näringsutskollel yrkandet 4 tillarbelsmarknadsutskottet yrkandena 5-7 till irafikutskottel yrkandet 8 tilljordbruksutskottet 1978/79:2269 lilljordbruksutskottet 1978/79:2270 tillarbetsmarknadsutskottet /79:2271 lill försvarsutskottet /79:2272 lillkulturutskottet /79:2273 lill utbildningsutskottet § 16 Tredje vice talmannenmeddelade alt på föredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle socialutskottetsbelänkande nr 26 och kulturulskolleis belänkande nr 23 uppföras främst blandtvä gånger bordlagda ärenden, näringsulskottetsbetänkande nr 29 sättas närmasi efter utrikesutskottets betänkande nr 25 saml socialutskottetsbetänkande nr 27 sällas sist. §17 Anmäldes och bordlades 1978/79:177 om ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. §18 Anmäldes och bordlades Moiioner 1978/79:2274 av GöstaBohman m.fl. 1978/79:2275 av m.fl. 1978/79:2276 av FilipJohansson och 1978/79:2277 av /79:2278 av m.fl. 1978/79:2279 av och 1978/79:2280 av m.fl. 1978/79:2281 av La/s Wernerm.fl. medanledningavproposilionen 1978/79:110 omriktlinjer för skogspolitiken, m. m. 1978/79:2282av m.fl. 1978/79:2283 av och med anledning av proposilionen 1978/79:113 omriktlinjer för u-landsinformation och biståndets organisation m. m. 1978/79:2284av m.fl. 1978/79:2285 av LarsWerner m.fl med anledning avproposilionen 1978/79:116 om vissa sjöfartsfrägor 1978/79:2286av m.fl. 1978/79:2287 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:124 omförvärv av varvsrörelse, m. m. 1978/79:2288 av Lars-OveHagbetg Nr 113 1978/79:2289 av LarsWerner m.fl. Tiggg medanledningavproposilionen1978/79:126om medel förlidigareläggning- ji ar av vissa investeringarinom , m. m. 1978/79:2290av m.fl. 1978/79:2291 av och /79:2292 av 1978/79:2293 av m.fl. 1978/79:2294av och med anledning av propositionen1978/79:127 om åtgärder för au främja sysselsättningen i 1978/79:2295av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:135 omändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, m. m. 1978/79:2296av och 1978/79:2297 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:138 om vissaansl"",sfrågor m. m. rörande försvaret 1978/79:2298av Geoig m.fl. 1978/79:2299 av IngridDiesen m.fl. 1978/79:2300 av PerOlof m.fl. 1978/79:2301 av La;-5Werner m.fl. med anledning avpropositionen 1978/79:143 om barn och kultur 1978/79:2302av och 1978/79:2303 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:145 omålgärder för lekoindustrin 1978/79:2304av \ 1978/79:2305av och med anledning av proposilionen1978/79:153 om förbättrat studiestöd lill 18-19-äringar i gymnasial utbildning 1978/79:2306av m.fl. 1978/79:2307 av och 1978/79:2308av och 1978/79:2309 av med anledning av proposilionen 1978/79:95 om denkommunala ekono min 111 Nr 113 1978/79:2310 av 5ve/;-£-/7AA'o/rf//i den /79:2311av Hans Nyhage m.fl. 1978/79:2312 av KaleviWernebrink med anledning avproposilionen 1978/79:99 om en ny trafikpolitik 1978/79:2313av Per Beigman m.fl. 1978/79:2314 av Märia och /79:2315 av m.fl. 1978/79:2316 av m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:114 medförslag till anslag till för budgetåret1979/80 1978/79:2317av och 1978/79:2318 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:115 om riktlinjer för energipolitiken 1978/79:2319av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:118 om ändring i läkemedelsförordningen m. m. 1978/79:2320av i och med anledning av proposilionen1978/79:120 med förslag om inrättande av statens miljömedicinska laboratorium 1978/79:2321av m.fl. 1978/79:2322 av m.fl. 1978/79:2323 avLennart m.fl. 1978/79:2324 av 1978/79:2325 av LarsWerner m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:121 omanvändningen av automatisk databehandling (ADB) i statsförvaltningen 1978/79:2326av m.fl. 1978/79:2327 av Geoig m.fl. 1978/79:2328 av BermNilsson m.fl. 1978/79:2329 av med anledning av propositionen 1978/79:122 om vissaålgärder på inlbr-mationsförsörjningsområdet med anledning av proposilionen 1978/79:123 omriktlinjer för industripolitiken, m. m. 1978/79:2331 avÅ:m»///l/;(/mso/M Hjärtum//?.,//. 1978/79:2332av m. fl. 1978/79:2333 av SvanteLundkvist m. fl. 1978/79:2334 av HansWachtmeister m.fl. med anledning av propositionen 1978/79:130 om vissaåtgärder på växtför-ädlingsområdei m. m. 1978/79:2335av m.fl. 1978/79:2336 av 1978/79:2337 av LennartPettersson 1978/79:2338 av 1978/79:2339 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:131 om m. m. 1978/79:2340av Knui m.fl. 1978/79:2341 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:135 omändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, m. m. 1978/79:2342av 1978/79:2343 av och med anledningav propositionen 1978/79:139 om bidrag lill m. m. 1978/79:2344av och 1978/79:2345 avPer-Olof Strindbeig med anledning avpropositionen 1978/79:142 om svensk rymdverksamhet 1978/79:2346av m. fl. 1978/79:2347 av m.fl.1978/79:2348 av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:147 ominformations- och kulturutbytet med utlandet 1978/79:2349av m.fl. med anledning av proposilionen 1978/79:160 omfortsall reformering av inkomstskatten, m. m. med anledning av propositionen 1978/79:162 omsjukförsäkringsförmåner vid arbetsmarknadsutbildning och vissa vuxensiudier m.m. § 19 Meddelande omfrågor Meddelades all följandefrågor framställts 1978/79:458av () lill arbetsmarknadsministern om lokaliseringen av rehabilitering m. m.; bemyndigade regeringen chefen förarbetsmarknadsdepartementet att tillkalla en kommitté med uppdrag att utarbetaförslag till och förbereda en ny organisation för den yrkesinriktaderehabiliteringen m. m. 1oktober lämnade kommittén, vars namn har varit Nya utredningen omyrkesinriktad rehabilitering m. m. (NYR), sitt betänkande till arbetsmarknadsministern.Av förslaget framgår au det bl. a. skall inrättas ett centralt institut somskall bestå av tvä enheter; en personaluibildningsenhel och en enhet förmetodutveckling och forskning. förslag framgår ej någol om lokaliseringen av det centralainstitutet. Av den anledningen vill jag lill statsrådet och chefen förarbetsmarknadsdepartementet ställa följande fråga; beredd atl föreslå au nämnda centrala institut blir lokaliserat tillSkövde, eftersom torde ha alla förulsättningar att bli en bralokaliseringsort och eftersom vid lidigare ullokaliseringar avstatliga verk har förbigåtts? 1978/79:459av () till bostadsministem om åtgärder för atl underiältaadministrationen av bostadsbidragen, m. m.: Bostadsbidrag utgår till ca 600 000 hushåll ilandet. Bosiadsbidragssystemet har blivit mycket kritiserat, dels på grund avdess administrativa krånglighet, dels därför alt det framslår som tveksamt omdess ursprungliga syften uppnäs. Pågrund av det sätt varpå bostadsbidragens storlek är kopplad till inkomstenuppstår önskemål från kommunernas sida all i efterhand kontrollera om utbetaldabidrag varit rikliga. har kommunerna utbetalat ca 1miljard kronor för myckel . Olikakommuner agerar pä olika sätt när de upptäcker au för stora bostadsbidragutbetalats. I vissa fall krävs beloppen tillbaka, i andra fall inte. Avtidningsnotiser framgår all t. o. m. åtal övervägs. Det framstår som klart atldel har stor betydelse i vilken kommun man bor; icke bara vad beträffarbidragens storlek utan även beträffande de ålgärder som vidtas mot dem som,medvetet eller omedvetet, erhållit för stora bidrag. Jag vill mot dennabakgrund ställa två frågor till bostadsministern; Avser bostadsministernvidta åtgärder för atl underiälta adminislraiio- nenav bostadsbidragen i syfte atl minska riskerna för att felaktiga bidragutbetalas och därigenom även minska behovet av omfattande ochiniegri-letshoiande eflerkonlroll? 2.Avser bostadsministem vidta åtgärder för alt skapa en likvärdig behandling i defall felaktiga bostadsbidrag har utbetalats? 1978/79:460av () lill försvarsministern om skärpt kontroll av militär rök-och brandmaieriel: Undersenasieveckoskiftei har del återigen inträffatfall där av allt atl döma militära brand- eller rökfacklor anlänts och kastatsin i lokaler där speciellt ungdomar varit samlade. Panikartade scener harutspelals och stor risk för ungdomarnas liv och hälsa har varit för handen. Dethar nu misstänkts, och lidigare i någol fall också visat sig, vara militärövningsmateriel som kommit lill användning. Del förefaller möjligl attvärnpliktiga i glädjen inför uiryckningsdagen och av rent oförstånd medverkattill de inträffade kala-sirofsiluationerna. Medanledning av del anförda vill jag till försvarsministern ställa följandefrågor: Vilken kontroll sker under denmilitära utbildningen för att rök- och brandmaieriel på ett otillbörligt säu ejkan åtkommas av de värnpliktiga och föras ut frän militärt område? Är försvarsministern beredd attmedverka lill atl kontrollen skärps i detta avseende? Informeras de värnpliktiga omriskerna med denna maieriel och vad som kan inträffa därest den aktuellamaterielen missbrukas sä som skell? § 20 Kammaren åtskildeskl. TOMT;SON THYBLAD