prot · G20938 · 1978-12-31 00:00:00 — Samma sak kan man hittai ^inrikesulskottets belänkande nr 45 frän 1975/ 76; "Utskottet delardepartementschefens och motionärernas uppfattning att del i första hand ärandra åtgärder än sanktioner som är av betydelse för alt återställaarbetsfreden när en olovlig konflikt bru^tit ^ul och all skadeståndets uppgift i huvudsak blir all stryka under principen att avtal skallhållas." Den principen hålleruppenbarligen såväl som givetvis ^Lars-Ove ^inleså där ^förfäriigt mycket pä. Vi har ^inle heller uttalat oss förobegränsade skadestånd. Vad riksdagsbeslutet1976 innebar och vad riksdagsbeslutet ^kommeratt innebära , om vi fattarbeslut i enlighet med majoritetens förslag, är alt man skall fortsätta attligga kvar på en låg nivå ^närdet gäller skadestånd. sade 1976 all det delade uppfattningen att skadeståndet bör utmätas inom måttligaramar. Det innebär inte au man skall behålla en stel 200-^kronorsregel, men delförhållandet ^atl man lar bort ^200-kronorsregeln innebär inte något förordför ^atl ^skadeslåndsbeloppen skall höjas generellt. Tvärtom förutsätter ^utskoitei att skadeståndenvid olovliga konflikter även i framlidenhålls pä måttlig nivå. Det sade vi 1976, och del upprepar vi . Del är också vad som faktiskt har hänt. Endast ienstaka undanlagsfall har man slagitpå ytterligare någon hundralapp på det här skadeståndet. Alt då ^lala om piskor och säga alt man med sanktioner försöker förhindra folk alt strejka innebäratt man har avlägsnat sig frän verkligheten. Man talar inte om de skadeståndsom faktiskt utmätts, man ^tal^ur inteom de beslut som faktiskt har fallat, och del ^tyckerjag ärväldigt synd. (vpk): Först några ord ^lillcenterpartiet och dä i synnerhet ^sägeratl man kan förhandla om ^räll ^lill politisk verksamhet på arbetsplatserna - och del kan parterna komma överens om. Det visar^atl ^Granstedt aldrig harförhandlat, åtminstone ^inle mednågon benhård arbetsköpare. Vad är det för politik som skall föras fram påarbetsplatserna? Vad är det vikräver? Jo, del är all arbetarklassen skall ha rätt ^atl bedriva politisk^verksamhel på arbetsplatserna, och den ^verksamheien riktar sig ju mot ^arbelsköparna - det är ^hell naturligt. Dä ärdel nog svårt all komma överens omalt man för lov alt driva politisk^verksamhel. Del måste till en lagstiftning. är det i högsta grad olämpligt att man gör en, som vi ser det,demokratisk rättighet till en förhandlingsfråga, där del skall köpslåshuruvida man skall fö igenom deteller del och kanske i stället avstå från någonting annat. Del^tyckerjag är fullkomligt felaktigt. Om det är någon som för enskendebatt, så är det väl ^Granstedt. Han säger också ^atl de krav som har förts fram är verklighetsfrämmande.Men efter hans agerande här måste man ^konsialera ^atl inte har ^kommiiarbetarnas ^verklighel närmare, utansnarare fjärmat sig frän verkligheten på arbetsplatserna. skall jag övergå ^lill del som jag hade för avsikt all ^lala om iförsta hand, nämligen lagen om medbestämmande i arbetslivet. Den har påintet sätt motsvarat de förväntningar som ^lönearbetarna hadeföre antagandet av den här lagen.Tusentals arbetare deltog i remissförfarandet. De gav sin syn på lagensutformning, och de kom också med långtgående krav på skärpningar av det lagförslag som då förelåg i den ^s. När lagen sedan antogsbasunerades del ut ^atl detta var den största reformen sedan rösträttsreformen: §32 hade avskaffats - ^arbelarna hade ^föltmedbestämmande i det privata näringslivet. ^Vänsierpartietkommunisterna anförde skarp kritik mot lagens utformning på flera väsentliga punkter. Den nya lageninnebar inte ^atl den ^förhalliga § 32 i ^SAF:s stadgar hade avskaffats. gäller ^arbetsköparnasenvälde pä nära nog alla nivåer i arbetslivet. Man kan barafråga sig: Har fackföreningarna centralt eller lokalt med lagens ^slöd kunnatförhindra omläggningar i ^produklionen, nedläggningar eller försäljningar av företag eller utflyttning till utlandet? Har facket med lagens ^slöd ^kunnal påverka ^arbetsköparnasbeslut i någon väsentlig och avgörande fråga? Har ^lönearbelarnas trygghetstärkts med ^slöd av lagen? Svaren pådessa frågor ger verkligheten pä den svenska arbetsmarknaden av . ^Ingenling harförändrats i väsentlig grad av ^belydelse för lönarbetarna, trots talet om ^atl bara man fick till stånd ett medbestämmandeavtal på basis av 32 § i lagen så skulle alla problem vara lösta. Lagen har ^varil i kraft inära tvä är. Ännu har man inte settnågot ^s. k. medbestämmandeavtal, och del verkar inte som man skulle skönja något heller. Allt är somförut - ^arbelsköparna bestämmer i allt väsentligt. Man har också i^alll väsentligt stuvat in den gamla klasslagstiftningen i den nya lagen. Vårt parti påpekade imotionen 1975/76:2495 all den dåvaranderegeringen i sitt förslag inte hadetagit hänsyn till den starka opinion som fanns ^mol klasslagstiftningen från1928, då fredsplikten för förstagången infördes i lag. Vpk föreslog då bl. a. alt 41 § i medbestämmandelagen skulle utformas så, ^atl den stadgadeoinskränkt rätt för lokal och centralfacklig organisation alt tillgripa ^slridsåtgärder i fackliga tvister. Vi upprepardel ^kravei på nytt. Dentvångsparagraf, som den borgerliga majoriteten riksdag genomdrev mot den samlade arbetarrörelsens starkaprotester, har inte bara på nyttlagfästs ulan också skärpts på väsentliga punkter i och med antagandet avmedbestämmandelagen. Lagstiftningenutgår från alt parterna pä arbetsmarknaden, dvs. lönarbetarna och kapitalisterna, är jämbördiga och altfredsplikt skall vara ömsesidig. ^Atl^arbelsköparna ^inle är i behov av all tillgripa ^slridsåtgärder bortsåg 1928års lagstiftare från. Delsamma gjorde^riksdagsmajorileten vid anlagandel av medbestämmandelagen 1976. Detkapitalistiska produktionssystemets snabba utveckling med genomgripande rationaliseringar har framtvingat avtal,som ger ^arbelsköparna rätt att mitt under löpande avtalsperiod ändraarbetsmetoder, sänka löner som ^överenskommils i avtal och företa nedskärningarav arbetsstyrkan utan att det är ettbrott mot vare sig lag eller avtal. ^Arbelsköparna har således i kraft av 4Riksdagens protokoll 1978/79:37-39 sitt ägande oinskränkt rätt och möjlighet attgenomdriva försämringar i anställnings- och arbetsvillkoren för de anställdaunder pågående avtalsperiod utan all del betraktas i lagens mening somnågot brott. Skulle ^däremoide ^anslällda eller facket vidta åtgärder för ^atl ändra på missförhållanden eller gå ^lill ^molallack ^mol ^arbetsköparnas försök ^atl försämra ^löne-och anställnings villkoren, sä ärdel genast lag-eller avtalsbrott somkan medföra dryga skadestånd både för facket och för de anställda. Enligt den nyalagen binds facket upp ännu hårdare än i den gamla lagstiftningen. 4 § i den gamla^kollektivavialslagen har överförts ^lill 41 och 42 ^§§, dock med etttillägg till första stycket i 41 ^§^jämfört med 4 ^§^ första stycket i kollektivavtalslagen,nämligen delta; ^"---- omavtalet har ^ingålts av organisation och denna ej i behörig ordning har beslutat åtgär den ----- ^." Del kan vid enförsta anblick lyckas all ^della tillägg inte innebär någon väsentlig ändring av tidigare bestämmelser. Mensalt i sitt ^rälla sammanhang - nämligen beslutsprocessen inom de fackligaorganisationerna och dess ^förslärkningsedan 1928, då ^kollektivavialslagen antogs - innebär tillägget från facklig synpunkt en avsevärd skärpning av^lidigare ^fredsplikisregler. var del varken^avtalsstridigt eller ^lagsiridigl att vidta stridsåtgärd om ^avialslösl lägerådde på arbetsmarknaden, dvs. om avtalen sagts upp och inget avtal hade kunnat ingås. Då kunde^siridsåtgärd ^vidlas utan att ^arbelsköparnahade möjlighet alt stämma inför arbetsdomstolen och kräva skadestånd. Exempel^pådet ^ärhamnarbelarslrejken i . Avtalet var då uppsagt och inget nytt hade ^ingålts.Något beslut om strejk hade dock inte fattats- den kom ändå. Men eftersom det ^inlefanns något avtal, kunde ^inle^arbelarna och ^inle heller facketstämmas inför arbetsdomstolen. Den nya lagen ger^däremoi ^arbelsköparna möjlighet ^atl vidta repressalier vid en liknande^siluation . I praktiken innebär det alt fackförbundens stadgebestämmelser har upphöjts ^lilllag. ^Bryier en grupp ^arbelare ^mol dessa ^beslämmelser och vidtar stridsåtgärder, så är del olagligt. Vad som också börpåpekas i detta sammanhang är att fackförbundens stadgar beträffande beslut om stridsåtgärder i hög grad har skärptssedan 1928. kunde delokala fackföreningarna besluta om stridsåtgärder utan ^atl förbunden iegentlig mening motsatte sig - eller kunde motsättasig - beslutet. är del tvärtom. Förbunden har vetorätt och är dessutom bundna av vad LO anser om en tilltänktkonflikt. Straffsanktionernaför brott mot lagen eller ^mol kollektivavtal har skärpts betydligt både förden enskilde arbetaren och för facket ^-detla har ^lidigare berörts både av ^Lars-Ove och i viss månockså av . har ^gälll alt den som dellog i ^s. k. olovlig^slridsålgärd kunde dömas ^lill skadeståndmed upp ^lill . ^Detla är ändrat så att högre - i principobegränsat - ^skadeslåndsbelopp kan utdömas. Denna ändring, som tillkom med^lollens hjälp, har ^kritiserals ^slarki. Del har t. o. ^m. drivits kampanjer mot den. SAP har också motionerat om alt^200-kronorsgränsen skallåterinföras, och vissa ^vänslersekler har ställt upp pä delta krav pä ^s. k. reformering av medbestämmandelagen. Del bör dock idelta sammanhang klargöras au SAP ^inle alllid haft denna inställning. 1928var man inom SAP motståndare tillinförandet av strejk-skadestånd.1975 föreslogs i en utredning, där socialdemokraterna var i majoritet, alt man skulle slopa^200-kronorsgränsen. 1976 ändrade man sig. Man reserverade sig i ^inrikesu^lskotlel mot den ^borgeriigamajoriteten och föreslog alt gränsen skulle sältas vid . Man frågar sigvarför socialdemokraterna har ^visal upp en sådan kluvenhet. 1928 var socialdemokraterna emot skadeståndvid strejk, 1975 ville de gä precis lika långt som borgarna gör , 1976 ändrade de sig och 1978 håller de fast vid klasslagstiftning. Sedanmotionen tillkommit har t. o. ^m. ledandesocialdemokrater, ledamöter av arbetsdomstolen, ^ansell - ^specielll ^närdet gäller ^Bodenarbelarna - all . kananses vara ett väl avvägt belopp vid en allvarlig strejk. ^Hell naturligtkan värt parti ^inle stödja ^ell sådant yrkande annat än i andra hand. Givelvis är , som ^Lars-Ove tidigare sade, bättre än300, . All^arbelare, som tvingas tillgripa strejk som vapen i kampen mot ^arbelsköparna, skall kunna dömas ^lill skadestånd ^ärju att acceptera en kriminaliseringav ^sirejkvapnel. En strejk kan ^enligl vår mening aldrig betraktas som något olagligt eller kriminellt. Vihar därför svårt att förstå socialdemokraternas ståndpunkt i denna förarbetarklassen sä vikliga fråga. Vpk har i ^moiionen 832yrkat på ändringar i 41 och 42 ^§§ medbestämmandelagen, innebärande oinskränktstrejkrätt för facket. Som en logisk följd har vi också yrkat pä ändringar i skadeståndsbestämmelserna, så altvarken den enskilde anställde ellerfacket skall kunna dömas tillskadestånd. Den nya lagen innebärockså en betydande skärpning när det gäller straffsanktionerna mot facket. kunde facket dömas ^lill högst . i böter för ^brotl mot varselskyldigheten. Enligt de nya bestämmelsernaskall man ersätta uppkommen skada,och del är mycket allvarligare. Det kan ju bli tal om miljonbelopp, om man nu drar de ytterstakonsekvenserna av bestämmelserna. Det allvarligastei de nya bestämmelserna är alt väsentligt större krav ställs pä fackföreningarna och deras representanter närdet gäller arbetsfredens bevarande.Om en grupp ^arbelare ^måsle tillgripa någon form av stridsåtgärd för alt framtvinga välmotiverade förändringar avsina arbetsvillkor, tvingas fackelsföreträdare tillbrandkårsutryckningar för ^atl förmå arbetarna ^atl återgå till arbetet. Görs inte detta på ett eftertryckligt och effektivt sätt, kan fackföreningen dömas till skadestånd. Delsamma gäller om en ^gmpp arbetareär missnöjd med exempelvis encentral avtalsuppgörelse - som i del ^lidigare berörda fallet med ^Bodenarbelarna - som de själva inte har haft någon möjlighet ^atl påverka utgången av. Om dessaarbetare kommer till fackföreningen och kräver en annan löneform, mera löneller ändringar av annat slag, ^ärdetenligt lagen fackföreningsrepresentantens skyldighet alt övertyga arbetarna om att deras krav är både lag- ochavtalsstridiga, varför de således intefår föras fram. Dessutom skall fackels representanter förhindra all stridsåtgärder vidtas. Om så ändå sker skallfacket aktivt verka förandet hela ^Detla måste göras för att man skalluppfylla kraven på facket enligt ^fredspliklsreglerna.Och det måste göras även om fackels representanter helt instämmer i jobbarnas krav och innerst inne anseratt de är välmotiverade och berättigade. Fackelsföreträdare ^måsle således i många fall ^slälla sig på ^arbetsköparnas sida motsina medlemmar. Detta förhållande ger upphov till motsättningar mellan fackets förtroendevalda och medlemmarna som i sinförlängning kan förorsaka förtroendekris inom fackföreningarna. De senaste årens stora konflikterpå den svenska arbetsmarknaden visar att klasskampen inte går all lagstifta bort. Det kunde man inte 1928 - del kan man lika litet . Det kommer alllid att pågå och utvecklas en kamp så länge som del kapitalistiska produktionssystemetbestår. ^Arbelarna kommer också all tillgripa strejk och andraåtgärder när de anser ^atl del är ^nödvändigl.När lönarbetarna går till kamp^försina ^rätiigheier,då hjälper inga klasslagar.Det borde lagstiftare ha insett med tanke pä den ^omfatlande ^slrejkväg som ^svepie över ^landei^någoi år innan. Del borde man inse . Jag skall ocksåkon beröra ^moiionen 275.1 motionen krävs ^lagstadgad ^räll för de ^anslällda och fackets ^förelrädare till tillträde till arbetsplatsen under pågåendekonflikt. Jag vet ^inle om det var delta ^Granstedt menade ^atl man kunde förhandla om. gäller alt det är^arbelsköparna som i kraft av sitt ägandeenväldigt bestämmer vem eller vilkasom skall fö tillträde till arbetsplatserna under pågående konflikt. Vi anser del vara avstor betydelse för arbetarna och deras ^förelrädare all ha rätt ^atl besöka och bevaka arbetsplatsen underen pågående konflikt. Facket måsteha alla möjligheter att bekämpa ochstoppa ^sirejkbryleri. Vpk anser ^atldel här är en så väsentlig fråga ^atl denna rätt borde ha kommit med i den nya lagstiftningen på arbetsrättensområde. Så har inte blivit ^f^öllet. Jagvill slutligen yrka bifall till ^vpk-motionen 1670 och det särskilda yrkande som utdelats till kammarens ^ledamöier. Förslaget har följandelydelse: Mom. 5 all med anledningav motionen 1977/78:895 beslutar 1. anta följande Lag om ändring i lagen (1976:351) om ^slyrelserepresentation för de^anslällda i aktiebolag och ekonomiska föreningar Härigenom ^föreskrivesall 8 § lagen (1976:351) om ^styrelserepresenlation för de ^anslällda i aktiebolag och ekonomiskaföreningar skall ha nedan angiven lydelse; Nuvarande lydelse Om ej------------- --------------------------- sådan ledamot. Detta gäller dockej sådan information till de ^anslällda eller deras fackliga organisation som han anser väsentligför dessa. Dennalag träder i kraft den . 2. alt21 och 22 ^§§ lagen ^(1976:380)om medbestämmande i arbetslivet skall upphöraall gälla . attriksdagen med anledning av motionen 1977/78:618 beslutar anta följande Lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet Härigenom^föreskrives i fråga om lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivetdels alt 39 och 40 ^§§ skall upphöra all gälla, dels all 38 § skall ha nedanangiven lydelse: Innan arbetsgivare ^beslularaitlåta någon utföra ^vissl ^arbele förhans räkning eller i hans ^verksamhel ulan ^atl denne därvid skall vara arbetstagare hos honom, skall han på eget initiativ förhandla medarbetstagarorganisation iförhållande till vilken han är bunden av kollektivavtal för ^sådanlarbete. Första stycket gäller ej, om^arbelel är av kortvarig ochtillfällig natur eller kräver särskildsakkunskap och ej heller om den tilltänktaåtgärden i ^alll väsentligt motsvararåtgärd som ^hargodtagits avarbetstagarorganisationen. Om organisationen i särskilt fall påkallar det, är arbetsgivaren dock skyldig ^atl förhandla innan han fattar eller verkställer beslut. Om synnerliga skäl föranleder det. Beslutar ochverkställer arbetsgivare eller avseratt verkställa beslut, vilka stridermot grundläggande fackliga intressen,har facklig organisation ^räll altförhindra eller avbryta genomförandetav beslut genom vetorätt mot arbetsgivarens åtgärder i följande frågor: - vid köp ochförsäljning av företag, - vid nedläggning av förelag, - vid avsked och ^permitlering, - vid anställningsstopp, får arbetsgivaren falla och verkställa beslut innan han har full^gjort sin förhandlingsskyldighet enligt första stycket.Påkallas förhandling enligt andra stycket, är arbetsgivaren icke skyldig altuppskjuta beslutet eller verkställighetentill dess förhandlingsskyldigheten har fullgjorts, om särskilda skäl föreligger ^mol uppskov. I fråga om förhandling enligt första ochandra styckena äger 14 ^g^ motsvarandetillämpning. Dennalag träder i kraft . alt medanledning av ^moiionen 1977/78:349 beslutar anta följande Lagom ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet Härigenom ^föreskrivesatt i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet skall införas dels en ny paragraf, 9 a ^§, dels före paragrafenen ny rubrik av nedan angiven lydelse: Rätt^lill politisk verksamhet påarbetsplatsen eller ^myndighel äger rätt tillpolitisk verksamhet på arbetsplatsen. Dennalag träder i kraft . ^GRANSTEDT (c): Medhänvisning till den debatt vi förde här i kammaren, innan kom upp i talarstolen, villjag yrka avslag på de förslag som han har framfört. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa ^momeni hemställt. ^Proposilionergavs pä bifall ^lill dels utskottetshemställan, dels det av överläggningen framställda yrkandet i ^moisvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan KariHallgren begärt votering upplästes och godkändes följande ^voterings^proposilion; Den som vill alt kammaren bifallerarbetsmarknadsutskottels hemställan i betänkandet nr 11 mom. 5 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit det av KariHallgren under ^överiäggningen framställda ^yrkandel i motsvarande del. Vid omröstninggenom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KarlHallgren begärde rösträkningverkställdes votering med ^omröslningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja - 277 Nej - 14 Propositioner gavs påbifall ^lill dels ^uiskotteishemställan, dels det av ^överiäggningen framställda ^yrkandel i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan KarlHallgren begärt votering upplästes och godkändes följande ^voterings^proposilion: Den som vill alt kammaren bifaller ^arbelsmarknadsutskotlets hemställan i betänkandet nr IImom. 6 röstar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit del av under överläggningen framställdayrkandet i ^moisvarande del. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning ^verkslälldes voteringmed ^omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 277 Nej - 14 Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels ^reserva^lionen nr 1 av ^AlfWennerfors och afUgglas, och förklarades den förra^proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan ^AlfWenner^fors begärt votering upplästes och godkändesföljande ^voteringsproposi^lion; Nr 38 Den somvill att kammaren bifaller^arbetsmarknadsutskoltels hemställan i ^Onsdaeen den betänkandet nr 11 mom. 7 röstar ja, 22 november1978 ^'^^^^^^^ ^^^^^et ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reserva^tionen nr 1 av ^AlfWennerfors och Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Alf^Wennerfors begärde rösträkning^verkslälldes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 244 Nej - 47 ^Proposilionergavspå bifall ^lill dels utskottets hemställan,dels motionen nr 1670 av ^m. fl., och förklarades denförra ^proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande ^voteringsproposition; Den som vill ^atl kammaren bifaller ^arbelsmarknadsutskotletshemställan i betänkandet nr11 mom. 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr 1670av ^m. Vid omröstninggenom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KarlHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med ^omröstnin.gsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 277 Nej - 14 ^Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels ^moiionen nr 832 av ^m. fl., och förklarades denförra ^proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande ^voteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller ^arbelsmarknadsutskotletshemställan i betänkandetnr 11 mom. 9 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit ^moiionen nr 832av ^m. Vid omröstninggenom uppresning för^klarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. ning ^verkslälldes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 277 Nej - 14 ^Proposilioner gavs på bifall ^lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av ^m. fl., ochförklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande^voteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller ^arbetsmarknadsutskoltels hemställan i betänkandet nr 11 mom. 10 röstar ja, den det ej vill rostar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av ^Bengl Vid omröstninggenom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ^ja-proposilionen. DåBernt begärde rösträkning ^verkslälldes votering med ^omröslningsapparal.Denna ^omröslning gav följande resultat: Ja - 153 Nej - 138 Lindahl^(s) anmälde att han avsett att rösta nej men av misslag nedtrycktja-knappen. ^Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 275av ^m. fl., och förklarades den förra ^proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandet nr 11 mom. 11 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr 275 av ^m.fl. Vid ^omröslning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ^ja-proposilionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med ^omröslningsapparal. Denna ^omröslninggav följande resultat: Ja - 277 Nej - 14 ^Proposilionergavs pä bifall till dels ^utskoiieishemställan, dels del av ^överiäggningen framställda ^yrkandel i ^moisvarande del, och förklarades den förra propositionen vara ^rnedövervägande ja besvarad. Sedan KarlHallgren begärt votering upplästes och godkändes följande ^voterings^proposition; Den som vill att ^kanmiaren bifaller arbetsmarknadsutskottets hemställan i ^belänkandel nr 11 mom. 12 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitdet av under överläggningen framställda ^yrkandel i motsvarande del. Vid ^omröslninggenom uppresning förklarades flertalet av kammarens ^ledamöier ha röstat för ^ja-proposilionen. DäKarl begärde rösträkningverkställdes votering med ^omröslningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja ^-^ 276 Nej - 14 ^Proposilionergavs på bifall ^lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 830av ^m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill ^atl kammaren bifaller arbe^tsmarknadsutskottets hemställan i