prot · G209112 · 1978-12-31 00:00:00 — Menjag vågar alltså hoppas all vi skall kunna åstadkomma en tredje vers, sombättre överensstämmer med vad och uppenbarligen även regeringens samordningsministerinnerst inne vill. Omtidpunkten för information till ledamöter om uttalanden frånregeringen Detär etl gammall problem, säger slalsrådel . Visst har det väl förekommitlidigare någon enstaka gäng, när särskilda skäl har förelegat, men inte i såstor omfattning som under denna folkpartistiska regering. Låt mig som exempelta en konkret fråga. Detstod atl läsa i tidningen , som jag nämnde i mitt förra anförande,atl arbetsmarknadsministern lade fram den regionalpolitiska proposilionen ionsdags. Vad menas då med della? Avlämnades den dä till tryckning? Var del baraen korrekturupplaga, eller på vilket stadium befann sig dä propositionen? Ochvad var skälet lill atl man gick ut med uttalanden sä tidigt, om inteproposilionen var klar? Den gällde ju lill myckel stor del lokalpolitiskaspörsmål, som man först måste ta del av föratt kunna fatta hela innehållet. KanSlalsrådel upplysa om när vi får den proposilionen i ? ALLANHERNELIUS (m): Enligt riksdagsordningen skall proposition vara åtföljd av regeringensprotokoll i ärendet, av en redogörelse för ärendenas tidigare behandling, avmotivering och av lagrådets yttrande då sådant föreligger. 1de propositioner som regeringen avlämnar har förvisso dessa krav iakttagits -formellt - men i realiteten har propositionerna lämnats . Delmateriella innehållet är alltså klart. Jag kan inle finna annat än alt detförfarandet, om det sätts i system, innebär en nonchalans mot riksdagensledamöter. Nonchalansen har också tagit sig ullryck i massav-lämningen avpropositioner , och vi har all vänta en fortsättning.Denna nonchalans medför att inle hinner handlägga propositionerna påsätt som den hade bort göra. Den medför också en rad åtgärder som säkerligeninie komnieratt slå i strid med grundlagen men som i varje fall kommer atttangera vissa bestämmelser om yttranderätt och annat. Allt della sker i syfteatt förhindra alt slora övertrampet mot grandlagen, nämligentvingas atl fortsätta även efter . Omtidpunkten för information till ledamöter om uttalanden frånregeringen är inle någonrikligt trevlig ordning. Jagvill tillägga all ett av dessa förhandsmeddelanden t. o. m. lämnades i Atlanlai , och den därav föranledda brådskan med proposilionen har junu lydligen ätstadkommil - men del kanske inte är definitivt klart ännu - alldet inte blir någon lagrådsremiss av den proposilionen, vilket bort vara falletpå ett område som delvis är nytt principiellt lagstiftningsmässigl.Propositionen lämnas också av ett parti som under det långa författningsarbetethar varit mycket noga med att hävda lagrådets ställning och ytterligare stärkadensamma. StatsrådetTham säger här gång på gång all praktiska skäl talar för atl det är ett stortiniresse i massmedia, atl det kanske också är en fördel för riksdagsledamöternaosv. atl få lämna sädana förhandsmeddelanden. Det är nog rikligt, men dessapraktiska skäl får ju inte komma i konflikt med riksdagsarbelel och medriksdagens rättigheter, och de får inle gå ul över ochriksdagsmännens anspråk på den behandling av som följer enliglgrundlagarna. Dessamissförhållanden kan bero pä alt den nuvarande regeringen är mer PR-sinnad äntidigare regeringar, även om del förut förekommit missbruk. Kanske ärdei att geberöm att säga all regeringen möjligen är PR-sinnad, men del PR-sinnei fårverkligen inte komma i konflikt med de räuigheter som jag talat om. Pånågot ställe står del på Zoo i ; Drille ikke dyrene. Jag skulle viljage regeringen rådet all "ikke drille" riksdagsledamöterna för . Jag skall inte tvista med i om beteckningen förförsta statsmakten. Enligt vår författning är det som är den förstastatsmakten. Regeringen är mer att betrakta som etl utflöde av , ettslags verkställande utskott. Föratt återgå lill de frågor som vi här diskuterat sä säger att för atlmassmedia över huvud taget skall kunna ägna propositionerna den uppmärksamheisom de kräver, sä är det viktigt att man sprider meddelanden om deras innehållöver en tidsperiod. Ja, det kan väl i och för sig vara rimligt, men varför intedra ut konsekvenserna av della och se lill alt propositions-avlämnandet blirspritt över en längre tidsperiod, så all även ledamöter- inte baramassmediafolket - får rimliga arbetsförhållanden och möjligheler att verkligenpenetrera propositionerna? Delförefaller myckel märkligt att regeringen visar denna myckna omsorg ommassmedia, vilken motiveras med att man måsle portionera ut meddelandena undanför undan för all tidningarna skall kunna sprida dem, men all man inle allsvisar någon omsorg om ledamöter som -ofta nären del ledamöter redan har åkt hem - kan fä ta emot hela högar av stora ochviktiga proposiiioner, som del sedan jöper 15 dagars motionstid pä. Detär naturiigtvis inte min mening alt pä något sätt förmena regeringen ellerdess ledamöter att umgås med massmedia eller all gä ut med meddelanden lillallmänheten via massmedia. Självfallet har regeringen och dess ledamöter fullfrihet alt göra det. Men vad som är betänkligt är att man går ut ochpresenterar, som lidigare påpekats här, proposiiioner som om dessa förelåg isinneväriden och som om man kunde förvänta sig en initierad diskussion om dessapropositioner mellan de politiska partierna sedan massmedia publiceratinnehållet. Rent allmänt är det betänkligt, men del borde också ur massmediassynpunkt vara lilel tvivelaktigt att del man i tidningarna för sina bedömningarhar att hålla sig lill är en väldigt selekterad information ur de propositionersom regeringen förväntas komma med. Det är en sak att gå ul och säga; Vi tänkerinle satsa på B3LA. En helt annan är att säga: Det kommer en skalleproposition,och denna innehåller bl. a. förslag om vissa marginalskaliesänkningar. Mensedan visar det sig, när skaiiepro-posiiionen äntligen kommer, att det sompublicerats via massmedia endasl var en ringa del av del verkliga innehållet iproposilionen som helhet. Genomatt det portioneras ut vissa bilar av propositionerna får man alltså i massmediaen helt annan bild än den man skulle få om massmediafolkei fick tillfälle attta del av propositionerna som helhet. Jag lycker att della är en viktiginformationsfråga. Detär onekligen så atl tidningarna på grund av konkurrensen om utrymmet inte så oftamera utförligt kommer tillbaka till slora och viktiga förslag. Den bild somallmänheten får första gängen ett förslag presenteras blir ofta bestående, ochden kan i allra högsia grad vara ofullkomlig. Omtidpunkten för information till ledamöter om uttalanden frånregeringen Jag vill först bara helt kort påminna om det som jag sadeoch som även har understrukit, nämligen att det här problemetär gammalt och att del inle är speciellt för den här regeringen och att detinte heller har varit sä särskilt sällan förekommande tidigare. Men det är ioch för sig ingen ursäkt. Man bör sträva efter att uppnå en god tidsanpassningmellan proposilionsavlämnandei och publiceringen, vilket vi talat om och iprincip är överens om. Jag upprepar att det är ett gammalt problem, somsammanhänger med såväl som regeringens arbetsformer. Jag tror attBertil Fiskesjö och jag kan vara överens i långa stycken om atl det finnsoiympligheter i värt sätt att arbeta som gör att det normalt blir ansamlingarav proposiiioner under begränsade tidsperioder. Även med lanke på riksdagenssätt att arbeta blir della ganska otympligt och svärhan-leriigt. Del problemetförstärks naturligtvis när det är många vikliga förslag som skall behandlas. Iallmänhet har förslagen tillkommit genom en tidigare beställning av riksdagen.Den här regeringen har inte heller så förskräckligt mänga månader på nacken,och därför har möjlighelerna att sprida ut propositionerna varit förhållandevis begränsade. Här finns alltså ett problemsom i och för sig, hoppas jag, kan föranleda diskussioner om hur vi skall få enbättre fungerande arbetsordning för framliden. Men det hänger i sin tur sammanmed sä slora problem som budgetårets placering. En ändring av budgetåret ochtidpunkten för regeringens budgetförslag för au därigenom få lill stånd enjämnare arbetsfördelning i Omtidpunkten för information till ledamöter om uttalanden frånregeringen var för några ärsedan föremål för diskussion. Men av en rad olika praktiska skäl föll delförslaget. Del kanske var sy nd, men så var obestridligen fallet, och det är enorsak lill alt vi nu har en bekymmersam situation. Jagvill korrigera i ett avseende. Det var icke så attSydafrikapropositionen presenterades av statsministern i . Del som hände varatt handelsministern här i förklarade alt man slutfört förhandlingarnamed företagen i den frågan och att regeringen nu var på del klara med hur manskulle inrikta proposiiionsarbetei. Eftersom detta våren förhandling som pågåtten tid och som varit föremål för etl stort allmänt intresse var det självklart- det låg såväl i regeringens som i de berörda företagens intresse - att, i ochmed alt förhandlingarna var slutförda, klargöra vad man kommit fram till, elleri det här fallet rättare sagt vad man inte kommit fram till, och vilkaslutsatser regeringen drog av delta. Däremot presenterades icke proposilionenvid det tillfället. Det här belyser den typ av problematik vi diskuterar,Frågor måste ibland presenteras inför allmänheten, och massmediernainnan det föreligger faktiska propositioner, BertilFiskesjö tog upp problemet om den selekterade informationen. Jag tror inte attproblemet är exakt del som vill göra del till, nämligen auregeringen omsorgsfullt väljer ut mera behagfulla bitar ur propositionerna isina pressreleaser och all propositionen sedan ger en helt annan bild. Det ärsjälvklart alltid en avvägningsfråga hur mycket man kan redovisa i enpressammanfattning, men det är självklart atl det ligger även i regeringensintresse atl däri försöka göra en sä noggrann beskrivning som möjligl avpropositionen. Medvetna manipuleringsförsök skulle ju avslöja sig,och det finns heller ingen anledning att förfara på del sältiei. Mitl intryckär inie heller att massmedierna upplever sig sä till den milda grad somregeringens fångar att de låter sin nyhetsförmedling manipuleras på del sättet.Däremot kan det vara ett problem rent arbeismässigt. Även om proposilionenföreligger ärdei inle alltid säkert alt journalisterna hinner, som BertilFiskesjö sade, läsa igenom den. Det är fakliskl ofta nog ett ganska omfattandematerial, och att hinna läsa igenom del och därefter göra en sammanfattning somär korrekt är inte alllid tidsmässigt möjligt ens om man får propositionenprecis som den avlämnas lill Under alla omständigheier ärdet nödvändigt atl göra sammanfattningar- del görs nu också i propositionen -och att göra pressammanfatiningar som i stora drag överensstämmer med dessa merofficiösa sammanfattningar. Euyueriigare problem är vad av allt delta som kommer ut i massmedierna. Dä kommervi in på en helt annan debatt, nämligen frågan om vad som anses viktigt elleroviktigt i massmedias återspegling av olika propositioner. Där arbetarsjälvfallet regeringen på precis samma villkor som alla andra politiker ellerpolitiska partier. Det händer faktiskt atl regeringen ganska ofta ställs införuttalanden eller förslag som oppositionspartierna avgivit och som vi inte fåunågon närmare information om men som vi ändå åläggs alt ganska hastigtkommentera. Problemet finns ju inte bara i den ena riktningen - det förekommerockså i den andra rikinmgen. Jagvill avslutningsvis säga atl den strävan vi har är densamma som lidigareregeringar har redovisat, nämligen att vi vill ge en sä tidig ochallsidig information som del över huvud taget är möjligt, atl det ibland ärofrånkomligt att redovisa innehållet i kommande förslag innan propositionstextenfinns lill hands och att vi skall undersöka om det finns några praktiskaförutsättningar all på ett enkelt sätt bättre informera riksdagsmännen ompressuttalanden och liknande som handlar om kommande proposiiioner. Jag villdock förulskicka att detta kommer att bidra till pappersflödet, för del ärmånga pressmeddelanden från som inte direkt har medpropositioner att göra och som då naturligtvis kommer all ytterligare öka denstora pappersmängd som jag vet att alla ärade ledamöter har au tahand om. Del kan dock vara ett sätt att underlätta den här kontakten. Omtidpunkten för information till ledamöter om uttalanden frånregeringen ALLANHERNELIUS (m); Det är rikligt atl handelsministern presenterade innehållet i denkommande proposilionen pä svensk botlen, men i tiden sammanföll praktiskt tagetden prestationen med statsministerns meddelande i Atlanla. Jag vill lämnadärhän den myckel intressanta frågan om koordinationen av förhandlingarnasavslutande och meddelandet vid konferensen i Atlanla hade någol samband. Dettörs jag inle uttala migom, men det är ett märkligt sammanträffande. Delhade, herr lalman, kanske varit mer inlressanl att fä höra huruvida regeringenavser alt gå till lagrådet med propositionen eller inle. Är det meningen altdenna proposition, som kommer alt innehålla betydelsefulla nyheter i fråga omsvensk lagstiftning, i fråga om lagstiftningsmaktens tillämplighet pä förelagoch personer utomlands, skall överiämnas lill utan lagrådets hörande?I så fall är del myckel märkligt. Jag är tacksam för svar. GUNNARBIÖRCK i (m); Jag vill bara konstatera atl statsrådet i sitt senasie anförande istort sett accepterat att gä in pä de förslag lill praktiska ålgärder för atlförbättra riksdagsmännens information om regeringsullalanden lill massmedia somjag förespråkat. Därmed får jag för min del vara nöjd. Sedan vill jag gärna överiämna till att eventuellt komma med förslag till ny numreringav statsmakterna. Vad jag har varit rädd för är alt vi glider in i ensituation, där del i själva verket är massmedia som är första statsmakten. Statsrådet upprepar att detta inte är något nytt problem. Detkanske det inte är, men del har förekommit i sä stor omfattningsom . Statsrådet säger också alt det är önskvärt med en bättreförhandlingsordning, och del vill jag notera såsom positivt i den här debatten. Frågor måste iblandpresenteras innan proposiiioner föreligger i färdigt Omtidpunkten för information till ledamöter om uttalanden frånregeringen skick, säger statsrådetTham. Får jag då upprepa min fråga: I vilket skick befinner sig proposilionenom regionalpolitiken, och när kan den länkas avlämnas lill ? BERTILFISKESJÖ (c): Jag tror inle, , alt del behövs någon ytteriigarereglering i grandlagen om vilken del av statsmaskineriet som är all betraktasom den första statsmakten, om vi fortfarande skall tala om makt i dettasammanhang. Enligl vår författning är det onekligen . Men vad man känsäga möjligen skiner igenom i den här debatten är all det finns tendenser lillatt man anser det mera angeläget atl tillgodose del som har kallats den tredjestatsmaktens intressen än . stora fråga som berörde, nämligen frågan om riksdagensarbetsformer totalt sett, villjag bara upplysa honom och andra om att det äventill årets riksdag föreligger förslag lill genomgripande förändringar. Jaghoppas au dessa förslag skall diskuteras i en positiv anda från alla partierssida. Jag är väl medveten om atl den arbetsordning som vi har inte är bra.Det finns vissa fundamentala brister i den som vi måsle rätta till. Debristerna skall vi naturligtvis inie lasta den nu sittande regeringen för. Dethindrar inle alt jag lycker att man har kunnat spåra en beklaglig lendens justnär det gäller regeringens relationer till . Man har-som jag varinne på - varit angelägnare alt tillgodose PR-intresset, atl slå på god fot medmassmedia, än att underiälta och de enskilda riksdagsledamöternasarbete. Jagär inte - måste jag säga - särskilt tilltalad av att man fortsätter med den härpressreleasemetoden, vilket tycks vara. Han är belåten med althan får pressreleaserna i sitt fack. Det finns risk alt detta kommer attmedverka till alt ytteriigare förytliga debatten - får de här pressreleasernaelt slags halvofficiell ställning även här i blir del en diskussionomkring den information som finns just i pressreleaserna, och det är inle delvi skall ha i . Vad vi skall diskutera ärju förslagen som helhet, motbakgrund av hela det material som presenteras i propositionen. Vadjag framför allt har vänt mig mot är att genom all man plockar ut vissa bitarav en proposition och presenterar den i massmedia får vi en debatt som inte rörhelheten utan vissa utvalda delar. Sedan kommer kanske besluten när det gällerhelheten sä småningom alt hamna i elt massmedialt mörker. - Del har vi upplevtmånga gånger. Propositionen om regionalpolitiken kommer att avlämnas . Till villjag bara säga två saker. Fördet första: Även om propositionen presenteras i sin helhet, så rör denallmänpolitiska diskussionen trots allt ofta några inslag i propositionen somär av särskilt allmänt intresse eller av särskilt politiskt intresse. Delgäller oavsett om man presenterar innehållet för presentationenav propositionen eller isamband med pressreleasen. Fördet andra: Det är etl legitimt intresse att tillhandahålla massmedierna en såkorrekt information som möjligt. är det nödvändigt alt göra det redaninnan propositionen är färdig. Detta är inte på någol sätt uttryck förringaktning gentemot , ulan del är ultryck för ett ansvarstagande föratl allmänheten och den poliliska debatten också utanför får korrektinformation när det är tillfälle för det och när det råder en stor allmänefterfrågan på upplysningar om vad det är regeringen egentligen avser. Jag troratt alla regeringar måste arbeta pä det sättet. Detär inte heller så all man därigenom minskar möjligheterna till politisk debatt.Tvärtom, skulle jag vilja påstå, ärdei nödvändigt alt ibland lämna den härinformationen på etl tidigt stadium för att förhindra spekulationer som grundarsig pä felaktiga föreställningar om vad regeringen avser eller inte avser. Omtidpunkten för information till ledamöter om uttalanden frånregeringen i (m): Bara några ord med anledning av vad sade. Minriksdagserfarenhel är blygsam i förhållande lill hans. Det har föranlett enviss blygsamhet också i mina anspråk på regeringen. OmBertil Fiskesjö mot bakgrand av sin uppfattning atl numera är förstastatsmakten - det kanske är första gängen som det har sagts här i kammaren -kan åsiadkomma någol mera än del jag försökte uppnå och delvis anser mig hauppnått genom den debatt som här har förts och de medgivanden som statsrådetTham har gjort, sä är del klart att jag även står bakom . ALLANHERNELIUS (m); Jag fick inte svar på min fråga om lagrådet och dess befallning med enviss proposition. Jag har ingen anledning atl i den här debatten ge mig in i endiskussion om en enstaka proposition. ALLANHERNELIUS (m); Statsrådet har anledning lill det. Det är etl legitimt iniresseatt kravet på lagstiftningens noggrannhet, fasthet och reda i principer ickeåsidosätts genom all en så viktig proposition icke lämnas lill lagrådet. När nubåde statsrådet och handelsminister är närvarande är det också etllegitimt intresse alt få svar pä den frågan. Överläggningenvar härmed slutad. 2 protokoll 1978/79:112-113 § 3 Om en oljelagringsanläggningi Handelsministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda interpellation, 1978/79:157, tillstatsrådet , och anförde: har riklal en interpellation angående byggande av enoljelagringsanläggning i till statsrådet . Inierpellationenhar överlämnats till mig för besvarande. Vad är orsaken till altregeringen sagt nej till elt oljelager i trots atl iniresse från ÖEFföreligger? Är regeringen medveten omsambandet mellan byggandet av en bergrumsanläggning för olja och det planeradekommunala industriområdet? Är regeringen beredd all i deluppkomna läget ge utökat statsbidrag för att möjliggöra etl fullföljande av detplanerade industriområdet? Svaretpä den första frågan är atl regeringen funnit atl en lokalisering av ettberedskapslager av olja till är klart olämplig frän försvarssynpunkt. Belräffandeden andra frågan är regeringen väl medveten om sambandet mellan byggandet avoljelagret och industriområdet. Om bergrammet skulle ha byggts, hade del varitlämpligt atl utnyttja sprängmassorna därifrån för anläggning avindustriområdet. Beträffandeden tredje frågan kan nämnas alt regeringen den beviljat statsbidrag föranläggning av industriområdet till av lönekostnaderna och av övrigakostnader. Den normala procentsatsen för övriga kostnader för kommunalaberedskapsarbeten i denna kommun är . Regeringen har således beviljat etthögre bidrag än vanligt för att möjliggöra atl ett industriområde kommer tillstånd. Jag lackar statsrådet för svarei på min interpellation. Frågan omindustrietablering i vid Roslagskusten är myckel gammal och hardiskuterats och utretts vid många olika lillfällen . De mestpessimistiska rösterna om utvecklingen hartillhörl dem som är bosalla iHargshamn och som upplevt alla misslyckade försök till industrisalsningar. Vitror ingeniing förrän spaden sitter i jorden, har de sagt, och de har ocksåfält vatten pä sin kvarn. För en del är sedan värdet nämligen så gott som klartalt NCB skulle bygga en massafabrik i . Det blev ingel av med della,men elt sågverk skulle det ändå bli. Det var Östra Skogsägare som varintresserade den gången. Även detta projekt rann ul i sanden. Annarshar Harg-Hargshamnsområdet gamla industritraditioner alt bygga vidare på. För över100 är sedan, är 1876, invigdes Dannemora-Hargs järnväg. Del 39 km långajärnvägsbygget hade då pägätl och kostal 1 123 000 kr.inkl. lok, tre personvagnar, 60 godsvagnar, stationshus pä fem platser ochtolv banvaktsstugor. för malmlransporler frånDannemora gruvor lill utskeppningshamnen i . Den har haftstor betydelse, även om verksamheten lill följd av konjunkturerna lidvis måstinskränkas. 1960 lades persontrafiken ned, och 1970 var breddningen av densmalspåriga klar. Del möjliggjorde ökade malmlransporter och snabbareullastning genom alt gruvor också 1967-1968 investerade i ny malmkaj,modern utlastningsanordning saml malmupplag. Hamnen har ett djup om 10,4 m. Förnågra år sedan fick bredspärig förbindelse med genom en nyjärnvägslinje. Hargsbruk med masugn och stängjärnshamrar anlades av riksamiralen järnhanteringen är dock nedlagd. F. n. finnsendast en mindre industri i . 1samband med den nya kommunbildningen 1974, då och kommunersaml delar av Olands kommun sammanslogs lill kommun, blossade återdiskussionen upp om försök till nya satsningar i . I förslagel tillregional trafikplanering för län diskuterades möjligheterna lill enutvidgad hamnverksamhel i Hargs-hamns hamn. Frågan togs upp i länslandsting, och jag tillsammans med några partikamrater motionerade i riksdageni om utredning av frågan om upprastning av hamnanläggningen iHargshamn. SJ, som ägde hamnen, hade nämligen låtit den del av hamnområdet somej hörde till malmutlasiningen förfalla. och ansågalt vederbörande kommunala och regionala organ borde ta upp förhandlingar medSJ om en upprustning av hamnen, varvid även de fortsatta äganderätts- ochdriftsformerna beträffande hamnen borde prövas. Dettaledde lill att det pä hösten tillsattes en arbetsgrapp medrepresentanter från , och kommun. Man varöverens om att hamnen borde behålla sin karaktär av specialhamn, varförbegränsade utbyggnader av hamnen i första hand borde aktualiseras. SJ varvillig atl sälja hamnen, men intresset fören modernisering av hamnen från detillfrågade industriernas sida var ganska ljumt. Det fanns dock godamöjligheler lill en utbyggnad, och den nya järnvägen frän var därviden betydelsefull faktor i sammanhanget. skulle kunna medverka lill atlnäringslivet i och kringliggande orter utvecklades ipositiv riktning, ansåg man. En expansion av näringslivet i denna del avUppsala län kunde aktualisera planerna på en utbyggnad av den s. k.braksvägen mellan och . Tillden positiva bilden hörde att företaget då undersökte möjligheterna attbygga etl bergrum i för beredskapslagring av olja. Härvid skulle mankunna utnyttja befintlig kaj och befintligt spär-del kan nämnas alt man redan1967 diskuterade frågan om ett oljelager på platsen.