prot · G209125 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:125 §1 Justerades protokollen för samt för . §2 Meddelande om veckans sammanträden Medändring av tidigare planer kommer två betänkanden omrättshjälpen m. m. att behandlas vid sammanträdet . Deärenden, som föreligger till behandling i kammaren , kommer enligl från utskotten nu inhämtade uppgifter inte att föranleda så långa debatter att det blir nödvändigt att anordna arbelsplenum påÄdag, . Sammanträdet nämnda dag blir därför ett bordläggningspl%am och tar sin början .; Omåtgärder för att bekämpa jakten på grönlandssäl §3 Om åtgärder för att bekämpa jakten på grönlandssäl Jordbruksministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:425, tillutrikesministern, och anförde: har frågat utrikesministern vad regeringen har gjorl ochvad den ämnar göra för alt bekämpa jakten på grönlandssäl. Frågan haröveriämnals till mig för besvarande. Jagförstår väl de motiv som legat till grund för den framställda frågan och denolust som många människor känner inför delta dödande av däggdjur i stor skala. har särskilt uppehållit sig vid formerna för Jakten. Naturhistoriskariksmuseet har i en skrivelse lill regeringen framhållit attutredningar har visat att den nu använda Jaktmeloden - klubbning samtblodaviappning - sannolikl innebär ett snabbt dödande med ett minimum avfysiskt och psykiskt lidande. kan ej stödja påståenden attjaktsättet är mera brutalt eller plågsamt för djuren än någon annan Jaktform.Utan att ifrågasätta bedömning vill Jag allmänt understryka viktenav att så humana jaktmetoder som möjligt kommer till användning och att Jaktenutförs på ell ansvarsmedvetet sätt. Denna principiella inställning från svensksida kommer att framföras till vederbörande regeringar. Enannan väsentlig synpunkt på frågan är Jaktens omfattning. Naturhistoriskariksmuseet har i sin skrivelse framhållit all grönlandssälen är en av de Nr 125 mest talrika sälarterna med totalt ca två miljoner djur och att densåledes inte Tisdaeen den '' ""'olnifgshotad. Stammen av grönlandssäl var dock sannolikt tidigare 17 anril 1979 betydligtsiörre. Först de senasle decennierna harjakten börjat skötas enligt s. k.artbevarande principer, dvs. med kvoter som är avsedda att leda till en Om åteärder för ökning avstammen. Del finns dock olika uppfaUningar om huruvida de att bekämna iakten ""Jsrande kvoterna är tillräckligt små, och det ärdärför viktigt att öka nn 9rönlnnd<;<;äl forskningen och att reglera jaktens omfallningenligt forskningens senaste Jagvill passa på tillföllel alt understryka den vikt regeringen faster vidbevarandet av utrotningshotade arter av djur och växter. arbetar aktivtinom de internationella organen på området, exempelvis inomWashingtonkonventionen, vilken innehåller förbud mot handel med produkter frånutrotningshotade arter. Grönlandssälens fortbestånd bevakas därvid noga. JÖRNSVENSSON (vpk): Delta är kanske det mest beklämmande svar som jag någonsin har erhållitpå en fråga i . Det är beklämmande därför att det helt springer ifrånproblemet, medvetet vilseleder och dessutom döljer total passivitet. Vihar all utgå från ett faklum, och det består däri att grönlandssälar avlivas istort antal genom synnerligen barbariska förfaranden. Vi vet att det icke ärfråga om ett snabbt dödande. Vi vet alt djuren lever långa stunder och utsättsför stor smärta och onödigt lidande. Vi vet att Jägarna riktar slag på slag motdem utan all djuren dör, och vi vet att djuren i stor utsträckning lämnas attavlida med svåra skador. Vi vet att vad som utspelas strider mot varje form avJaktmoral, sådan den hålles i heigd av Jägarorganisationerna i vårt eget land. Vihar bevis på alll delta. Vi har omfaltande dokumentation och rapporter, främstfrån den kanadensiska naturvårdsrörelsen. Vi har filminspelningar som iutdragna sekvenser visar vad som händer, hur de som avlivar djuren går våldsamttill väga för att hindra filmningen, som de alltså t. o. m. själva upplever somkomprometterande för dem. Vi vel att allt detta pågår därför au norskakommersiella intressen har påtryckt provinsmyndigheter i att de skallblunda för vad som sker, och vi vet också att Jakten är till för alt tjänapengar på rika människors snobberi. Ovanpådetta kommer jordbruksministern och påstår att jakten är human. Han vågar inteens stå för den åsikten själv, ulan han har låtit en museal institution,verksam i den svenska huvudstaden, uttala sig. Det är bara det alt uttalandetdärifrån avser ett helt annat beteende än det som utspelas i verkligheten. Varförhar inte jordbruksministern vänt sig till någon som varil med på stället, någonsom direkt ansvarar för vitlnesrapporter? När ämnar jordbruksministern - jagupprepar den frågan - på ett seriöst sätt ta upp detta med norska myndigheter? Det finns inget underiag för uppfattning att regeringenoch jag själv inte skulle se med allvar på de här frågorna. Jag har tvärtomnoga understrukit i mitt svar alt det är av vikt att jakten sker på elt humantsätt. Detär en ganska vanlig ordning all man vänder sig lill expertis när man vill ha enfråga belyst. Det är också vad som har skett i detta fall, när Jag har citeratnaturhistoriska uttalanden i ärendet. Omåtgärder för att bekämpa jakten på grönlandssäl JÖRNSVENSSON (vpk): Men, , om man ser med stort allvar på frågan ochom man vill värna om att Jakt skall försiggå under humana former, då lyckerjagverkligen - bl. a. med ledning av TV-inslag som väl knappast ensJordbruksministern eller honom närstående inom bekantskapskretsen kan ha undgåttatt se -att jordbruksministern borde ha skaffat sig ett bättre underiag förbeskrivningen av vad som sker på platsen än det han fått genom teoretiskautredningar av en svensk institution som inte har sett vad som sker. Detär mycket lätt att få fram den typ av rapporter och utredningar som förklararett visst Jaklsätt vara all right. Men det är Ju så att allt beror på hurjakisättet tillämpas i praktiken. Som vi alla vet aren gevärskula en i Jaktligasammanhang mycket skonsam projektil, om geväret handhas av en skytt som har denrätta inställningen och som är vapenskicklig, men om geväret sätts i händernapå en otränad Jägare eller om det avfyras av en hänsynslös människa som är ulei kommersiella exploateringsintressen, så kan denna gevärskula icke förty vållalevande varelser stort lidande. Jagkan alltså bara konstalera att det enda sakmaterial som Jordbruksministernstöder sig på är en hypotetisk utredning som utgår från vissa hypotetiskaförhållanden, som icke råder i de fall Jag har påtalat och som har bevisatsicke råda där. Därför frågar jag återigen: Ämnar jordbruksministern ta uppdenna fråga med norska myndigheter, ämnar han informera sig genom dem som hariakttagit vad som sker på platsen, exempelvis den kanadensiskanaturvårdsrörelsen, eller ämnar han göra så som hans liberala inställning i dethär fallet tydligen har bjudit honom alt göra, nämligen ansenäringsfriheten som heligare än alla andra principer? Jag har full förståelse för reaktionerna från de människor som har seUexempelvis TV-filmning av den härjakten. Därför har Jag också i miu svarnoggrant betonat att det är av största vikt att man ser lill att jakten skerunder så humana och ansvarsmedvetna former som möjligt. På den punkten finnsdel alltså inga delade meningar mellan och mig. Närdel sedan gäller frågan om vilket sätt som skulle anses vara det lämpligasteför att avliva dessa djur, vill Jag säga att jag inte tänker gå in i endiskussion om detla. Jag vill bara i anslutning till vad nämnde ifråga om skjutvapen tillägga alt användningen av sädana självfallet är en Omåtgärder för att bekämpa jakten på grönlandssäl skonsam metod underförutsäitning att vapnen hanteras pä etl utomordentligt skickligt sätt. Iannat fall kan även den metoden leda lill lidanden för djuren. JÖRNSVENSSON (vpk): Jag förstår inle alt Jordbruksministern kan säga att det inte råderdelade meningar. I detta fall kan vi konstatera att jordbruksministern istället för att försöka inhämta material från dem som har studerat förhållandenai de lertitorier där Jakten pågår har skaffat sig underiag från utredningar därman utgår ifrån helt hypotetiska omständigheter och från den idealatillämpningen av ett visst Jaktsält. Här kan man emellertid ifrågasätta om deti det akluella fallel är Just det jaktsältet som tillämpas. Av formuleringarnaatt döma förefaller det inte vara så. Det är det ena. Jordbruksministern haralltså inte inhämtat någol underiag för att få reda på vad som verkligen harskelt. För det andra har han också av della ofullständiga och helt hypotetiskainrikes underlag dragit den slutsatsen att han ingenting bör göra. Jag har dendiametralt motsatta åsikten att man bör inhämta uppgifter om iakttagelser somgjorts av dem som på platsen har samlat dokumentation om vad som pågår. Jag har för min del ingen anledning att ifrågasätta naturhistoriskariksmuseets sakkunskap. BeträffandeJörn påstående att jag har dragit slutsatsen att ingenting behövergöras vill Jag säga att detta är felaktigt. I frågesvaret sade Jag klart ifrånatt vår principiella inställning om humana Jaktformer kommer att framföras tillvederbörande regeringar. JÖRNSVENSSON (vpk): Först och främst måste Ju en minister självständigt kunna bedöma detinformationsunderlag han får. Här är det Ju inte tal om att ifrågsätlanaturhistoriska utredningar och påståenden på basis av deomständigheter som ligger till grund för dem. Det är bara del alt dessaomständigheter uppenbariigen inte gäller, vilket var och en som har lagit delav dokumentationen kan konstatera. har uttalat sigom en Jaktmetod som, såvitt jag förstår, sannolikt är en annan än den somanvänds. Vidare har utredningen utgått från att jaktmetoden tillämpas på detideala sättet och under ideala omständigheter och icke på del hänsynslösa ochav kommersiell rovdrift styrda sätt som det uppenbariigen är fråga om vidjakten på grönlandssäl. Jag frågar återigen: Avser jordbruksministern att inågot sammanhang ta upp den här frågan med de norska myndigheter som är närmastansvariga? Jag kan inle vara lika tvärsäker som på altnaturhistoriska uttalanden bygger på felaktiga förutsättningar. Tvärtom utgår Jag från attde bygger på rikliga förutsättningar. Vidarehar jag redan sagt att den till de berörda regeringarnakommer att framföra önskemålen om en human och ansvarsmedveten jaklform. JÖRNSVENSSON (vpk): Får Jag då ställa ylteriigare en fråga till jordbruksministern: inte på sin plats att Jordbruksministern frågade naturhistoriskariksmuseet, om det som museet har uttalat verkligen stämmer överens med vad somsker? Med tanke på de något knapphändiga motiveringar som Jordbruksministernhar använt synes det mig dock uppenbart alt man här talar om två skildaJaktsätt, i varje fall om två helt vitt skilda tillämpningar av etl visstjaklsätt. Vore det inte på sin plats alt Jordbruksministern skaffade sig självklarhet på den punkten genom att höra dem som har insamlat information påplatsen? Sådan information finns och bör med de resurser som regeringskansliethar inte vara svår att få fram. Jag vill också ställa frågan: ÄmnarJordbruksminislern, om vad som enligt min mening uppenbarligen har skelt kommerfram, la upp denna fråga med de norska myndigheterna? Självfallet kommer vi även i fortsäuningen att med störstauppmärksamhet följa både omfattningen och formerna för den här Jakten. Om vifinner att den behöver vidta ytterligare åtgärder, kommer vigivetvis också att se till att dessa vidtas. JÖRNSVENSSON (vpk): Jag är ledsen om Jag förlänger den här debatten för mycket, men jagmärker att jordbruksministern slingrar sig förbi mina frågor. Hansäger att den uppmärksamt skall följa det här. Men min frågagällde pä vilket sätt som man skall följa detta. Jag frågade omjordbruksministern ämnar förskaffa sig direktinformation från dem som påplatsen har insamlat dokumentation om hur jakten verkligen går till. Jagundrade också om Jordbruksministern, om han finner att Jakten går lill på eltsätt som i stora drag överensstämmer med del som jag här har beskrivit och somhar föranlett min fråga,är beredd att aktivt la ett initiativ, ta kontakt mednorska myndigheter och framföra en åsikt i frågan -inle bara följa frågan meduppmärksamhet, som är den klassiska formuleringen för all komma ifrån en kinkigsak här i kammaren. Omåtgärder för att bekämpa Jakten på grönlandssäl Regeringen kommer i denna fråga, liksom i alla andra frågor, allfortlöpande inhämta information om vad som sker. Detta är alltså inget undanlagfrån den allmänna principen att om det framkommer ylteriigare omständighetersom motiverar åtgärder, så kommer regeringen att vidta dessa åtgärder. Ominformation rörande nytt lövskogsbekämpnings-preparat (vpk): Jag frågade inte om regeringen ämnar inhämta information -Jag förstårnaturiigtvis att regeringen inte kan tycka någonting utan att inhämtainformation. Däremot frågade Jag om regeringen ämnar inhämta någon annaninformation än den som har kommil från en museal institution verksam här iStockholm och som förefaller mig bygga på omständigheter som, i både geografiskoch begreppsmässig mening, ligger ganska långt från de under vilka Jaktenfaktiskt utspelas. Jag vill till säga all regeringen självfallethar intresse av att inhämta information från alla de håll och alla de källordär man kan få värdefull information - det är väl ändå en självklarhet. Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om inJ'ormation rörande nytt lövskogsbekämpningspreparat Jordbruksministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:461, och anförde: har, med hänvisning till att produkikonirollnämndennyligen gett tillstånd till ett nytt preparat för fiygbesprutning i skogen,frågat mig om jag är beredd garantera att preparatet inle kommer att medföraskadliga effekter på vår miljö och på vilket sätt allmänheten kommer attinformercis om det nya preparatet. Detbekämpningsmedel som avses i frågan har som verksam beståndsdel glyfosat.Produktkontrollnämnden registrerade medlet för användning på åkermark.Medlet har senare godkänts för användning också på bl. a. skogsmark.Produktkontrollnämnden gav tillstånd lill spridning av medletfrån luften för bekämpning av lövsly o. d. pä ytor med barrträds-föryngring. Vidprövning av en ansökan om registrering av ett bekämpningsmedel skallproduktkontrollnämnden bl. a. bedöma medlets hälso- och miljöeffekter medhjälp av den vetenskapliga dokumentation som det åligger registreringssökandenalt redovisa. Medel som kan befaras medföra skada eller som ur miljösynpunkt ärolämpligt skall inte registreras. I samband med registreringen föreskrivs deförsiktighetsmått som skall iakttas vid användning. Syftet med den prövningsom sker är att så långt som möjligt säkerställa att användningen avbekämpningsmedel sker utan risk för skador på människor eller miljö. Någrafullständiga garantier för att ett medel inte kommer att medföra några skadligaeffekter kan dock aldrig ges. måste därför ständigtvara beredd att så snart anledning finns ompröva användningen av medlen. Imånga fall har omprövning också skelt. tar ocksåupp den vikliga frågan om information till allmänheten om de preparatsom används för bekämpning. Sådan information ges på olika sätt. Informationdirekt till den som hanterar etl preparat ges bl. a. genom märkning påförpackningen. På detta sätt ges upplysning om vilka skyddsföreskrifter somgäller samt bestämmelser om användningsområde. Vidare skall särskildinformation ges vid spridning av bekämpningsmedel från luften över skogsmark.Därvid krävs bl. a. underrättelse till hälsovårdsnämnd och polismyndighet,meddelande i ortspressen och ulmärkningav spridningsområdet. Föreskrifternasyftar framför allt till att säkerställa att allmänheten inte ovetande skallkomma i kontakt med bekämpningsmedel eller område där sådant har spritts. Därutöverär det naluriiglvis viktigt alt allmänheten informeras om att en ny typ avpreparat får användas vid fiygbesprutning. Enligt vad Jag inhämtat kommernaturvårdsverket också att ta fram ett särskilt informationsmaterial om det ifrågan aktuella preparatet. Ominformation rörande nytt lövskogsbekämpningspreparat GUNNAROLSSON (s): Först ett tack till Jordbruksministern för svaret på min fråga. När vihär i förganska exakt två årsedan fattade beslutet om förbud mot attanvända 2,4,5-T i samband med lövskogsbekämpning mottogs detla beslut på mångahåll i landet myckel positivt. Del gällde inte minst i , där vi sedanlång tid tillbaka haft en rätt infiammerad debatt om spridningen avbekämpningsmedel från luften. Somjordbruksministern torde känna till tillhör Jag inte dem som hävdar, att vihelt kan avstå från kemisk bekämpning av lövskog, i synnerhet som det alltmerstarka lövinslaget börjar bli ett stort problem i det svenska skogsbruket. Menvad Jag däremoi anser som väldigt viktigt är att kemiska ämnen skall bevisasvara ofariiga innan de får släppas ut i naturen. Nusäger i sitt svar: "Några fullständiga garantier föratt ett medel inle kommer att medföra några skadliga effekter kan dock aldrigges." Jag tror att många kommer att uppleva detta som ett klart otillfredsställandebesked. Minfråga gäller ell hell nyll preparat, som när besprutningssäsongenpåbörjas skall ersätta det tidigare använda 2,4,5-T. Som jag framhåller i minfråga är detta nya preparat för de fiesta av oss hell okänt. Det är givet attdel uppstår oro, när ett i skogsbruket oprövat medel , enligl besluli produktkontrollnämnden i är, skall få användas i samband mednygbesprutning. Ifrågan om informationen, som jag anser mycket viklig, säger statsrådet att hanhar inhämtat från naturvärdsverket alt man där kommer att ta fram elt särskiltinformationsmaterial om det i frågan aktuella preparatet. skall vi ha klartför oss att det ålerslår till den nya besprutningssäsongen. Jagvill då fråga: När får allmänheten det särskilda informationsmaterial somstatsrådet här ställer i utsikt? Det är mycket angeläget att denna Ominformation rörande nytt lövskogsbekämpnings -preparat information ges i mycketgod tid innan man över huvud laget börjar använda ett nylt preparat inomskogsbruket. Jag delar uppfattning att det är viktigt att man innanman registrerar och släpper ut nya bekämpningsmedel har klart för sig att deinte är fariiga för människor och miljö. Som mycket väl vet görproduktkontrollnämnden bedömningar av de enskilda bekämpningsmedlen. Om nyafakta framkommer om ell preparats hälso-eller miljöeffekter, är det i förstahand en uppgift för nämnden att bedöma vilka åtgärder som det är motiverat attvidla. Visar det sig alt ett preparat är olämpligt au använda sombekämpningsmedel, kan nämnden återkalla registreringen, och det har, som Jagsade i mitt första anförande, också skett i åtskilliga fall. Närdel sedan gäller det nu akluella preparatet vill jag framhålla att del inle äroprövat. Del godkändes för användning i Jordbruket och har sedandess prövats. Jag förutsätter alt produktkontrollnämnden även när det gälleranvändningen av delta preparat noggrant har prövat effekterna på människor ochmiljö. GUNNAROLSSON (s): Det är rikligl att delta medel är prövat när det gäller ogräsbekämpningi jordbruket, dock icke i vad avser besprulning frin fiygplan förlövslybekämpning i skogen. I del avseendet är preparatet helt oprövat. Såtill min fråga om informationen. Det är, som jag sagt, ca kvartill besprutningssäsongens böan. Vi vet av den inflammerade debatt somförekommit på många håll i landet, främst i mitt hemlän, att man vill hainformation om etl nytt preparat innan det över huvud taget släppsut. Därför kvarstår min fråga: När får allmänheten den informationen? Det ärnödvändigt all den kommer i ett så tidigt skede som möjligt. Självfallet skall informationen om detnya medlet och dess användning komma ut till allmänheten så tidigt som möjligt.Jag nämnde redan i milt första anförande att produktkontrollnämnden haransvaret även för informationen på detta område. När det gäller bekämpning frånluften skall det ges noggranna meddelanden till allmänheten, i ortspressen ochpå annal sätt. Jag förutsätter all det kommer all ske även i delta fall. Ja, del är rikligt. Men detta preparat är icke prövat i fråga omlövskogsbekämpning. I del avseendet är del alltså helt nylt. Delär helt klart all man i skogslän, där vi har haft en så inflammerad ochintensiv debatt om dessa medels användning, nu känner oro. Detta har ocksåframgått av massmedia i olika sammanhang. Anser därför inte jordbruksmi- nistern att det är påtiden att allmänheten redan nu får information? Månaderna , dåbesprutningen börjar, går snabbt, och jag bävar inför det ögonblick då man lari bruk ett nytt preparat för lövskogsbekämpning, om del inte har föregåtts avfullödig informalion. Det är inte riktigt, som påstår, all del här medlet ärhelt oprövat när del gäller bekämpning i skogen då man använderluflspridningsmetoden. Försök med lufispridning har pågått under åren1975-1979. Totalt har 19 försök utvärderats av lantbruksuniversitetet.Universitetets prövningsnämnd förogräsfrågorgodkände den II januari 1979luftspridning av medlet på områden för barrlrädsföryngringar på grundval avjust dessa försök. Medlet är alltså inte oprövat. Omförvaringen av giftiga kemiska bekämpningsmedel GUNNAROLSSON (s): De nu nämnda försöken är säkert verkställda. Men hur stor del avsvenska folket har fått ta del av resultatet? Hur stor del av svenska folkethar del minsta begrepp om vad del nya preparatet egentligen är? Närvi fattade beslutet om förbud här i , ställdes del stora förväntningarpå skogsbruket att i möjligaste mån eliminera medel av denna typ. kommer delell nytt medel, framställt i och, som jag påpekat, icke prövat i del svenskaskogsbruket annat än vid försök. Det är därför som Jag menar att det vilar etlmyckel stort ansvar på berörda myndigheter att här tidigt gå ut med riktig ochfullödig information. Överiäggningenvar härmed slulad. §5 Om förvaringen av giftiga kemiska bekämpningsmedel Jordbruksministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:462, ochanförde: har frågat mig om Jaganser del vara tillfredsställande att ett lager med mycket giftiga kemiskamedel placeras nära bostadsbebyggelse och befolkningscentra. Attlagra giftiga kemiska medel på en fastighet utgör miljöfariig verksamhet. Försådan verksamhet gäller miljöskyddslagen. Enligt denna lag krävs i vissa falltillstånd eller dispens innan en verksamhet får påbörjas. Sådan förprövningkrävs emellertid inte f. n. när det gäller lagring av bekämpningsmedel. Förall miljöfariig verksamhet gäller dock miljöskyddslagens tillsynsbestämmelser.Enligt dessa kan meddela råd och anvisningar om sådana åtgärdersom behövs för att motverka olägenheter från verksamheten. fårockså meddela föreläggande om försiktighetsmän eller förbud som är uppenbartbehövligt för att lagens bestämmelser skall efterievas. Omförvaringen av giftiga kemiska bekämpningsmedel befogenhet att påhemställan av besluta om förbud mot sådan miljöfariigverksamhei som inte är tillåtlig enligt särskilda regler i lagen. Hanleringav bekämpningsmedel regleras också i lagstiftningen om hälso-och miljöfarligavaror. Bekämpningsmedel får inle saluhållas, överiätas eller användas utan attvara registrerat hos produktkontrollnämnden. För handel med vissabekämpningsmedel krävs särskilt tillstånd av . För lagring ochliknande hantering av bekämpningsmedel gäller särskilda föreskrifter som harmeddelats av produktkontrollnämnden. Påsamma sätt som särskilda skyddsföreskrifter krävs vid t. ex. tillverkning,transport och användning av bekämpningsmedel måste naturiigtvis också enlillfredsställande kontroll ske när det gäller lagring av sådana medel. Vilka försiktighetsmåttsom behöver iakttas får bedömas från fall lill fall med tillämpning av bl. a.den lagstiftning Jag har angivit tidigare i mitt svar. Den planerade lagringenav bl. a. bekämpningsmedel i som har föranlett GretheLundblads fråga har också prövats av i . Enligt vadjag erfarit undersöks möjligheterna att lokalisera lagret till arnan plats ikommunen. Jag ber att få lacka jordbruksminislern för svaret. Enliten idyllisk by i nordvästra är f n. i fullt uppror.