prot · G209112 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag skall inte föriänga debatten genom alt medverka i de försök somgörs av etl par talare atl vidga en interpellalionsdeball om tvä konkrelaförelag till att bli en allmän skogspolitisk debatt. Jag skall nöja mig med allbara kommeniera elt par konkreta ting. Beträffande Mönsteråsupprepar jag atl jag har sagt att vi icke har lagil ställning för eller emot.Däremot måste jag uppfatta de mänga inläggen frän en interpellant som försökalt just pressa fram ett, somjag kallardet, handlöst besked om del företaget.Vad vi vet är alt förelagsledningen sedan åtskillig lid icke längre betraktarsituationen för pappersbruket som helt akut - det har klargjorts itidningarna. Jag säger; Lål oss nu rekonstruera företagel, och sedan får vi laställning till de olika sakerna på ett samordnat sätt. Det är ett besked somockså gäller m. n. Låtmig säga till och , som båda talade omdålig kontinuitet i politiken: Ni är välkomna att förstärka kontinuiteten ipolitiken genom att låta denna regering sitta kvar. BERNTNILSSON (s); Om vi socialdemokrater skall medverka till all förstärka kontinuitetenföredrar vi nog att återgå till den socialdemokraliska regering vi hadelidigare. Lätmig återkomma till beskedet, som industriministern ånyo tar upp, atl hanhandlösl skulle lägga ul etl pappersbruk. Men, industriministern, företaget harju tillstånd atl bygga delta pappersbruk. Det är de ekonomiskaresurserna som fattas, och där måste staten gå in och hjälpa till. Jag tycker detär märkligt all just detta uttryck alt "handlösl" lägga ut skallkomma i denna debatt. Man förväntar sig självfallet i atl utbyggnadenskall komma lill stånd. Dä är det inle fråga om att lägga ul det handlösl, fördet är planlagt . Det är bara det att man inte har pengar för attkunna fullfölja del, pä grund av den kris m. m. som kommit in i bilden. Men vifår hoppas att det är på väg att vända, och då skall vi kunna ro del hela iland. SVENLINDBERG (s); Industriministerns senaste replik förvånade mig i högsia grad. Jag harinle talat om dålig kontinuitet när del gäller de borgeriiga regeringarna. Jaghar inle tagit de orden i min mun. Tvärtom tyckerjag atl kontinuiteten, i varjefall närdet gäller frågan om en .strukturplan, är ganska god. Det är nämligensamma avvisande svar från varje borgerlig talare i denna kammare: ingen statligdetaljreglering. Det hade varit bättre om industriministern hadeägnat liden åt att svara på de två frågor som jag har ställt och som fortfarandeär obesvarade; Vilket är det slutliga målet för NCB - skall det vara enbestående förelagskoncern? Är man beredd atl ompröva ställningstagandet i frågaom frånlrädandel av NCB;s skogar? Men jag har givit upp hoppet, jag väntar miginget svar. Det är möjligl all jag med orätt beskyllde för uttalandetom kontinuiteten i politiken - det var visst som efteriyste ensådan. Fårjag bara på nytt säga till om pappersbrakel i , all detär inle till företaget han vänder sig utan lill mig. Han begär att jag Omåtgärder för att undvika nedläggning av nu på stunden, innanföretaget är rekonstraerat och innan det har gjorts den samordnande översyn avde olika journalpappersplanerna som övriga talare har varit överens om, skallta ställning. Det var om delta som jag använde ordet handlöst, men del kanskeinle var sä väl vall. Jagupprepar: Här föreligger ingel ställningstagande för eller mot var staten skallsatsa pä de olika utbyggnaderna. Överiäggningenvar härmed sluiad. § 5 Om åtgärder för att undvika nedläggning av IndustriministernERIK erhöll ordet för atl besvara (apk) anmäldainterpellation, 1978/79:161, och anförde: Herr talman! 1. omregeringen är informerad om lägel vid och de förslag som lagts för atl trygga dess existens och ulveckling, 2. omregeringen är beredd alt vidta åtgärder för alt befrämja industrins ulveckling. i hör till AB (ASSLs) anläggningar iNorrbotten. Kapaciteten vid sågverket uppgår till 50 000 m per är och antaletanställda till 110 personer. Därutöver har f n. 22 personer anställning pägrund av tillfällig tväskiftskörning. AlfLövenborg nämner i sin interpellation att del enligt en promemoria, som gjortsinom företaget, skulle finnas förulsättningar att driva verket med Iväskiftefler vissa investeringar. Närdet gäller möjligheten att kontinueriigt driva sågverket med Iväskift utgörtillgängen på råvara en begränsning. har efter utredningar tillsammans meddomänverket kommit fram till atl det i Norrbollen inle finns råvaraför att öka sågningen i nämnvärd grad i . Skall detta göras måsle detske på bekoslnad av andra sågverk i regionen. VidSeskarö genomförs f n. etl investeringsprogram för 8,5 milj. kr. som omfattaren ny barknings- och limmersorteringsanläggning. Härigenom erhålls enrationellare hantering av råvaran som arbetsmiljön förbäuras. Statenmedverkar i finansieringen genom lokaliseringsbidrag och lokaliseringslän. Enligt vad jag har erfarit har inga planer påatl lägga ned sågverket i . Tvärtom säkerställs driften ochsysselsättningen genom de nu pågående investeringarna. (apk): Jag ber attfä tacka industriministern för svarei. Denhär frågan har en viss anknytning till den länga debatt som just har förts häri kammaren. Då handlade det om träindustrins framtid över huvud laget. Denfråga vi nu diskuterar rör en industri av mindre dimensioner - det är bara detatl denna lilla industri är helt avgörande för det samhälle del gäller och för de ansiällda. Detfinns inget alternativ för dem. Jagbetraktar inte svaret som helt tillfredsställande. Det betonas där alt ASSIinte har planer på atl lägga ned driften vid sågverket i . Jag har inleheller påstått alt del finns sådana planer. Däremot har jag pekat päkonsekvenserna pä om inte omfattande nyinvesteringar görs vidSeskarö sågverk. Jag har därvid stött mig på uppgifter från såväl platsledningensom de anställda vid industrin i fråga. Iindustriministerns svar heter det bl. a.; "När det gäller möjligheten attkontinuerligt driva sågverket med tvåskift utgör tillgängen pä råvara enbegränsning," Del åberopas i svarei utredningar som gjorts av ochdomänverket. Ökas produktionen på kommerdet att gå ut över andrasågverk i regionen, heter del. Jag är inte övertygad om att resonemanget hålleri praktiken. Man sågar ju f ö, mest gran på och har därför stortfångstomräde. Råvarubristenär framför allt kännetecknande för Syd- och , 1 norr råder i stortsett balans, och därtill kommer ju all del sker en betydande råvaraexportfrån till träindustrier i , En utbyggnad av sågningenpä skulle måhända gå ul över rävaruexpor-len från , men detär faktiskt en annan sak. Jaghar tagit upp frågan om Seskaröindustrins framtid, därför att jag delar densynpunkt som har framförts av flera av de anställda, nämligen atl problematikenbör belysas medan tid är - inte när industrin har råkat i akuta svårigheter. Delfinns näraliggande exempel som man tänker på i det här sammanhanget.Bätskärsnäs ligger ju inte långt från , och där låg också enASSI-industri. Där kom nedläggningsbeskedet som en chock när deklareradealt anläggningen var nedsliten och omodern, alt den gick med förlust och måsleläggas ned. Något liknande får alltsåinte ske med . Industriminisiernframhåller all man nu genomför ett investeringsprogram för 8,5 milj. kr.,varigenom driften och sysselsättningen skall säkerställas. Jag ärövertygad omatt industriminisiern aren så klok karl att han förstår atl det inle är såenkelt. 8,5 milj. kr. står inte i paritet med det som måste göras förupprustning och modernisering av anläggningen, sä att framliden tryggas. Jaghar i min interpellation hänvisat till en PM som ASSLs ledning har fått frånplatschefen på . Del har i Norrbotlenstidningar pästätts alt jag spriderrykten om att skall läggas ned och all mina uppgifter skulle varafelaktiga, ja, t. o. m. atl platschefens PM inle skulle finnas i sinneväriden.Naturligtvis ligger det inle lill pä del sättet. Jag har dokumentet, och mininterpellation bygger på uppgifter hämtade därur. 1 platschefens PM heterdet bl. "Jagtror alt det är fullt möjligl atl i framliden driva verket med Iväskift med enökning av personalen med cirka 10 man. För atl möjliggöra detta fordrasinvesteringar av betydande storlek, men om man utnyttjar tillkomsten av brontill mol myndigheter kan man förvänta sig en positiv Omåtgärder för att undvika nedläggning av Omåtgärder för att undvika nedläggning av behandling pä bådebidrags- och länesidan. Om jag icke vill göra investeringar äralternativelnedläggning,däjagutgårfrånatt moderbolaget inle orkar med all utge koncernbidrag till vårverksamhel. Man kan förvänta sig atl myndigheter icke medger ökat råvarubehov,men eftersom del ökade behovet uttages frän massaved kan della ersättas med avfall(flis och spån) saml ökad lövmasseandel. Jag kan icke se annat än att dettamåste vara intressant för som koncern och samhället i övrigi. Skulle deltainte kunna genomföras pä grand av råvarustopp ser jag ingen möjlighet förSeskarö alt i framliden kunna kvarleva." Närplatschefen talar om nödvändigheten av investeringar är del inle 8,5 milj. kr.han tänker på ulan etl betydligt slörre investeringsprogram. Det handlar omåtgärder för all öka produktionen, inrättande av en klentimmer-linje och en utbyggnadav lorkningskapaciteten. Med en kleniimmerlinje, säger platschefen, gör mansågning av klenlimmer lönsam. Man kan tillgodogöra sig en växande marknadsbehov av specialsorlimenl av klena dimensioner, eftersom behovet av limlrä ökarbåde i och pä exportmarknaden. Det föresläs åtgärder för enrationellare och mera lönsam virkeshantering, en hyvelmaskin samt en rad andraålgärder. Jagskall inle föriänga debatten genom all räkna upp alla de konkreta förslag somhar arbetats fram av platsledningen och facket och som industriministern harmöjlighet att studera. Men allt det här är investeringar som anses vara heltnödvändiga, om man vill göra industrin lönsam och trygga framtiden. Man måsteockså satsa pä en ökad förädling. Man behöver inte vara fackman för all vid enrundvandring vid anläggningen övertygas om alt det måste göras betydandeinvesteringar. Slora delar av anläggningen är gamla och nedslitna och motsvararinte lidens krav. När man säger att betydande investeringar måste göras om en framtidanedläggning inte skall bli nödvändig, är jag övertygad om alt detta är enriklig bedömning. Jagvill fråga industriminisiern, om han har haft tillfälle alt studera de förslagsom ställts och om man från departementets och regeringens sida är beredd attstödja etl investeringsprogram, som rimligtvis måsle gå långt utöver del somåsyftas i svaret, dvs. kr., som ju inte räcker långl. Jag vet all platschefen pä har lagt fram förslag om diverseåtgärder. Enligt min mening är det ASSLs ledning som bör ta ställning till deframlagda förslagen, och har också bättre möjligheler alt göra detta änjag. Såvitt jag förslår studerar man också förslagen. Jaggör bara den allmänna reflexionen, som inte har speciell syftning på det härfallet, atl ledningen i etl förelag ju inle alllid - det må vara etl statligteller elt privat förelag - har samma uppfattning som platschefen om hur myckelsom bör göras vid en viss anläggning. Jag har inte kunnat ta ställning lilldessa förslag. Däremot kan jag konstatera alt över huvud taget häller påatt se över sin verksamhet i och kommer, såvitt jag förstår, alllägga fram en plan . ASSIhar gjort huvuddelen av sina satsningar just i , ochdetta accentuera? när det gäller snittet för hela decenniet, så någon brist påvilja att salsa i dessa områden finns inte. Vad som konkret bör ske pä Seskarökan jag emellertid inle bedöma. Jag har dock den uppfattningen atlhänvisningen till virkestillgången inle är oviktig. Vid har det underlågkonjunkturen tillfälligtvis samlats upp mycket virke, vilket under en visslid möjliggjort tvåskifte. Men detta har endast varit någonting temporärt. ALFLÖVENBORG (apk); Industriministern säger att de anställda och platsledningen inte alllidgör samma bedömningar av vad som är nödvändiga investeringar som de som görs aven koncernledning, och del är naturligtvis en sanning. Men man får väl förmoda- och jag är övertygad om atl så är förhållandet i det här fallet - alt deanställda och ledningen pä platsen har del största kunnandet i detta avseende.Jag har vidare förståelse för alt industriministern inte heller i del härsammanhanget kan ha sin ståndpunkt klar i alla frågor som ställs. Jagtycker att det framför allt är viktigt alt man aktualiserar frågan om dennaindustris läge och nödvändigheten av investeringar för att trygga framliden.Jag vill hoppas att man både inom ASSLs ledning och inom regeringen uppmärksamtoch välvilligt följer de posiliva förslag som har kommit från de anställda ochplatsledningen, som ulan tvivel hyser omsorg om förelaget och vill utveckladet. Jag tror all det vore en klok politik att myckel noga studera de konkretaförslag som redan har framförts därifrån och ge dem allt länkbart understöd. Vihar, som jag lidigare sade, en del dystra exempel på hanteringen av träindustrini . Törefors lades ned och sedan också Bätskärsnäs, där ASSLs ledningmycket länge dolde sina planer. Man avstod frän nödvändiga investeringar idessa tvä fall och lät anläggningarna slitas ned för alt en vacker dag kunnasäga, alt de var otidsenliga och olönsamma och att man inle kunde ha dem kvar.Det spelet omgärdades också med många löften innan såväl regeringen som ASSIhelt övergav befolkningen. Jag har här sagt all något liknande inle fårupprepas när del gäller . Därför tyckerjag atl det är bra att bådeplatsledningen och de anställda pä ett tidigt stadium säger ifrån vad som måslegöras för alt vi skall kunna utveckla industrin i stället för all avveckla den. Närdet sedan gäller tillgängen på råvara, som berördes av industriministern,lycker jag att man inom departementet och inom också skall studera desynpunkter också på den frågan som framförts i den omdiskuterade PM;en. Jagtänker på inrättandet av en kleniimmerlinje som skulle få en oerhörd betydelse.En sådan skulle inte behöva innebära några nya, våldsamma uttag, utan virketskulle kunna las från det som blir massaved och som i sin tur kan ersättasmed avfall, flis, spån och ökad lövmasseandel. Jagvill i detta sammanhang erinra om att den kanongfabrik som planerades tillKarisborg men som har lagts på is, till väsentlig del skulle ha Omåtgärder för att undvika nedläggning av 4 protokoll 1978/79:112-113 försörjtsgenom ett bättre tillvaralagande av del skogsavfall som får ruttna ner ivåra skogar. Ökad sågning vid skulle alltså kunna kompenseras genom enlätt nyinriklning av råvaraultaget. Jagkan vidare inle befria mig från intrycket att talet om råvarubrist i Norrbottenär överdrivet så länge som de stora timmertransporterna i riktning söderut, lilllands och lill sjöss, fortsätter. Slutligenvill jag alt industriminisiern skall länka på atl sågverket på ärsamhällets enda industri, del som bär upp existensen för praktiskt laget allasom bor där. Om den industrin försvann, skulle del innebära en fullständigkatastrof Överläggningenvar härmed slutad. §6 Meddelande om interpellationssvar 1978/79:164om sysselsättningen i Västerbollen interpellation om sysselsättningen i berörinte bara verksamhetsområde. Behovet av samverkanvid utformningen av svaret har gjort, alt del inte kan lämnas inom denföreskrivna liden av . Med hänvisning lill riksdagsordningens 6 kap.I § får jag meddela atl jag avser alt svara pä inierpellationen . §7 Om hälsorisken med dieseldrift Arbetsmarknadsministern erhöll ordet för all besvara AlfLövenbotgs (apk) anmälda interpellation, 1978/79:163, tillsocialministern, och anförde: har frågat socialministern dels om han tänker vidta någraåtgärder för atl snabbi få till stånd en grandlig undersökning avdieselavgasernas effekter pä människor som arbetar i särskilda miljöer, dels omhan ämnar vidta några åtgärder för alt så långt som möjligt elimineradieseldriften i miljöer där del med skäl kan misslänkas atl den är farlig förmänniskors liv och hälsa. Arbetetinom regeringen är så fördelat alt det är jag som skall svara påinierpellationen. Detär fortfarande inte helt klarlagt vilka hälsorisker som är förknippade meddieselavgaser. Genom undersökningar vet man emellertid atl del finns risk förkronisk bronkit. Däremot har något direkt samband mellan dieselavgaser ochandra sjukdomar som t. ex. lungcancer inle kunnai fastställas. De redanklariagda riskerna och farhågorna för ytterligare sädana gör det emellertidangeläget att ägna stort iniresse åt förebyggande åtgärder ochen intensifierad forskning. Arbelarskyddsstyrelsensförfatlningsverksamhet har varit av central betydelse förde förebyggandeåtgärder som redan vidtagits. Av särskilt iniresse är styrelsensberganvisningar, som gäller arbete i bl. a. gruvor, hamnarbetsan-visningar ochanvisningarna om hygieniska gränsvärden. 1berganvisningarna finns utförliga anvisningar om luflkonlroll och fortlöpandeavgaskontroll av dieseldriven utrustning. Med särskild hänvisning lillförekomsten av dieselavgaser har de hygieniska gränsvärdena enligt gränsvärdesanvisningarnaskärpts i berganvisningarna med avseende pä kolmonoxid, koloxid och kväveoxiderför alt även tänkbara kombinationseffekter skall kunna elimineras. Enligtanvisningarna bör vidare eldrivna redskap användas där så kan ske. Om förbränningsmotordriflplaneras skall yrkesinspektionens yttrande inhämtas i god lid. Ävenhamnarbelsanvisningarna innehåller särskilda anvisningar avseende ventilationoch avgaskontroll vid bruket av förbränningsmotordrivna fordon. Också enligldessa anvisningar bör eldrivna fordon användas i t. ex. slutna utrymmen. Vadbeträffar forskningen så pågår f n. flera projekt, vilka som regel bekostas medbidrag från arbetarskyddsfonden. Vidhögskolan i bedrivs t. ex. forskning om användningen av dieseldrivnafordon underjord och dieselavgasernas skadeverkningar. Dessutom bedrivs såvälvid högskolan som vid gruvföretagen försök med elektriska laslmaskiner och nyvenlilalionsteknik. undersöks orsakerna lill kromosomförändringar och ökadleukemifrekvens hos transportarbetare. Uppmärksamheten är bl. a. inriktad påförekomsten av dieselavgaser. Även den utländska forskningen följs med storuppmärksamhei. Isammanhanget bör också bilavgaskommiiténs arbete nämnas. Inom kommittén utredsbehovet av skärpta avgasreningskrav bl. a. i vad gäller dieselfordon. Inomarbeiarskyddssiyrelsen arbelar man också i övrigi med atl få fram ett bättreunderiag för nya eller ändrade föreskrifter inom de aktuella områdena. a. inhämtat att representanter för styrelsen den 28 marsskall sammanträffa med representanter för Svenska hamnarbetareför-bundet föralt utbyta erfarenheter och diskutera tänkbara utvecklingsvägar. Motden här bakgrunden kanjag konstatera att det f. n. pågårelt intensivt arbeteföratt komma till rätta med de risker i arbetsmiljön som . Regeringen kommerall följa utvecklingen och resultaten av delpågående arbetet med största uppmärksamhei. ALFLÖVENBORG (apk): Jag ber allfä tacka arbetsmarknadsministern för svarei. Detta är en fråga som jag faktiskthar sysslat räll myckel ined i samarbete med gruvarbetarna i Malmfälten, somhar plägats av problemet under mycket Där har kampen mol dieseldriften i gruvorna under läng lid intagit enmyckel framträdande plats i deras fackliga aktivitet och i övrigi. Jaghar i lidigare debatter i denna kammare åberopat de undersökningar som mycketklart har visat atl antalet lungcancerfall bland underjordsarbetarna äroproportioneriigl stort. Det finns del svart på vitt på. Därför ärdet intekonstigt all gruvarbetarna drog den slutsatsen atl det måsle finnas elt sambandmellan atmosfären i gruvan, den dåliga luft som de , och antaletlungcancerfall. Denkamp som fördes av gruvarbetarna i den frågan medförde bl. a. atl man harsatsat betydligt mera på utluftning av gruvgångarna, vilket ulan tvivel harinneburit förbättringar. Menproblemet är inle löst ulan kommer att kvarstå till dess man har mönstrat uldieseldriften och ersatt den med andra och miljövänligare fordon och maskiner -vilket är fullt möjligl om man verkligen vill. Men har förhållandelvarit det atl man inte har velat. Arbetarnas liv och hälsa har vägt mindretungt i vägskälen än vinstaspekten. Minövertygelse kvarstår: dieseldriften måste bort ur sådana arbetsmiljöer och överhuvud laget begränsas. Avgaserna innehåller alltför många fariiga ämnen. Mennu gäller det också hamnarbeiarna. Jag åberopar i inierpellationen enundersökning som de själva har gjort och som klart påvisar all del inte är välbeställt med hälsan hos dem som i stuveriarbetet arbetar i anslutning tilleller kör dieseltruckar. Del handlar om att man kör in dieseltrackarna ibåtarna. Del är inle så svårt atl föreställa sig vilken inverkan detta har påden luft som mannarna måste andas in under arbetets gäng. Arbetsmarknadsministernsäger nu i svarei: "Detär fortfarande inte helt klariagt vilka hälsorisker som är förknippade meddieselavgaser. Genom undersökningar vet man emellertid att det finns risk förkronisk bronkit. Däremot har något direkt samband mellan dieselavgaser ochandra sjukdomar som t. ex. lungcancer inte kunnat fastställas. De redanklarlagda riserna och farhågorna för ytteriigare sådana gör del emellertidangelägel atl ägna stort intresse ål förebyggande åtgärder och en intensifieradforskning." Arbetsmarknadsministernbetonar alltså i svarei atl det pågårelt intensivt arbete för atl komma tillrälla med de risker det här gäller. Men sä har faktiskt svarei varit undermånga är. Jag erinrar mig det från lidigare debatter med dåvarande statsråd.Man har rört sig med en rad lill intet förpliktande formuleringar. Man hartalat om forskningar och utredningar. har den ena arbetaren eflerden andra fått sin hälsa förstörd eller drabbats av för tidig död. Jaghar redovisat - det irorjag faktiskt all jag kan säga - denna del av svaret fören av Hamnarbelareförbundels förtroendemän och fält ungefär del här beskedel;"Hälsa arbetsmarknadsministern atl del där har vi hört i tio är nu utanatl del har gjorts något för all komma lill rätta med eländet." Del somdäremot har hänt ärju atl den ena arbetaren efler den andra har blivit sjuk ochgjort den direkta kopplingen atl del handlar om dieselgasen. Och när man vet vaddieselgasen innehåller, är del ju inle någon osannolik slutsals som gubbarnahar dragit. Dieselavgaserna är sannerligen ingen h"lsobrygd! Delär fortfarande inle helt klarlagt vilka hälsorisker som är förknippade meddieselavgaser, säger arbetsmarknadsministern. Det är säkert riktigt att delinte är tillfullo klariagt, men del man redan vet borde räcka för all vidtaåtgärderförattskydda arbetarna. Hur längeskall folk utsättas för hälsorisker?Hur många skall fä dö eller bli allvarligt skadade innan del räcker lill förålgärder? - Den frågan måste jag ställa. Eller skall man hälla pä sä länge somman gjorde när del gällde asbesten innan man vidtar åtgärder? vet vi attmänga människor är skadade för livel. Måsle del verkligen vara på det sättet? Delfinns också en rad andra hälsorisker, som klart har påtalats av dem som jobbarmen som har viftats bort av myndigheterna. Arbetsmarknadsministernerkänner nu i svarei att det finns risk för kronisk bronkit som är förknippadmed dieselgaser. Jag lycker alt enbari det skälet borde räcka i sammanhanget.Lägg därtill vittnesbörden frän dem som arbetar i de miljöer som här är ifråga! Skulleman jnle här kunna använda sig av den omvända bevisföringen? Den frågan villjag ställa till arbetsmarknadsministern - dvs. att dieseltrackar inte fåranvändas i sädana miljöer som del här är fråga om förrän det har bevisals alldieselgasen är oskadlig för de människor som arbelar där. Men del gör man inte.Hellre äventyras människors hälsa än den vinst som man uppenbarligen anserligga i användningen av dieselfordon. Jag lycker det är upprörande! Hamnarbetareförbundethar nu länge försökl fä myndigheterna alt på allvar ta itu med frågan. År1974 skrev förbundet till arbeiarskyddssiyrelsen med begäran om en medicinskundersökning för etl antal truckförare som av 8-10 är varitförare pä diesel- och gasoldrivna trackar.