prot · G20997 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottet konslalerar alt vi i vär molion i är för fram sammayrkande som -ja, självfallet, efiersom det är samma problem -och medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionen. Närdel gäller antalet undervisningslimmar hänvisar ulskollel bara lill delslaisfinansiella läget. Menskall man nå någol utbildningspoliliskl mål när del gäller den kommunalavuxenulbildningen, måste man ju förändraden här silualionen. Alla deulredningar som duggar över oss titt och läll visar snedrekryteringen, och devisar au den snedrekryteringen också finns inom den kommunalavuxenutbildningen. Del lycker jag är oerhört allvarligl, för när riksdagenfattade beslutet om KOMVUX var det för all nä de kortlidsulbildade. Därförtyckerjag all del som kommer fram i utredningar av olika slag om varför folkinle siuderar, är all man uppfattar sin ekonomiska silualion som så pressandeall man inle har råd; barnpassningen är ett problem, att få liden all räckatill är elt annal problem. Därför måsle man ta tag i de här frågorna och lösadem för människor, om man vill hälla fast vid de ulbildningspolitiska målen. Jag tycker inte atl Bengl skall vara slötti kanten bara för atl jag säger all utskottet saknar fantasi när det gäller atlföreslå sådana ålgärder som behövs för att klara den kommunalavuxenutbildningens problem beiräf fande den sociala snedrekryteringen. HANS NYHAGE (m) kortgenmäle: Jag är naturiigtvis tacksam mot för all han bekräftar vadjag anförde om det resonemang som förs ute bland studieförbunden om del klokai all ha följt fjolårets förslag om de och de . Jaghar inga svårigheter all dela förhoppning om atl vi båda skallfä arbeta för att åstadkomma så likvärdiga villkor som möjligl för delfrivilliga ulbildningsarbeie som bedrivs genom siudieförbunden och del arbeie som bedrivs inomKOMVUX. När sedankommerin på frivilligheten och friheten, villjag Onsdaeen den påpeka all det enda som vibegär är atl siudieförbunden på lika villkor skall fä y -ipg 1070 lov all presentera sillsiudieulbud och alt det skall råda full frihet för de anslällda päarbelsplalserna all välja i della ulbud. Del är det som vi menar med frihet och frivillighel på lika villkor. BenglWiklunds ulialande om byråkrali villjag inie gärna kommentera. Jag tror dock all man utanalltför stora bekymmer ute bland siudieförbunden skulle kunna klara av denbit som gäller taket BENGTWIKLUND (s) kort genmäle: Tvä korla saker. TillHans Nyhage vill jag säga all jag aldrig har bekräftat hans uppgift omstudieförbunden. Jag sade all det är möjligt all Hans Nyhage har hörl del ule inågol studieförbund, men jag har aldrig hört den här uppgiften fränsiudieförbunden. Beiräffandeverksamhelen pä arbelsplalserna finns den möjlighelen. Del som Hans Nyhage villkomma äl är all han med sill siudieförbund -om del nu är del som frågan gäller- inle kan komma in och samarbeta med löntagarorganisationerna därför alllöntagarorganisationerna säger ifrån. TillInga Lantz om fantasilösheten: Om verkligen har lilel fanlasi,förslår Inga Lanlz all ulbildningsutskollet knappasi kan la uppsexlimmarsarbelsdagen och barnomsorgen i del här betänkandet. Tredjevice lalmannen anmälde alt Hans Nyhage anhållil all lill protokollet fåantecknat alt han inle ägde rält till ytterligare replik. Efter överenskommelsen mellan utbildningsulskoliels ledamöler om attbidra lill en begränsning av debatlomfångel hade jag länkl inskränka mig lilltvä ling i belänkandet. De gäller lilläggsbidraget lill glesbygdsarbete ochförsöksverksamhelen med uppsökande verksamhel i bosladsomräden. Menförsl bara konstalerandet alt fjolårets höjning av bidraget till studiecirklarinskränkte sig till I kr. Den höjningen stär inte alls iproportion lill kosinadsuivecklingen. Del betyder all den nödvändiganedskärningen, som också det här området måste foga sig i. kom redan i fjol.Den kom också i är. Ser man på kostnadsutvecklingen och utvecklingen avbidraget för de båda åren lillsammans. finner man all området i fråga redan harfåll vidkännas den nedskärning som kan begäras. Del är därför angelägel allbeslulei iårintekommerall leda lill en negaliv uiveckling närdet gälleratldella i sludiearbelet Del är såvitt jag förslär särskilt vikligl med kunskaperi besvärliga tider, och dellaga rkosi naderna betyder dä en del -onekligen görde del för människor med låg studiemotivation. har olika priorileringar mellan partierna närdet gäller angelägenhet äringen nyhet Läi mig för del säga alt vi tycker del är vikligl atl bidralill en utjämning i fråga om inflylande och atl öka medvelenhelen blandmänniskorna. Vi hade hoppals att inte bara socialdemokralerna utan också deövriga partierna i utskottet hade kunnai ansluta sig till den synen pånödvändigheten av det här bidragets höjning. Mendärför är det ocksä viktigt med en höjning av lilläggsbidraget tillglesbygdscirklar. Svårigheterna har ökal i glesbygden och därmed kostnaderna.Del gäller organisalionskoslnader och del gäller - inle minsl -kostnader förresor. Jag vill erinra om alt ulglesningen pä många håll har accentuerats genomden ekonomiska krisen och genom struklurkriserna. Del har drabbat kommunernasmöjlighel all medverka lill en kostnadstäckning. Departementschefenhar avvisal förslagel om en höjning av glesbygdstill-lägget genom all hänvisalill atl folkbildningsulredningen har i uppdrag all se över frågan omglesbygdsstöd. Del uppdraget har ulredningen. Men ulredningen har i uppdragalt se över hela bidragssystemet - också i andra avsnitt. Det är för migomöjligt all tro atl ulredningen skulle kunna komma till elt annat resullal änall de särskilda kosinaderna för atl ge ocksä människor i glesbygden möjligheltill studier måsle kompenseras - om man nu menar allvar med atl man villutjämna möjlighelerna all della i sludiearbelet I varie fall har man inte änhitlal skäl som lalar mot della; så myckel vågar jag avslöja frånfolkbildningsutredningens arbele. En annan sak är alt den nuvarandeavgränsningen av glesbygdsbegreppet måste ses över. Iskolöverstyrelsens rapport från augusii 1978 angående försöksverksamheten meduppsökande verksamhel i bostadsområden, där ocksä vissa projekl med verksamheti glesbygd ingått, trycks det siarki på alt studiedel-tagandel ökat iglesbygden när man kunnai erbjuda sädani som kompenserat de särskildasvårigheterna. Del är därför utskottets majoritel har ansett del nödvändigl alli nägon mån ge kompensalion , dä kosinaderna ökal. Mendet är inle bara i glesbygd som del flnns behov av särskilda åtgärder. Och delär inle bara där som del är nödvändigl all initiera lill dellagande i studier.Della gäller inle bara frän enskild synpunkl ulan minst lika mycket frånsamhällels synpunkt. Det är därför jag har så svårl all förstå all regeringenföreslär alt den inledda försöksverksamhelen i bostadsområden skall avbrytas iavvaklan på - som man säger - en ulvärdering av verksamhelen påarbetsplatserna. 1fjol sade statsrådet : "För alt dessa angelägna akliviieler inleskall behöva avbrytas i och med all SÖ avslutar sitt uppdrag" - dvs.försöksverksamhelen - "harjag också för budgeiårei 1978/79beräknat 2 milj. Meni år menar han att innan man fortsätter skall en gemensam utvärdering ske medverksamhelen på arbelsplalserna. skall den inledda verksamheten, även om denär av relativt ringa omfattning, avbrytas för alt sedan -får manhoppas-återupptas. Det är inle så konstigt att del hos en och annan väckermisstanken om att äterupplagandel redan avvisats. SÖvitsordar i sin utvärderingsrapport angelägenheten. SÖ säger alt verksamhelenpä sikt bör fä ekonon.iska resurser som motsvarar vad som gällerför verksamhelen pä arbelsplalserna. Jag kan för min del instämma i del. 1bosiadsomrädena behövs denna verksamhel. Del är där människorna finns sombehöver den stimulans som studier ger och stimulans lill att bedriva studier.Jag behöver inle erinra om atl där finns isolerade människor och grupper, enisolering som kan kännas lika hård som isoleringen i glesbygd. Den isoleringenförstärks, inte bara hos invandrargrupperna utan även för andra, genomutvecklingen och förhållandena på arbetsmarknaden. Detär människor med kort utbildning och låg studiemotivation - märk atl del enainte alllid hänger ihop med det andra men ofta gör del - som får allt svårareatt få jobb. De måste sianna hemma. Man möler dem i bostadsområdena, vare sigdessa finns i glesbygd eller tätorter. Delär en angelägen uppgift - enligl vär uppfattning en av de viktigaste i dagenssamhälle, inle minsl mot bakgmnd av förhållandena på arbetsmarknaden - alt fåmed dem i studiearbete och i samhället. Det tycker ocksä ulbildningsutskollelsmajoritet Jagyrkar, herr talman, bifall till betänkandets hemslällan på alla punktet () kortgenmäle: Jag har redan i milt förra inlägg sagt att det arbele somstudieförbunden bedriver för att söka upp dem som har svårt att hitta tillstudiecirklarna är ulomordenligt värdefulll. Del var också av den anledningensom under den s. k. lottningsriksdagen var med om att driva framförsöksverksamhelen med uppsökande verksamhet i bostadsområden. Detlaförhällande är ell lecken pä den principiella hållning som vi har i den härfrågan, atl denna verksamhel är angelägen. Därför bör det ocksä stå klart förGösta Karisson all det verkliga skälet till alt vi nu gåtl med på att avvaktaulvärderingen av den hittillsvarande försöksverksamhelen innan den permanentasär jusl hänsynen lill det ekonomiska lägel. GÖSTAKARLSSON (c) kort genmäle: Jag noterar med myckel slor lillfredsställelse inlägg.Det bådar gott och visar alt man har lillräcklig uppmärksamhet riktad på dennaverksamhel. Menjag kan inte, i betraktande av beloppets storlek och det inlresse som man sägersig ha, undgå alt fortfarande nolera alt , i etl läge där etlavbrytande av försöksverksamhelen mäste inge betänkligheter, inle har kunnaifinna ulrymme när det gäller alt prioritera olika verksamheter. LINNEAHÖRLÉN (fp) kort genmäle: Det är alltid svärl alt dra gränser när del gäller anslagsbevil-janden,men någonslans måste gränsen gä. 7 protokoll 1978/79:95-97 () kortgenmäle: Jag noterar då alt har dragit gränsen jusl där hon dragitden. OVENORDSTRANDH (m): Under knapphelens kalla sljärna lever folkbildningen nu mer än kanskenågonsin lidigare - jag tycker all del skall sägas. Den gör del alltmedanverksamheten expanderar för all kunna lillfredsslälla alla bildningsbehov somväxer fram. Sludiecirkelns främjare och vänner ulgör en folkrörelse starkare änmånga andra akliviieler, de politiska partierna icke hell undantagna. Samtidigtär folkbildningen en opinionsbärare som man gör klokl i atl inte negligeraeller ringakta. Jagvägar påstå detla efter mer än 25 ärs verksamhet inom ett av studieförbunden,numera elt av de slörsia, och efter nästan lika många års enträgna försök allhos dem inom och utom som icke faltal eller velal fattafolkbildningsrörelsens utomordentliga belydelse i samhällslivet bibringa nägonförståelse för rörelsens strävanden. All framgångarna härul-innan icke varitlillfredsslällande, måste jag konstalera när jag här i kammaren, medslörsia sannolikhet , tagit lill orda i en folkbildningsfråga. Tyvärrvar jag förhindrad all deltaga i ulbildningsutskollels behandling av bidragettill studiecirkelverksamhelen och haralltså icke tidigare haft tillfälledeklarera min syn pä frågan om limbidragets storlek och framkomsten av delförslag som utbildningsuiskoltels majoritet nu står för. Timbidragel är dencentrala ekonomiska faktorn i verksamhelen inom alla siudieförbund. Därförhäller jag mig till det. Delvar utomordentligt märkligl all för / 80 ickeföreslog någon ökning av sialsbidragei till studiecirklarna. Och jag vägar sägaatl del fär anses uteslutet all skolöverslyrelsen har framlagi sill negalivaförslag av egel inneboende oförständ, dä skolöverslyrelsen knappasi kan havarit okunnig om studieförbundens allvarliga ekonomiska svårigheter. Delvar befriande alt utbildningsministern-vilkel han skall ha en eloge för - iårets budgetproposition körde över skolöverslyrelsen. Därmed bröts dess försöktill isläggning över frågan. Utbildningsministern konstaterade kallt, utankmsidullande, atl det var nödvändigt med en ökning av slaibidraget lillstudiecirklarna och förordade atl den del av bidraget som ulgår lill kosinaderförcirkelledarehöjsmed2 kr. Cirkelledarnas organisalioner är,del bör klart utsägas, mycket svåra atl påverka med kostnadsbegränsandeargument, då de väl vet alt studiecirkelverksamhelen icke kan vara ulankvalificerade cirkelledare och alt studieförbunden är mycket sårbara i händelseav konflikt Man skulle önska alt lärarorganisationerna visade etl större mättav kompromissvilja, inseende att de fakliskl till slut kan såga av den gren desitter pä. F.n. är förhandlingarna som bekant hänskjulna till . Ännu mer befriande skulleutbildningsministerns insats ha varit om han dragileller snarare fält dra de fulla konsekvenserna av kostnadsökningarna. Jag skallinte hymla med siffrorna - del skulle innebära en uppräkning med . perstudietimme, kompenserande ocksä för förlusterna innevarande budgelår med dessminimala ökning med . Men det var kanske omöjligt. Motden i budgetproposilionen föreslagna ökningen pä . per studielimme iroddejag länge alt inga invändningar skulle resas. Men jag bedrog mig någol. Å andrasidan fanns det - och del hade jag faktiskt väntat -politiker som ville insestudieförbundens prekära läge. De kunde tänka sig alt höja sludiecirkelbidragetutöver vad regeringen funnit sig kunna göra. Jag kan för min del inle finnaannal än atl de tänkie räll. De tänkte dock inte ända fram, ty del hadeinneburil en ökning med minsl . Vi kommer alllsä medstörsta sannolikhet -jag vill understryka det kraftigare än vad ha behov av ännu mera. Men 3:50 är ocksä elt gott handlag, om baralärarorganisationerna ville ålägga sig en nödvändig moderalion; då skulle delkunna gä. Givelvisharjag full förståelse för alla strävanden - i vilket parti de än gör siggällande -atl i det besvärliga stalsfinansiella läge som råder finna vägaratl begränsa statens och förden delen också kommunernas utgifter. Den del av studie-och kulturulbudel som studiecirkeln står för tål emellertid inga yllerligarebesparingar, om verksamhelens omfallning skall kunna bevaras och ulvecklas.Cirkeldellagarnas vilja och även förmåga att betala högre och högrekursavgifter har en gräns. Den .som arbelar på fältet kan klart se och kännadel. Somavslutning på vad jag har sagl -jag hoppas att jag inte behöver la tillorda mer - skulle jag vilja läsa upp några rader ur en skrivelse från lokalasamrådet mellan siudieförbunden i Göleborg lill kommunsriksdagsledamöter. Så här skriver man: "Ietl läge då de ekonomiska konjunkturerna kärvar och arbetslivet präglas avosäkerhet har folkbildningen mer än någonsin lidigare blivit en tillflykt Istudieförbundens mänga skiftande aktiviteter finner människorna meningsfullasysslor och sociala kontakter. Det lalas myckel om livskvalitet - ell ord somman bollar med i den poliliska debatten - och del är uppenbart alt allt flermänniskor jusl hos studieförbunden finner vikliga ingredienser av vad detta ordinbegriper. Motden bakgrunden nås studieförbunden ständigl av uppgifterom hur regering ochkommuner var för sig diskuterar och prövar alt strypa studieförbundens tillväxtEn fråga anmälde sig direkt: Skall folkbildningen nedmslas och folkrörelsernasroll nedtonas i dagens och framtidens '?" Förmin del är svarel kort och goll: Nej! Följaktligen kommerjag-jag kan ingentingannal - all rösta för utskottets förslag när del gäller höjningen av bidragettill kosinaderna för ledare m. m. KARINANDERSSON (c): Jag är medveten om alt etl valår inle är del bäsla årel för allåstadkomma förbättringar för sådana grupper i samhällel som har svårt att görasin stämma hörd. I och försig befarade jag alltså atl del skulle bli svårt altfå gehör för de krav som ställs i de båda moiioner som jag tillsammans medriksdagskolleger frän olika partier har väckt, nämligen molion 1882 om utökatstöd till handikapporganisationernas studieverksamhet och motion 1326 omutbildning av tolkar för döva, dövblinda etc. Jag kan bara beklaga atl mina farhågorhar besannats. Båda motionerna har avstyrkts av ett enigt utskott. Närdet gäller utskottets motivering för alt avstyrka motionen 1326 kan jag dockinte låta bli atl tala om vad saken gäller, eftersom det inte framgår avutskottets betänkande. Man skriver atl regeringens förslag innebär en inleobetydlig ökad resurs. Det är riktigt om man bara ser del som en årlig merellermindre automatisk anslagsökning. Men den fräga som tas upp i molionen och sommotiverat värt anslagsyrkande är en hell ny plan för utbildning av tolkar fördöva, dövblinda, taltolkar och tolkutbildare. Vi vill att redan i årskall fö ta ställning till den planen sä atl den kan sättas i verkei. Delligger så lill att regeringen har uppdragit ål SÖ alt utarbeta etl förslag tilldenna plan. Det har också gjorts i nära samarbele med de berördahandikapporganisationerna. Dessa hade alltså goda skäl att tro all del varregeringens avsiki alt slälla medel lill förfogande för elt genomförande.Liksom i så många andra fall räckte pengarna inle lill i slutomgången, ochdel blev inget förslag lill . Regeringen försökte dä rädda ansiklelgenom alt skicka ut förslaget pä remiss lill de organisationer som hade varitmed om alt utarbeta det. I molionen har vi krävl all ulbildningen skallpåbörias redan i är och alt skall slälla medel till förfogande förden. Jag har inget yrkande mol ell enigt utskott men jag har med dessa ordvelal tala om vad själva sakfrågan gäller, eftersom det inle är berört i utskottetsbelänkande. Bara elt parkommentarer innan debatten är över. Detråder nog enighet om att det statliga bidraget lill studiecirklarna knappastkan öka okontrollerat i det nu rådande stalsfinansiella lägel. Fråganhar närmast gällt hur den nödvändiga ålerhållsamheten med statens medel skallkomma till utlryck. har genom beslut avvisat den väg somregeringen då föreslog: all genom införande av elt tillfälligt lak skapamöjligheter atl ge elt större bidrag lill den cirkelverk-samhet som faklisktkommer lill slånd. Idet läget har regeringen i är föreslagil en begränsad höjning av bidraget lillledararvode och studiematerial. Jämför man den föreslagna ökningen med deuppräkningar som skett och ser man den i relation tillkravel på återhållsamhet, ter den sig ganska rimlig. Det kan vara värt atlfästa uppmärksamheten på atl de erfarenheter som siudieförbundenhittills har av årets cirkelverksamhet i flera fall ger vid handen att enkonstruktion innebärande ett tak på ökningen av antalet studietimmar skulle hagell eu gynnsammare utfall för siudieförbunden och gjorl det möjligt för dematl inom den faktiska verksamheten bättre bemästra de ekonomiska problemen. Jagvill ocksä understryka all det är en exceptionell omständighet atttillsynsmyndigheten, SÖ, i sina petita föreslagil elt oförändrat limbidrag lillcirkelverksamhelen. Det hör naturligtvis också till ovanligheierna altregeringen i elt sädani läge föreslär mer än vad det ansvariga ämbetsverketgör. Tillsist, herr lalman! Det är varie är elt lika stort bekymmer alt delsubstantiella värdet av de uppräkningar som sker genom beslut ärberoende av löneförhandlingarna med lärarorganisationerna, som organiserarcirkelledare, som dessa förhandlingar inte slutförs förrän långtefter det all har fattat sitt beslut Del vore önskvärt med ensamordning mellan de tidsperioder som riksdagsbesluten avser och de periodersom reglerar dessa förhållanden. Annars kommer del alltid atl kvarstå enobalans för siudieförbunden som inte kan vara särskilt gynnsam. Överiäggningen var härmedslulad. Kammaren biföll vadutskollet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 631 av . i molsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärl volering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemslällan i belänkandet nr 20 punkten2 mom. 4 rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill molionen nr 631 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslal för ja-propositionen. Då Inga Lantzbegärde rösträkning verkslälldesvolering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resullal: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemslällan,dels motionen nr 631 av . i molsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan Inga Laniz begärt volering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller ulbildningsutskollels hemslällan i belänkandel nr 20 punkien2 mom. 7 röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 631 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då Inga Lanizbegärde röslräkning verkställdes volering med omröstningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 288 Nej - 16 Kammaren biföll vadulskollel i dessa momenl hemställt Proposilionergavspä bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservalionen nr 2 av HansNyhage och i samt 3:o) reservalionen nr 1 av , och förklarades den förstnämnda proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Dä Hans Nyhage begärde votering upptogs för bestämmandeav kontrapropositionen ånyo de båda återstående proposilionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Ienlighet härmed blev följande voteringsproposilion uppläst och godkänd: Den som vill all kammarenbifaller ulbildningsulskottets hemslällan i belänkandet nr 20 punkten3 mom. 3 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av Hans Nyhage och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då Hans Nyhagebegärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparal. Dennaomröslning gav följande resullal: Proposilionergavspå bifall till dels ulskollets hemställan,dels reservationen nr 3 av LinneaHörién m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan Hans Nyhage begärl votering uppläsles och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller ulbildningsutskollels hemställan i belänkandel nr 20 punkien3 mom. 4 rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 3 av Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då Hans Nyhagebegärde röslräkning verkställdes volering med omröstningsapparal. Dennaomröslning gav följande resultat: Ja- 225 Nej - 78 Mom. 5 och 6 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels utskottets hemslällan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill reservalionen nr 6 av LinneaHörién m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan Hans Nyhage begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill all kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandet nr 20 punkien4 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill reservalionen nr 6 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då Hans Nyhagebegärde röslräkning verkslälldes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resullal: Ja- 225 Nej - 78 Proposilionergavspå bifall till dels utskottets hemslällan, dels molionen nr 451 av . fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan Inga Laniz begärl volering uppläsles och godkändes följandevoteringsproposilion: