prot · G20948 · 1978-12-31 00:00:00 — Del är viktigt att man dä öppetprövar båda. Jag noterar att jusl ur miljövårdssynpunkt är ett avlandets verkligt unika områden och ell område som man verkligen skall ha siarkaskäl föratt göra ingrepp i. Jag noierar vidare alt de skäl som harfött vägleda många att säga nej till uranbrylning i områdei bör också kunnaleda till alt man säger nej till ett skjutfält där. Jaganser att det skall vara mycket starka skäl för atl köra över den närmaslberörda kommunen i planeringsfrågor när det gäller användande av mark inomkommunens gränser. Jagyrkar alliså, herr lalman, bifall till utskottets hemställan på alla punkter. Vissamarkfön>äiy för artnén, m. m. PERPETERSSON (m) kort genmäle: Jag är intresserad av atl höra vad säger om möjligheternaatt inlösa Bjärsjöområdel ur naturvårdssynpunkl. Länsslyrelsen i Skaraborgslän uttalar au man vill ge nalurvårdsintressena i och kringHornborgasjön förtur i fråga om de naturvårdspengar som kan komma till länet. Vi vetatlårsanslaget till naturvård nu är ungefär 13 milj. kr. Del är visst fråga om en höjning, men är detalltså 13 milj. kr. man haratt röra sig med för hela rikel. Iett utskottsbetänkande som ligger på våra bänkar -jordbruksutskottetsbetänkande nr 10 - kan vi på s. 3 läsa all naturvärdsverket beräknar atlkostnaden för atl avsätta viss del av som nationalpark skulle varanågonling mellan 12 och 18 milj. kr. Därtill kan läggas ett vissl restvärde påmarken. Sedan har vi då . Ilänsstyrelsens yttrande över detta skjutfältsärende har skogsvårdsstyrelsengjort en beräkning av hur myckel skogen på Bjärsjöområdel är värd. Den årligaproduktionen i anses vara värd 6 milj. kr. Del är väldigi myckel pengarsom skall skaffa fram om man skall fö ett naiurvärdsområde iBjärsjö. GUNNARBJÖRK i (c) kort genmäle: Det gäller närmast gränsen inomFalköpings kommun. Jag tolkar så, all om del råder oklarheternärdet gäller gränsen bör man via förhandlingar se lill alt de reds ut på ettbra sätt. Jag lycker alt det är ett bra besked. Det är min förhoppning au man,om del skulle vara så att det finns markägare som aldrig har varit kallade tillmarkägarmöle, från slatens sida är generös vid de fortsatta förhandlingarna. HANS () kortgenmäle; Naturiigtvis kanjag inte hell svara pä Per fråga vadnaturvårdsverket kan göra -del vet bara . Men införutskottet sade verkei: Slutligen kan anföras alt är berell altsatsa uppemot 10 miljoner för atl skydda området. Med hänsyn lill alt verkeibara har 13 miljoner perär för skydd av natur är del ett bevis på hur Vissa markföiyäiy för armén, m. m. högtnaturvårdsverket värderar området. Mankan säga atl om vi inte anlägger ett skjuifält på området, så händer ingetdramatiskt utan man har det som del nu är. Del innebär naturligtvis alt dentidpunkt när man skall göra området lill naiurvärdsområde inle är definitivtspikad. måste naturligtvis vägas mol andra angelägna nalurvårdsprojekt.Men om är ell av de elva områden som särskill skall bevaras, och vi vetatt del är åtskilliga av dessa som redan är verkligt skyddade, förefaller del migmärkligt om inte skulle vara högt prioriterat. är det endastörre naturskogsområdet söder om och Sydbillingen det enda avplatåbergen som har en någorlunda intakt vegetation. Det vore myckel märkligtom skulle hävda hur angeläget del är alt områdei blirnaiurvärdsområde, men sedan, i prioriteringarna, inte vara berett atl takonsekvenserna av della. Mendet här är ingen fråga som måste avgöras . Det enda jag vet är att vibehöver ett skjutfält, och då är det svårt atl göra ett naiurvärdsområde avområdet. Anlägger vi inte ett skjutfält kan naturligtvis bli eltnaturvårdsområde. Det beror naturligtvis också på vilket intresse man totaltsett i det här landet kommer atl ha för miljövård . Delhar, , varit oklarhet om var gränsen går. Man kan fråga sig om allamarkägare har varit lika illa informerade som kommunen och om inle ens de hargått och tittat på vad Vrelen mindre egentligen är. Men finns det sådanamänniskor tyckerjag att del är klart att man skall la hänsyn till detla.Gränsen är ändå bara ett streck på ett papper, och var den i praktiken kommeralt gå beror naturligtvis på var det praktiskt gårall köpa mark och var det ärsvårt atl göra del. Det är elt rimligt krav, vilket och jag lycksvara eniga om. PERPETERSSON (m) kort genmäle; När del gäller hur man frän naturvårdssynpunkl skall se den här fråganbortser hell från hur man på länsstyrelsehåll i längör detla. Länsslyrelsen har gått in för alt man i första hand somnaiurvärdsområde skall fö , som kostar minst 12 miljoner, kanske bortåt20 miljoner. Sedan vill ha och efter del möjligenBjärsjö, men där rör det sig om siora summor pengar. Del vi nu pratar om är . Del är baraell av de län som vi har i . Det måste finnas områden också på andraställen som från naturvårdssynpunkl är värda att skydda. Jag tror all HansLindblad för svårigheter när det gäller atl fö fram pengar till naturvärd iBjärsjö. (vpk); Del är slora markområden som disponeras av försvaret och försvarsmakten- del är ganska självklart. Men i utskottels beskrivning verkar del som ommarkinnehavet vore ganska blygsamt. Man kommer fram till atl det är av landets yla, och det låter ju inle sä avskräckande. Utskottet tar ocksåupp de slora markområdena i övre inland, framför alll Vidselfältet,som naturligtvis tar i anspråk en stordel av marken. Dettakan vara en riktig beskrivning. Men man kan också vända på saken, som vihargjort i vår motion. av landets yta, som alltså är lagen i anspråk förförsvarsändamål, är faktiskt ett lika stort område som hela . Delverkar med delsamma litet annorlunda än när man skriver - det är alltsåberoende pä vad man jämför med. Detär klart atl om man anlägger skjuifält o. d. i skogsbygderna så avstängs storaområden som börjar bli mer och mer attraktiva för rekreation ochfritidsintressen. Jag har själv arbetat mycket på skjutfältet i , och detär självklart att detta område mellan de två älvdalarna vid och älvhar avstängt eU jättestort område dil folk nu kan ta sig. Där fannsrika fiskevatten och en fin och orörd natur mellan fjällkedjan och skogslandet.Den är nu hell och hållet avstängd. Detta är alltså en av nackdelarna med dessaslora militära markinnehav. Vadgäller övriga skjutfälisomräden är del, bortsett från detla specifika i ,sådana som behövs för framför allt pansarulbildning som lar största andelenmark i anspråk. Pansarförband har vi inom vissa speciella militärområden ilandet. Det är självfallet jusl i slättbygderna. Därför är del alltid fråga omdetta iruppslag när del gäller områden som är ganska tätbebyggda. Där blir delslora tvister om mark och annat. Detla har gälll för samtliga lidigarepansarövningsfölt - i , i och på , som ocksåberörs i det här sammanhanget. Vi har i vår motion gått ut med en generell synpå det här och sagt att man bör betänka delta ytteriigare litel Vissa markförvärv för armén, in. Jagvill anknyta lill det sade. Fallet är faktiskt unikl, omvi skall gå in på just den frågan. Alla är väl mer eller mindre överens om-ävenom del är motvilligt pä sina håll - atl vi inte kommer atl kunna upprätthålladen försvarsorganisation som vi har i så länge till. Vi kommer inte altha råd med det. Det är t. o. m. möjligl atl vi kommeratt fö en ändrad syn päpansarvapnet och dess användning, inte bara av kostnadsskäl ulan också beroendepå vapenutveckling och annat. Detkan också hända alt vi i framliden inte behöver ha några storapansarövningsfält på det sätt som man nu fordrar från militären. Det sätt påvilket man länkt sig bedriva bekämpningen av pansarförband har sitt ursprunglångt lillbaka i liden. Man har här länkt på de modeller som finns och somman alltså ännu så länge inte har velat rucka på från militärens sida. Delkan hända att vi i en framlid, kanske en ganska snar sådan, för en annan syn påhur vårt försvar skall se ut och vad vi kommer att ha råd med. Om vi då redanhar tagil i anspråk stora områden för militära övningar, framförallt förpansarförband, där det kanske redan harskelt ingrepp som är svåra att reparera,är det mycket litet som vi kan göra. Det är därför ganska obetänksamt atl gåmed på de krav som här ställs. Det är också därför som vi har begärt enövergripande ulredning av dessa frågor och atl man bör länka på delta i delstora perspektivet. talas del i stället om de olika skjulfälten där och där.Men hur ser det ut i stort? Kommer vi att ha behov av dem i Vissa markföiyärv för armén, m. m. Vi har alllsä,som vanligt, krävt atl man ska la ställning lill det stora perspektivet ochinte enbari titta på det kortsiktiga. Närdet har gällt de olika alternativen i har det väckts stora lokalaopinioner. Vi har atl man i första hand skall säga nej lill fortsattmarkinnehav och markanskaffning från militärens sida -och det kommer vi altvidhålla. Vihoppas atl man skall tänka över den här saken ytteriigare en gång och prövaolika samordningsalternativ för den mark som redan finns innan man ingriper ochlägger beslag på ytterligare mark i delta område liksom även i alla andraområden. Jag ber därför, herrlalman, att fö yrka bifall lill vår motion. Frågor om mark för mililära övnings- och skjuifält är besvärliga ochvållar ofta stor debatt i massmedia och bland den befolkning som berörs därav.Det är också ganska vanligt att det uppslår lokala proteströrelser motanskaffande eller utökning av övnings- eller skjutfält, och frän enskildamänniskor som berörs därav resesofia motstånd mot att behöva avträda mark tilldet militära försvaret. Jag kan förstå den reaktionen hos dem som nödgas attavflytta från den bostad eller den gård som varit deras hemvistoch där de känner sig fast rotade. Mankommer ofta också i konflikt med skogs-, jordbruks- och naturvärds-intressen.Det förekommer också alt kommuner och andra intressenter vid eventuellt hol omnedläggning eller förfiyltning av det förband som finns inom kommunen kämparfrenetiskt för att få ha del kvar, men sedan är man inte beredd att medverkatill att förbandet ges möjlighel atl bedriva skjutningar och övningar på etttillfredsställande sätt. Trotsen utökad användning av simulatorer inom försvaret föreligger det inom vissaarméförband behov av utökade skjul- och övningsfält för all kunna uppnå etttillfredsställande utbildningsresuliat. Den främsta orsaken härtill är denmilitärtekniska utvecklingen; förbanden har motoriserals och fölt ökad fiexibilitetsamt slörre röriighet. Nya vapen med längre skottvidd och effektivareammunition har medfört atl riskområdena måst göras större. Tillfredsställandetillgång på övningsmark ulgör elt villkor för en god militärutbildning. Attmarken används för försvarets övningar utesluter inte alltid annan användningav dessa områden. Vid de tillföllen då militären inle använder del kan områdetnaturligtvis utnyttjas för fritidsintressen, vilket sker på många häll. Detföreligger nu behov av utökning av skjut- och övningsfält vid elt antalförband, och i del betänkande som ligger på bord behandlas tresådana, nämligen för , för garnison och förpansarutbildningen pä . Närdet gäller disponeras f n. skjuifält vid Örnäs om ca 350hekiar på domänmark. En utvidgning av detla skjulfölt skulle enliglfaslighelsnämnden innebära risk för konflikter med näriiggande tätorter samtmed det röriiga friluftslivet, och det bör därför undvikas. Chefen för armén har föreslagit ett annat områdevid , som har tillstyrkts av berörda myndigheter. Regeringen har ocksåföreslagit all detla kommer lill utförande. Här har det således inte varil fråganom några olika uppfattningar. Närdet gäller nytt skjuifält för garnison är situationen en annan. Skövdegarnison omfattar tre regementen och flera militära skolor, vilka tillsammansförfogar över ett övningsfält i om ca 3 000 hekiar och elt i Axvalla om340 hekiar, jämte tvä skjulplalser, Hene och . Garnisonen förfogar ocksåöver Kräks skjulfält söder om , som omfattar 800 hekiar. Garnisonensaknar dock ell tillräckligt stort skjutfält för fäll- och stridsskjutningar.FFU har också i sin utredning framhållit att del är angelägel atl ett sådanlskjuifält anskaffas. har haft tre förslag atl bedöma.Del är , beläget vid , och Vreten saml sedermera Vrelen mindreom 1 900 hekiar. Bjärsjöallernalivet har kommit i konflikt mednaturvårdsintressena, medan de båda Vrelenalternativen kommer i konflikt medjordbruksintressena. har slutligen fastnat för alternativetVrelen mindre. Statsrådet och har förordat Bjärsjöalternativet. Vidutskottsbehandlingen har majoriteten ansett all alternativet Vreten mindre äralt föredra därigenom all detta område ansluter direkt till det befintligaövningsfältet, varigenom man undviker transport pä allmän väg, som skulle hablivit fallet om man antagit Bjärsjöallernalivet. Detla kommer också attmedföra slora ingrepp i naturen på genom anläggande av vägar ochbranddammar. Militärbefälhavaren och arméchefen förordar ocksåVrelenalternativel. Vadsedan beträffar frågan om elt nyll pansarövningsfölt på föreslog FFU isill betänkande nr 10 om organisationen pä all ell arméregemenle skullebildas av de tre förbanden i . Del krävs emellertid ytteriigare mark avbegränsad omfallning. I avvaktan på detta markförvärv har regeringen väntat medförslaget om sammanläggning till ett arméregemente med förbandensamlokaliserade på P 18;s område. Behovetav ytterligare markförvärv är stort men har inte kunnat tillgodoses.Om inte markfrågan kan lösas kan det innebära atlpansarutbildningen måste flyllas lill fastlandet. Vill man ha kvar förbanden påGotland i samma utsträckning som f n. måsle man från myndigheternas sida ocksåse lill alt förbanden ges möjlighel all bedriva sin utbildningsverksamhet päell godtagbart sätt. Belräffandefrågan om ersättningsmark delar jag de synpunkter som framförls i densocialdemokratiska reservalionen under punkten 6 och ber alt få yrka bifalllill den. I övrigt yrkar jag bifall lill utskoltels hemställan på samtligapunkier. Vissa markföiyäiy för armén, m. m. Vissa markföiyäiy för armén, m. m. BENGTKINDBOM (c): Av en händelse fick jag ett tidningsurklipp ur en tidningfrån 1944, där man skriver minnesruna överen av de människor som bodde i ett avde områden som är aktuella när vi diskuterar skjuifält för garnison.Del gäller . Han bodde inne på . Han var ensam och hadeinga nära anhöriga. Han var naturmänniska och filosof Överdetlaskriver konstnären en runa där han slutar med att säga;"Men ofta är det de små, som är de verkligl slora. Eller hur går del meddenna världens herrar? De som står där och bröstar sig och skroderar. De somfär massornas hyllning. Räll som det är ligger de i stoftet, halade avmiljoner." Jagskall lillägga alt detta är skrivet och färgat av den bild somdå rådde i väriden. Men jag lycker ändå alt det är litel av detla somdiskussionen handlar om vid utvidgning av mililära övningsfält. Del är de småsom kommer i kläm i de här sammanhangen, del är de som inte har myndigheternasauktoritet bakom sig, det är de som inte har de stora intresseorganisationernasauktoritet omkring sig. Del är också de som blir beroende av de beslut somfattas långt borta ifrån deras verklighet. Jag har i en molion anfört all del finns en rad skäl mol utvidgningarav mililära övningsfält. Del gäller åker- och skogsmark, förstöring av gammalkulturbygd, rätten till sysselsättning i skogs- och jordbruk och rätten altleva vidare i sin hembygd och i sin invanda miljö. De alternativ som ärpresenterade för när del gäller utvidgning av skjutfält kommer alla ikonflikt med dessa skäl. Del är väl också del som har gjort attremissinstansernas yttranden över de aktuella förslagen uppvisar en splittradbild. Det finns över huvud laget ingen samlad remissbild i det arbele som harföregått dagens beslut. Jaghar i motionen också pekat på alt den proposilion som lagts inte löser förkommun och andra myndigheler väsentliga planeringsfrågor. Proposilionen utgårfrän alt åker- och skogsmark skall bevaras, och del tyckerjag är viktigt.Samtidigt föreslås ett så kallat mililärt intresseområde pä belydande arealerav . Del finns också andra frågor som lagils upp i kommunsgeneralplan, men som inle heller har fäll en tillfredsställande lösning. Efterdet all propositionen skrevs har del emellertid visat sig atl man på tre dagarhar kunnal lösa de problem som har diskuterats mellan kommunen och militären iminst . Jaglycker också det är värt all peka på de mililära argumenten kringutredningsförslagen. Dessa har växlat från lid till annan. Efter all ha följtmilitärens sätt atl argumentera finner jag all inga av deras skäl längre ärbärande. 1 det ena fallet har del varil fråga om ett skjutfält, i det andra falletom militär övningsmark. Vid visst lillfälle har man inte kunnat samordna sakeroch ting. Helt plötsligt kan man samordna skjutfält och övningsfält. Jag frågarmig vilken tilltro man skall fästa vid sådan argumentering. I slällel behövsdel enligt min mening en ny syn på militärens markbehov. Man skall vända päargumenteringen och låta militären underordna sig de andra samhällskraven.Därvidlag bör man se på möjlighelerna atl samutnytlja resurser som kantillskapas ulan alt komma i konflikt med de skäl som jag nämnde inledningsvis.Jag tror det finns goda förutsättningar för del. Den utbildning som bedrivs går i huvudsak tillbaka pä erfarenheter från ; det kaninte vara de erfarenheter som man bör bygga försvaret på för framliden. Detkommer också atl bli en begränsning av den mililära verksamheten totalt sett. Jaghar i min molion hemställt atl beslutar atl avslå propositionen iden del den avser anskaffande av nytt skjutfält för garnison samt attfrågorna om det framtida markbehovet för garnison och samuinyltjandei avskjulfält utreds. reservaiion lill utskoltsbetänkandet tas frågorna om samordningen ochutredningen av det framlida markbehovet i västra upp. Den grundar sigpå den motion somjag har väckt, varför jag beratl få yrka bifall lillreservalionen. Somframgår av utskotlsbeiänkandet har alt välja mellan tvåalternativ. Jag ber, herr talman, få anmäla alt jag med hänsyn till alt jag ärmarkägare i ell område som det ena alternativet berör icke kommer all delta iden omrösiningen. Vissa markförväiy för armén, m. m. All erfarenhet visar att frågor rörande anskaffning av mark tillskjutfält är känsliga frågor. Del gäller ofta stora markområden, enskildamänniskor drabbas inte sällan hårt, och själva syftel ter sig för många somtvivelaktigt eller direkt förkastligt. Det gäller emellertid all se frågan iett större perspektiv - inte bara i elt försvarspolitiskt utan t. o. m. i eltsäkerhets-och utrikespolitiskt perspektiv. Vi vill förbli en neutral,självständig nation. Därför behöver vi ett slarki försvar. Och därför behövervi också - dess värre -övningsfält och skjutfält. Del är enkel logik - menförvisso inte bara logik. Vadgäller den aktuella frågan om anskaffning av mark lill skjutfält iSkövderegionen kan man konstatera alt intressen slår mol iniressen - alldelesså som del brukar göra. Jag vill gärna markera att jag personligen står fri ochobunden i förhållande till olika grupper och partsintressen. Jag kan därförulan lidelse ta ställning genom atl utifrån vissa givna förutsättningar dra deslutsatser som jag finner logiska och rimliga. Vilka är då dessa fömtsällningar? Manbör dä försl som sist slå fast, all allt gott som regel har sitt pris, all mansällan får något eftersträvansvärt utan atl del kostar något. Om en kommun villutvecklas befolknings- och sysselsättningsmässigl, så måste den vara beredd atlställa upp, den måste vara villig atl betala vad del kostar - det må varainvesleringar av olika slag eller atl slälla mark till förfogande för olikaändamål. Manbör vidare som en övergripande princip i sådana här frågor ulgå frän atl denberörda kommunen-eller den mest berörda kommunen-bör ha del avgörande ordet.Del gäller också frågan om vilket pris man är beredd att Vissa markförvärv för armén, m. m. belalaliksom att-som i det här ak tuella fallet-avgöra vilket som är det minst ondaav tvä onda ling. Den politiska realiteten är ju dess värre ofta jusl denna. "Endaslde skenheliga eller de oerfarna kan hävda all livels val står mellan det godaoch det onda", har en amerikansk psykiatriker sagt. Att välja mellan detgoda och det onda är inte svårt, det sker län och utan vånda. All välja mellantvå tilltalande alternativ kan för all del vara besvärligt, men del är ettintet mol alt välja mellan alternativ som ofrånkomligen för med sig negaiivakonsekvenser. Men en ansvarig politiker kan inle springa ifrån de svårabesluten. Det hör till politikens villkor atl la ställning. All skjutaproblemen är ofta inget annat än all skjuta ifrån sig ansvaret påandra. Detlamed negaiiva konsekvenser för framtiden berör en iredje princip som jaginledningsvis vill erinra om. Samhälleliga engagemang - del må vara eltvägbygge, en sjukhusanläggning eller ett skjulfölt - medför ofta intrång förenskilda människor. Del kan gälla ägande- och nyttjanderätt av mark, egendomeller sysselsättningsmöjligheter. Del är dess värre ibland oundvikligt. Enledande princip måste vara alt den enskilde tillfogas minsta möjliga skada ochatt man så långt det är möjligt söker komma överens om ersättning i den formvederbörande själv önskar. En generös inställning måsle visas frän detallmännas sida. Den ofrånkomliga utgångspunkten i själva sakfrågan är den atlSkövde är en av landels största garnisonsorter och att tre militära skolorenligt beslut skall flyllas lill av bl. a. regionalpolitiskaskäl. Del innebär atl Skövdegarnisonen fulll utbyggd kommer atl omfatta 1600anställda, 450 elever i olika skolor, 2 000 värnpliktiga i grundutbildning och5 000 värnpliktiga i årlig repetitionsulbildning. En fömlsälining för att dennaverksamhel skall kunna bedrivas på elt tillfredsställande sätt är all ell nyttskjutfält anskaffas. Därom råder enighet. Somännu en utgångspunkt bör noteras atl kommun i yttrande i fråganframhållit, alt det råder stor politisk enighet inom kommunen om angelägenhetenav atl förstärka den mililära verksamheien. Kommunen anser vidare - jag citerarnu propositionens text - alt "del är synnerligen angelägel all de militäraförbanden får tillgång lill erforderlig övningsmark och atl del totalamarkbehovel för den militära verksamheten löses pä lång sikl." Efteratl ha noterat dessa utgångspunkter för ett ställningstagande i denna svärafråga, vill jag helt kortfatlal erinra om de prioriteringar som gjorts i frågaom olika länkbara alternativ. Fråganhar utretts av olika militära myndigheler. Mililärbefälhavaren för Västramilitärområdet har förordat Vrelenalternativel med hänvisning lill de fördelardel har från övningssynpunkl. Chefen för armén har kommii till sammauppfattning. har undersöki möjligheten atl utnyttjaett begränsat område vid Vrelen och funnit atl även ett sådanl alternativ ärall föredra framför Bjärsjöallernalivet. Detta alternaliv benämns Vrelenmindre. Del innebär alt det ursprungliga Vretenallernaiivet har övergivits, ochnär jag i fortsällningen lalar om Vreten avser jag alltså konsekventdetla Vreten mindre. Jagtänker inte la upp lid med att redovisa de olika skäl som anförs som motiv fördetla slällningslagande - de flnns utförligt redovisade i proposilionen - ulannöjer mig med alt notera, att man anser alt den lösningen skulle innebära inlebara en långsiktig lösning av garnisonens markbehov ulan också stå iöverensstämmelse med en av de huvudprinciper som varit vägledande för Skövdekommuns fysiska översiktsplanering. Deremissinstanser som yttrat sig över fasligheisnämndens förslag har intagitolika ståndpunkter. Meningarna har varit starkt och någorlunda jämnt delade.Man torde kunna påstå an jordbruksintressen står mot natur- ochmiljövärdsintressen. Del är därför inle förvånande att meningarna går slarkiisär, då sålunda i praktiken ojämförbara värden måste vägas mot varandra, ochdetta i desto högre grad som man också räknar med olika tidsperspektiv. Skövdekommun avstod från all ta ställning och anförde all man - på vissa villkor -inle skulle motsätta sig vare sig Bjärsjö- eller Vretenallernaiivet. Ilänsslyrelsen kunde ställning las endast genom ordförandens utslagsrösl.