prot · G20952 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1978/79:52 Förhandlingarna leddestill en början av förste vice talmannen. § 1 Justerades protokollet för den 4innevarande månad. 0/7?hanteringen av kärnkraftsavfall § 2 Om hanteringen avkärnkraftsavfall Statsrådet erhöll ordet för att besvaraIngvar () anmälda fråga, 1978/79:198, och anförde: har frågal mig vilka de konkreia orsakerna är till attvillkorslagen inle duger fören säker avfallshantering och vilka närmareslutsatser regeringen drar av villkorslagens otillräcklighet. Denarbetsgrupp för hälso- och miljöfrågor inom energiområdet som jag nyligentillkallat har till uppgift alt biträda med synpunkter inför utarbetandet avden energipolitiska proposition som jag avser att föreslå regeringen attförelägga . Denna grupp har således inte tilluppgift att förbereda eventuell ny lagstiftning inom atomenergiområdei, sommassmedia möjligen kan ha givit intryck av. Jag beklagar detta missförstånd. Emellertidharjag för avsikt alt föreslå regeringen att bemyndiga mig atllillkilla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag atl göra enöversyn av lagstiftning med anknytning till atomenergiområdet, dvs. a. atomenergilagenoch lagen om särskilt lillstånd atl tillföra kärnreakior kärnbränsle m. m., dens. k, villkorslagen. Atomenergilagenkom då del fredliga användandei av kärnkraften hadeinletts och då del rådde stor osäkerhet om hur de framtidakärnkraftsanläggningarna skulle komma alt se ut och vilka krav de skulle ställapå sina användare och på samhället. Dessa förhållanden kom också till uttryck iatomenergilagens uppbyggnad. Med tanke på den kunskap som vunnits ärtiden nu mogen för att se över denna lag. Villkorslagenhar enligt min mening spelat en mycket stor roll genom att tvingakärnkraftsproducenlerna alt la fram och redovisa konkreta förslag tilllösningar rörande hantering och förvaring av utbränt kärnbränsle och högaktivtavfall. De s. k. kärnbränslesäkerhetsprojekten (KBS-projekten), som är ettresultat av lagens krav, har också väckt berättigad internationelluppmärksamhel. Jag vågar säga alt det inte någon annanstans i väriden ännu harredovisals ett så omfatlande arbete inom området. Villkorslagenäremellertid enligt min mening inte helt lämplig för att få fram mindremodifieringar i en föreslagen metod eller som styrmedel så atl man anvisar enviss metod för alt ta hand om avfallet när valet står mellan fleralösningar som uppfyller lagens krav på helt säker förvaring. Del senare kan bliaktuellt när valet mellan upparbetning eller direklförvaring av det högaktivaavfallet skall göras. Lagen kan inte heller användas för att reglera huravfallet från de reaktorer som redan var i drift när lagen kom till skallhanteras. Det är främsi av dessa skäl som även villkorslagen bör tas med i denkommande översynen. INGVARCARLSSON (s): Jag ber att få lacka statsrådet för svaret. Jag är naturiigtvis istort sett nöjd med innehållet. Redanföre trepartiregeringens upplösning uttalade cenierns partisekreterare attvillkorslagen nog borde ha fött en annan utformning än vad som blev . Denna höst har pekat på olika brisler i lagen. Hanhar sagt att det är angelägel att omforma och utvidga lagstiftningen på områdetså att vi om kan ta ställning till hela avfallsfrågan, inte barabegränsade delar. Vad det då kan komma alt handla om är bl. a. om vi skallfortsätta med upparbetning eller ej. I vår partimotion redan ibörjan av 1977 skrev vi: Sverigebör behålla handlingsfriheten beträffande upparbetning och slutförvaring genomatt lagra det utbrända bränslet . bör det klarareframgå vilket alternativ som är bäst, upparbetning med slutförvaring avhögaktivt avfall eller slutförvaring utan upparbetning av det utbrändabränslet. Dettavisar att villkorslagen varit ett hinder för en säker avfallshantering. Det ärviktigt atl fö detta fastslaget, så att man utan prestige kan gå vidare. Menjag kan inte underiåta att ställa frågan: Var det regeringen som höllihop villkorslagen eller var del villkorslagen som höll ihop regeringen-sålänge det nu varade? Jag ställer inget krav på att slatrådel skall svarapå detta. Betrakta det gärna som en frivillig lilläggsfråga. Svaret ärju inteheller särskilt lätl att ge, eftersom villkorslagen och regeringen sönderföllparallellt. Detär alltså bra att statsrådet nu tar initiativ till att belysasäkerhetsfrågorna på ett konstruktivt sätt. Uppgifterna i massmedia, som gickut på alt de politiska partierna inte skulle vara representerade i dettaarbete, visar sig vara felaktiga, och jag hälsar energiministerns klarläggandepå denna punkl med tillfredsställelse. Överiäggningenvar härmed slutad. § 3 Om de ekonomiskaoch sysselsäitningsmässiga verkningarna av en begränsning avkärnkraftsprogrammet StatsrådetCARL erhöll ordet för att besvara () den 30 novemberanmälda fråga, 1978/79:200, och anförde: Herr talman! Hur mycket kapital har salsatsi uibyggnad av aggregaten II och 12 sedan regeringsskiftel ? Hur stort är värdet av debeställningar för aggregaten 11 och 12 som lagts ut av kraftförelagen till bl.a. verkstadsindustrin sedan regeringsskiftet ? Hur många anställda inomkraftföretagen, verkstadsindustrin, byggnadsindustrin m. m. berörs av deförhandlingar som inletts? Enligluppgiflersom jag inhämtat från och Oskarshamnsverkets Kraftgrupp ABhar satsats ca 400 milj. kr. i och ca 180 milj.kr. Totalt beräknas runda tal 600milj. ha satsats i Forsmark 3 och 300 milj. kr. Företagenslöt kontrakt med huvudleverantörerna , alltså föreregeringsskiftet detta år. Fömlom vissa konsulttjänster har inga nyabeställningar från kraftföretagens sida gjorts därefter. Totaltberäknas sysselsättningen uppgå till 25 000 årsverken för ett 1 000 MWkärnkraftsblock. Som mest beräknas ca 5 000 personer vara sysselsatta. F. n.beräknas enligt uppgift från ca 1 000 personer vara sysselsatta medarbeten för . För 3 är antalet väsentligt mindre. ömde ekonomiska och sysselsätfnings-mässiga verkningarna av en begränsning avkärnkraftsprogrammet Jag ber att fö tacka energiministern för svarei. Det är visseriigennågot undanglidande på ett par punkter, eftersom där inte anges bl. a. värdetav de beställningar som enligt svaret hade lagts ut redan före valet . Meni sak klargörs att alla beställningar för aggregaten 11 och 12 var utlagdaredan före valet, dvs. inte bara före regeringsskiftel utan före valrörelsenmed de utspel som då gjorde och också före besluten om villkorslagenmed dess ersättningsregler. Därmedbekräftas att vi haft rätt när vi hävdat atl alla påståenden om attdessa aggregat skulle befinna sig på ritbordet varit felaktiga. Jag vill intehär uttala mig om humvida påståendena berott på okunnighet eller om de variluttryck för försök att vilseleda människorna. Det är faktiskt allvariigl nogatt i en så viktig fråga sakna kunskap och därtill inte bry sig om attklariägga de rätta förhållandena. Politiker har ett ansvar när det gäller atlbasera sina löften på fakta och atl ge människor den kunskap de behöver för attkunna la ställning. Jagär emellertid, herr talman, tacksam för att som förelrädare förfolkpartiet och för regeringen nu ställer upp på alt ge medborgarna sakliginformaiion. Jag skulle också vilja ha en bekräftelse på att värdet av deutlagda beställningarna rör sig om . 0/77de ekonomiska och sysselsäitningsmässiga verkningarna av en begränsning avkärnkraftsprogrammet Omregeringen , i vilken ju även ingick, verkligen haft föravsikt att begränsa kärnkraftsprogrammei, så borde man ha gått till verketomedelbart. Då skulle skadorna i vad gäller ekonomi och arbetslöshet ha kunnatbegränsas, och då hade människorna sluppil plågas av ovisshet . Istället lät man arbetena fortgå med allt slörre ekonomiska uppbindningar ochdärav föranledda skadeståndskrav liksom med allt fler anslällda som riskerararbetslöshet som följd. Nuhar vi äntligen fått besked när det gäller Forsmark, och det är bra. Menbeskedet är dess värre inte hell entydigt. Och det kan ju aldrig gotlgöra varesig del lidande de människor utsatts för som har fått sväva i ovisshet eller de kostnadsfördyringar som skett. Ocksåför aggregat 12 har arbetena pågåu sedan lång lid lillbaka, med allt störreuppbindningar som följd. Värdetav de investeringar för vilka OKG har rätt alt kräva ersättning är nu uppe i2,. Del skadestånd som det här kan bli fråga om skall intebetalas av några rika och mäktiga storföretag utan av skattebetalarna. Del rörsig redan om belopp som överstiger dem som regeringen ochriksdagsmajorileten inte anser alt vi har råd alt enligt våra förslag salsa påextra åtgärder för barnfamiljerna. Förvarje månad som gått har också det antal anställda som dragits in i arbetenaoch därmed berörs av besluten ökal. Energiministern nämner att det rör sig om25 000 årsverken per aggregat. De fem berörda fackförbunden uppgav i enskrivelse till regeringen atl det rör sig om sammanlagt ca 7 000 man, varav 3000 man för aggregat 12. KanCarl bekräfta atl dessa fackförbundens uppgifter är riktiga, och ärregeringen beredd alt i fortsättningen ge de anställda möjlighel atl della iberedningen av dessa för dem sä viktiga frågor? Jag kan bekräfta att det tolala värdet av de ullagda kontraktenmotsvarar ungefär de siffror som nämnde, varav huvuddelen fallerpå . Däremot kanjag inle bekräfta de uppgifter som nämnts i den avfackförbunden avlämnade skrivelsen. Vi har sett närmare på saken och måstekonstatera att sysselsättningsvärdet något överskattats, vilket också stämmermed bedömningar. Hursom helst är del otvivelaktigt så, alt del under alla omständigheter rör sig omen betydande sysselsättning, vilket också framgick av . Det avgörande för om man skall bygga det ena eller del andraaggregatet måste dock vara behov av kraft och den totala energibalansen. Del ärockså från den utgångspunkten som senare kommer atl få la ställningtill det samlade kärnkraftsprogrammet, vilket naturiigen kommer alt ske efterframläggandet av den energipolitiska proposition som enligt vad jag tidigareaviserat kommer atl föreläggas riksdag, I det sammanhanget blir detmöjligl att ta ställning lill frågan om den fortsatta verksamheten belräffandesåväl som O 3, Självfallet är del behovet av elektrisk kraft som skall avgörautbyggnaden. Så har det alllid varil, så kommer del atl förbli och så var detockså när vi gjorde bedömningen 1975, Men vid bedömningen måsle man väl ocksåla hänsyn lill vilka skador som uppstår för samhället, om man inte lar redanbundna resurser i bruk eller om man skapar arbetslöshet. Jag tycker attenergiministerns svar på min fråga om hur många arbetslösa som faktiskt berörsvar en aning nonchalant. Delgår inle atl utan vidare tillbakavisa de anställdas påståenden. villväl inte göra gällande att de anställda kommer med oriktiga uppgifter. Jag hadeväntat mig att skulle ha kontrollerat det här mycket noga och kunnatkomma med precisa besked. Siffran 25 000 årsverken per aggregat lyder ju ocksåpå atl fackförbundens uppgifter är korrekta. Sedanhar jag inte fåll något svar på min fråga om regeringen i fortsättningen ärberedd att låta de anslällda della i beredningen. Jag vill faktiskt ha ettsvar. Vi haren lag på det här området som ger anställda rätt all i vanligaföretag delta i sådana här förhandlingar och när risken för arbetslöshet berorpå politiska beslut borde den naluriiga reaktionen bland dem som är ansvarigaför besluten vara all på sedvanligt säll ta med de anställda i beredningen avärendet. 0/77de ekonomiska och sysselsäitningsmässiga verkningarna av en begränsning avkärn-kraftsprogrammet Belräffande antalet sysselsatta i produktionen av och O 3 kan jaginle annat än konstatera att de uppgifter som förelåg i den skrivelse som vimottog från de berörda fackförbunden var något överdrivna. Det är inte lätt attfå fram en exakt angivelse, men jag tror au de bedömningar som jag redovisat imitl svar stämmer ganska väl med vad i varje fall de ansvariga kraftföretagen anser vara realistiskt. Det innebär inte på något sätt ett negligerande avsysselsättningseffekten. Somjag framhöll är del olvivelakligl sä atlanläggandet av en reaktor skapar många sysselsältningstillfällen. Jag tror inleatl och jag på den punkten har skiljaktiga meningar. Vad sedan beträffar de anställdas delaktighet i denfortsatta beredningen av ärendena vill jag för det första framhålla au densjälvfallel på flera olika säu faller inom ramen för verksamheien. För delandra serjag det som naturligt att regeringen direkl informerar de anslällda omsin syn på de energipoliiiska frågorna, något som ju i hög grad berör mångaanslällda. För det tredje kommer de anslällda sedan pä vanligt sätt med isamband med de förhandlingar som äger rum enligt medbestämmandelagen, dåregeringens energiproposition skall utarbelas och slutligen presenteras införriksdagen. Jag måste tyvärr säga till alt de uppgifter som vi fått vidmotsvarande kontakter, inte bara från kraftförelagen utan också från berördaanställdas organisalioner och verkstadsindustrin, ger vid handen att 0/77uppsägning av avtalet om deanslällda har rätt. Jag vidhåller atl man kan kräva av den ansvarige ministernatl han hav bättre reda på sig. Jagtycker inte atl jag har fött något tillfredsställande svar på frågan om deanställdas möjligheter att della i beredningsarbetet i fortsättningen. Jagvill ändå, herr talman, notera att denna debatt visat en sak, nämligen alt detinte som många påstår är fråga om att vid ell beslut om en begränsning avkärnkraftsprogrammei frigöra resursersom ännu inte har bundits upp. Dess värteär det stor risk för att vi för en myckel stor kapitalförstöring som skulleminska - och inte öka - möjligheterna till ambitiösa salsningar på t. ex.energisparande och utveckling av bättre och säkrare energiförsörjnings-systemför framtiden. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om uppsägning av avtalet om Statsrådet erhöll ordet för att besvaraOswald (vpk) anmälda fråga, 1978/79:203, ochanförde: har frågat mig om regeringen kommer att arbeta för enavveckling av slatens engagemang i kärnkraftsindusirin och därvid säga upp delnu gällande avtalet om Asea-Atoms verksamhet. Asea-Atomsverksamhet baseras på ett av godkänt avtal mellan slalen och ASEA.Avtalet, som har redovisats i propositionen 1968:169, gäller t. o. m. år 1979.Om det inte sägs upp före instundande årsskifte, föriängs det automatiskt . Statenoch ASEA har i samverkan sagt upp avtalet i syfte atl möjliggöra förhandlingarom former och villkor för fortsatt samarbete. Statens utgångspunkt i dessa förhandlingar är altsöka bevara svensk teknisk och industriell kompetens inom kärnenergiområdei.Samtidigt bör man pröva möjligheterna alt vidga Asea-Atoms verksamhetsområde.Sådant arbete har redan påbörjats inom företaget. (vpk): Jag tackarindustriministern för svaret på min fråga. Nuhar ju del aktuella avtalet sagts upp, och det är goti och väl alt så harskett. Det ärju en lilen bilav hela problemaliken om hur kärnkraftsindustrinskall hållas vid liv och under armarna i det här landei. Detta är såvitt jagförstår förenat med stora problem och inte så enkelt som del kan verka vidförsta påseendet. Somjagframhöll i min fråga har förutsättningarna ändrats radikalt sedan avtaletingicks på 1960-ialei. Vi har föll en helt annan syn på kärnkraften i Sverige.Det svenska kärnkraftsprogrammet har förändrats avsevärt och möjligheterna tillexport av kärnkraftsreaktorer av den typ som ASEA fabricerar, dvs.lätlvatlenreaklorer, är inte längre så givna. Enligt uppgifter i VeckansAffärer behöver man ha en beställning - kanske två - för att det skall gå medförtjänst. Skall man exportera behöver staten skjuta till 3 ä 5 miljarder perorder. Elt sådant engagemang kan inte ligga i skallebetalarnas inlresse. Deninternationella marknaden för lättvattenreaktorer är pressad. Det är inte såenkelt att det bara är att gå ut och sälja. Del fordras som sagt sloragarantier, och dessulom ärdet en produktion som inte har framtiden för sig.Lättvattenreaktorer kommer inte att vara åtråvärda . Delkommer inte att finnas bränsle lill dem efter den lidpunkten. Somvanligt beror det på den framtida utvecklingen vilken produktion man skallinrikta sig på. Någon lätivatlenreaktorsproduktion för ASEA:s del är ingenframtidsinvestering. Därför vore det önskvärt att regeringen och statsmakternai det här fallet omprövade de här satsningarna som man har invecklat sig igenom detta avtal. Detär oroande när energiministern i sill svar säger att han vill försöka bevarasvensk teknisk och industriell kompetens inom kärnenergiområdet. Del är enframtid med mycket ovissa utsikter. De satsningarna borde vi i stället försökaklara oss ur. Jagskulle alltså på nytt vilja slälla den fråga till energiministern somjag harställt i andra sammanhang: Vad kommer att ske när man kan säljalätlvattenreakiorer på grund av all bränsle till dessa reaktorer inte kommeratt finnas? Blir det då på nytt bridertekniken som ASEA skall salsa på? ömuppsägning av avtalet om I den frågan har jag givit besked. Del finns ingenanledning alt nu på nytt la upp denna diskussion. I övrigt harjag bara ett parkorta kommentarer att göra. Fördet första är det av stor betydelse för au vi försöker bibehålla vårkompelens och vårt kunnande på detta område. För det andra vill jag inle bedöma Asea-Atomsexportförulsättningar så pessimistiskt som nu gjorde. (vpk); Detta är ell rätt märkligt påstående, när man vet vilken konkurrens delär bland reaktortillverkare världen över. Alla slåss om de presumtiva kundersom finns. Vilkaär det vi skall sälja till, ? är högaktuellt, som vi alla vet.Där försöker nu komma in och sälja sin första reaktor. Andra länder somvarit på tal är , och , dvs. stater som vi måste betrakta medstor skepsis belräffande deras inre syslem och del statsskick som deupprätthåller. Framförallt kommer det all kosta pengar för svenska staten. Som framhölls i VeckansAffärer behövs det garaniier på mellan 3 och 5 miljarder för varje order föratt det skall gå ihop. Vi binder alltså upp svenska skattepengar på ettlångsiktigt säll, och del är inte några särskilt ljusa utsikter.Energiministern talar inte heller om de svårigheter som finns att över huvudtaget sälja denna lyp av reaktor . Vi kan inte fortsätta atl Omfinska yrkesvägledare vid arbetsmarknadsverket driva kärnkraft medlättvattenreaktorer. Den lypen blir inte användbar. Vad skall vi då tillverkaoch sälja? Del är alldeles riktigt atl jag inle gör några utfästelser om svenskexport av kärnkraftsreaklorer på andra sidan . Överläggningenvar härmed slulad. §5 Om finska yrkesvägledare vid arbetsmarknadsverket Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför atl besvara () anmälda fråga,1978/79:208, och anförde; har-mot bakgrund av ett förslag av AMS att på försökanställa finska yrkes vägledare vid arbetsmarknadsverket - frågat migom jaganser att del finns behov av sådana yrkesvägledare och vad i så fall orsaken ärtill all några sådana anställningar ännu inte kommit lill stånd. Som svar på båda frågor kan jagmeddela atl regeringen genom beslut den 14 sepiember 1978 bemyndigat arbetsmarknadsstyrelsenatt under delta budgetår bedriva försöksverksamhet med yrkesvägledningsserviceför finsktalande arbetssökande genom tillfällig tjänstgöring i förtvåspråkiga yrkesvägledare från i enlighet med riktlinjer utfärdade avAMS. Det ankommer sedan på AMS att efter överläggningar med de finskaarbetsmarknadsmyndigheterna påbörja ifrågavarande försöksverksamhei. Jag ber att få lacka arbetsmarknadsministern för svaret. Tyvärr var delinie ett fullständigt svar - jag fick inget besked om varför yrkesvägledarnaännu inte har blivit anslällda vid AMS. Iapril månad vände sig AMS lill departementel och bad alt fö starta enförsöksverksamhet med finska yrkesvägledare. Bakgrunden lill denna anhållan varatt del råder en väldig arbetslöshet bland de finska ungdomarna här i landetoch att dessa ungdomar kanske är mer utsatta än många av våra svenskaarbetslösa ungdomar. De har dessutom ytterligt litet stöd i vuxenvärlden, dekänner till föga om det svenska samhället, vilka möjligheter till utbildning dehar, osv. De behöver därför särskilt myckel stöd och hjälp. varbakgrunden till AMS begäran, och det var naturiigtvis också skälet till all dendelegation för ungdomens sysselsättningsfrågor som finns iarbetsmarknadsdepartementet tog upp frågan och även beslöt sig för att stödjaAMS hemställan. Sedanfick vi på elt sammanträde i delegationen beskedet atl nu hade regeringen tagilställning och fattat ett positivi beslut om au finska yrkes vägleda re skullekomma hil. Det var alltså det beslut som arbetsmark- nadsminislern nu hänvisartill. Jagmåste säga att jag mot den bakgrunden blev myckel förvånad när jag i slulel pånovember av fick reda på att anställningarna inte hadekommit till stånd. Orsaken till detta var all man inle hade fått någraekonomiska medel lill dem. Del lönar sig ju föga att fö ell besked om atl manfår inrätta tjänster, om man inte får några praktiska möjligheter tillanställningarna - och de prakliska möjligheterna gav alltså inle regeringen medsitt beslut . Delär inga stora pengar försöksverksamheten handlar om; det gäller tolall baraåtta yrkesvägledare . AMS hade hoppals att fyra avyrkesvägledarna skulle kunna komma till myckel snart, helst redan undersommaren eller i varje fall i början på hösien. Jag har av arbetsmarknadsstyrelsenefter det au jag har ställt min fråga fött reda på att departementel därefterhar meddelal AMS tillåtelse all göra anslagsöverskridanden och därmed få deprakliska möjligheterna att åsiadkomma de här anställningarna i efterhand. Jagvill fråga arbetsmarknadsministern om detta är riktigt och om vi nu kan vänlaoss att de finska ungdomarna får den hjälp som de så väl behöver. Omfinska yrkes-vägledare vid arbetsmarknadsverket och jag är hell överens om behovel av tjänsterna ochförsöksverksamheten, och därför har del varit en positiv bedömningatt hjälpa AMS att dra i gäng försöksverksamheten. Det är också deintentionerna som lett till de åtgärder som refererar tillhär: Redan efter påpekandena från AMS och från delegationen tog vi ställning ifrågan och bemyndigande gavs sedan i sepiember.Därefter harjag icke hört av ärendet förrän, som nu säger,man ville ha bekräftelse på atl det fanns pengar lill verksamheien.Bemyndigandet var givet, och AMS kunde alltså gå lill verket och träffa eltavtal med de finska arbetsmarknadsmyndigheterna - vilket ju krävs i det härfallet. Något som helst hinder från departementet i frågan föreligger alltsåicke, utan jag har ända från början och fram till denna dag haft en posilivinställning till alt få i gång verksamheien. Bemyndigandet har givils i godlid, och jag har också gett besked om all man för ta i anspråk de resurser somkravs. ANNA-GRETALEIJON (s): Del hade varil bällre om del här sista beskedet hade kommit samlidigtmed bemyndigandet. Då hade vi kanske kunnat starta verksamheten redan någongång eller i varje fall oktober. Jaghoppas alt det inle hör lill vanligheten all ärenden som i och för sig inte ärav Slörre omfattning än detla skall behöva ta så när vi vet att detför de enskilda människor som berörs är oerhört angeläget att någonting görs. Jag hoppas emellertid attdet besked som jag nu har fött gör att vi inle Förbudmot rivning av byggnad behövervänta ulan att de finska yrkesvägledarna kan komma tillSverige och börja sitt arbete. kritik är helt orimlig. Det finns ingen anledningatl framföra den på det sätt som här sker . Jag har som sagt givitbemyndigandet. Därefter är det AMS sak att få fram avtalet. kan maninte gärna uttala sig om kostnaderna, eftersom man inte vet vad dessa kan rörasig om. Jag har alltså inle på något sätt ifrågasatt alt AMS inle skulle fåresurserna. Del har varit klart från början. ANNA-GRETALEIJON (s): En beräkning av kosinaderna fanns i och för sig redan när AMS gjordesin ansökan . Jag har aldrig ifrågasatt atl dessa pengar skulle slå lill AMSförfogande. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Föredrogs och hänvisades 1978/79:74lill jordbmksutskoltet §7 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1978/79:9Trafikutskottets belänkanden /79:8 och 9 §8 Förbud mot rivning av byggnad