prot · G20926 · 1978-12-31 00:00:00 — Däremoi vill jag svara på den första och den kanskeväsentligaste frågan, nämligen fr. o. m. vilken lidpunkt jag räknar med au nyaregler skall börja gälla. Svaret är alt min utgångspunkt är alt de nya reglernaskall kunna tillämpas ft. Jag ber atl få lacka budgeiministern för ett positivi svar på min frågaom ikraftträdandet. Det är nödvändigl att det kommer senast den 1 januari 1979.Vi har inte råd atl vänta med ikraftträdandet, och vi kan inie inväntaytteriigare utredningar. Närdet gäller frågan om kontotiden vill jag gärna säga all det är många som harhaft skogskontoinsällningar i anledning av granbarkborreskador under så långlid atl har gått. Då faller de gamla kontona ut, vilket bromsarnya avverkningar och innebär kalastrof för skogsägarna. Därför är delnödvändigt alt även det problemet löses . all budgeiministern i detavseendet inle kan ge direkt svar, men del går inle att vänta medlösningen på del problemet. Den måste komma , och jag vill gärnaställa frågan: Kan del länkas alt den kommer innan de första kontona skallbeskattas? Vi skall veta alt eländet började ungefär 1969. Budget-och ekonomiministern : Herr talman! Jag räknar med att inom ensnar framtid kunna framlägga elt förslag för och atl det skall kunnabli giltigt fr. o. m. Men låt oss, eftersom det handlar omen ganska snar framtid, vänta med elt resonemang om innehållet i ochomfattningen av det förslaget. Jag vill inle la ståndpunkt lillenskildheterna i det. Men jag kan försäkra all den utgångspunkt somjag har iarbetet med den här propositionen ärall det är angeläget all skattereglernaändras så att vi får en förmånligare beskattning än vad vi har i de förmänga skogsägare besvärande situationer som är bakgrunden lill . Omåtgärder för att garantera sysselsättningen i BERTILJONASSON (c): Jag skall inte pressa budgeiministern ytterligare -jag förstår mycketväl hanS siluation i det här fallet. Men jag är tacksam för alt budgeiministerngett ett löfte att frågan skall behandlas , och jag villgärna understryka att det är nödvändigt atl så kommer att ske. Det skulle varabra om man övervägde även andra möjligheter för all åstadkomma lättnader. Detär nödvändigl om man skall komma till rälta med sådana katastrofer som vidrabbas av uppe i . Tillsist vill jag än en gång, herr lalman, säga ett äriigt och uppriktigt tack tillbudgetministern. Det är bra att det kommer ett förslag till ändradeskatteregler. Det löser i varje fall problemet lill en början, om de stönekontoinsättningarna får ske senast från den . Jag lackar än engång för del svaret. Överläggningen varhärmed slutad. § 9 Om åtgärder för attgarantera sysselsättningen i Arbetsmarknadsministern erhöll ordetför atl besvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:35,till industriministern, och anförde; har frågat industriministern vilka åtgärder han tänkervidta för atl förhindra Esselles och Varvs nedläggningar och konkretgarantera sysselsättningen. Arbetetinom regeringen är så fördelat alt det är jag som skall svara på frågan. Esseltetillverkar vid sin enhet i olika typer av skrivblock och liknandeprodukter. Moisvarande tillverkning sker också vid andra företag i 3 protokoll 1978/79:25-26 ömåtgärder för att garantera sysselsättningen i , inle bara inomEsselte. Genom ökande konkurrens från utländska tillverkare har tillverkningen- enligt de uppgifter jag har fått - blivit förlustbringande. Också deninhemska konkurrensen är stor. Efter vederbörligt samråd med berörda fackligaorganisationer har kommit fram lill atl verksamheten i måsleavvecklas. Därigenom sker en anpassning av den inhemska produktionskapacitetenså, alt den bättre överensstämmer med möjligheterna för och andrasvenska tillverkare alt lill rimliga priser sälja produkterna. NyaAB Varv försattes i konkurs . Varvet har lidigare,, genomlevt en kris. Den gängen kunde krisen i stort sett avvärjas genomatt en ny ägare kom till och genom atl verksamheten delvis kundeomstruktureras. Regeringen medverkade dä med lokaliseringsstöd. Bekymrenför Varv, som lett lill bolagets konkurs, har varil kända under snartett är. Många krafter har varit i gång för atl försöka räddaföretaget undan konkursen och sörja för fortsatt sysselsättning fördeanställda. Industridepartementet har aktivt deltagit i räddningsförsöken. Enkonkurs kunde dock inte undvikas. Ansträngningarnaalt finna lösningar för fortsatt sysselsättning för den berörda personalenfortgår. Jag hoppas alt dessa ansträngningar skall leda till resultat så allflertalet av de anslällda kan få fortsatt arbete. Konkreia förhandlingar förspä olika håll, men det är för tidigt all uttala sig om vad dessa kan leda till. (vpk): Jag tackarför svaret. 250människor i står inför det omedelbara hotet att mista sina arbeten. Delgäller alltså och Varv. I båda fallen handlar det om samvetslösakapitalägare. Vinsten vid Esselles Gävlefabrik är 11 96. Del är alltså ingenförlustbringande produktion. De uppgifterna har lämnats av företaget. Menkupongklipparna, eller aktieägarna, vill ha 20 96. Resultatet blir att manoffrar de människor som har långvarig tjänst bakom sig i företagel. Det finnsarbetare som har tjänst i . Man offrar de 33kvinnorna, av vilka fiera ensamstående med barn. Hur skall dessa människor fånytt arbete i eller någon annanstans i länet? 5 000 kvinnor i Gävleborgslän önskar få ett arbete, men del finns inget. Vart skall de 180 vidGävle Varv ta vägen? sträcker sig så långt somlill kupongklipparna men inte längre. människorna i Gävleborgslän fått uppleva under en lång lid. tjänat och ijänar enormasummor. sväller alltmer ul utomlands. Begärliga länder förEsselte är länder med frizoner, alltså mer eller mindre fascistiska länder, därarbetarnas rälligheter inte existerar. sägas all Esseltekoncernendessutom nu förbereder en organisationsplan för att undandraullandsdelarna av sin verksamhet all insyn och kontroll frän svensk sida, bl. har inle givitnågra som helst svar till de 250 människorna i Vad har regeringenatl erbjuda dem? Jag anser att två minimikrav bör kunna ställas. Det är atlregeringen nu ser till alt verksamheten i fortsattes och utvidgas påbekostnad av företagels ullandsdelar. är dimensionerad så där kan sysselsätta 250 personer. När det gäller Varv måsleregeringen också där la sitt ansvar, så atl inga avskedanden sker. Del ansvaretkan tas på del sättet alt regeringen går in med sysselsättningsgarantier tillsalternativ produktion garanteras. Delär två konkreta förslag till åtgärder som jag anser alt man måste vidta. Är han beredd atl medverka lill att ta dessa initiativoch inte bara ge allmänna löften utan konkret inriktning, ty det hjälper inlede människor som hotas av alt slängas ut från sina jobb. Omåtgärderför att garantera sysselsättningen i Fömisäitningen för alt man skall kunna bedriva ett företag är ju,, att del tillverkar en produkt som går all sälja. Uppenbarligenhar man här fått en överkapacitet och marknaden har sviktal för Esselteenheteni . De rapporter som kommit mig till del och som finns i regeringenskansli visar ett klart underskott på Gävleenheten. Sedangår över till atl resonera om lösningar som i verkligheten inteär möjliga, eftersom de inte står i överensstämmelse med den lagstiftning somvi har i vårt land. Det finns inte någon förutsättning för att tvinga förelagsom investerat utomlands alt la tillbaka dessa investeringar och investera här.Bertil Måbrink vet myckel väl all varje gång som en ulflyltning av kapital tillandra länder sker blir del en noggrann prövning, där även löntagarsidan harmöjlighel alt göra sin röst hörd. Fårjag också svara på den fråga följde upp med och som gällde vadregeringen kunde göra. Jag har redan sagt alt vad gäller Varv fortgårresonemang om möjligheten alt kunna få fram en ny verksamhet som fortsättningpå den metallindustri som finns där och som inte har så mänga år på nacken. Jagredovisade i mitt svar att del var kris inom företagel. Medstatsmaktens bisiånd fick man då i gång verksamheten. Del är min förhoppningatt så skall kunna ske och att de förhandlingar som pågår skallleda lill ett positivt resultat. Gävleborgsmänniskor lämnas inte utan inlresse från regeringens sida. vetmycket väl att vi satsar hårt på arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom dettaområde såväl som i andra delar av . När företag tvingas all upphöraskall arbetsmarknadspolitiken gå in och hjälpa till. BERTILMÅBRINK (vpk): Det är elt något märkligt resonemang som för här Han sägeratt blocktillverkningen vid i inte är lönsam. Men förklara då förmig: Varför kör man i flerskifi vid om produkten inte skulle varalönsam? Man talar t. o. m. om all få lill stånd ytteriigare ett skift-detär en uppgift jag fält . Omförelaget utvidgar och kör för brinnande livetmed sin tillverkning av block i , hur kan det då vara möjligt attprodukten inte skulle vara lönsam? Den måste ju vara ömåtgärder för att garantera sysselsättningen i Jaghar sagt alt vinsten är 11 96 enligl företagets uppgifter. Och den kanske ärstörre, för vi vet ju hur företagen kan laborera med vinslbegreppet. Deuppgifter som faktiskt inte stämma-om del nu beror på dåligauppgiftslämnare eller något annat. Visstär det rikligt, , all AMS måsle träda in i de här situationerna -jag ifrågasätter inle det. När kapitalägarna inte visar något socialt ansvarmåste naturligtvis myndigheterna göra det. Men det är inte AMS-ålgärder år utoch år in som människorna önskar sig - det vet vi ju -utan det ärettmeningsfullt arbele eller ett jobb i produktionen som de vill ha. Härvisar det sig hur kapitalägarna gör. De berövar människorna jobben, fiyltarjobben utomlands. Och jag ifrågasätter uppgiften atl de fackligt anslutnaskulle ha stort inflytande när det gäller ullandselableringar. På vilket sättskulle de ha det, ? Mig veteriigl har människorna i inle haftnågot som helst inflytande över Esselles alll slörre utbredning utomlands ifrizonerna. haft något infiytande? Jag anser attförbundet inle haft det, sä dä får tala om på vilket sätt förbundethaft inflytande och godkänt ullandsetableringarna. Jag redovisar, , alt företagsenheten går med föriusl, ochdet är vad vi nu får acceptera. Och förelaget har gjort så stor föriust alt detinte klarar sig på marknaden i . Dessutom är det en tilltagandeimportkonkurrens från flera länder i vår närmaste omvärld i fråga om just denprodukt det gäller. Del är i och för sig inte produkten som är omöjlig atlproducera med lönsamhet, ulan svårigheten gäller den överkapacitet som tydligenfinns på det här områdei. När del gäller ullandselableringar harjag bara attkonstalera atl om man skall föra ut kapital från landet så sker det genomreglering via och valulastyrelsen, och där finns det enrepresentation som motsvarar vad jag redovisade i mitl lidigare inlägg. (vpk); Jag skall inte argumentera mer om den "förlustbringande"verksamheten. Jag har redovisai en ökning av anlalel skift i och alt mankör för brinnande livet med blockprodukiionen där. Del kan väl inle vara teckenpå alt verksamheten går med föriust? Och jag har redovisat siffran 11 96 ivinst - det är förelagets uppgift. (ArbetsmarknadsministernRolf Winén: Det är fel.) Delär inte alls fel - det är på detta sätt. Men företaget vill ha 20 96 i vinst,och det är aktieägarnas krav. Vinsten är alltså inle tillräckligt stor. Sedanvet vi atl det är så som säger, atl godkänner atl manfår föra ul kapital. Men vilken är uppfattning om detta med lankepå vad håller på med, etablering i frizonerna? Anser inle vi måste börja få ett stopp på del här? Jagefterlyser igen svar på frågan på vilket sätt fackföreningarna och de fackligaorganisationerna har inflytande över kapitalexporten, som sade fören stund sedan. På vilket sätt har de inflytande? Har graflkerna fått vara medatl godkänna Esselles ullandselableringar? Det är en stor fråga som nu tar upp i samband med sinfråga om i , nämligen huruvida våra stora svenska företag skallkunna etablera sig utomlands och de villkor som gäller för utförande av kapitalfrån . För att diskulera den krävs ett annat tillfälle än en frågestundhär i kammaren. Min uppfattning är naturiigtvis att de som vakar överullandsetableringarna skall göra del i enlighet med och våralöntagares intressen. Del är också det som sker i valutastyrelsen. BERTILMÅBRINK (vpk): Det är rikligt all del är en stor fråga, men den hör hemma i deltasammanhang. Varkenjag eller de anställda vid i har fån något besked om vad de 60-65anställda vid i - tydligen godkänner och denfolkpartisliska regeringen handlingssätt här - skall få försysselsättning. Vad har den folkpartisliska regeringen all erbjuda dem, RolfWirtén? AMS-ålgärder -ja, de är naturiigtvis nödvändiga för tillfället. Men vadskall de fö för sysselsällning på lång sikt? Jag nämnde de 33 kvinnorna. Vadhar atl säga till dem konkret? ömåtgärderför att garantera sysselsättningen i Jag har sagt atl vi skall försöka fö till stånd en fortsatt produktionför dem som är verksamma inom Varv. Jag hoppas atl förhandlingarna skallgå i lås. Närman ställs inför en friställning - som tydligen blir nödvändig i -är del,som också medger, nödvändigt atl göra arbelsmarknadspolitiskainsaiser. Och del skall ske också i delta fall. Låt mig bara för att vi i faktiskt satsat så myckel som 131milj. Det visar vad regeringen vill göra för atlhjälpa människor som inte har sitt jobb kvar. Den politiken kommer vi attfortsätta, som det naturligtvis gäller alt få till slånd en offensivnäringspolitik som ger möjligheter till nyetableringar och nya jobb inomGävleborgs län liksom inom i stort. Men del ärett problem som inte gåratl lösa från den ena dagen lill den andra. Det gäller därför all underövergångstiden satsa på arbelsmarknadspolitiska åtgärder. BERTILMÅBRINK (vpk): Jag har inle, , ifrågasatt AMS-ålgärderna. Jag är välmedveten om alt man tvingats sälta in stora resurser i för alt tahand om de människor som har slagits ul. Beredskapsarbeten är ocksåtillfälliga åtgärder. Del är det långsiktiga Omåtgärder med anledning av den hotande krisen inom gummiindustrin i Där har varken den tidigare borgeriiga regeringen eller denfolkpartisliska regeringen kunnat visa pä någonting. Vad som händer hela tiden- i och i länet i övrigt - är all det ständigt försvinner en massaindustrijobb. Det kommer inga nya industrijobb i slällel. Där har ni inle någonsom helst politik alt visa på. Och inle heller när del gäller de 65 människornavid . Ni haringentingannalatterbjudaän AMS-ålgärder föratt hjälpligtklara silualionen närde sparkas ut frän sina jobb. Men jag tror inle de nöjersig med det. AMS-ålgärder är bra, men de vill ha ell jobb, känna alt de gör eninsals, för så fungerar människorna. Överiäggningenvar härmed slutad. § 10 Om åtgärdermed anledning av den hotande krisen inom gummiindustrin i ArbeismarknadsminisiernROLF erhöll ordet för all i ett sammanhang besvara dels yö/TJvewKo/is(vpk) den 18 oklober anmälda fråga, 1978/79:36, till indusirimin\slern,de\sHans Petterssons i (s) anmälda fråga, 1978/79:67,och anförde: i och har ställt frågor omutvecklingen vid . tar upp behovet av slöd lill Tretorn, medan fråga rörbehovet av kontroll av ett sådant stöd. Jag besvarar, efter samråd med chefernaför handels- och industridepartementen, båda dessa frågor i elt sammanhang. Riksdagengodkände två avtal mellan staten och . I det enaavtalet förband sig Tretorn alt mot ett försörjningsberedskapslån på 25,5milj. kr, uppräuhålla viss produktionskapacitet av bl.a. gummistövlar. I det andra avtalet förband sig företaget att mot ettsysselsättningsbidrag på 5,6 milj. kr. dämpa takten i desysselsäitningsminskningar som var nödvändiga för all säkra förelagelsfortsatta verksamhet. Sedandessa avtal ingicks har förutsättningarna för företagets verksamhet försämratsavsevärt. meddelade företaget atl man inte kunde uppfyllavillkoren i avtalen, som därmed har förfallit. Några pengar har inte betalatsut. Enligtden rekonsimklionsplan som företaget nu upprättat behöver sysselsättningenminskas med drygt 500 personer, varav 460 i . Företaget har begärtstatligt slöd i form av induslrigaranlilån för atl genomföra dennaomstrukturering. Regeringenär inte beredd au bevilja Tretorn statligt likvidiieisstöd i form avinduslrigaranlilån. Enligt förordningen skall sådana lån i första hand ges förall främja utvecklingen av små och medelstora industriföretag. Jag anser, atlföretagel genom omdisponering av egna resurser saml det bistånd som man börkunna påräkna från sina normala kreditgivare skall kunna säkra det likviditetsbehov somomstruktureringen kräver. Underförutsättning att Tretorn kan lösa sina likviditetsproblem på den allmännakredilmarknaden avser regeringen alt förelägga förslag om ett nyllavtal för all säkra gummislövelproduktionen. Därvid kommer regeringen också allföreslå an tidigare anvisade medel får användas i enlighet med syftet i detursprungliga sysselsättningsavtalel. Förslagetlill nyll sysselsätlningsavtal innebär atl företaget - ulöver 2,9 milj. kr. somman redan uppfyllt villkoren förenligt del ursprungliga avtalet -skall få 2,1milj. för atl upprätthålla sysselsättningen för 75 personer vid blandnings-och bollbeklädnadsenheierna . Förelaget har vidare förklarat sigberett all upprätthålla verksamheten vid blandningsenheten t. o. m. ,eller så länge del föreslagna gummistövelavtalet kommer au löpa. De fackligaorganisationerna vid företagel har tillstyrkt avtalsförslagei. Närdet gäller fråga om importverksamheten vill jag framhålla atldet inle kan vara rimligt alt i samband med slöd till produktion inom ettförelag försöka hindra just detta förelag alt bedriva annan verksamhet, som äröppen för alla andra företag. Dessutom är det så, att en stor del av desysselsatta inom Tretorn är direkt beroende av handelsverk-samhelen. Omåtgärder med anledning av den hotande krisen inom gummiindustrin i (vpk); Jag ber attfå tacka för svaret. Tretorni aren gammal klassisk Skåneindustri, och dess läge är allvariigl.Hundratals människor holas nu i sin försörjning. Till stor del är del människorför vilka det råder särskilda svårigheter pä arbetsmarknaden, I västra ärarbetsmarknaden oerhört kärv. Och den som är kvinna, medelålders ochindustriarbetare står överallt sisl i köerna. Därför skulle jag vilja utvecklamin fråga till arbetsmarknadsministern: Vad händer nu vid Tretorn? Tretornhar tidigare erhållit statligt slöd. Varför blev då lägel ändå så dåligt? Vadanvändes del stödet till? Gummiindustrin har ju haft välkända strukturproblemoch tvingats lill omfattande förändringar. Vad har Tretorn genomfört förförnyelse? Dess anläggning är en gammal, sliten och urarbetsmiljösynpunkl dålig fabrik. Varför gick inte staten in för en förnyelsenär slödel gavs? Del har ju länge stått klart atl den traditionellainriktningen skulle skapa problem. Nusvänger i stället regeringen om och lämnar Tretorn mer eller mindre ät sigsjälvt och betraktar nedskärningarna som oundgängliga ulan att ens diskuteradem. Man överlämnar de anslällda hell och hållet i de privata bankernas händer,för del är på dem likvidileisproblemel nu hänger enligl , Det ärockså typiskt au här inte vill diskulera del som kanske vore enkärnfråga , nämligen ägandeförhållandena. Del ärju de som är roten ochupphovet lill atl det går som det går, Allastäder i Väsiskåne är nu förbundna med vacklande förelag och branscher. Vadfinns det för planer pä långsiktiga insatser för denna region. ömåtgärder med anledning av den hotande krisen inom gummiindustrin i Och vad blir det av dem som, enligl arbetsmarknadsministern,oundgängligen kommer alt slås ul från Tretorn, slås ut från jobb som de kanskehaft under slörre delen av sitt liv? Vilken framlid väntar dessaTretornarbetare den dag fabriksportarna slutgiltigt har slagils igen bakom dem?Rolf talar om del nödvändiga i att skära ner arbetsstyrkan, men vad harhan som arbetsmarknadsminister för program för alla dem som skall köras ut? HANSPETTERSSON i (s): Jag ber atl få lacka arbetsmarknadsministern för svaret. Anledningenlill min fråga är jusl ulvecklingenvid Tretorns gummiindustri i somtyvärr bara pekar ål elt enda häll, nämligen ål en nedläggning av fabriken. Företagethar fält statligt stöd för sin tillverkning av bl. a. stövlar.När stödet inrättades - det var den socialdemokratiska regeringen som gjordedet-bestämdes alt stövlar lill ell antal av 650 000 par skulletillverkas av beredskapsskäl. Ungefärsamtidigt beslutade regeringen om en importreglering av skor; dettanaturiigtvis för alt uppnå en viss balans mellan den inhemska produklionen ochimporten av liknande artiklar. Vad som sedan hänt är att man skurit nedambitionsnivån från 650 000 par till 400 000 par per är. Delförsta den borgerliga trepartiregeringen gjorde var att slopaimporlre-gleringen, vilket naturiigtvis inneburit en högre import. Viimporterar 70-75 96 av vårt behov av gummistövlar. Detta innebär givetvisen lägre produktion. Meningenmed stödpengarna skulle naluriiglivs ha varit att man kunde bibehållaproduktionen och all de anställdas jobb skulle tryggas. Men så har ingalundablivit fallet. Så sent som för en månad sedan varslades 460 anslällda om uppsägningarfrån sina jobb. Ingen tror att del stoppar med delta. De fackliga företrädarnafrån , som deltagit i förhandlingarna om företagetsframtid tvivlar inle på alt förelagsledningens slutmål är attlägga ner produktionen vid fabriken i . Jaghar riklat tre frågor lill arbetsmarknadsministern. Den första harjag fått svarpå. Arbetsmarknadsministern säger atl man inle skall hindra-förelag alt bedrivaannan verksamhet som är öppen för alla andra företag. Delta ärju ingen annanverksamhet. Det gäller här import av gummistövlar från lågprisländer vilkadirekt konkurrerar med den del som vi av beredskapsskäl lämnarstalligt slödlill. Jag vill på nytt fråga: Anser arbetsmarknadsministern atl detta ärriktigt? Denandra frågan är: Har staten någon form av kontroll över hur stödpengarna haranvänts? Deniredje frågan är; Om nu stödpengar skall användas, kommer dåarbetsmarknadsministern aU medverka lill alt samhällel och de anställda färkontroll över dessa? Jag vill upprepa dessafrågor. De frågor som här på nytt reser harjag svarat på, somhan konstaterade. Men jag skall gärna ytterligare utveckla svaren något. Mankan inte direkt förhindra Tretorn alt bedriva handel med importvaror. Dettillåts för skobranschen och för den delen också för tekobranschen i slorl. Mankan dä naturligtvis inte göra några direkta begränsningar för det ena eller detandra enskilda företaget, ulan de generella regler som gäller måste också gällaför Tretorn. Något annat skulle vara orimligl. Vadvi här försökt atl göra är atl på bästa möjliga sätt ha en kontroll över de pengarsom går in i företaget. Jag vill erinra om alt staten salt in en representant istövelbolaget för att bevaka hur man sköter de medel som kommer från denoffentliga sektorn, från staten. Där finns naturiigtvis också hela tidenlöntagarrepresentanter som följer styrelsens arbele och verksamheten inomföretaget i slorl. Del är självklart atl dessa har inlresse av atl de pengarsom man går in för alt siödja sysselsättningen med används på bästa möjligasätt. Jag tror att och jag är överens om atl del är denmålsättningen lönlagarna har. Meddel statliga stödet lill Tretorn -jag har redan i mitt svar sagt att det främstgäller stövelproduklion av beredskapsskäl - vill vi hjälpa de människor som ärsärskill utsatta i den omstrukturering som är på gång, människor som måstelämna företaget. Med hjälp av sysselsätlningsslödet kan omstruktureringen ske ilångsammare takt. Däremoiharjag sagt all vi inte är beredda atl gå in med ytterligare pengar i form avindustrigarantilån. Det aren stödform som i första hand äravsedd för mindre ochmedelstora företag. Och del finns f. ö. tillgångar inom Tretorn-koncernensomjag tror man kan realisera föratt klara den omstrukturering som ärnödvändig. Det avgörande är atl man hjälper företagel på elt sådant säu atl delfåren bättre framtid. Del innebär inte alltid nya statliga pengar som kanskesnabbi förbrukas. Viktigare är all framtvinga en lösning som tryggarsysselsätlningen för de anslällda. Deltaär del mål som vi har för vår politik gentemot Tretorn, och jag hoppas alt delrespekteras av såväl som .