prot · G209158 · 1978-12-31 00:00:00 — Dessa företag har dessutommöjligheten - och de använder den också - all ulnyllja de uppburna medlen utanatt betala ränta för dem. Och det rör sig inte om små belopp, om man räknarsamman summorna. Moms är andras pengar som företagen alltså kan använda.Detsamma gäller inkomstskallen, och det är inte heller några små summor, om manräknar samman beloppen. Inte heller det är företagens pengar, utan det ärandras pengar som företagen har möjlighet atl använda under en viss tid.Detsamma gäller de sociala avgifterna, som företagen använder innan de levererarin dem till staten. Nej,, kom med andra argument än dem som logs fram i den senasteomgången! De argumenten gjorde det bara värre för politik. är så bekymrad för alt de mindre förelagen inte skallklara faktureringsmeioden och menar att vi under en övergångslid kunde habehållit konlanlmetoden, som de nu i allmänhet tillämpar. Men det beslut som vii dag av allt all döma kommer alt falla gäller fr. o.m. inkomståret 1981.Vederbörande företag och skattemyndigheter har alltså dels resten av delta år,dels och dels 1981 för alt förbereda sin omläggning lillfaktureringsmeioden. Och Jag tror inle att de har sämre bokföringskunnighet änatt det ganska smidigt skall gå att genomföra. Mankan ocksä, , länka sig den möjligheten atl en hel del av företageninom detaljhandeln, som följer kontantmeioden, går över tillfaktureringsmeioden enbart av den anledningen all de den vägen vinner en del ilikviditet, eftersom de säljer kontant och köper på långa krediter. Närdel gäller basbeloppsanknylning av gränserna för hel- och halvärsredovisningvill jag framhålla alt Jag, rent allmänt sett, är mycket entusiastisk lill basbeloppsanknylningi olika sammanhang, inom både skatte- och pensionssystem. Jag har också i mitlinledningsanförande sagt atl jag lycker alt det är rikiigl och att vi kan länkaoss något sådant. Menhär är det ett nytt system med helårs- och halvårsredovisning som vi erbjuderde minsta företagen. Del gäller atl se om de sköter detta på ett sådant sättatt det inte uppstår svårigheter med inlevereringen av inkasserade belopp. Däkan det vara lämpligt all börja med fasta gränser. sig att det förekommeralltför mycket av försummelser frän dessa företags sida kommer ju deras antalefler hand atl minska, eftersom det fasla beloppet gör att det blir färre ochfärre företag. Skulle det däremot gå bra med detta redovisningssystem har bådebudgetminister och utskottet sagt all de är beredda att ompröva enomläggning till basbeloppsanknytning av dessa gränser. BoLundgren blandade in del beslut vi fattade omstämpelskatten. Han gjorde sig faktiskt skyldig till eu litet fel, därför atlbeslutet om höjning av stämpelskatten syftade till all delvis finansiera denkommunalskatteutjämning som vi beslutade om här i och som moderaternainle vill medverka till. Del fattas tyvärr fortfarande en del medel för altfinansiera den kommunalskattesänkningen, men det flr vi återkomma till isamband med all vi senare diskuterar energiskallen. Men inte heller där villmoderaterna vara med och finansiera. Vihar från sida hela liden sagt att om vi sänker den statligainkomstskatten eller kommunalskatten - del senare har vi redan fatlat beslut om- måste vi i det budgetläge som vi för dagen befinner oss i se till att vifinansierar sådana reformer. Redovisningav mervärdeskatt, tv. JOHANOLSSON (c): Till vill Jag säga att ändringarna beträffanderedovisningsperioderna gäller mycket små företag, sädana som har enårsomsättning . Jag vill bestrida att där skulle förekommaslora skatleundandraganden, som menade atl det gjorde genom enmängd konkurser. Jag tycker att det är fullt berättigat och rimligt att man rationaliserardenna skaliehaniering. Om man kan ta bort 350 000 deklarationer får manresurser som kan användas på ett mycket effektivare sätt pä annat häll. Detirorjag man tjänar på även ur skalteindrivningssyn-punkt. TillBo Lundgren vill Jag säga att etl samband mellan bilaccis och mervärdeskattfannsen gång, men del har därefter brutits . Jag kan ocksåpåminna om atl bilaccisen har varil oförändrad i många är. Jag kan inle anseatt det nu skulle vara nödvändigt atl sänka den. Värt nuvarande budgetlägetalar i hög grad föratt staten måste se till att få inkomster. Härrör det sigom 120 milj. kr. Till vill jag lill slut bara säga atldel är klart alt det vore bra om vi kunde ha en enda metod, men eftersomverkligheten är sådan att vi inle kan vara konsekventa frågarjag mig om maninie hade kunnat spara med faktureringsmetoden med hänsyn till denopinion som har kommit till uttryck just frän småföretagens sida. Där uppstårverkligen problem, vilket har redovisats av tunga remissinstanser påskatteområdet. BO (): När jag drog slutsatsen all man genom de här åtgärderna, liksomtidigare när det gällde förslaget om den statliga inkomstskatten ochstämpelskatlehöjningen, har flu elt höjt skattetryck i förhållande till Redovisningav mervärdeskatt, m. m. regeringens förslag utgickjag bara från regeringsförslagen. Hade vi antagit förslagel om marginalskatiesänkningarplus stämpelskatlehöjningen hade vi haft eu sämre statsfinansiellt läge än f n.Del är alltså realiteter, oavsett hur pengarna skulle användas. Summan av bäggeförslagen har alltså blivit ell höjt skattetryck. Det är en realitet f n. NILSHÖRBERG (fp): är fortfarande orolig för all vi inte har kunnat behållakontantmeioden för de mindre förelagen. Han menar alt eftersom vi ändå måstegöra undanlag i lagstiftningen kunde vi ha haft kvar kontantmeioden för demindre företagen. Det är faktiskt så, som också vet, alt det ärytteriigt få förelag som kommer alt få den dispens som länsstyrelserna flr rällall bevilja. Frågan är om del blir fier förelag än alt man kan räkna dem på enahandens fingrar. Kanske är det bara en länsstyrelse som blir aktuell för allbevilja sådana dispenser. Jagtror all man efter den reform som vi nu kommer atl fatta beslut om utan tvivelkan säga au vi har ett enhetligt uppbördssystem och atl mycket är vunnet förhela mervärdeskaltesyslemel genom atl en sådan reform nu genomförs. JOHANOLSSON (c): senaste inlägg var ganska märkligt. Är man inne på attdra åt skruvarna så hårt all den dispensmöjlighei som vi har diskuterat såmycket för de företag som har stora likviditeissvårigheler skulle komma attgälla endast länsstyrelse och de företagen kan räknas pä ena handens fingrar,då tror jag alt man är inne pä fel väg. Jag tycker atl verkligheten också här fårge svaret. Jaggodtar i det fallel proposiiionen med de förbättringar den har fått underutskottsbehandlingen - del talas nu om "särskilda skäl" för dispens.Sedan får vi se hur många som kommer in under den bestämmelsen. Jag vill iniebinda mig för alt det skall bli bara fem företag som får dispens. Jag tyckeratt man bör vara ganska generös i börian för atl inle ställa till mera krångelän vad som krävs för alt fä ett skattesystem som fungerar. Överiäggningenvar härmed sluiad. FÖRSTE VICE TALMANNEN: Propositioner ställs förslbeträffande reglerna om redovisningsperioder och om uppskov med betalning avmervärdeskatt. Därefter företas utskotlets hemslällan i övrigt under mom. 1till avgörande i etl sammanhang. Reglernaom redovisningsperioder och om uppskov med betalning av mervärdeskatt Propositionergavspå bifall lill dels utskottels hemslällan,dels motionen nr 2619 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densomvill alt kammaren bifaller skalieutskottets hemställan i betänkandet nr 52 mom. 1 såvitt avserreglerna om redovisningsperioder och om uppskov med betalning avmervärdeskatt röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil moiionen nr 2619 av m. n. i Redovisning av met värdeskatt, IV. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 1 av AlvarAndersson m. n.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill aU kammaren bifaller skatleutskotteis hemställan i betänkandel nr 52 mom. 1 i övrigtröstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då JohanOlsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 149 Nej - 106 Avstår - 1 Mom. 2 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avAlvar m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Nr 158 Den som villan kammaren bifallerskatleutskottets hemställan ibetänkandet Måndagenden "" 52 mom. 2röstar ja, "'" j '" ""ostar nej. Vinnernej har kammaren bifallil reservationen nr 2 av Redovisning av m. fl. meiyärdeskatl, m. IV. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 149 Nej - 106 , Avstår - 1 Propositionergavspä bifall lill dels utskottets hemställan,dels motionen nr 2619 av . i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller skalieutskottets hemställan i betänkandet nr 52 mom. 4 röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil moiionen nr 2619 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då TommyFranzén begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 3 av KurtSöderström och i motsvarande del, och förklarades den förraproposiiionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller skatteutskottets hemslällan i betänkandel nr 52 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Dä Bo Lundgrenbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Föredrogs skatteutskottels betänkande 1978/79:56med anledning av motioner om reklamskall. Idelta betänkande behandlades motionerna 1978/79:578av () och (), vari hemställts alt riksdagenbeslutade upphäva skallen på reklamtrycksaker, 1978/79:582av m. fl. (m), 1978/79:1710av () samt 1978/79:1745 av () och BengtSjönell (c), vari hemställts all beslulade upphäva skatten påreklamirycksaker. 1. beträffandeslopande av skatten på reklamtrycksaker att skulle avslå a. motionen1978/79:578, b. motionen1978/79:1745, 2. belräffande slopande avannonsskallen för dagspressen att skulle avslå motionen 1978/79:582, 3. belräffande undantag frånannonsskatt för uppgifter i telefonkatalogen att skulle avslåmotionen 1978/79:1710. Reservationhade avgivits beträffande slopande av skatten pä reklam-trycksaker av KurtSöderström (m), () och () som ansett altulskotlei under 1 bort hemställa auriksdagen med bifall till motionerna 1978/79:578 och 1978/79:1745 begärde attregeringen lade fram förslag om slopande av reklamskatten på reklamirycksaker. Ett av de områden som erbjuder mest krångel och byråkrati för företagoch skattemyndigheter är reklamskatten. Vad som enligt reklam-skattelagen ärreklam beror på syfiet med trycksaken. Men bedömningen försvåras av all det äriryckeriei som ärden skallskyldige och som sålunda har all avgöra vilkei syftebeslällaren har med en viss trycksak. Tryckerierna tvingas därigenom lill svårabedömningar av vilka irycksaker som är skalleplikiiga, diskussioner medkunderna, inhämtande av uppgifter om syfte, spridning osv. Tryckeriet måsledessutom ta ansvar för uppgifternas riktighet och i vissa fall skönslaxera sinakunder. Om tryckerierna gör felbedömningar kan de få svårt att efterdebiteraskatten och hotas dessutom av dryga straffavgifter. Trotslagändringar och trots betydande informationsinsatser från riksskatteverketoch berörda branschorganisationer har man inte lyckats få fram klara principerför vilka irycksaker som skall skattebeläggas. Erfarenheterna har enligt våruppfattning visat att reklamirycksaker inte lämpar sig för beskattning.Regeringen bör därför lägga fram förslag om slopande av reklamskatten påreklamirycksaker. Är del möjligt att föreslå ett borttagande avannonsskatten vore det givetvis utmärkt. Meddetla, herr talman, ber Jag att fl yrka bifall lill den till skatteutskottetsbetänkande fogade reservationen. ERIKWÄRNBERG (s): De motiveringar som finns i skaiteutskottets betänkande uppmanarjagvarochen i kammaren här atl läsa, och Jag ber nu endast att få yrka bifall tillutskottets hemslällan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av KurtSöderström m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeJa besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller skatteutskouets hemslällan i betänkandet Nr 158 nr56 mom. 1 röstar Ja, den den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. n. Reklamskatt Vid omröstning genom uppresningförklarades nertalei av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 2 och 3 Kammarenbiföll vad utskotiet i dessa momeni hemställt. §5 På förslag av förste vice talmannen beslöts alt kammarens förhandlingarskulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. §6 Förste vice talmannen meddelade alt på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle civilutskottets belänkande nr 37 uppföras främst bland tvågånger bordlagda ärenden. §7 Kammaren åtskildes .