prot · G20991 · 1978-12-31 00:00:00 — -Och lur var väldet, för all del, men då tyckerjag det är nästan oförskämt alt sä omedelbartefter del alt man lämnat regeringen sälta i gång med samma gamla visa igen. Dessulomskall man ha klart för sig all under den liden ökade ocksä statsskulden på ettsätt som den aldrig hade gjorl tidigare. Del betyder alltså atl man inle hadelyckats dra in pä utgifterna ulan man fortsatte med dem i vanlig fart, men manlånade pengar till dem. skall jag gå över till produktionsfaktorsskallen. Den behandlas imotionen 1629 till årets . Det lorde f ö. ha framgått av den fördadebatten alt så är fallet I den motionen yrkas all regeringen skall fö iuppdrag all utarbeta etl förslag lill produktionsfaktorsskalt vilken skallböria tillämpas fr. o. m. . Denborgerliga ulskollsmajoriteien vill inte vara med om en sådan framställningtill regeringen utan avstyrker förslaget kort och kärnfullt. Man går inle in pånågra sakfrågor alls, ulan säger bara all nägon åtgärd inte är påkallad, eftersomman från budgetdepariemenlel har inhämtat alt regeringen har för avsikt atlinom kort tillsätta en ulredning med uppgift aU förutsättningslöst pröva fråganom en produktionsfaklorsbeskattning. Vireservanter är inle nöjda med elt sådant till intet förpliktande förslag, ulanvi tycker att utskottet borde ha kunnai prestera något slag av viljeyttring.Nog kan man frukta alt också delta förslag till en mycket blygsam förnyelse avvårt skattesystem - för del är det som del är frågan om - kommer alt hamna i enslor ulredningskvarn och att åratal kommer alt förflyta innan ärendet blirföremål för prövning. Del ärdärförsom reservanierna nu vill atlriksdagen skall göra en beställning hos regeringen, en beställning som innebäratt man skall framlägga lagförslag lill en produktionsfaklorsbeskattning.Vi reservanter är medvelna om atl lekniska besväriigheler kan föreligga påenskilda punkter, och del är delta som gjorl atl vi inle har låtit värreservation åtföljas av någon lagtext. Kanslihusets resurser är dock sä storaatl vi har anledning tro atl del inle skall bli nägra större besväriigheler attåstadkomma den produkt som vi begärt. Imotionen 1629 har vi i grova drag skisserat hur en produktionsfaktors-skattskall se ul och vilka komponenter av produktionsapparaten som bör utgöra basenför skatteuttaget. Det som uppräknats eller inte uppräknats är inga heligaling. Förslagel från oss är mera en principlösning än ett detaljförslag. Dockär del så utföriigt att del inte bör vara nägra som helst svårigheter förbudgetdepartementels experteratt utforma etl lagförslag som regeringen kanunderställa . Eltslarki skäl för kravet att redan lill hösten ha ell förslag omproduklionsfaklorsbeskallning äratt kommer attställas inför en situation som innebär att behov föreligger av storainkomstförstärkningar. Vi har fött besked om atl regeringen kommeratl lägga fram förslag lill skattesänkningar utöver indexsysiemet men att deinkomstförstärkningar som behövs för att kompensera bortfallet inte kommer atlpresenteras fullständigl förrän lill hösten. Jag har fött en något annanuppfattning sedan budgetminislern här har sagl alt han kanske kommer altfinansiera slörre delen av sänkningen. Det är säkert inle bara lösa antagandenalt det blir konsumtionsbeskattningar av olika slag som kommer att användas föratl betala de skattesänkningar man tänkt genomföra. Jag tror att det är bra förriksdagen atl ha ett alternativ som kan vägas mol momsen eller annankonsumtionsbeskaltning, vilket varit de borgerliga regeringarnaskäraste inkomstkälla om man bortser från lånefinansieringarna. Ioch för sig är beskattningar av olika komponenter i produktionen ingenting nyttVi har således haft arbetsgivaravgifter . Ävensocialförsäkringsavgifien ligger ju pä produktionen. Produktionsfaktorn energiär som alla känner till ocksä belastad med en skatt, och även andra områden kananges. Vadsom är nytt idet förslag som återfinns i molionen 1629, lill vars förmånsocialdemokraterna har reserverat sig, är atl man vill ha en enhetlig skalt pådet produktionsvärde som avkastas av faktorerna arbete och kapital. Vihar uppfattat det sä all det som mest kritiserades i del gamla systemet medarbetsgivaravgifterna var alt del skedde en ensidig beskattning av lönerna ochatt skatten därför var orättvis mot de företag som hade många anställda tillskillnad mot dem som i slällel var slarki kapitalintensiva. Den kriliken skötgivetvis en del över målet om det var fråga om skatteomläggningar som skedde isamband med avtalsuppgörelser på arbetsmarknaden, där en omväxling ägde rummellan sänkta statliga skatter och avgifter som i stället påfördesarbetsgivarna. De sänkia skatterna var då ett skäl för återhållsamhet medlönekraven och i stället ökade förelagarnas belastning med social- ellerarbetsgivaravgifter. Ävenom man alltså kan göra gällande all det för arbetsgivaren är likgiltigt omersättningen för arbetskraften belalas ut i löner eller arbetsgivaravgifter såkom de ökade kosinaderna ändå all bli etl skäl för atl försöka ersätta denmänskliga insatsen i produktionen med insalser av maskiner - alltså enkapitalinsats. Möjlighelerna härvidlag är givetvis olika för olika förelag. Skeren ökning av arbetsgivaravgifterna utan en avlösning med nägon skallesänkningföreligger givetvis större skäl all förmena all en viss snedvridning sker avkonkurrensen mellan företag som bedriver produklion mest med maskineroch deförelag som mest har människors arbetskraft som förnämsta produktionsmedel. Delär mol denna bakgrund som vi nu föreslår au basen för enproduktionsfaktorsskalt skall utökas från en renodlad arbetsgivaravgift,baserad på lönen, till en skatt på produktionsfaktorerna arbete och kapital.Det är inle kapilalel som sädani som skall beskattas utan kapitaletsproduktionsresultat. Delta kan ske på sådanl säll att företagens bruttovinsl ärbeskattningsunderlag, men att den leoreliska eller prakliska förslitningen avkapitaltillgångarna undanias genom alt avskrivningar som är tillåtna inominkomstbeskattningens ram för dras frän bruttovinsten innanproduktions-faklorsskattens underiag är fastställt Normall tillåts ju inominkomstbeskattningens ram större avskrivningar än den fysiska förslitningen,men den avvikelsen är inle större än all man kan bortse från den för atl föenkelhet i systemet Självfalletmåste också brutlovinsien minskas med eriagda skatter, och i den månsocialförsäkringsavgiflerna inle redan minskal brutlovinsien mäste ocksä hänsynlas lill dessa, innan underiaget för produktionsfaklorsskatlen är klart. Sammanfattningsvisföreslår vi alltså all en produkiionsfaktorsskatt skall baseras på alla erlagdalöner pä samma sätt som den tidigare arbetsgivaravgiften samt därulöver pä denbruttovinsl, minskad med avskrivningar, skaller och sociala avgifter, somuppstår hos aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar och enskildaföretag. Vi ifrågasätter ocksä om inte den del av utgifterna som nedsattbrutlovinsien och som består av representationsavdrag också borde ingå iskatieunderiagel. Skälet härtill skulle vara atl i detla avdrag ingår en stordel av prival konsumiion, som rent principielll borde vara skaliebelagd medinkomstskatt men som alltfort godkänns som en omkostnad i rörelsen. Samma sakgäller olika former av löneförmåner, som drar nedbrutlovinsien men som inte är underlag för löneavgiften f n. Vadär då skälet till alt socialdemokralerna nu anser atl tiden är mogen för enomläggning lill en utökad produkiionsfaktorsskatt? Rent principielll kan sägasatt vilket skattesystem som än används är det vår mer eller mindre nyttigaproduklion som lill sist betalar kostnaderna. Landels och medborgarnasvälstånd är således beroende av de nyttigheter medborgarna lyckas prestera.Skatten är etl medel som används all avdela viss del av produktionsresultatetlill gemensamma ändamål. är givelvis en mycket slor förenkling av delskattesystem som används. Jag tror ändå alt det på elt myckel bra sättkan förklara varför vi anser atl produkiionsfaktorsskatt är en god skatteform idagens läge. Kritikriklas nu mot inkomstskatten för atl den genom sin starkt progressiva form ochkommunalskatternas siarka stegring därtill inle längre är den idealiskaavvägaren av produktionens resurser och dess användning. Inkomstskatten kanvara produktionshämmande. Krilikhar riktats mol den direkia konsumiionsbeskattningen, som ju vänder sin lungaände nedåt mol dem som till livets nödtorft måste använda nästan hela sininkomst Vi harju konstaterat all mervärdeskatten knappast kan fungera ulan ellslorl, utbrett bidrags- och subventionssystem. 1 etl sådanl läge anser vi alldel vore bättre att flytta över en del av det proportionella skallesystemet närmarekällan. Meningen med en produkiionsfaktorsskatt är alltså alt avdela en del avproduktionsresultatet till allmänna ändamål, innan det fördelas lill löner ochkapitalavkastning. Hur det som sedan blir kvar skall fördelas är en fråga somavgörs pä vanligt säll mellan arbetsmarknadens parter. Varföranser vi då alt en produktionsfaktorsskalt är överiägsen en allmänkonsumiionsskati? Jo, därför att konsumlionsskalien kommer i sisla ledet av envaras vandring och fördyrar varan, och därför atl prishöjningarna föderkompensationskrav. Därtill skall ocksä läggas vad jag förut sagt omkonsumtionsskallernas tyngd för små inkomsttagare. Inkomstskatternasomflyttning frän direkt skatt till nägon annan skatt skulle innebära atlbeskatlningsledet flyttas ytterligare ell steg bort från produkiionen, om dendelen av skatten läggs på momsen. Del betyder att skattebördan också flyttasfrån exportindustrin och över pä andra. Därmedärjag inne pä den del av kriliken mol produktionsfaklorsskatlen som menar attdenna nya skalteform skulle snedvrida konkurrensen mellan importen ochhemmaproduktionen samt atl exporten skulle försvåras och fördyras. Dennatolkning av produktionsfaktorsskatten är i grunden felaktig.Produktjonsfaklorsskatlen är ingen konsumtionsbeskaltning som fördyrar varanoch som måsle lyftas av, innan en vara exporteras. Denna nya skalt tas frånproduktionen direkl, och del är möjligt atl den minskar utrymmet förkapitalökningar och löneökningar, men det gör ju f ö. också andra kosinader,exempelvis höjda oljepriser, energiskatt osv. Om vi kan minska denstatliga och den kommunala skallen, så innebär det också minskade lönekravoch minskade krav på kapitalavkastning. Alt betala dessa skaltelältnader medhöjningar av momsen skulle betyda all exportindustrins folk inte skulle varamed och beiala de offentliga utgifterna, som vi i slort varit överens om. Sammaargument kan användas om landet behöver öka den totala skattebördan. Enligt våruppfattning måsle alla vara med och beiala en sådan ökning. Del är den totalasamlade produktionen som skall betala, och vad finns det dä för anledning allförsl fördela produktionsresultatet för all därefter med myckel ojämnt resultatta av medborgarna det som behövs? Det är bällre all fördela del direkl iprodukiionen. Auvi vill ha en övergång från den direkia inkomstskatten lill en produktionsskattinnebär inle alt vi vill avskaffa den progressiva beskattningen i dess helhet.Enligt vär uppfattning måste en progressiv inkomstskatt finnas kvar så länge vihar en sä ojämn inkomstfördelning som vi har. Skatlesystemet kommer iroligenför all framtid att behöva ha ett progressivt inslag för alt nå den utjämningsom de flesta eftersträvar. Enangelägen uppgift på skatteområdet just nu äratt minska bördorna av de tungakommunalskatterna. Socialdemokralerna hade ell förslag om hur detlaskulle gå till, och längre fram kommer vi att upprepa det förslagel. Men förall finansiera skattebortfallet måsle en inkomstkälla anvisas. Momsen är i dag20 96. Övriga indirekta skallekällor ger inle myckel. får vi inte vara räddaalt lilla på andra skatlekällor som beiyder något och som inte orsakar skador isamhällel. Med det anförda ber jag alt fö yrka bifall till reservalionen iskatleulskotlets betänkande. () kort genmäle: Del behövs pengar för värd, försvar och utbildning. Därför behövs detskatter. - Del är fullständigl rikligt. Därför har vi från moderat sida inlekritiserat alla skatter. Däremoi kritiserar vi vad man f n. synes vara på vägatt göra, nämligen atl höja skattetrycket så kraftigt atl det blir mindrepengar till angelägna ändamål. Delblir mindre pengar till angelägna ändamål om man införell skattetryck som ärsådanl atl det skadar de välständsbildande krafterna i landet. Vi ser klaralecken på det. Vi har i hafl en långsammare ekonomisk tillväxt än iandra jämförbara länder. Dessa skallehöjningar leder dessulom till allförelagen inte klarar all hålla tillräckligt hög sysselsättning, ulan delbehövs en massa statsutgifter föratt täcka de luckorna, och hushållen klararefter all ha belalal höga skaller inte sin ekonomi ulan behöver ytteriigarestöd. Jag kan inle se annat än atl della är en skattepolitik som är skadlig.Det blir mindre pengar lill de angelägna ändamålen om man fortsätter på detviset Därför,, sänkte trepartiregeringen -alltså den regering där del varmoderater med - de skatter man hade inflytande över, nämligen det totalaslalliga skattetrycket Del är beklagligt all kommunerna fortsatt alt höja sinaskaller. All vi avvecklade löneskatten innebar dock förbättrade ekonomiskaförhållanden för kommunerna, så all kommunalskatten i den senaste omgången kundestiga mycket litet. Omherr för igenom alla de skyhöga skalleökningar som socialdemokralernavill ha kommer naturligtvis kommunernas finanser all bli ytteriigareförsämrade. De tvingas dä till förnyade kommunala skaltehöjningar. Detär nu inte bara inkomstskatten som har dåliga verkningar. Del har ävenhöjningar av exempelvis momsen eller löneskatten. Det var intressant all herrWärnberg mol slutet av sitt anförande konstaterade all man dä man jagade nyaskatlekällor inle kunde höja momsen, för den var redan så hög. Del gällde allhitta någon annan skatlekälla, som inte hade skadliga verkningar, sade ErikWärnberg. Det är tydligt alt del i bakhuvudet även pä socialdemokrater finns enkänsla av att höjningarav olika skalleskalor kan ha negativa verkningar. Delvore bra om den insikten också kom att avspegla sig i den praktiska politiken.Jag tror nämligen alt även den här promsen har dåliga verkningar. Den innebär,, all en vanlig heltidsarbelande industriarbetare i nästaförhandlingsomgång, som ni menar, skall avstå frän en löneökning på 2 500 kr.Jag tvivlar på alt del kommer all gå alldeles gnisselfritt. () kortgenmäle: Jag vill göra uppmärksam pä att de störstaskattehöjningarna vi hade en socialdemokratisk regering ocksä lägpå det kommunala planet krävde på den liden attregeringen skulle ulöva sin makt på kommunerna och hälla del kommunalaskattetrycket nere. Men vad jag mest vill kritisera förär atl han för en dubbelbottnad polilik. Han talar hela liden om det skyhögaskattetrycket När innehade ekonomiministerposten lalade manmåhända om all sänka skatlerna, men vad som skedde var att de fortsatte altstiga till en nivå på vilken de aldrig hade befunnit sig lidigare. Delhär är en dubbelmoral, som jag tycker att man inte längre bör hälla sig till.Säg i stället alt vi vill få ned skatietrycket men att del inte går därför altvi inle kan hitta något område på vilket skallen kan sänkas. Det är i del lägelman befinner sig. Ni har löst problemel sä atl ni har gäll ut till denövriga väriden och lånat pengar. Men sä kan ni inte hälla pä hur länge somhelsl. Ni har talat om atl sänka skaiterna, men del har ni inle lyckats med. Självklartkan skaller ha negativa verkningar och t o. m. vara produktions-hämmande. Omman inle vill skära ned på samhällels utgifter har man, som budget- ochekonomiministern också sade, ingen annan möjlighet än atl ocksä skaffainkomster lill dem. Låna kan man inle göra i evinnerlig tid. eller senaremäste man beiala lillbaka. De räntor som vi för beiala på de lån som lagils uppav den borgerliga regeringen är så stora all bara de är värda en särskild visa. StaffanBurenslam säger alt vi skall sänka kommunalskatterna. Men han lalar inteom hur del skall gå lill utan lalar mol skattesystemet som den värste poujadist ochkommer inle med några förslag. Det är vad jag vänder mig mest mol. STAFFANBURENSTAM () kort genmäle: Del är faktiskt sä atl de statliga skallerna sänktes under en moderatekonomiminister. Del är myckel enkelt all kontrollera i statistiken. Det ärockså myckel enkelt all konslaiera au det lar lid innan en regering kan påverkakommunernas uppträdande. Man kan, som trepartiregeringen gjorde, sänka en delarbetsgivaravgifter, vilket gör det billigare för kommunerna. Så var ocksåfallet förra hösien, och därför blev de kommunala skallehöjningarna blygsamma. Detär klart atl del kommer all svänga på nyll om för råda. Dåkommerbåde kommuner, folk och företag att belastas med en mängd nya skaller.Det medför i sin tur myckel oroande kommunala skattehöjningar. Omman inte vill minska samhällels utgifter, dä mäste man la ut skaller för altläcka dem, säger . Omman i inle inser att skattetrycket håller på all blisåhöglatt delskadar den ekonomiska tillväxten, kommer man sä småningom i vårt land allbehöva ägna sigäl en i stor utsträckning framtvingad sparsamhel. För till sistär del så att vad vi kan kosia på oss besläms av den ekonomiska tillväxten, avskatieunderiagel. Det är inle skalleskalornas höjd som avgör vad vi kan kostapå oss utan hur myckel pengar vi faktiskl för in, och del avgörs avskatieunderiagel och lillväxien. Därför är socialdemokraiernas skattepolitik säoroande, och därför tvekar jag inle att kalla den asocial. Den är ett hot molden fortsatta välståndsutvecklingen i landet. HerrWärnberg sade tidigare atl moderalerna sjunger samma gamla visa. Ja,socialdemokralerna sjunger i alla fall högskallesamhällels visa. Det har nigjort länge, och del fortsätter ni med. Om ni för tillfälle alt styra här iSverige igen, undrarjag vart det egentligen skulle la vägen. Vi moderater ärinle ensamma. Del är en föriöpningatt kalla det budskap som vi försökerframföra på skatlesidan för en form av Glistrup eller någonting annal. Då fårherr plocka med i den anklagelsen en lång rad människor, även enfackföreningsekonom såsom och Bjurelrapportens författare. Tidentillåter inle all jag på nytt läser upp för allt vadBjurelrapporten säger. Men där slår: "Delfinns överhängande risk föralldel mångåriga arbetet utvecklatvälfärdssamhälle går lill spillo genom alt välfärdssystemens finansiering"-dvs. skatterna - "fräter ner incitamenten lill arbele, kapilalbildningoch risktagande." måste man inse ilid, . () kortgenmäle: lalade framför alll om atl vi måste ha ett nyttskattesystem - till vaoe pris. skalleutredning arbetade pä etl nyttskattesystem, men vad har det blivit av del nya skallesystem som Jo, del har blivit plall inlet De stora orden mynnade ut i ingentingalls. Närsocialdemokralerna nu ändå försöker göra en viss förnyelse av skattesystemet,som kanske inle behöver användas till någonting annat än en omläggning, ryckerStaffan Burenslam på axlarna och säger att del är ingenling all bry sigom, eftersom socialdemokraterna är högskallesamhällels anhängare och sjungerdess höga visa hela liden. Jagskulle vilja påstå atl sjunger den visan alt ingenling behövergöras mer än att man skall sänka skatterna lills man står vid konkursens brant,då man inle ens kan betala sina räntor. Man kan inle låna pengar till dagenskonsumiion, men del är vad man håller pä med. Man skall alltså inte beialadagens konsumtion, utan man skall låla nästa generalion betala den. Det tyckerjagär den mest osunda ekonomiska politik som över huvud laget gär atl föra. Jaglycker alt ni ändå skall försöka granska elt förslag lill förnyelse avskattesystemet, som inte behöver betyda någon ökning av skattebördan utankanske bara innebär en omläggning. Om den förnyelsen betyder någon ökning avskattebördan, är något som framtidens riksdag fär besluta. Vad vi har begärt ärelt tekniskt förslag. Om del skall vara 1 96,2 96, en omläggning eller enkraftig förstärkning är vad kommande riksdagar fär besluta. Förste vice talmannen anmälde alt anhållit atl till protokollet fö antecknat att han inte ägde rält tillyiteriigare replik. Häreftertillkännagav förste vice lalmannen atl anslag utfärdals om sammanträdetsfortsättande . I skatteulskotlels betänkande nr 29 behandlas tre moiioner, som allaberör införandet av en produktionsfaklorsbeskattning. Trots alt frågan om företagsbeskattningenhar varit föremål för omfattande ulredning och remissbehandlades ,begär nu socialdemokraterna atl jusl frågan om en produktionsfaklorsbeskattningskalt bli föremål för en snabbutredning. Ja, man är sä bunden av sin tanke begär att förslag skall framläggas lill i så god tid altbestämmelserna kan träda i kraft . Produklionsfaklorsskattenskall tas ut av företagen, och del ger en antydan om att det är företagaren somskall betala kosinaderna. Jag undrar emellertid om svenska folket längre trorpå atl man genom atl ändra reglerna för skatteuttagen kan åstadkomma någrastora underverk. Även i värt komplicerade samhälle mäste del allmännaskostnader belalas av oss alla, antingen genom skatter och avgifter eller genomhögre priser pä de varor vi köper. Utrymmet för ökal uttag från förelagarnasvinsler är minimalt. Företagens ekonomiska situation harju tydligt belystsunderde , och talet om att här finna en ny skatteinkomstkälla blir enbumerang. Vilka konsekvenser skulledå en produkiionsfaktorsskatt innebära? föreslagna konstruktionenskulle skallen tas ul på förelagens utbetalade lönesummor samt pä brutlovinsienefter avdrag för avskrivningar, socialavgifter och skatt. Totaltsetl torde minsl tre fjärdedelar av skatteunderlaget utgöras av lönekostnader.Vissa beräkningar tyder pä ännu mer, och jag tror inte att jag gör mig skyldigtill någon överdrift om jag utgår frän tre fjärdedelar. För kommuner ochlandsting skulle avgiften fö samma verkan som en ren arbetsgivaravgift. Ävenför förelagen skulle resultatet bli påfallande likt en arbetsgivaravgift, föregenförelagare exakt likt. Kommuneroch landsting mister däriämle ell belydande skatteunderlag, då avgiftsuttagetsker före beskattningen. Etl uttag på 5 96 medför ell minskal skalleunderlagför kommuner och landsting på närmare 10 miljarder eller 2,5 ä 3 miljardermindre i skatteintäkter. Konsekvenserna av detta är inte belysta i motionerna. Fördet svenska näringslivels konkurrensförmåga, både pä hemmamarknad och videxport, innebär arbetsgivaravgifterna en hård belastning. Enligl nu gällandeinternationella bestämmelser går del inte - som man gör med momsen-alt lyfta avarbetsgivaravgiften vid exporten och inte heller att lägga på avgiften päimporterad vara. innebär en ytterst besvärlig snedvridning avkonkurrensförhållandena till nackdel för svenskproducerade varor, och jag ärförvånad när jag hör säga att alla mäste vara med och betala,också exportindustrin. En förutsättning för att alla skall vara med och betalaär att vi kan sälja våra varor i konkurrens på utlandsmarknaden men också atlvi kan klara konkurrensen med importen pä den svenska hemmamarknaden.Mervärdeskatten har i det hänseendet en hell annan ulformning än vad enlöneskatt har. Produktionsfaklorsskatlen är i mångt och mycket enarbetsgivaravgift, visseriigen i något ny skepnad men ändå med bibehållande avmånga av de nackdelar som sä tydligt påvisats. Påetl sätl kan förslagel om produktionsfaktorsskalt vara intressant, nämligen omman vill diskutera ell annat sätt för all ta ut de nuvarandearbetsgivaravgifterna. F. n. tas det ul avgift lill ATP med 11,75 96 och lillsjukförsäkringen med 10,6 96, sammanlagt 22-23 96. Därutöver tas del utytteriigare socialförsäkringsavgifier på ca 12 96, vilka inle på samma sätt somavgifterna för sjukförsäkring och ATP är knutna direkl lill förmåner som utgår.Egentligen har dessa mera karaktär av ren arbetsgivaravgift. Fråncenterns sida har ofta betonats atl arbetsgivaravgiften borde las ul på etlbredare underlag än enbart lönebeloppet.