prot · G209103 · 1978-12-31 00:00:00 — Nufår vi höra, , alt del uppenbariigen inte var meningen att någraförbättringar skulle genomföras på ett bra tag. Det kommer alltså atl dröjaganska länge innan omorganisationen blivit slutförd i sin helhet. Jag har i motionen 437 tagit upp ett förhållande som väldigt mångaradiolyssnare i vårt land har uppmärksammat och förvånat sig över. Dethandlar om lokalradions vanligaste metod atl skaffa sig nyheter som man fyllerprogrammen med. Lokalradion gör nämligen inie som andra massmedier. Dessalokalradiostationer - inte alla men de flesta - låter i allmänhet inte sinaegna medarbetare arbeta med nyhetsbevakning och jaga nyhelssloff. I stället görman del synneriigen enkelt för sig på dessa radioredaktioner. Man prenumererarhelt enkelt på de dagstidningar som finns i områdei och läser högt ur dessa. Jaghar i motionen hemställt att skall skriva till regeringen och begäraen granskning av Lokalradios utnyttjande av dagstidningarnasinnehåll. Jag har pekat på skyldigheten att uppge varifrån nyhetenhämtas. Detfinns, herr talman, lokalradiostationer som i sina morgonsändningar mer ellermindre helt ägnar sig åt atl högläsa ur den eller de tidningar som kommit ul påmorgonen och som täcker lokalradioområdet. Det innebär att alla de journalistersom arbetar på resp. tidning - som ofta arbetat hårt och med egna kontakter förall få fram nyhetsmaterialet - får uppleva att resultatet av deras arbeteexploateras av ett konkurrerande nyhetsmedium. Detta sker pådagen då en stor del av deras egna läsare -tidningarnas prenumeranter ochlösnummerköpare -ännu inte hunnii ta del av tidningens innehåll. Det ansesvisserligen alt nyheten är fri, men det bör ändå finnas gränser för hur etlmonopolisiiskt nyhetsmedium begagnar sig av den frihet som råder kring självaprincipen. I praktiken utnyttjar lokalradion systematiskt andras arbeten. Manutnyttjar nyhetsbevakning och ett arbete som andra förelag får betala för. Förlokalradion kostar detta på sin höjd en årsprenumeralion. För en tidning, ävenen s. k. landsortstidning, kostar nyhetsbevakningen åriigen.För de större provinslidningarna kostar del många miljoner att ha enhuvudredaktion och flera lokalredaktioner i gäng med kanske 50-60journalister. Det är naturiigt all maninom dagspressen, inte minsl bland journalisterna. uppleverSveriges Radios agerande - det är som jag nämnt inte alla lokalradiostationersom arbetar så här, men flertalet - som etl otillbörligt snyftande. Det finnsstarkare ord och utlryckssäll som faktiskt är mer adekvata benämningar på denhär formen av otillbörligt handlande som lokalradion gör sig skyldig till. Jagskall dock inte använda de benämningarna här. Jaghar i motionen framhållit all dessa förhållanden bör bli föremål för juridiskprövning. Det finns onekligen en del att pröva, även ur upphovsrättsligasynvinklar. Samtidigtfinns det anledning alt betrakta lokalradions högläsning ur tidningarna ocksåfrån etiska synpunkier. Del vore på sin plats om lokalradion - liksomriksradion och televisionen i samma situation - klart och tydligt talade om urvilken tidning man hämtar var och en av de nyheter som man läser upp. Men,säger någon - och del säger kanske de flesta - del är väl en självklarhet;källan måste väl alltid anges? Nej, inte alltid hos lokalradion, långtdärifrån! Det finns en mängd exempel på hur man verkligen stramar i del.Häromdagen kunde man i ett län höra hur nyheterna från en nomineringsstämmalästes upp i lokalradion ulan angivande av vilken tidning del var som hadenyheten. råkade den vara exklusiv för en tidning - del var alltså inte fleratidningar som hade nyheten. Detta är bara ett exempel av många. Detfinns lokalradiostationer som systematiskt gör så, att om två tidningar ellerflera tidningar har samma nyhet struntar man helt och hållet i att tala omvilka tidningar det är, eller också nämner man bara en av de tidningar som harnyheten. Den andra tidningen glöms, kanske därför att lokalradiouppläsarengillar den ena tidningen bättre än den andra, kanske av politiska skäl. Det härhar förekommit i ganska stor utsträckning, och det innebär ju då elt slagsreklam för en av tidningarna - och reklam är som bekant icke tillåten i radiooch TV. Ulskottsmajoritetenanser att jag i min motion inte anfört några skäl som bör föranleda riksdagenatt begära en juridisk granskning. Jag frågar: Vad är det för slagsextraordinära skäl som majoriteten i utskottet begär? Det finns ju fiera skälanförda i motionen. Dessutom borde väl utskottsmajoriteten ha ett eget intresseav all den upphovsrältsliga frågan granskas. Det här är ett område somriksdagen i hög grad har iniresse av. En ny lag om upphovsrätten antogs ju förinte sä . Avallt att döma är det första gången som de frågor jag tagit upp är föremål fören riksdagsmotion. Då hade det väl varit ganska naturiigt attutskotts-majoriteten hade sett till att de parter som är berörda hade blivitinbjudna till utskottet och föremål för en s. k. hearing - det ärju mycketpopulärt med hearings i utskotten. hade alldelessäkert kommit, och också. Jag harförstått alt inbjudils, men del var kanske inte rätt adress fören inbjudan i den här frågan. En hearing medjournalister och tidningsutgivare skulle också ha varit ett tillfälleför utskottet atl inhämta synpunkter på mitt förslag atl låta tidningarnasmedarbetare komma till lokalradiostationen, t. ex.,och själva läsahögt ur sina tidningar. Man skulle kunna göras. k. block i programmet. Dåskulle man avlasta lokalradio en hel del arbete. Lokalradionhar - det får vi ständigt veta från det hållet - för små anslag och för fåmedarbetare. Här skulle alltså tidningarna kunna hjälpa riil. Utskottetgår emellertid förbi detta förslag med påståendet att det skulle strida motprincipen om programföretagens rätt att själva bestämma programmens innehåll.Jag tycker atl det är en svag undanflykt. Här är del ju fråga om etl nytt grepppå lokalradions verksamhet. Och vem skall säga någonting om det, om inleriksdagens kulturutskott? Eller menar utskottet -jag ställer den frågan till dessordförande - alt del är fritt fram för lokalradion alt erbjudatidningsföretagen på orten att svara för nyhelsuppläsningen, såsom jag harföreslagit. Jag och säkeriigen många med mig - inte minst massmediafolk ute ilandet - skulle vara mycket intresserade av alt höra utskottets ordförande geetl svar på denna min fråga. Fårjag, herr talman, också ta upp en annan företeelse, som i hög grad haruppmärksammats av de TV-iitiare som ser på Aktuellt och Rapport. Del är en nyföreteelse. Jag syftar på att det numera myllrar av medarbetare . Detär ett slags mångfald som har kommit till nu när radio och TV så bittert klagaröver de små anslagen. Ju flera ropen efler pengar blir, desto fler blirmedarbetarna i TV-ralan. Undermånga år har det varit så att endast en TV-medarbetare svarai förnyhetsuppläsningen. Vederbörande har kanske biträtts av någon utrikespolitiskeller annan expert. hardel blivit något slags växelsång. får var ochen inte säga mer än en mening i taget. Kanske är del någon form av skådespel, TV-reportrarnaharockså börjat intervjua varandra i stället föratt intervjua sakkunnigapersoner om det dessa sysslar med, t. ex. i utrikespolitiska frågor en man frånUD. Jaghar velat begagna detta tillfålle atl fråga om kulturutskottet har observeratdetta och om man i utskottet anser att detta är förenligt med anvisningarna atlSveriges radio skall svara för resursanvändningen på ett vettigt sätt. Det kanmåhända också vara av intresse för TV:s folk alt fö veta all många TV-iiiiare rentav är upprörda överalt man inte på etl bättre sätt tar vara på pengarna, närman på radion inte anser sig ha råd att hålla sig med en svensk produktion, somsvarar mol de rimliga önskemål som svenska folket har. Jag ber att fö yrka bifall lill de reservationer som fogats till dettabetänkande. () kortgenmäle: Del bästa vore kanske att förbigå Gölhe motion med tystnad.Jag trodde alt hans motion var ett olycksfall i arbetet eller utslag av etldåligt morgonhumör. Men även efter någon månads eftertanke uppreparGölhe sina ståndpunkter. Dessutom levererar han en gruvlig utskällningav lokalradion här inför . Jagskall inte uppträda som lokalradions företrädare och här komma till dess försvar,ulan jag vill bara upprepa den allmänna deklaration som jag inledningsvisgjorde med anledning av motion, nämligen all regering ochriksdag inte skall lägga sig i programverksamheten. Vi måste slå vakt om en frioch i publicistiskt avseende oberoende radio och television. Jag trodde allGölhe med den massmediala förankring han har kände lill innebörden avavtalet mellan och staten. måste jag upplysa honom om attkraven i hans motion är oförenliga med detta avtal. GÖTHEKNUTSON (m) kort genmäle: Det var en ganska svag plädering utskottets ordförande presterade närhan försökte argumentera i stället för att svara på mina frågor. Del skall jagverkligen förbigå med lystnad. Detfinns faktiskt en anledning för utskottsordföranden att lyssna på människorna,även om han inte vill lyssna på en motionär här i . Del jag för framär något som de flesta som lyssnar på lokalradiostationer har uppmärksammat,påtalat och undrat över. Men utskotlsordföranden kanske inte har de kontakternamed verkligheten och människorna. Sedankommer jag lill frågan om vilka möjligheter har alt styra SverigesRadio och televisionen så att det blir bättre program. Det är den frågan som enså stor del av svenska folket - åtminstone den del som har behov av denförströelse TV-tiltandel ger- gärna vill ha svar på. Vi får då veta avutskottels ordförande att , som anslår medel, icke har någon som helstmöjlighet atl säga någonting. Nej, jag är fullt pä det klara med alt riksdagenpä etl stadium inte kan gå in och styra programinnehållet. Del är när pengarnaväl delats ut och anvisningarna lagts fram. Men det gäller för Radioatt motsvara de skrivningar som görs här. 1 det sammanhanget log jag migfriheten atl påpeka del resursslöseri som uppenbarligen förekommer i etl par avnyhetsprogrammen. Delkvarstår också en fråga till ordföranden: det fritt fram för Sverigeslokalradio atl nu låta tidningarna gå in och svara för nyhetsuppläsningen? GEORGANDERSSON (s) kort genmäle: vill ha bältre program,bl. a. i lokalradion. vill han alt dagstidningarna själva skall svaraför nyhelsuppläsningen. Jag är inte säker pä att del skulle bli bättre programi lokalradio om han finge läsa ur sin egen tidning. Dessutom skulledetta strida mot avtalet. Det har jag försökt säga och det står iulskoltsbetänkandet. Del måste vara en ganska stark plädering mot hans förslagi motionen. () kortgenmäle: Man kan naturiigtvis läsa elt utskottsbetänkande på etl alldelesspeciellt sätt om man själv varit med och formulerat det och tänkt sig innehållet på etl särskiltsätt. Del är uppenbariigen vad utskotlsordföranden har gjort. Men han har i såfall inle helt förmått klargöra meningen. Denfråga jag tagit upp har, kulturutskottets ordförande, diskuterats blandjournalister så länge regionalradion funnits och sedan lokalradion kom lill.Del finns några lusen journalister här i landet, och jag kan inte tro att GeorgA ndersson så där helt frankt vill förneka att de kan göra bedömningar av dettaoch lycka illa om att deras arbete bokstavligen systematiskt utnyttjas av ettmonopolföretag, som i viss grad är ett konkurrerande förelag. Del går inte attbara fly undan det här, . Tag detta pä allvar! Journalisterna ilandet kanske också vill kunna föra fram synpunkter. Vi har etl par års erfarenheter av lokalradioverksamheten, och pänytt tar vi socialdemokrater från och i enmotion upp den angelägna frågan om förstärkta resurser för lokalradion iStockholms län. Alt vi är så ivriga, att vi fåster så stor vikt vidlokalradioverksamheten, beror pä all massmediasituationen i ärlångt ifrån tillfredsställande. Det är ingen överdrift när jag säger attingenstans i landet är den lokala och regionala nyhetsbevakningen så dålig somi . Den regionala och lokala nyhetsverksamheten ochopinionsbildningen är behäftad med stora brister i vårt område. Lokalradionspelar i dessa sammanhang en viktig roll. Stockholmslän består av 23 kommuner med sammanlagt 1,5 miljoner invånare, varav 140 000invandrare. För detta folkrika område behövs en allsidig lokalradioverksamhel, bl.a. därför att har en speciell informations- ochkontaklproblemalik. RadioStockholms verksamhetsområde har rnånga kommuner, en mycket stor trafikvolymmed olika lrafikmedel,etl stort antal invandrare, ett stort och mångskiftandekulturutbud, många organisationer, en intensiv verksamhet inom all sport osv.Härtill kommer att endasl en begränsad lokal information når ul genom vårastora riksbelonade tidningar. Vihar nu erfarenheter, och vi vet att ungefär hälften av befolkningenlyssnar lill lokalradion . Tvä tredjedelar avlokalradions sändningslid utgörs av nyheter och samhällsprogram. Publikendeltar i stor utsträckning i de telefonprogram, insändarprogram, offentligadirektsändningar och andra programformer som lokalradion erbjuder. Men vi vetockså att helt enkelt inle kan fylla sin uppgift på ettönskvärt sätt, därför att den tilldelats för små resurser personellt, teknisktoch ekonomiskt. Motden här bakgrunden har jag lillsammans med andra socialdemokraliska ledamöterfrån vår region i motionerat om en förstärkning av lokalradionsresurser i . Det är viktigt att får komma ut frånhuvudstaden för alt aktivt bevaka vad som händer i länets många kommuner. Man blir som motionär riktigt glad när man tar del av kullurulskottetsbetänkande. Vår motion nr 1861 har nämligen fått en Utskottet framhåller att lokalradion i storstadsområdenahar särskilda problem av den art som vi motionärer angivit. En allmänförstärkning av lokalradions resurser bör göra det möjligt att förbättrasilualionen i dessa områden, framhåller utskottet. Vimotionärer och lokalradions tusentals trogna lyssnare tackar kulturut-skoltetför detta positiva och välkomna besked. Utskottet har faktiskt ställt upp påvår linje. Fördeelvajournalister,med tjänstgöring i skift pä morgonen lill ,som skall bevaka alla våra kommuner med 1,5 miljoner invånare, en femtedel avSveriges befolkning, måste detta riksdagsbeslut, denna viljeyttring frånriksdagens sida bli en väldig för del fortsalta arbetet på detta område. Vidfördelningen av de ytteriigare 10 miljoner som kulturutskottet föreslår och somriksdagen förhoppningsvis om kommerall fatta beslut om kommerlokalradion - det utgår jag ifrån - atl få den resursförstärkning som man harså stort behov av, inte minst i . Jag ber med dessa ord all få yrka bifall till utskottets hemställan. (apk): P.O. talade i den här debatten om kampen motavgiftsskolkarna. Vi tycker tvärtom att avgiften för radio och TV böravskaffas. P. O. tycker atl det är för billigt. T. o. m. kaffet som vidricker är dyrare, säger han. Ja, men kaffet är ju faktiskt alldeles för dyrt. Viskulle ha råd att betala mera, lycker han. Han ställer i utsikt nya höjningar.Det är klart atl en del har råd. P. O. lorde höra till den kategorin.Men så är det inte för alla. Jagvill i detta sammanhang plädera för ett par av de moiioner som behandlas iföreliggande betänkande och som langerar den här frågeställningen. 1vår motion nr 1300 hemställes alt de som enbart har folkpension skall befriasfrån avgifter för radio- och TV-innehav saml atl frågan om totalavgiftsbefrielse för alla utreds. Detsista kan måhända betraktas som en djärv tanke, men så är del redan i storadelar av väriden. I har vi redan nu mycket höga radio- och TV-avgifter- bland de högsia i väriden. Man har visserligen, som P: O. Sundmankonstaterade, ännu inle gäll in för en höjning, men nuvarande . är enalldeles för hög avgift. Jag tycker inle alls alt man i bör varafrämmande för tanken att, som redan skell i flera länder, helt slopalicensavgiften och ta ut nödvändiga medel skattevägen. Pengarna måste givetvisfram, men det skulle innebära en betydligt mer demokratisk fördelning. kostar licensen för färg-TV, som de flesta använder sig av. För många ärdet här en bagatell, men för många andra är del en högst betungande utgift. Delär ingeniing för människo i 100 000-kronorsklassen och däröver. menför en låginkomsttagare är del en stor sak. Jag vet att det finns åtskilligasom inteharTV,justdärföraltdeanserattdetärfördyrt. Det innebäratt man avskärmänniskor från den demokratiska rättigheten all la del av programutbudet frånradio och TV. måste del riktiga vara atl helt och hållet avskaffa båderadio- och TV-licensen. Del skulle gynna alla med små inkomster. Det ärnaturligtvis en så omfattande åtgärd atl den bör bli föremål för en särskildutredning, vilket vi också föreslår i motionen. Däremottycker vi atl åtgärder redan nu kan vidtas för all avskaffa avgifterna för denstora grupp pensionärer som bara har folkpensionen att leva på. Del är drygt600 000 människor som är tvungna att vända på varje krona för alt kunnaöverieva. För dem är . en sä stor avgift att de avstår från TV-innehav.De folkpensionärer som har ingen eller låg ATP ligger kusligt näraexistensminimum. Undersöker man de faktiska förhållandena kommer man snart pådet klara med atl folkpensionärerna som grupp i del svenska samhället har delägsta inkomsterna, bor sämst och har drabbats mest av de senaste årensprishöjningar. Deras inkomster har sjunkit med jämfört med deyrkesarbetande . Vimenar atl del finns anledning för samhället att på olika sätt visa en störregenerositet mol den gruppen. Därför föreslär vi alt man lyfter bort radio- ochTV-licensen för i första hand dem som enbari har sin folkpension atl leva på. Nukonstaterar utskottet i sin skrivning att det skulle medföra betydande behov avadministrativa insatser all befria dem som enbart har inkomst av folkpensionfrån mottagaravgift. Jag har litet svårt att inse det riktiga i denargumentationen. Del är ganska enkelt att ta reda på vilka som enbart harfolkpension alt leva på. För mig förefaller argumentet som den obotfärdigesförhinder. Jag vill därför passa pä att yrka bifall till motionen 1300, yrkandenr 1. Idetta betänkande behandlas vidare motionen 2151, yrkande nr 2, där vi föreslåren ny kanal för invandrarprogram för alt ge ökat utrymme åt spansktalande. Vivill också atl invandrarredaklionernas resurser förstärks. Vårt förslag äringet hugskott. Del är krav som stora invandrargrupper har bett oss ställa häri . Vi har gjort det därför att vi anser atl del är befogade krav sominte bör viftas bort med formella skäl. Jag lycker det hade varit bättre omutskottet hade bemödat sig att finna någon form för att påverka utvecklingen iden riktning som vi föreslår. Vivet alla att antalet invandrare är stort, all många invandrare befinner sig ipåtvungen isolering pä grand av språksvårigheter, dåliga bostadsförhållanden,brist på jobb osv. Del gäller inte minsl invandrarkvinnorna. Mot den bakgrandenär det vår bestämda mening alt man måste finna former för att öka utbudet iradio och TV för invandrarna. En särskild radiokanal för invandrare är en fulltlänkbar lösning. En sådan skulle ge ett långt bredare utbud än vad som ärfallet. Somalla vet finns det över en miljon invandrare eller människor vilkas föräldrarhar invandrat till . Den gruppen utgör i själva verket en åttondel avlandets befolkning. De kommer från länder med olika språk, 12 protokoll 1978/79:102-103 Invandrarna har kanske slörre behov än andra av alt få ettbrett utbud i radio och TV. Många av dem lever isolerat, och de har speciellaönskemål av varierande slag beroende på varifrån de kommer. Del handlar alltsåom mänga nationaliteter, och eftersom del totala utbudet för dem i radio och TVär sä smalt får varje grupp sä litet. Vi menar att man måsle söka metoder föratt öka detta utbud, och vi har anvisat några. Utskottet har inte fört eltseriöst resonemang på den punkten, och jag ber därför att få yrka bifall tillmotionen, yrkande nr 2. Denhär debatten har spänt över vida fält. Den har också handlat om radionsorganisation och innehåll. Man har i den senare delen av debatten också ägnatsig åi en diskussion om lokalradion, dess roll och nödvändigheten av atl denfår tillräckliga resurser för alt utvecklas. Jag vill instämma i GeorgAnderssons positiva omdöme om lokalradions betydelse i och . Naturiigtvisvill jag också säga att har rätt när han bemöter GöstaKnutsson. Även jag lycker att det skulle bli en betydligt sämre lokalradio, omdenne skulle fä läsa upp sina tidningar i lokalradion. Del råder ingen tvekanom alt lokalradion kan spela en stor progressiv roll och atl dess verksamhetmåste byggas ut. Men jag tror också alt bristen på resurser är elt betydandehinder. EssenLindahl talade om lokalradios små resurser all täcka sinregion. Det är naturiigtvis riktigt. Men jag kan la såsom ettmotexempel. Där har redaktionen etl arbetsområde, som utgör en fjärdedel avlandets yta och omfattar fjorton kommuner, varav flera till ytan är större änvissa sydsvenska län. En enorm arbetsuppgift måste skötas med myckel små resurser.Man försöker ambitiöst spegla det som sker i hela Nordkaloltområdel. Manförsöker i sina program tillfredsställa både finska och samiska minoriteter.Man har gått till verket med stora ambitioner och en betydande vitalitet. räcker naturiigtvis inle i längden. Vill man utveckla lokalradion över helalinjen - och del vill man väl göra - måsle man vara beredd attsatsa betydligt större resurser. Lokalradion betyder oerhört mycket redan nu islora delar av landet. Den har inneburit en betydande vitalisering av denpolitiska debatten. Lokalradion har givit den regionala kulturen nyamöjligheter alt bli gemene mans egendom. Den är till ovärderiig nytta för deminoritetsgrupper som finns i vårt land. Utan att ha något yrkande pä dennapunkt har jag velat peka på lokalradions positiva roll och nödvändigheten avatl den i alla delar av värt land ges resurser till fortsatt ulveckling. Får jag till den föregående ärade talaren säga att om läsa upp sina tidningar i radion, skulle del väl bli ganska roligt ochtrevligt. är han tyvärr död . Men jag har nog denuppfaUningen att även skulle kunna prestera etl och annat somkunde liva upp sinnena. Det beslut som riksdagenfattade för knappt ett är sedan om reformering av SverigesRadio håller nu som bäst pä atl genomföras. Beslutet möttes med både förhoppningaroch farhågor. Inom var de kritiska rösterna väldigt många. Delintressanta är atl de nya bestämmelserna på vissa punkter redan har trätt ikraft. Det gäller bl. a, de regler som reglerar programutformningen och sombörjade gälla . Här har vi alltså redan en delerfarenhet - sju i alla fall. Delhar hävdats i denna debatt bl. a. av att dessa bestämmelser skulle innebära allvariiga inskränkningar i friheten alt utforma programmen för de anställda i de nya företagen. Del gäller bl. a. bestämmel sen i 6 § i radiolagen, som säger: "Programföretag skall i programverksam heten hävda det demokratiska statsskickets grundidéer ." också skyldigheten förprogramföretagen alt var för sig utöva sändningsrätlen opartiskt och sakligt. Jaghar vid flera lillfällen - senast vid del stora mötet som vidSveriges Radio anordnade och där var en av paneldebattörerna -frågat de berörda om de som de nya bestämmelserna på denna punkthar gällt har hindrats från atl göra samhällskritiska program pä grund av denya reglerna. Jag har inte fält några konkreta exempel pä alt dessa reglerskulle ha hindrat dem från att göra de program som de vill. Därmedtyckerjag all vi kan avföra den här debatten från dagordningen, en debatt somåterkommer gång på gång och som bara tar upp onödig lid här i kammaren och iandra sammanhang. Kom åtminstone , när vi har 7-8 månaders erfarenhet, medett enda konkret exempel från någol håll, så skall vi ta upp en saklig debattom detta. Så länge man inte anför något exempel är del bara nys och ingentingannat. Jaghar begärt ordet bl. a. för alt säga något om vikten av att omorganisationenverkligen genomförs i den anda som genomsyrade riksdagsbeslutet. Avsikten varju alt skapa fyra självständiga programföretag med egna styrelser ochföretagsledningar. Endast ett mycket litet antal klart definierade frågorskulle överlämnas ål paraplybolageis styrelse.