prot · G20979 · 1978-12-31 00:00:00 — Detla kan få katastrofalaföljder eftersom länet mer än de flesta är beroende av au skogsnäringenutvecklas gynnsamt, vilket f n. inle är fallet Mer än 35 000 människor eller av de yrkesverksamma är direkt eller indirekl sysselsatta inom skogsnäringen.Detta jämfört med rikel i dess helhel där molsvarande siffra är 11 96.Arbetslösheten är också hög. Mer än 5 000 personer är arbetslösa. Över 22 000människor står utanför den reguljära arbetsmarknaden på grund avarbetslöshet, förtidspension eller av andra skäl. Delta visar vikten av aklivasamhällsinsatser. Omman ser på plywoodindustrin, sä finns fyra av de sju enheter vi har i vårt landi länet. Sammantaget sysselsätts ca 800 människor inom svensk plywoodindustri.De flesta plywoodfabrikerna ägs av stora skogsbolag och betraktas som småbesvärande enheter som man helsl vill bli av med. Därför är inlresset atlinvestera för atl utveckla plywoodtillverkningen lilet. Produktionen har underde legal på 97 000 m. uppgick exporten lill 25 000 m, medanimporten var hela 82 000 m'. När inle ens hälften av det svenska behovettillverkas i borde möjlighelerna vara goda för en utökning avkapaciteten. Detta har ocksä utredningar visal. I stället sitler nu fleraförelag med avancerade nedläggningsplaner. inlerpellationsdebau jag sedan hade med industriministernvisade han inget som helst intresse alt greppa tag i detta problem. Boardindustrinmed ca 2 500 anslällda har ungefär samma ägarstruktur som plywoodindustrin. Denfinns också representerad i länet. Trots de problem som finns inom denna finnsdet all anledning att ta lill vara de utvecklingsmöjligheter som finns för atlkunna bevara en livskraftig svensk boardindusiri. Men det är viktigt attstrukturanpassningen sker pä ell planmässigt och ansvarsfullt sätt. Även här har regeringen visat en klar ovilja atl tasill ansvar. Delsamma gäller inom spänskiveinduslrin med sina 2 000 anställda,vilken också finns representerad i länet Därförär det angelägel som del krävs i den socialdemokratiska partimolionen altregeringen i samråd med de anställdas organisationer utarbetarplanmässiga ålgärdsprogram för vart och ett av de tre områdena inomskivinduslrin samt atl dessa ålgärder föreläggs . Åigärdernabör syfta till all industrin får en sådan struktur all dess utveckling pålängre sikl i största möjliga män främjas som de omställningar somkan bli nödvändiga kan genomföras på etl sådant sätt att de kan ske i socialtacceptabla former. Tillsist, herr lalman, har vi skogsmaskinbranschen med närmare 1 500 anslällda ilänet Den branschen upplever myckel stora strukturella och ekonomiskabesvärligheter. F. n. finns en överkapacitet i förhållande lill efterfrågan,men pä sikt har branschen goda utvecklingsmöjligheter, framför alll pä deninlernalionella marknaden. Detär etl känt faktum att svenska skogsmaskintillverkare kan ta fram oslagbaramaskiner för nordiskt skogsbruk. Vi ligger långt före nordamerikanskatillverkare när del gäller processmaskiner. Myckel av den leknik vi hartillägnat oss kan också anpassas lill den inlernalionella marknaden. Men harinte förelagen själva kraft alt klara strukturanpassningar och inte hellerekonomiska möjligheter atl utveckla en på sikl internationelltkonkurrenskraftig svensk skogsmaskinindustri. I stället finns risk för alt denrasar ihop, med katastrofala följder för de anställda. Problemelhar en längre lid varit känl inom regeringen, men viljan att greppa lag iproblemel finns inle trots atl det från de fackliga organisalionerna och frände berörda kommunerna har krävts snabba ålgärder. Visserligen har BMoch ÖSA i offentliggjort planerna på eu samgående under förutsäUning får elt statligt induslrigaranlilån på 21 milj. kr. Detta är ett steg irätt riktning, men det löser inle branschens problem pä sikl. Därförär det att hälsa med lillfredsslällelse att socialdemokralerna inäringsutskollet nu kräver atl "regeringen tar initiativ lillåtgärder syftande lill atl ge den svenska skogsmaskininduslrin en rationell ochframlidsinriklad struktur. Regeringen bör redovisa åtgärder för alt uppnå enplanmässig och rationell slrukturuiveckling pä skogsmaskinområdet förriksdagen. Härutöver bör" - och detla är viktigt - "man även redovisaåtgärder för atl värna sysselsättningen på de orter som berörs," Meddel anförda, herr lalman, kan klart konstateras all det endasi är med aklivasamhällsinsatser som man klara en framtid i de olika branscherna inom vårskogsnäring. Vän land är av tradition ett ställand. Vi har malm, vi harproduklionsanläggningar, kunnig arbetskraft och elt väl utvecklat utbildningsväsen.Vi har därtill en omfattande verksladsindusiri,som förbrukaren sådan mängd stålatt vi ligger i toppen i fråga om slålkonsumlion per capita i världen.Inom gruv-och stålindustrin förädlas malmråvarorna till metall. En god tillgångpå malm bör således vara en bra börian. Vi har myckel stora järnmalmstillgångarinom landet. Räknat i järninnehåll uppgår de enligl senaste uppskattningar till1 500 ä . Dessa lillgångar har sedanårhundraden tillbakavarit bas för en stålindustri, som utgjort och ulgör en belydande del avlandets näringsliv. Fören bergslagsbo känns det följaktligen helt riktigt atl lala om sambandet mellanjärnmalm och stål. Desto större är den oro som folket i Bergslagskommunernakänner när gruvhanieringen minskar i omfattning till följd av stålverkens krisoch dålig marknad för malmexport I en molion har jag tillsammans med kamraterfrån berörda områden konstaterat alt ett 20-lal järnmalmsgruvor i Mellansverigenedlagts de senasie åren och att antalet anställda minskal från 6 1955till 3 130 vid utgången av 1978. Flera gruvor Slår som bekant inför sinnedläggning om inle industriministern finner skäl atl ingripa. Idenmolion som jag åberopade har vi påtalat hur viktigt del är att delfortsättningsvis kommer att finnas efterfrågan på järnmalm för en malmbaseradmetallurgi inom landet. Vi har pekat pä dels alt vid stålverkens tillverkningkan kvalitetsfrågan rörande ämnena vara av väsentligt intresse, dels faran avatt allt flera av våra stålverk övergår till skrotbaserad metallurgi. I detsammanhanget kan ju uppstå brist pä råvara och råvarupriset kan öka oskäligt. Vihar verkligen fåll stöd av expertis i vår uppfattning. skickligastestälblandare, som förre NJA-chefen ibland kallals, har enliglsamstämmiga tidningsuppgifter i elt anförande vid i tagit upp dessa problem, vilkel redan nämnt. ProfessorEdström noterade svårigheten från både kvalitets- och kostnadssynpunkt altbasera framställningen av specialstål pä skrot Han sade ocksä all importen avskrot kommer att försväras och atl alll mindre skrot blir tillgängligt på deninternationella marknaden. Den goda tillgängen på svensk järnmalm har givetvisbetydelse för en konkurrenskraftig svensk stålproduktion. Han pekade som sagtpå möjligheterna alt bygga ut Spännarhyltan till en råjärnsbas för specialstålverken. Det går emellertid trögt med den utformningen. I många hänseenden ärdel mer än dags för självkritik. Men del innebär inte att det är dags alt kastain handduken, snarare alt kasta handsken. Stålindustrin skall inte behöva blinågon avvecklingsbransch. Professor ansåg att grundförutsältningarnafinns för att stålindustrin skall fortsätta aU vara en av modernäringar. Förreindustriministern, . Åsling, tillsatte atl utreda de mindrehandelsstålverkens framtid. presenterade etl framålsyftandeförslag. I likhet med villjag uttala min stora aktning fördenarbetsinsatsen av , liksom för hans gärning i övrigl. Dennuvarande industriministern fann helt kallsinnigt ingen anledning atlpresentera någon proposition med utredning som underiag. Del fårtydligen fortsätta i samma hjulspår som lidigare, och vi kan vänta nya Delfinns anledning att varna industriminister för alt behandla gruvnäringenmed samma kallsinne som vissa stålverk utsatts för. Jag nämnde , och delär just etl sädani exempel pä ell fall där misslyckades hell.Industriminister har mig veteriigen heller inle gjort något för handelsstälverketi , där varslet för ca 120 personer går ul . Molden skisserade bakgrunden får man se den socialdemokratiska gruppmotion sombehandlar stålindustrin, gruvindustrin samt järn- och stälgjuterierna. a. om all . Svenskametallindustriarbelareförbundel och socialdemokraterna beslutat sig för atltillsammans utarbeta etl långsiktigt handlingsprogram för den mellansvenskagruvindustrin i syfte att samordna hela den mellansvenska gruvnäringen ochdärmed hävda sysselsättningen i Bergslagen. Del sägs också klart ifrån atl inganya nedläggningar inom gruvdriften bör beslutas - oavsett ägarförhållande iberörda företag - med mindre än att arbetsgruppen fått möjlighet att bedömagruvdriftens fortsatta bestånd inom ramen för del av gruppen utarbetadeprogrammet För vissa gruvor har beslut faltals om nedläggning. Gruvorna böremellertid hållas i beredskap med hänsyn till arbeisgruppens allmänna prövning,och företagen bör därför tillse att gruvorna vaitenfylls. Till molionen i sinhelhel blir del säkert anledning att återkomma i etl senare sammanhang. Tyvärrmåste vi nolera i facit för den borgeriiga trepartiregeringens lid allinduslriproduklionen sjönk, industriarbetarnas reallön sjönk och industriinvesteringarnasjönk. Ser man på sä ligger vi värre lill än medeltalet. Detter sig än mer angeläget att något positivt händer sedan en ulredning från LOvisal aU som av landels industrikapital är kanendast 20 96 av industrikapitalet i hänföras till samma ålder. NärDalarnas s-riksdagsmän begär särskilda åtgärder för näringslivel ochsysselsättningen i sitt hemlän finns det siarka skäl för det. Den oro ochmisslämning som finns påjärnbruk, i gruvor och i verkstäder kommer atl hårtutnyttjas av företrädare för olika ytteriighetsriklningar. När temperaturen pänytt stiger över nollan kommer kritiken alt basuneras ut över galor ochtorg. Det är bäst, herr talman, om man böriar röja undan anledningarna innandess. I en mycket noggrant utarbetad molion har socialdemokralerna berörtförsvarets situation i årets budget. Det är en myckel väl genomförd analys. Manhar analyserat del säkerhetspolitiska läget och konsekvenserna för vårt land avdetta säkerhetspolitiska läge. Motionen är en förnämlig läsning för enförsvarsvän, tills man kommer lill slutsatserna. Där förordas nämligen alt delanslag som tillkommer försvaret i enlighel med gällande försvarsbeslut för enfemårsperiod skall för /80 bantas med 448 milj. kr. Pensiffran är hög som den är, men lill saken hör alt i en annan molion harsocialdemokralerna yrkat på väsentligt ökade kosinader för de värnpliktiga förinnevarande är. Där säger man all del inte spelar någon roll för försvarsramen,därför alt värnpliklskosinadernagär ulanför försvarsramen. I huvudmotionensäger man alt värnpliktskoslnaderna bör gä innanför fbrsvarsramen. Det finnsalltså en motsägelse i socialdemokraternas bägge moiioner rörandevärnpliklsförmånerna och rörande försvaret i stort. Varskall dä en ansvarskännande regering pruta de 448 miljonerna inom värförsvarsmakt? Mankan dä försl konstatera att när det gäller personalminskningsmäl så har nogingen del av den offenlliga förvaltningen bantats så hårt så länge somförsvaret Vi har minskal antalet tjänsier med 3 900 inom myndigheier och staberunder gängen sexårsperiod, och vi kommer atl minska med 3 500 . Skulle man gå hårdare fram än sä, skulle manotvivelaktigt komma i konflikt med Åmanlagarna och bli tvungen alt friställapersonal på annat säll än genom naturiig avgång. På personalsidan torde deldärför inte vara möjligt alt under nästa budgetår la några av de 448 miljonervarmed försvaret enligt socialdemokraternas molion skall bantas. Manhar pekat på byggnadssidan och sagt alt vi bygger för myckel inom försvaret Men,herr talman, lät mig påpeka atl de stora projekt som pågår, exempelvisbyggandel av kaserner i , flyttningen av S 1 lill ,flyttningen av Fort F till , flyttningen av Foa ål olika håll ochlill Boikyrka,allt detta har beslutats av och kräver alltså all manskall gå till föratt ändra de besluten. Jag tror inte atl man kangöra del på så kort sikt som nästa budgetår, ulan beslut ibyggnadsfrågorna ligger nog fast. Vadgäller forskningen har vi ocksä ett hårt personalbanlningsmål. Jag tror inteattforskningen kan inskränkas nämnvärt merän vad vi redan inskränker den undernästa budgetår. Slutligennär del gäller utbildningssidan är del allom bekant all vi har tvingats skäraner repetitionsövningarna inom alla delar av försvaret lill en nivå som ärfarligt låg som den är . Atl yiteriigare sänka nivån pä repelilionsövningarnavore oförsvariigt Kvar att ta denna stora bantning på 448 miljoner blir alltsåförsvarels malerielanslag. Materielanslagen ligger lill stora delar inom landetoch till någon del utom landel. Denförsta reflektion man gör i detla sammanhang är alt del ofta flnns klausuler igjorda köp. Köpen är baserade pä del femåriga försvarsbeslutet Om man går lillleverantörerna och säger: Vi vill inte ha varorna nu; vi vill ta dem senare,träder åtskilliga av dessa straffklausuler i kraft, och försvaret tjänar inlenågra pengar alls ulan fär beiala böter för all man vägrar la emot den inköptamaterielen vid rält tillfålle. Detförtjänar också nämnas alt en så stor nedskärning som 448 miljoner skulle slåoerhört hårt mot försvarels malerielanskaffningar under /80. I motionen har socialdemokraterna sagt att manskall ta huvuddelen på flygvapnet. Lät mig då nämna atl flygvapnets totalaanslag för utveckling av allting under /80är418 miljoner, alltså30 miljoner mindre än den bantning som föreslagits i motionen. Det är därföruppenbart alt man måste gå löst på en hel massa andra malerielköp. Delär naturligtvis alldeles omöjligt för mig all säga var reduktionerna måstegöras. Men det är väl uppenbart alt sysselsättningen pä åtskilliga orter därförsvarsindustrin har stor betydelse - förutom och möjligtvisTrollhättan -skulle komma i farozonen. Lät mig nämna med ett stortband vagnsprojekt, med alla de projekt som finns där, Zakrisdal medammunition, orter med beklädnadsindustri, orter med ryggsäckstillverkning, somvi talade om här i . Del förefaller nödvändigtatt skära ned över hela linjen och därigenom skapa akuta sysselsättningskriserpå de orter där försvarsindustrin spelar en dominerande roll. Jag kan inte se att delta skulle vara realistisk polilik. Detta kanknappast godkännas av , med hänsyn till de verkningar på kort sikl somskulle uppstå. Jagär medvelen om atl Bengl hållit ett långt anförande här ikammaren. Han har därvid påpekat en del saker som jag i princip häller medhonom om. Han har påpekat all del inte är rimligt att devapenfriljän-slepliktiga får vänta i elt eller tvä år innan de får fullgöra sinvapenfria tjänst. Jag är helt ense med om att man bör försökarätta till detta förhållande, delvis kanske med hjälp av utbildning icivilförsvar. har nämnt en hel del andra saker som jag möjligen skall bemöta i ettsenare inlägg. Men i det här inlägget ville jag framförallt bemöta denpartimotion som socialdemokralerna lagt fram rörande en bantning av försvaretsanslag /80 med 440 miljoner, vilket jag anser skulle få fullkomligtorimliga konsekvenser för elt försvar som redan nu kämpar med en mycket trängekonomisk ram. BENGTGUSTAVSSON (s) kort genmäle: Jag förstår mycket väl försvarsministerns svårigheler. Men jag kan intehålla med honom när han säger att det är fräga om en härd nedskärning. I självaverket var del ju så au vid försvarsbeslut motsocialdemokratisk vilja genomförde en uppskrivning av försvarskostnaderna somframräknad till dagens penningvärde blir just 440 milj. kr. Delär alltså inle fråga om en nedskärning utan om en uppskrivning. De pengarnahårde borgerliga regeringarna till stor del använt till ett flygplansprojektsom det verkligen är dålig ekonomi att salsa pengar i. Den lidigarestatsministern sade ifrån att det skall råda bred enighet om del om man skallsatsa på etl sådant här projekt, och det socialdemokratiska parliel har sagtall del här är äventyriigheler som vi inle ger oss pä. Försvarsministernnämnde värnpliktskoslnaderna och påpekade att vi på den punkien föreslagit endel förbättringar utöver proposiiionens förslag. Det mest angelägna mä väl vara att riksdagenbifaller det socialdemokratiska förslaget att ge de värnpliktiga som just nuligger inne elt förhöjt utryckningsbidrag. Kan försvarsministern ge en rimligförklaring lill atl regeringen har farit fram med de värnpliktiga som den hargjort genom att frångå den praxis som ulbildals närulryckningsbidragel höjdes? Även den inneliggande åldersklassen bör komma iåtnjutande av denna förbällring. skällt litet En sak som försvarsministern sade var mycket bra. Han ärlydligen inne på atl pä något sätt klara utbildningen av de värnpliktiga somskall få sin utbildning inom civilförsvaret. Del noterar jag från miltförsvarspolitiska synsätt och även såsom sörmlänning med lillfredsslällelse,för såviu jag vet ordnas därigenom civilförsvarssituationen i . Jag är medvelen om alt Bengl i sitt första inlägg i debatteni dag sade att lagt upp stjärten och knäppt ned byxorna i fråga omde värnpliktigas villkor. När vi arbetade fram denna budget, kände vi etlansvar /80. Det är från börian av del budgetåret som vi har föreslagitde förbältringar som oppositionen nu vill tidigarelägga. Denliknelse som använde villjag emellertid använda på förslagetatt nu skära ned försvarets anslag nästa budgetår med 448 milj. kr. Jag ärfullt medvelen om atl Bengl Gusiavsson och socialdemokralerna har räknal framden lägre ram som de ville ha i försvarsbeslutet , ökat den mednetioprisindex och kommit fram lill beloppet 448 milj. kr. Men rimligtvis medge alt det inte är realistisk polilik alt nu fem månaderföre budgetårets börian, när en hel massa bemyndiganden har föranlettbeställningar av maleriel, komma med en sådan hedskärning. BENGTGUSTAVSSON (s) kort genmäle: Del gäller inte herr de personligen, för han var inleförsvarsminister vid det lillfållel, men han representerar ett parti som haderegeringsansvar även före del senaste regeringsskiftet. Det var trepartiregeringensom genomdrev uppskrivningen av försvarskostnaderna, och jag beklagar att delgår ul över herr de , men till regeringen måslejag säga: Som man bäddar fårman ligga. Försvarsministern tror inte alt del skall varamöjligl att klara den besparing som vi finner nödvändig med tanke pä det storabudgetunderskottet Men gör elt försök, herr försvarsminister. Kom och resoneramed oss, så skall vi se om vi inte gemensami kan klara uppgiften. Försöket kommer att drabba sysselsättningen på ett antal orter därsysselsätlningen ändå är ganska ansträngd. Jag är fylld av samförständsviljanär det gäller all resonera med om olika åtgärder som ligger ilinje med vad vi vill i fråga om försvarels framtid. Men all nu föreslå ennedskärning av den typ förespräkar.tror jag vore myckel fariigt medhänsyn lill sysselsättningen pä en rad orter, inle Nr 79 minstför all personal som är anställd vid berörda industrier. Förste vice lalmannen anmälde alt anhållit att till protokolletfä antecknat atl han inte ägde rätt lill ylleriigare replik. debatt Pä förslag av förste vice lalmannen beslötshärefter att kammarens förhandlingar skullefortsättas vid morgondagens sammaniräde. § 2 Kammaren åtskildes .