prot · G20998 · 1978-12-31 00:00:00 — Idecember efterlyste jag här i åtgärder från regeringen föratträdda förelagel och få del pä fötter igen. Industriministern svarade vid dellillflillet att det pågick sonderingarom möjligheterna till rekonstruktion avBroby Induslrier. Då ställer man sig frågan: Hur är läget ? Ja, det ärsträngt laget oförändrat. Ännu har vi inte sett någon lösning, och det lyckerjag är skrämmande. Vihar fått bevittna hur stora kapilalintressen drivit sillspel över huvudena på de anställda och på människorna i en hel bygd. Det harcirkulerat en mängd rykten och spekulationer om anbudsbelopp och intressenter.Ingen har velat la itu med , inte ens landels politiskaledning. Del lycker jag är illa. Induslriministernhar inte rört eti finger när del gäller . Del är ändå väldigtmånga människor som berörs av krisen där nere, sammanlagt 821. De störstaproblemen finns i , Skåneskog Ekonomisk FöreningochTräterminalen i . Framtill millen av mars har arbetet upphört för 188av de 377 vid . Vianser alt del är viktigt att man verkligen kommer fram lill elt beslut. Man fårsluta alt leka. Del handlar om jobben, om existensen för människorna. Industriministernsäger i svaret alt förhandlingar pågår. Del är ungefär samma svar som jag fick idecember. Sedan säger han alt man väntar på en ansökan. Regeringen kommer sedani sedvanlig ordning att pröva frågan om förvärvslillslånd. sammanhanget vill jag säga att del är viktigt alt man antar det anbud somger flest a-betstillfällen. Delta är också fackens mening. Detär också viktigt all man får fram en ny ägare som verkligen kan garanteradriften i dess helhet. Jagtycker faktiskt alt regeringen hållit sig alltför passiv i den här frågan. Mansitter och väntar på ansökningar. Jag anser att det finns handlingsmöjligheterför industriministern. Det är viktigt att man verkligen agerar aktivt för allrädda jobben. Jagvill lill sist ställa frågan: Vad är målet för industriministern när del gällerBroby induslrier. Skåneskog och Träierminalen? Är det all bevara hela BrobyInduslrier, som beslår av massafabrik, pappersfabrik och spänskivfab-rik. Detär viktigt att man kan hälla ihop enheten och garantera samtliga jobb. Vad är målet förindustriministern? Om fortsatt drift vid Frågeställaren påstår att vi inle har rört etl finger i den här frågan.Det är ett alltigenom felaktigt påstående. Vi har haft aktiva och intensivakontakter med de olika agerande, med de förelag som har anmält intresse, medfacken, med konkursförvaltaren osv. Omhan med alt röra finger menar all departemeniel skulle överta och drivaföretaget, då är det sant alt vi inte gjort del, men det menar han förvissointe. Han menar att vi skall driva på för att åtsladkomma en lösning med såmänga jobb behållna som möjligt. Del är precis vår målsättning. Lätmig också säga alt man från fackligt håll menade all vi handlade rätt i inledningsskedet.Sedan har man från fackligt håll, liksom frän regeringen, bevakat all delskulle finnas seriösa intressenter som är villiga all driva förelagel vidare.Del finns ju sådana. Del har varit en konkurrens dem emellan, och del är kanskei och för sig inte så olägligt alt ha fiera intressenter att välja emellan. Denintressent som konkursförvaltaren nu i förslå hand tycks vilja göra upp med ochsom lämnat högsta anbudet är del danska förelagel. Vi har kallat upp dessrepresentanter, haft diskussioner med dem och frågal dem vilka intentioner dehar, hur de tänker sig alt driva företaget och hur stor del av företaget de kanvilja driva. Vårmålsättning är alt så stor del av som möjligt skall kunnafortleva. Men i del lägel när en ulländsk inlressent slår främst i ledet måstevi tillämpa gällande'lag, lag. Därför uppmanade vi dem att omedelbartkomma in med en ansökan. Enligl vad det har sagts mig är denna möjligen på vägin just . BÖRJENILSSON (s): Industriministern säger au regeringen har agerat aktivt, men denuppfattningen har man ingalunda nere i länet. Det har ju inte hänt någonting,utan liden har bara gått. Vid nyåret fick 80 anställda lämna företagel.Fortsätter denna utveckling, så blir det ju ännu fier som försvinner. Jagtycker att del är mycket viktigt, när det uppstår en sådan här kris, alt manverkligen agerar aktivt från första början, att man driver på. Kan man inte fånågon intressent, måste naturligtvis slalen själv gå in - del ser jag som engiven lösning. Så gör man i många fall. När det gäller Södra Skogsägarnatvingas man gå in som delägare, och jag tror all del hade varit nyttigt om manockså hade gjort det i det här fallet. Jag noterar att statsrådets mål är att man skall fäfram en ägare som kan garantera så många jobb som möjligt. Del lycker jag ärmyckel viktigt, för arbetsmarknadsläget är väldigt besvärligt i östra är väsentligt att man kan få slut på krisen och alt kankomma i drift igen. Jag kommer naturligtvis atl följa utvecklingen och se omdet händer någonting snabbi. Överiäggningen var härmedslutad. §8 Föredrogs och hänvisades 1978/79:119 lillutbildningsutskottet §9 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1978/79:159 av PärGranstedt (c) lill statsrådet om spänningen i planeradekraftledningar: Som en konsekvens av planerna på en fortsattkärnkraftsutbyggnad i planeras också ett system med 800 kV-ledningarsom skall förbinda kärnkraftverken med varandra. Del innebär införande av enspänningsnivå i som inte förekommit i värt land. Isamband med dessa planer har det uppstått en debatt om de hälsorisker som kanvara förknippade med sä höga spänningar. Man har hänvisat lill amerikanskaundersökningsresultat som visar på celldöd hos försöksdjur, psykisk stress,minskad tillväxt, minskad produktion av sädesceller m. m. Sovjetiskarapporterom symtom som huvudvärk, hjärtklappning, frusenhel, ojämnt blodtryck,ojämn hjärirytm, hög andningsfrekvens, onormalt stor , diffusamagsmärtor, känslomässig osladighet, ängslan, mardrömmar, förändringar iblodet, viktminskning, rubbningar i sockeromsättningen ochmenstruationsrubbningar har citerats. Mot della har anförts andraundersökningsresultat enligl vilka inga medicinska problem kan påvisas. Denosäkerhet som råder beträffande konsekvenserna av 800 kV-ledningar har gjortalt statens planverk i sitt yttrande över koncessionsansökan inletillstyrkt koncession pä föreslagna villkor. Däremot tillstyrker man allledningarna får uppföras för överföring av , vilket f n. är Vallenfallsavsikt. Ärendet ligger nu hos regeringen för avgörande. Kostnadenför uppförande av ledningar dimensionerade för 800 k V är 1,6 milj. kr. per km,medan motsvarande kostnad för ledningar dimensionerade för är 0,9 milj.kr. All uppföra 800 kV-ledningar är därför ekonomiskt försvarbartendast om man avser all, åtminstone , överföra så höga spänningar. Omregeringen nu tillåter uppförande av ledningar dimensionerade för , ärrisken därför stor att ekonomiska hänsyn leder till alt miljö- och hälsoskälinte beaktas i tillräckligt hög grad vid etl framtida ställningstagande lillöverföring av - eller alt en betydande kapitalförstöring kommer tillstånd. Medhänvisning lill ovanstående hemställer jag om kammarens tillstånd atl lillstatsrådet få ställa följande fråga: Är statsrådet beredd allmedverka lill att inga ledningardimensionerade för kommer lill uppförande så länge del inle ärklarlagt ati överföring av 'så höga spänningar kan ske ulan negativa miljö- ochhälsoeffekter? 1978/79:160av () lill jordbruksministern om bältre omhändertagande ochåteranvändning av spillolja: Enligl riksdagsbeslui 1975 omfattas miljöfarligtavfall, däribland spillolja, av del kommunala renhållningsmonopolet. Avsiktenvar all det kommunala omhändertagandet av detta avfall skulle införassuccessivt . Allspillolja omhändertas och åieranvänds är vikiigl från fiera synpunkier.Återanvändning av spillolja måste ses som ett naturligt led i en godenergihushållning. Som avfall är spillolja starkt förorenande, och del ärviktigt atl del finns en apparat för omhändertagande som förhindrar altspilloljan kommer ul i naturen och når grundvattnet. Direkt förbränning avspilloljan är också olämplig från miljösynpunkt, bl. a. på grund av de giftigatungmetaller som frigörs. F. n. förbränns smörjoljeavfall från bilar i storutsträckning. EnligtDs Jo 1974:10 och 11 Avfall, ökad återvinning - bättre omhändertagande uppskattadesden årliga mängden oljeavfall i till ca Sedan desstorde mängderna ha ökat, men några aktuellare siffror har inle gäll all fåfram. Enligl tillgängliga uppgifter går f n. knappt 20 ". av denkvantiteten till återvinning. Denfemårsperiod som förutsattes för all åstadkomma ett kommunall omhändertagandeav miljöfarligt avfall börjar nu gä mot sill slut. tycks myckelåterstå för alt nä vad som borde vara elt mål, nämligen en nära nog fullständigåtervinning av spillolja. Del finns därför skäl all uivärderaom dehittillsvarande åtgärderna på detta område varit tillräckliga och ta framförslag på de ytterligare åtgärder som kan anses erforderliga. Jaghemställer därför om kammarens lillsiånd att lill jordbruksministern ställaföljande fråga: Vilkainitiativ är jordbruksministern beredd all la för alt åstadkomma bättreomhändertagande och återanvändning av spillolja? 1978/79:161 av AlfLövenborg (apk) lill industriministern om åtgärder för alt undvika nedläggningav : Sågverket på aren av ASSLs anläggningar iNorrbotten. Samhällets och människornas öde hänger intimt samman med dennaindustrianläggnings utveckling. På ön levde en gång i världen 3 000 invånareoch del fanns två sågverk. lever där kvar 800 människor som praktiskt tagetalla är beroende av ASSI-induslrins existens och utveckling. Menrimligtvis bör utvecklingsmöjligheterna ha förbättrats. Efler många års kampharöborna äntligen fåll sin bro lill fastlandet. Del har underlättat förinvånarna, och detsamma bör vara fallet för industrin. Både de anställda och den lokala företagsledningen vill slå vakt om förelageloch vidta åtgärder för all trygga dess utveckling ochexistens. har en årligproduktion pä 48 000 m' men ingen vidareförädling. Vissadelar av anläggningen är omoderna och hårtnedslitna. Om del inle sker betydande investeringar i anläggningen sättsdess existens pä sikt i fara. I samarbete med facket härden nuvarande platschefen framförtförslag till ASSLs ledning sombelrakias som nödvändiga all genomföra, om kursen skall vara atl drivasågverket vidare. Jag utgår ifrån att man på industridepartementet haft tillfälle att studera de ställda förslagen, som anses avgörande om påSeskarö skall utvecklas eller avvecklas. I en PM till ASSLs ledning daterad den 6 september 1978framhåller platschefen, alt det är fullt möjligt alt driva verket på tvåskift, meden viss personalökning. Det klargörs ocksåi detta sammanhang au för att detta skall vara möjligt måste betydande investeringar ske. "Om man ickevill göra investeringar är alternativet nedläggning ", heter del. Jag bedömer liksomde anställda en nedläggning som någotheli orimligt. Alternativet är alltså rejäla,framlidssyflande investeringar av den typ som redan föreslagits. Jag vill med hänvisningtill det anförda hemställa om kammarens tillstånd att till industriministern få ställa följande frågor: Är regeringeninformerad om den ifrågavarande statliga industrianlägg ningens situation och om de förslag somframlagts för att trygga dess existens och utveckling? Är regeringen beredd alt vidta åtgärder för att befrämjadenna industrianläggnings utveckling? 1978/79:162 av () till industriminisiern om Norriands Skogsägares Cellulosa AB:s ekonomiska situation: befinner sig i en ekonomisk krissom, om inte snara åtgärder vidtas, kommer atl leda till att bolaget går i konkurs. Olika lösningar har diskuterats som länkbaraföratt rädda förelagskoncernen.Envisa rykten talar om all regeringens inställningi denna fråga är atl NCB bör sälja de största och bästa fabriksenheierna, innan regeringen är beredd att läggaförslag om stödåtgärder förall rädda återstående delar av koncernen. Bolagets ekonomiska situation har lett lill stor oro för jobben såväl bfand de anställdainom industrierna som bland berördaskogsarbetare. Samma oro finns ocksåbland berörda skogsägare. Ryktena om regeringens inställning i denna frågahar starkt bidragit till alt fördjupa dennaoro. Oron bland de anställdahar gått så långt atl skogsarbetarna nudiskuterar atl själva salsa pengar i förelaget förattom möjligt kunna rädda jobben förframliden. har uppmanat skogsägarnaatt satsa ytterligare pengar i företaget för atl stärkabolagels aktiekapital. Viljan till ytterligare ekonomiska insatser hämmas bl. a. av oklarheten om regeringens vilja alt lägga fram förslag som kan lösaförelagskrisen, så au koncernen kan bibehållas intakt. Man måste förslå enskilda personers tveksamhet föralt göra ekonomiska insatser i ett företag vars framtid ler sig tämligen hotfull. Det måste vara etl starkt samhällsiniresse atl NCB genom rekonslruktion av förelaget kan bibehållassom en intakt koncern. Nuvarande osäkraförhållande har lett lill minskad sysselsättning och stark oro för framlidenbåde för anställda, delägare, länsmyndigheieroch kommunala myndigheter. Inför framliden måste del vara av intresse alt värna om den produceni-kooperativa företagsformen som en motvikt till de stora bolagenseljest uppkommande monopolsituation påvirkesmarknaden. Inför en föreståendestrukturomvandling måste del vara angelägel all så långt möjligt kunnabibehålla nuvarande företagsenheter som en grund för fortsalta överväganden och förall kunna genomföra strukturomvandlingen i socialtacceptabla former. Av regional- och sysselsäilningspoliliska skäl måste samhälletla ansvaret för atl företagen inom NCB kommer alt drivas vidare. Atl sälja de bästaoch lönsammaste företagsenheterna från koncernen skulle betyda att de stora bolagen tar hand om de bästa företagsenheternaoch samhället får medverka lill all de små och mindre lönsammaföretagen kommer atl drivas vidare.Del skulle vidare innebära au förvärvarna av deslörre företagsenheterna indirekt skulle läggaunder sig en virkesmarknad som försvårar möjligheternaall säkra råvarubehovei för inlandslokaliserade träindustrier. Med hänvisning lill del anförda hemställerjag om kammarens tillstånd alt till industriministern få ställa följande fråga: Avser regeringen alt vidta åtgärder och inför framläggaförslag som kan rädda som en beståendeförelagskoncern? §10 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1978/79:412av () lill kommunikationsministern om säkerhetskontrollen på : Av säkerhetsskäl företas på Slurups fiygplats myckel noggrannakontroller av de resande före avgången av varje plan. Viktiga hjälpmedel saknas dock. Del finns t. ex. varken kameraeller rullbana. Detta gör kontrollen arbetsam och tidskrävande, vilket drabbar såvälpassagerare som den personal som utförkontrollen. Givetvis får säkerheten inte åsidosättas, men med tanke på den sloraresandefrekvensen vore det rimligt all flygplaisen rusiades upp och försågsmed i lorsia hand kamera för Ibiokonlroll av bagage och rullbana för Nr 98 kan anialei resande vänias Torsdaeen den Medanledning av del anförda ber jag au ull kommunikationsministern få siiilla följande fråga: Meddelande om Avser siatsrfldei au inom rimlig tid utrusta Sturupsfiygplats med moderna fmeor hjälpmedel för atl underlätta den nödvändiga siikcrhetskonirollen'' 1978/79:413 av () lill kommunikationsministern om åtgiirder föratt garantera åretrunttrafik överKvarken: Färjetrafiken mellan och inställts. Anledningen är att den svenskaisbryiarledningen inte anser sig kunna ge isbrytarhjälp. Man kan befara attstoppet för färjeirafiken över Kvarken blir långvarigt. Detta är ur mångasynpunkier ytterst beklagligt. Färjeförbindelsen utgör en viktig delav E 79-Blå vägen, som bör garanteras öppethållande . Genom samarbetemellan de svenska och finska isbrytarledningarna borde della vara möjligt. I anledning av den uppkomna situationen ber jag att lillkommunikationsministern få ställa följande fråga: Är statsrådet beredd au medverka till åtgärder somunderlättar samverkan mellan de svenska och finska isbrytarledningarna i syfteatl garantera åretrunttrafik över Kvarken'? 1978/79:414 av () lill industriministern omglasbruken i Flygsfors och Strömbergshytlan: Orreforskoncernen har meddelat alt den tänker lägga nerglasbruken i Flygsfors och Strömbergshytlan. Med anledning av della vill jagfråga industriministern: åtgärder ämnar regeringen vidta med anledning avdessa planer? 1978/79:415 av () lill jordbruksministern omsubventionerna lill broilerbranschen: Enligt tidningsuppgifter harjordbruksministern meddelat alt subventionerna lill broilerbranschen skallslopas. Stor oro sprider sig nu bland de anställda och i deaktuella kommunerna. .\B i . , blirdirekt nedlägg-ningshotad, och en utbyggnad vid i Mörbylångaskjuts upp. Så Slora och snabba förändringar när del gäller samhälletsstöd måste givetvis innebära slora problem för branschen i dess helhet. Medanledning av detta vill jag fråga jordbruksministern; Varföravser regeringen atl slopa subventionerna lill broilerbranschen'? 1978/79:416av Per Bergmun (s) lill försvarsministern om de ekonomiska villkoren förskyddsrumsbyggen: Denya regler som gäller för finansiering av skyddsrum har fåll icke förutseddaeffekter. Nya, förmånfigare viffkor tiilämpas på byggnadsförelag .som påbörjasefter . Risken är nu stor att den redan svaga igångsättningenytterligare försvagas . Företagen väntar medigångsättningen till . kan i sin lur medförasysselsäiiningssvårigheter för byggnadsarbetarna . Medanledning av det anförda vill jag ställa följande fråga: Avserförsvarsministern föreslå ändringar i civilförsvarslagen för all undanröja deovan påtalade ölägenheterna? 1978/79:417 av () lill socialministern om förhållandena vid läkemedelsavdelningi : Personalen vid läkemedelsavdelningi har i skrivelse lill regeringen slagit larm om den enligt derasmening ohållbara situation som råder vid avdelningen. Avskrivelsen framgår all läkemedelskontrollen på grund av bristande personellaresurser inle kan fungera på ett tillfredsställande sätt. Dåförhållandena ur olika synpunkier ler sig allvarliga, ber jag alt tillsocialministern få rikta följande frågor: Vilkenär statsrådets uppfattning om situationen vid socialstyrelsensläkemedelsavdelning? alt vidta åtgärder för all komma till rälla med rådande problem? §11 Kammaren åtskildes .