prot · G20979 · 1978-12-31 00:00:00 — Det försia slegetvar atl bygga ul rätten till ledighet vid vård av barn till atl omfatta även ennionde månad, en månad som skulle ge , i kompensation förförlorad arbetsinkomst Vi har haft en debatt om detta lidigare här i kammaren,och jag ulgår ifrån atl del var med vånda som fick slälla upp pådessa , . Det var så hell stick i stäv med vad man sagl ivalrörelsen, på gator och torg, nämligen all skulle vara en garantfor all något vårdnadsbidrag inte infördes. Denföriängda föriildraledighelen var som vi vel första steg påvägen mol etl värdnadsbidrag. Så kom då del andra sleget, och del innebar auman skulle få rält lill ledighet från den , Någon kompensationskulle över huvud taget inte utgå för den ledigheten. Delfinns några siffror som kan förtjäna nämnas i sammanhanget, 1 slutet av 1976hade 640 000 familjer barn , I av dessa 640 000 familjerfanns bara en förälder, och av dessa ensamföräldrar var kvinnor. Avde föräldrar som hade barn under åtta är arbelade ungefåY , men servi pä siffrorna för ensamföräldrar fin ner vi all av dem arbelade drygt 60 '.V,på heltid. Jagpåpekade atl dessa siffror visar all ensamföräldrarna inte har bedömt det varaekonomiskl möjligt att förkorta sin arbeistid, irots att dearbets-marknadsmässiga förutsättningarna knappasi skiljer sig för de olika grupperna.Jag ansåg atl detla var det andra steget för att särskilja barn tillensamföräldrar eller barn lill föräldrar i en sämre ekonomisk situation. sade att della andra steg skulle ge erfarenheter,så alt man kunde fortsätta med det iredje steget. Det skulle, utan att del varklart uttalat, betyda etl värdnadsbidrag. Nuhälsar jag med från folkparliels sida ser allvarligt på frågan om kompensation forförlorad arbetsinkomst och har för avsiki all lägga fram förslag som innebärbättre ersättning. Jag skulle också gärna vilja ha upprepat från kammarens talarstol av den nuvarande Nr 79 socialministern atl fortfarande utgör en garanii för altvi inle får ell j I I lågtvårdnadsbidrag som binder kvinnorna i hemmei och som gör del I fehru-iri 1979 omöjligtför ensamföräldrar all sianna hemma. Jag vill påpeka vad jag sade i delsammanhanget, all i treparliregeringens regeringsdeklaralion kunde man när del gällde slödel lillbarnfamiljerna ulläsa att slödel skulle utformas sä all del främjade valfrihetoch jämställdhet Men del aviserade ireslegspro-grammel hade inle för avsiki alläsiadkomma della! Herrlalman, detla var några saker jag lycklejag borde la upp i anledning avdiskussionen före avbrottet för middagspaus. villjag i slällel lala om någotsom nuvarande socialministern och jag lidigare debatterat, nämligen den oro vifrån socialdemokraliskl håll hy.ser inför all man skallfinansiera våra delpensioner över skallemedel, således lill slörre delen lånadepengar. 1samband med beslutet om atl införa delpensionsreformen beslöt allavgifterna skulle finansieras genom uttag av arbelsgi varavgifter pålönesumman. Uttaget skulle vara . fick i uppdragalt uppmärksamt följa denna reform, beroende pä all den var unik. Den ärfbrtfarande unik ur inlernalionell synpunkt, och därför är del vikligl alt manföljer den med slor uppmärksamhet Man anade redan frän börian -vilkel senarehar bekräftats-all denna reform skulle bli populär. Den svarade molmänniskornas behov av mjukare övergång lill pensionsåldern, av möjligheler lillnedtrappning av arbetstiden . Riksförsäkringsverketlade fram sill förslag lill en höjning av arbelsgivaravgiften,beroende på all man räknade med ell underskott i fonden på drygt 60 milj. kr.för 1978. Man påpekade ocksä all delta underskott skulle stiga lill ca 300milj. Därför föreslogs en uppräkning av avgiften, för atl manskulle följa det beslut hade fallat alt reformen skulle finansierasav skallemedel. Man föreslogen höjning från . Delkom inle sä myckel från i den frågan. En proposilion aviseradesi som skulle la upp bl. a. vissa delpensionsfrågor. Visocialdemokrater väckle en molion och skrev en reservalion, där vi ullalade våroro, men vi fick veta all oron var obefogad och atl det var helt onödigt vidden tidpunkten atl över huvud taget fundera på finansieringsfrågorna. Men oronvar befogad. Det kom inget förslag i finansieringsfrågan. Del kom över huvudtagel ingen proposition. Förstunder hösien 1978 kom en proposilion. har och jaglidigare diskuterat. Man föreslog höjning av avgiften lill delpensionsförsäkringen,men den skulle inte triida i kraft som riksförsäkringsverketföreslog utan . Underskoilel, som riksförsäkringsverketberäknat lill 300 milj. kr., bedömer nu regeringen lill mellan 450 och 500milj. vid åreis slut. Jagupprepar alliså all riksförsäkringsverkel varie kvartal får rekvirera pengar via slalsbudgelen för alt beiala ul delpensionerna lill svenska folket. bedömer vi som olillfredsslällande. 38 Jag vill dock gärna säga alt i och med all förslagetkom så sent som i november1978 fanns ingen praktisk möjlighel all genomföra ökningen från den 1 januari1979. Del harjag redan lidigare sagt till . Vi har ändå velaluttala vär oro för alt höjningen inte kommer tidigare, även om jag inte villlasta för detla. Vi vet hur inställningen var iIreparliregeringen när det gäller arbetsgivaravgifter. var detlilla parliel och hade inle möjlighel alt få gemjmslagskraft Dethar nu kommil en proposilion som föreslår alt även egna föreiagare skall fränden omfattas av rält lill delpension. Iaugusti 1976 uttalade dåvarande soci;ilministern all han hade föravsikt alt framliigga ell förslag om alt även egna föreiagare skulle omfattasav delpensionsreformen. Valresultatet 1976 innebar all inle kundesignera del förslagel, och det har tagit drygl innan regeringenutarbetat ett förslag i den riklningen. Jagskall inle här la upp en debali kring den frågan. Del finns lillfälle atläterkomma , då ärendet skall behandlas mer ingående här iriksdagen. Men jag vill säga yllerligare niigra ord om finansieringen. Jaglycker det är riktigt alt departementschefen föreslår atl arbelsgivaravgiftenfaslslälls lill av löneunderlagel fr. o. m. och allmolsvarande avgift för egenföretagare införs pä inkomst som skall tas upp lillbeskattning fr. o. m. Del är konsekvent Vi har visserligenföreslagit alt man borde ha en särskild fond för denna grupp för alt kunnafölja ullagen och pensionernas storlek pä ett mer inträngande sätt än man kangöra om medlen samlas i samma fond. Mennu kommer vi till det mest egendomliga: mot detla vänder sig moderaiasamlingspartiet. Väl medveten om del stora underskottet i fonden fördelpensioner ät löntagare vill man att avgiftsuilagel skall ligga fast på 0,2596. Man är hell klar över- även från del hällel - all underskottet kommer alluppgå till 500 milj. kr. och all del kommer atl öka yllerligare. Manär beredd au lillslyrka förslagel att egna företagare liksom löntagare skall fårätt till delpension, men avgiftsuttaget skall ligga kvar på . Del berorpå all man vill ha fortsatt skattefinansiering av delpensionsförsäkringen. Men,herr lalman, detla strider mot beslut om alt delpensionerna hellskall finansieras genom avgiftsuttag. Jagvill i detla sammanhang uttala min tillfredsställelse över atl klart slog fast att delpensionerna fortfarande skallfinansieras genom avgifter. Jag förstår all kanske innerst inneär missnöjd över atl delpensionerna efter rekvisition frånriksförsäkringsverket skall belalas med skatlemedel i så betydande omfall-ningsom det här är fråga om. Men jag hoppas ändå alt socialminislern med kraftvänder sig mot ett förslag lill finansiering i enlighel med moderalernasmolion, och jag hoppas alt della ultalas med skärpa. Förslaget är yllerligareelt av de angrepp som vi upplevl mot de fonder som vi behöver föratl trygga de socialförsäkringar som har besluiai om i slor enighetoch som man ålminslone på galor och torg nästan strider om äran av atl hagenomfört. Slutligenskall jag la upp en helt annan fräga. kopplinglill värt irygghelssyslem. Vihar en stor grupp invandrare i vårt land. När del är lågkonjunktur ocharbeislöshei blir alllid den gruppen utsatt Den gruppen fär stora svårigheler.Det är den gruppen som man tror tar arbele frän andra. Jag tycker del ärvikligl alt vi titlar någol på hur invandringen ser ul i vårt land. Vihar sedan börian av 1970-lalel ungefär 40 000 invandrare som kommer lill vårtland varie år. Del finns ca 700 000 vuxna människor med utländsktursprung i . Dessulom finns 300 000 barn som har minst en förälder blandde 700 000. Och del dröjer inle mänga år förrän de tillsammans utgör tvåmiljoner. Det är en grupp all räkna med. Dehar kommil bil föratl ta arbete, för alt med sin arbetskraft vara med om attbygga upp välståndet och tryggheten i vårt land. Jag tror inle del är sagttillräckligt ofta. Och del brisler i informationen om vi inle kan klara ulbelydelsen av våra invandrare. Jagvill här cilera någol av vad sade när han skrev lill regeringen ochbegärde pengar för budgeiårei 1978/79 lill informalion just i dessa såväsentliga frågor. Han skrev: "Försummelserna, bl. a. alt energisktupplysa om invandrarnas insalser i svenskt arbetsliv och betydelse för vårekonomi, har lell lill all en hel generalion svenskar ostört fäll lägga sigtill med vanföreslällningen all invandringen varit en belastning för derasvälfärd." Ochhan fortsatte: "Minoritetens största problem är majoriielen. Trotslovvärda insalser frän grupper och enskilda pendlar vanligen den storamajoritetens inställning mellan likgiltighet och i värsta fall aggression motinvandrarna. Stora ansträngningar mäste nu göras för all förmå institutioneroch ledande personer atl med kraft la sig an minoritetsfrågorna, all inse allelt uppskov innebär risker för samhället." Han påpekar ocksä all omingenling görs går fördomarna i arv lill nästa generalion. Redan nu bär mångabarn och ungdomar pä ell hal mol invandrare, som är en kopia av de vuxnas. Underhösien 1977 redogjorde det USA-iigda reklamförelaget för en undersökningsom förelagel gjorl bland svenska ungdomar. Där framkom bl. a. all ire av fyraansåg alt del fanns för många invandrare i . Delar, enligl Ibretagel.den näst högsta siffran efter siffran för . Undersökarna lyckle alldenna inslällning var någol svårbegriplig, alldeles specielli mot bakgrund avau ungdomarna samlidigi påslod all de var för lika rätligheler för alla raser,också för invandrarna. Omvi inte informerar bearbetar vi bara ell symtom ulan all bry oss om vad somorsakat all människor har fördomar. Här åvilar alla oss vuxna etl slort ansvar.Detla är en grupp som vi har atl räkna med. Detla är en grupp som vi har mycketall lacka för. Den formella jämsiälldhelen mellan män och kvinnor är relativt väluivecklad i vårt land, men målel är i och med det långl ifrån nättJämställdheten måsie ocksä bli reell, och del finns åtskilliga prakliskasvärigheieraii ta itu med innanalla harsamma möjligheler all välja livsform,utveckla sina anlag, förutsättningar och intressen, engagera sig i samhällsar- betet- del må vara fackligl, politiskt eller ideellt - och fördjupagemenskapen och samhörigheten mellan människor, inte minsl inom den egnafamiljen. Jämslälldhelsarbeleigick länge ul på all rätta kvinnors villkor efter dem som iradilionelll gällerför män. Först senare har man insett all det inte är detsamma som atl skapabäsla möjliga villkor för alla människor i dagens och morgondagens samhälle,att skapa lika rättigheter, skyldigheter och ansvar för båda könen. En åtgärdsom måsle lill är au rensa bland fördomar, som ofta är omedveina men som kanskedärför sitler desto djupare. En annan åtgärd är all påverka allilyder i rällriktning. Desom har motsall sig utvecklingen mot en ökad jämställdhet mellan könen inomlivets alla områden-och sådana finns del lyvärr-har hävdat all naturen självgenom grundläggande olikheter i avseende på anlag, egenskaper och behovhänvisar män och kvinnor lill olika yrken och uppgifter,och all del vore altvåldföra sig på naturen all bryta det traditionella könsmön-slret Men modernforskning lyder på alt skillnaderna i förmåga och behov skiftar mer mellanindivider inom samma kön än mellan de två könen. Förmännen gäller del inle alt riva nägra formella barriärer. Alla yrken slår öppnaför dem. Hemmapappor får stöd och uppmuntran i broschyrer och affischkampanjer.Men de är trots det lika beroende som kvinnorna av all attityderna förändras,inte bara hos myndigheier, arbetsgivare och organisationer. Både kvinnor ochmän måsle accepteras i nya roller också av sina närmasle. av arbetskamrater ochvänner, av den allmänna opinionen, om jämställdheten skall kunna förvandlas fånmål till verklighet. För all man på sikl skall kunna åstadkomma de förändradeattityderna måste ålgärder sällas in tidigt Redani förskolan skall undervisningen inriktas pä alt föreställningen om människornaskall utgå från individ, inle från kön. Fler män måsle rekryterastilldenbarnavårdande verksamheten, så all barn lidigt får vänja sig vid atl delär lika naturligt all värdande uppgifter utförs av män som av kvinnor. Flickoroch pojkar skall i skolan förberedas förelt vuxenliv som innefattar familjeansvar,förvärvsarbete och samhällsarbete. Skolans undervisning måste ha sommålsättning all eleverna skall kunna välja levnadsbana utifrån personligaförutsättningar och all de skall kunna ta självständigt ansvar för sinpraktiska vardag. Elementära kunskaper i hushållsekonomi och sådan prakliskleknik som normall förekommer i ett hem mäste ges till alla elever, liksomkunskaper i barn- och familjepsykologi. Prakliskyrkesorientering i elt s. k. mansyrke för flickor och i etl s. k. kvinnoyrkeför pojkar bör vara etl av skolans bidrag lill att öka förståelsen mellan mänoch kvinnor. Ungefärlika många flickor som pojkar söker sig lill högskoleutbildning, dock med denskillnaden all flickor företrädesvis söker sig lill korta och medellångautbildningslinjer. Inom forskningen finns endast 22 96 kvinnor. Fördelningen ärockså sned mellan fakulleierna. Kvinnor söker sig företrädesvis tillhumanistisk och farmakologisk fakultet, medan män dominerar övriga fakulteter.En massiv informationsinsats till lärare och syo-personal inomden högre ulbildningen när del gäller könsrollsfrågor bör kunna bidra till alländra det förhållandet Forskningkring ojämsiälldheien i högskoleutbildning och forskning måsle komma lill ståndoch utmynna i konkreta förslag, som kan leda lill atl alll fler kvinnor sökersig till och genomför längre, högre utbildning och i större utsträckning ägnarsig åt forskning. Skillnaderna mellan mäns och kvinnors villkor pä arbels-marknaden ärännu myckel stora. Det kan klart utläsas ur tillgänglig statistik översysselsättning, utbildningsval, arbetsuppgifter och löneförhållanden. Deåtgärder som vidtagits har inriktais på en förändring av kvinnornasutbildnings- och yrkesval. Del är en allvarlig brist i jämslälld-heisarbelelalt männens val inle angripits i samma ulslriickning, någol som nalurliglvis måslegöras. Männensvillkor har varit normbildande på den svenska arbetsmarknaden. Vid anslällningoch befordran i arbelslivei förekommer inle sällan alt man föredrar manligasökande dels därför att de förväntas ha ell obetydligt praktiskt familjeansvar,dels-och framför allt-därför atl man värderar sädana kunskaper ocherfarenheter som män traditionellt har kunnai skaffa sig i större ulsträckningän kvinnor. Merilvärderingssyslemel slår således ut kvinnorna. Denkommande lagen mol könsdiskriminering måsle göra det möjligl alt beivra allsådan diskriminering. När vi får lika förutsättningar för anslällning ochbefordran, åstadkommer vi också större samverkan och bällre samarbete mellanmän och kvinnor i arbetslivet. Förall få en klarare bild av de förvärvsarbelandes fakliska familjeansvar, oavsettom de är män eller kvinnor, bör den offenlliga statistiken redovisas ulifränsamma kriterier för män och kvinnor, t. ex. civilstånd och förekomst av barn.Del finns ingen anledning att göra en uppdelning av kvinnorna efter antal barni olika åldrar, niir man inte gör del för männen. Män harju ocksä barn. Reklamoch massmedia ger ofta stereotypa beskrivningar och bilder av män och kvinnor,som befäster könsrollerna och är etl hinder för jämställdhet Massmedia måsteuppmärksamma kvinnors och mäns engagemang i nya roller och funktioner. 1del här sammanhanget är det skäl alt påpeka hur lilen uppmärksamhet radio ochTV ägnar åt kvinnoidrotlen jämfört med den manliga. Familjepoliliken är självfallet ocksä den av avgörande betydelse förjämsiälldhet. De förslag om vårdnadsersältning, ökad valfrihet inom denkollektiva barnomsorgen och bättre sociala förmåner för den som väljer allvårda egna barn, som moderata samlingspartiet aktualiserar i det familjepolitiskaavsnittet av sin partimolion, syftar också till all skapa förutsäiiningar förjämsiälldhet Sådan åtgärder, liksom de förändringar i skatte- och förmånssystemsom vi aktualiserar, är utöver de övriga som jag här har pekat på nödvändigaför all verklig jämställdhet skall bli en realitet slällde några frågor lill mig angående pensionssystemetvilka jag borde svara pä. Men lål mig böria med all instämma i vad om behovei av upplysning om invandrarnas belydelse för del svenskasamhällel. Jag fatlade henne så, all hon menar atl alla partier borde ha gjorlstörre insatser . Jag tror atl della är alldeles riktigt DorisHåvik erinrade om den debatt som vi förde här , då riksdagenantog lagen om rätt lill ledighet för vård av barn, och hon frågade om delfortfarande gäller all folkparliel inle medverkar lill ålgärder som försvårarkvinnans yrkesarbete. Jag vill gärna svara all del gäller fortfarande. Moibakgrund av all socialdemokralerna visserligen slod bakom beslutet om den nyalagen men ändå var ganska kritiska frågade jag vid det tillfället ,om man kunde utgå ifrån alt den här lagen skulle få vara kvar, om det blev ensocialdemokratisk regering. Då fick jag svaret atl del skulle man få veta i enregeringsförklaring efter valet. Jag beklagade della och sade all del kundevara bra, om man fick ell besked fiån socialdemokraterna. Även om lagen inteinnehåller nägra bestämmelser om ersättning, är det dock en viklig rättighetför löntagarna som bör fä vara kvar. Men vi kan kanske få besked , trotsalt vi inle fick något . Sedantog upp den diskulerade frågan om delpensionsfonden. Trolsall jag lyssnade uppmärksamt lyckades jag inle förstå om del återstod någonyllerligare fråga som jag skulle svara på. Som själv sade fannsdel, när vi lade fram förslagel om delpension för egenföretagare i hösias.inga prakliska möjligheter att höja avgiften före . Då är viegentligen överens om del mesta. Viär överens om all del skall finansieras medavgifter, och vi är ocksä överens om att det går att för en kortare tidsperiodskjuta lill skatlemedel, när del är underskoll i fonden, för alt sedan betalalillbaka pengarna, även om anser all man borde ha gjorl detla baraför 1978 och inle . Möjligenåterstår ännu en fråga, nämligen hur jag ställer mig lill den moderaia motionsom gär ul pä all avgiften bör uppgå till endast 0,25 96. Del är läll all svarapå della. Vi anser alt det skall vara en högre avgift. Detla framgår ocksä avproposilionen, och den slår vi fasi vid. Sedanlog Even upp de vikliga alkohol- och narkolikafrågorna, andramissbruksproblem och ulslagningen i samhällel. Vad budgelen innebär där\'idlagär atl vi fullföljer de riksdagsbeslul som har fatlats under de senasie tvååren om alkoholpolitiken och narkotikapoliliken. Anslagel till insalser på del områdetökar med 46,6 milj. kr. fördet kommande året. Jag v ill särskilt peka påökningen av anslagel lill försöksverksamhet med tillnykl-ringsenheler försädana som är omhändertagna enligt lagen om omhändertagande av berusade, somhöjs från 6,5 lill 10 milj. kr. Regeringenavser att senare i vär lägga fram en proposilion om en reform av den kommunalasocialvården på grundval av socialulredningens betänkande. Det är kanskeviktigare för de hiir frågornas lösning än budgeten - hur viktig den än är. slällde en något märklig fråga. Hanundrade om vi skulle lägga fram någon lilliiggsproposition på delta område tillvårriksdagen. Uppenbarligen anser han inle att budgetpropositionens förslag ochden socialdemokraliska parlimolionens förslag sammaniagna utgör tillräckligtunderlag för riksdagsbehandlingen - men i så fall borde socialdemokraterna hautformat sin partimolion på annat säll. Jag kan bara säga all vi för dagen iniehar några planer på en lilläggsproposiiion på della avsniii, men del kan inleuteslutas all del uppstår sådana behov atl det blir nödvändigl- liksom när det gäller andra frågor. () kortgenmäle: Till all böria med: Del råder inga motsättningar när del gäller hur manskall finansiera pensionerna och delpensionerna. Jag är glad över au man är pådel klara med alt finansieringen skall ske med arbetsgivaravgifter, och del ärriktigt atl del också framgår av propositionen. Det finns ändå anledning atthysa viss oro över inställningen hos den förra regeringsbrodern, moderatasamlingspartiet Jag förslår också varför inle mäklade all i lidlägga fram en proposilion, så att avgiften hade kunnat höjas från den 1 januari1979. Del fanns nämligen, som jag sade lidigare, ett slorl motstånd molarbetsgivaravgifter. Men man är gärna med om alt införa reformen föryllerligare en grupp - medveten om all det kommer all uppstå förluster även iden akluella fonden. Konsekvensen borde ha varit alt man hade ökat anslagel,men begär man all den nya reformen skall utredas innan den över huvud tagelär salt i sjön. Del är niislan alt begära lilel för myckel avriksförsäkringsverket, därom irorjag alt vi kan vara eniga. Delär alldeles riktigt, , att jag i deballen , närjag skulle la slällning, i en något raljant ton sade: Det skall man få vetaefter vår regeringsdeklaration. Del tog innan ni kom fram med någon,och del som slod i den höll inle speciellt länge,åtminstone inte närdet gälldeföräldraförsäkringen. Jag är glad över atl del bara blev en tvåårig parentesoch all del tredje stegel i iresiegsrakeien aldrig hann skjutas av. Jag skulleönska all gick upp här och sade: Del kommer inle något iredjesteg, om vi kan hindra det - åtminstone inte med medverkan. Vihar inle rivii upp några reformer, men vi har gjorl vårt bäsla för alttbrbälira dem. Jag kan nämligen inte se all det finns någon valfrihet om baraden som har det biiiire ställt har möjligheler alt sianna hemma eller förkortasin arbetstid. Vi påslår att det är barnet som skall stå i centrum, men om manstöii den här lagsiiftningen har man också instämt i ullalandet att barnet ensam förälder eller låginkomsttagare inte har samma räll, inle är likamyckel värt - beroende på alt den föräldern inle har samma valfrihet. Jaggav etl exempel på detta. Lål oss anta atl del sitter tvä kvinnor på ellSlalligl verk. Den ena har en make med relativt hygglig inkomst, den andra ärensamförsöriande. Den ena arbetskamraten har möjlighel - enligl denlagsliftning som trädde i kraft - all sianna hemma. Den andra har inle de möjlighelerna, ulan hon jobbar. Jag tror inle all honär avundsjuk, som sade vid etl lillfälle, men kanske Nr 79 konstaterar hon med bitterhet all del har skapats klyftor i stället för Torsdauen den utjämning. Del ulialande som nu gjorde för oss kanske en aning närmareelt besked om socialdemokraternas hållning lill den akluella lagstiftningen.Hon sade att socialdemokraterna inle lidigare har rivit upp några reformer ulanförsökl all förbättra dem. Men vore det då inle lika enkelt all ge oss ellklart besked om all denna lagstiftning inte skall få finnas kvar? Del är ändåfråga om en rättighet. Jaghar tidigare förklarat all man i delta fall har tillämpat samma teknik som vadgäller lagsiiftningen om rätt lill ledighet för studier. Ledighetslagen medgeri del fallet en ganska vidsträckt rättighet Man kan sedan fylla på steg försteg med ekonomiska förmåner i den laki som resurserna medger delta. Teknikenär alllsä densamma när del gäller föräldraledigheten. Del ges en vidsträckträllighei alt la ledigt, och den lag där detla föreskrivs kan sedan sieg försteg byggas pä med ell ekonomiskl stöd. Vad är del som gör alt delta är riktigtpä siudieområdel men fel på del här akluella omrädel?