prot · G20957 · 1978-12-31 00:00:00 — Del är precis vad jag hade för avsikt all göranär jag ställde den fråga som jag lilel senare skall få svar på. Uddeholmslånelär inte lyft, . Del har ändock varit lill fördel förUddeholmsbolaget när della gjort sina planeringar och när det försökt att ordnasin siluation på alla säll. Jag har fåll bekräftat från både arbetstagare ochledning all det varil lill stor fördel i dessa sammanhang. Omdetkanvara lill någon glädje för vill jag deklarera all jag aldrig harskrivit under på atl alla storbolagens förehavanden och åtgärder varit till nytta.Jag har ställt mig kritisk när jag funnii anledning all göra del, men när detgäller något som varit av gemensamt intresse för både förelaget självt och deanslällda för alt klara en situation skall man inte gå tillbaka till gamlahistorier. Del vinner man inle mycket på. erinrade om att grundstenarna lil! de vidtagna åtgärderna lades avlåt mig säga den urgamla regeringen. Del är nu så många namn på regeringarna-jag menar alltså den socialdemokraliska regeringen. Jag skall inle ingå i polemikmed utan vill bara konstalera atl vi alla vet hur situationenvar när regeringsskiftet skedde. Del är inle myckel att skrytamed. Vidaresade all skulle ha yllrat att Uddeholmsskulan nu varseglad fiolt och all bekymren var borta. får förlåta mig, menjag har aldrig hört detla uttryck från sida. Var och när har deltasagts? HolgerMossberg ondgjorde sig över bl. a. Vänerskogs insatser-eller brist pä sådana.Jag tycker, min gode vän , atl del inte är rikligl rättvist. Jagär ledsen över alt behöva säga detla speciellt till honom, därför att hanbrukar i regel hålla sig på stabil grund i sina anföranden. Del betyget villjag ge honom. Omman sluderar Vänerskogs insaiser skall man finna att det är fåföretag som gjort så myckel för all skapa sysselsältning som jusl Vänerskog hargjort. Men kapitaltillgångarna räcker inte till , för de är begränsade. Deltaär orsaken till all Vänerskog måste ompröva sina framtida dispositioner i detsammanhanget. Del var på den punkten jag alldeles vädjade om stöd lillVänerskog. Vi skall komma ihåg att Vänerskog inte fick hela det stöd som dehade begän, vilket var tråkigt. Del är en av orsakerna lill atl företagel ärtvingat all friställa personal. Jagvill till sisl säga alt lägel i är allvarligt. Vi vinner inle på allhär käfta med varandra och använda poliliska finier. befinner sig, minavänner från , i ett besvärligt konjunkturläge. Delta har, på grundersom jag tidigare varil inne på, drabbat särskilt hårt med hänsyn lyp av indusirier och deras struktur. vi hjälpas ål för atlklara näringsliv och sysselsällning. Del är viktigast av alll, och det hoppasjag atl vi skall kunna. Jag harsagt tidigare alt situationen är besvärlig meninle omöjlig. Vi får inle se saker och ling i svart. Vi måsle kämpa vidare, förvi har myckel all kämpa för i . Kan den s. k. Värmlandsdagen vara ettled i den riklningen är det bra. SUNEJOHANSSON (s): Detta skall bli mitl sista inlägg i denna diskussion, som jag tycker nubörjar mer och mer övergå lill en intern Värmlandsdeball mellan någon sorts försvarsadvokat och oss på den andra sidan. Jagvill la tillfället i akt alt diskulera med arbetsmarknadsministern, när vi nuhar honom närvarande i bänken. När del gäller arbetsmark nadsniinisternsfunderingar över min uppfallning om Värmlandsdelegationen vill jag framhållaatl jag egentligen ser Värmlandsdelegalionen som en krisdelega-tion, som delvar nödvändigl att tillsätta sedan vi hade fått en borgerlig regering 1976.Delegaiionen har gjort ett bra jobb i många avseenden, men den har också tagilfram olika projekt som man inle har fält någon respons för hos regeringen.Delta harjag kritiserat. Sedankan man ha vilken uppfattning man vill både inom och utom delegaiionen om dessmöjligheter. Jag vill nog trots allt säga alt del finns ett vissl motstånd moldelegationer av denna lyp, som gör all de har svårt att komma fram. Men jagvill för den skull inte förklara delegationen för inkompetent. Jag kommer atlfortsätta i dess arbete fram till del den skall avvecklas den 31 december 1979.Del hade emellertid varil mer intressant för mig all fö vela var de aktuellaprojekt ligger som vi har lagl fram förslag om. Maestro har talat om för oss atl han förslårsituationen i länet och även de anställdas positiva inställning till Uddeholmslånet.Jag har emellertid inle samma förståelse, för i samband med att Uddeholmslånelkom lill talades del också om elt par projekt inom . Del ena kalladesUddaconstål, elt specielll stål baserat på Persbergs mal men, som man skulle tafram inom och som man räknade med skulle ge sysselsältning i den nu iträda liggande Persbergsgru-van. Detla projekt har inte kommit till stånd,vilket är en besvikelse för mig när det gäller användningen av Uddeholmslånel. Ettannat projekt är en stoftreningsprocess kallad Uddamet, som Uddeholmförespeglat skulle sättas i gång i östra och åstadkomma ensysselsättningsökning där. Inte heller detla projekt har kommii i gång, vilketgör all jag är besviken pä användningen av dessa pengar. De har skrivits insåsom en tillgång i bolagets bokslut. Man har lånat upp pengarna hos banker,som har kunnat tjäna goda räntor på dem. De anställda och samhällel har inlefått någon möjlighet atl påverka dessa pengars användningsområden. göratl jag alllid har tyckt att låneformer av denna lyp är kontroversiella. 0/7?sysselsättningen vid , m. m. 0/77sysselsättningen vid , m. m. gjorde en formulering som var så elegant luddig all jagmåste påpeka atl Värmlandsdelegalionens inrättande ingalunda var en följd avall vi hade fåll en borgerlig regering. Värmlandsdelegalionen tillkom myckelriktigt som en krisdelegatioii, men del var som en följd av den internationellalågkonjunkturen och dessulom som en följd av den socialdemokratiskaregeringspolitiken. ArbetsmarknadsministerWirién fick en angelägen fråga av mig om huruvida regeringen har för avsikt atlsnabbt tillsätta en parlamentarisk delegation med anledning av krisläget inomskogsindustrin i stort, en delegation som skulle få vissa uppgifter som jagockså angav. Jag tog vidare upp frågan belräffande skogsindustrins behov avriskvilligt kapital. Statsrådet gjorde ell vältaligt inlägg som till stor delhandlade om Värmlandsdelegalionen och hann inle fram till min fråga. Jag lartillfället i akt alt upprepa den. Närdel gäller Värmlandsdelegationens arbele är det glädjande att regeringen elleråtminstone har en så förhoppningsfull och positivsyn på della. Del är rikligt atl vi har fått 7,5 milj. kr. hillills, och del ärpengar som mer än väl behövs. Det skulle behövas mycket mer om man på ellsnabbt säll skulle få upp fiera bollar i luften. Detär angeläget atl ha en positiv syn på framlid i stort och på skogensframlid. Del är också angeläget att ha en posiliv syn på möjligheten allåstadkomma ett nyföreiagande i . Men vi skall nog inte vänta ossalltför mycket konkret av Värmlandsdelegationens arbete, inte på en gång. IVärmland har man inle den förelagarlradilion som man har exempelvis i Småland.I hardet varit lält atl få arbete under decennier-relativt lätt. Iandra landskap har det inte varil lika lält och där har då enskildföretagsamhet skapats som en tvingande nödvändighet. har inte haftsamma förutsättningar atl få den traditionen, och delta ger Värmlandsvårigheter . gjorde en del inlägg beträffande försäljningen av skog och konstateradeatl vi, åtminstone att döma av vad som har blivit sagt, har oförenliga uppfattningar.Men låt oss i slällel diskutera detta sakligt. Om en stor del av skogsbrukeibedrivs i kombination med jordbruk - och detta har fungerat bra - så måsle delfinnas förutsättningar för detta också i en vidgad omfattning. Jag är förvånadöver alt så kategoriskt -åtminstone indirekl - uttalar eltfördömande av tusentals skogsbönder i . Del finns ändå elt produktivtbondeskogsbruk. Föratt inte göra den här debatten onödigt lång, herr talman, skall jag barakortfattat kommentera de inlägg som gjoris av och . NilsBerndtson ansåg alt staten lar på sig ell socialt ansvar som bolagen inle lar.Men de statliga företagen har inte på något sätt större förutsättningar änenskilda företag när pengarna är slut. Del är hell enkelt en fråga om närregeringen och går in och ger företagen pengar för att de också skall ta ett sociall ansvar, somdel heter. Det finns ingen .som helst skillnad mellan statliga och enskilda idel avseendet. Däremoi finns del en påtaglig skillnad i det lyckosamma medstatlig resp. enskild fö retagsamhet. Del är tack vare den enskildaföretagsamheten som inte förrän under det senasle decenniet har fåttdessa stora problem. Vi har i vårt län varit invaggade i den tron allskogsföretagen var det stabilaste som fanns - flera talare har påpekat del. HolgerMossberg var mjuk i tonen,efter vad han själv sade. Vi behöver inle tillkallanågon opartisk domare. På de punkter där vi har sakliga meningsmotsättningarkanske vi inte kommer fram lill någon definitiv slutsals jusl , och därförvill jag med all högaktning stanna här. 0/7?sysselsättningen vid , m. m. menarall han inte fått svar på den Iredjefrågan i sin interpellation, den om nya arbetstillfällen. Då tyckerjag hanbegär myckel. Jag har ägnal slörre delen av milt föregående inlägg till altjusl redovisa den rad av åtgärder som vidtas för all få fram nyaarbeisiillföllen i med anledning av vad som har hänt där och vad someventuellt kan hända yllerligare i fråga om bortfall av arbetsplatser. Jagmenarall det är ett konstruktivt sätt att närma sig frågan och finna en basföratt arbeta fram nya sysselsättningstillfällen, så som del görs framför allti Värmlandsdelegalionen men även på andra sätt. KarlErik har erinrat om vad de fyra miljonerna skall användas till inomUddeholmsbolagel. Åtgärderna har samma syfte. Delta tar naturligtvis lid, är rätt väg som är anvisad, det ärjag övertygad om. Fårjag sedan erinra om atl del faktiskt satsals slorapengar på alt utveckla företag som haft investeringar på väg. Lokaliseringsstödetsyftar ju till all ge arbetstillfällen i förelag vid utbyggnad eller vidnyföretagande. /78 hardet satsats 224 milj. kr. Del äralltså ett belydande statsstöd som gått lill för atl ge jusl nya jobb. Jagförsäkrar alt jag har samma inställning alltjämt. Vi skall salsapå sådana framställningar som synes vara framlidsinriklade och som ger jobb påsikt. Slödelrör 63 företag sammantaget. Man kan i varje fall räkna med att dessa åtgärderhar lett fram till över 900 sysselsatta. Såen korl kommentar till markköp som en eventuell stödåtgärd förBillerud-Uddeholm AB. Jag syftar naturiigtvis på domänverket när jag lalar om attregeringen har en beredskap på den punkten. Något annat kan jag självklartintelala om som representant'för regeringen. var också inne på skogsavtalet en gång till. Får jag säga atl denkvantitet som nämns i avtalet i stort sett är vad man har i form avgränshandel. Här finns inga nya förpliktelser. Det är alltså en skrivning somjag tror tillgodoser de värmländska intressena så långt det varit möjligt motbakgrund av den situation vi stod inför. Det gällde alt över huvud laget få framett avtal som flertalet bedömde vara av posilivt värde. 0/7?sysselsättningen vid , m. m. KariErik nämnde atl det vore av värde all få litet av smålandsanda iVärmland. Del smickrar naturligtvis en arbetsmarknadsminister som kommer frånJönköpings län. Jag tror atl del i och för sig är en riktig lanke, men jaghåller med Gölhe Knulson om alt man inle skall överdriva effekterna av all fålill en rad små arbetsplatser. Men vi vet också, om vi ser på det sammantagnaantalet anställda i svensk småförelagsamhet, all den är en betydande resurs.Del rör sig om miljoner verksamma i vår svenska småindustri. Jag säger än engång alt regeringens satsningar just har lagil fasta på att fö till stånd nyaarbetsplatser som påsikt kan växa ut lill mera betydande arbetsplatser. Utöverdet jag nämnt tidigare finns Sveiabs Regionalinvest på 20 miljoner, som ocksåkan användas för värmländska syften vid sidan av utvecklingsfonden. Uddeholmhar satsat sina 4 miljoner på samma säll. NilsBerndtson har frågal om man inle vill ställa krav på ifråga om sysselsättning för de krediter som kan komma till. Det ärju del somhar skett , , och del kommer också fortsättningsvis attske, det kan jag försäkra. Staten ställer krav på insyn i form avstyrelserepresenlation. Vi har inte haft någon annan inställning i den fråganän vad här efteriyser. HolgerMossberg tog upp den privala företagsamhetens svårigheter; Gölhe Knulson harredan varit inne på delta, så jag skall inte föriänga debatlen så värst mycketmed det. Det är väl ändå tillåtet, , att göra den observationenatl i uppräkningen fanns inle de statliga bolagen med, men de har sammasvårigheier inom skogs- och järnhantering som de privala. Vi har enbiandekonomi i som satsar på enskilda, kooperativa och statligaföretag. Del visar sig, när man ser på den här branschen, all det inte är någonskillnad mellan företagen beroende på ägandet, utan det är branschen som sådansom har en svårighet att kämpa med. Låt oss därför erkänna all del är därproblemet ligger, inte i själva ägandet som sådant. Den här tron på all alltlöser sig om man låter staten gå in som ägare trorjag är dåligt grundad; detvisar bl. a. det som händer jusl inom skogs- och siålverksinduslrin . Destatligt ägda företagen har inte någon särskilt gynnad position i förhållandetill de andra, utan problemen är likvärdiga. Den repliken vill jag också riktatill , som enligl min uppfattning hade ungefär samma övertro somHolger . TillSune villjag bara säga några fö ling, försl beträffande tanken på attanvända jord och skog i sysselsättningsfrämjande syfte. Jag menar atl här finnsväldigi myckel av arbeten att erbjuda, om man går rätt till väga. Vi har frånarbeismarknadsdepartemenlei närmat oss del här problemet och försökt att finnanya former för att ge jobb med buskningsarbelen, dikningsarbeten och en delannat sådanl; jag kan ge konkreta exempel på det. Projektet rörandeskogsplantor, som var inne på, är remitterat lillarbelsmarknadsstyrelsen för närmare utredning, och när det kommer lillbakaskall jag med intresse ta del av även det förslaget. formulerade sig ungeför så i sitt förra inlägg, att regeringen kanskeinte är rikligt medvelen om de problem man står inför i . Det var återigen en väldigöverdrift av , och jag tänkte alt nu kommer han naturligtvissjälv all redovisa vilka vägar han finner vara de bästa all beträda för atthjälpa upp sysselsätlningen i . Vad jag fick lyssna lill var alt manborde satsa mera pengar på utvecklingsfonderna, länsarbetsnämnderna ochskogsvårdsslyrelserna, för del skulle kanske ge resullat. Jag tyckte inte attdet var specielll originellt, del mäslejag säga lill . Det här ärvägar som regeringen beträder. Självfallel kan man diskutera resursnivån ochönska mera pengar. Men det är inget originellt i själva idén som presenterar kammaren. Tvärtom är den högst konventionell. Jag underkännerden i och för sig inte, eftersom jag menarall exempelvis utvecklingsfonden kanspela en avgörande roll föratt fö ny fart i värmländskt näringsliv liksom inäringslivet på andra håll i vårt land. Fårjag slutligen lill Gölhe Knulson säga atl den fråga han riktade till mig omregeringens syn på atl tillsätta en parlamentarisk delegation för skogsindustrin,rör ett arbetsfält som inle direkt är mitl. Del är snarare min efterträdarefrån regeringen här i lalarslolen, industriministern, som har all svara på denfrågan. Men jag tror atl han barett positivi besked att ge. Även om del inleprecis är en sådan konstruktion som har nämnts, så trorjag alt har endel att säga om hur man skall närma sig skogsindustrins problem. Allra sisl noterade jag alt tyckte atl del finns myckelatt kämpa för i , och det håller jag gärna med honom om. Det är ett länmed många resurser. Det har en rikedom av naturtillgångar, skog, malm m. m. ochdet har en industriell kapacitei. Där finns en skönhet som kan utnyttjas ituristiskt syfte och man har en utbyggd utbildningskapacitet i länet som jagtror på sikl kommer att ge goda resullat. Manär i svårigheier, men om det, som sade, sker en god.Samverkan mellan stat, län och kommuner och mellan löntagare och företagkommer man åler alt räta upp det värmländska näringslivet. Det kan ta tid, menmed tålmodigl arbele skall del gå. Omsysselsätlningen vid , m. m. (vpk): Jag skall bara göra ett par kommentarer, försl lill Gölhe . Jagvill påpeka alt nu får staten träda in och städa upp efter bolagen, sedan dehar hämtat hem vinsterna och bedrivit rovdrift. Det ligger en väsentligskillnad i rollfördelningen där, i förhållande till kravet på ellförstatligande av dessa bolag. Arbetsmarknadsministernsäger atl vissl har man ställt krav på bolagen. Jag skulle vara glad om detvore så, men jag befarar att det inte finns någon skillnad i synsäU inomregeringen jämfört med när Uddeholmslånel föreslogs. Detta med insyn kanväl inte anses som ett krav om man nu accepterar bolagens s. k.strukturbedömningar, och del varju det som lånet också syftade lill. Del villjag gärna säga till också, för han talade om all lånet harvaril lill fördel för Uddeholmsbolagets planer. men även negativa sådanaplaner - när lånet gavs förutsattes alt jobb skulle Ornsy.sselsäiining-en vid , m. //?. Jagvill erinra om den fråga jag ställde till dåvarande industriministern: delstatliga lånet till med några villkor i fråga omsysselsättningen? På del svarade ; Syftel med lånet är atl skapaförutsättningar för bolaget att genomföra strukturförändringar i verksamheteni sådan takt atl de enskilda människornas trygghet värnas. Något särskiltvillkor i fråga om sysselsättningen avses inle bli knutet lill lånel. Delär den filosofi som regeringen har haft, och jag har inle sett någon påtagligförändring. Det aren passiv hållning som både jag och många andra har hårtkritiserat och där vi har krävt ändring. Tänk om man i stället satte instatsmedlen för atl skapa nya jobb. Intrycket kvarstår all regeringens insaisernog också i fortsättningen kommer atl styras av bolagens dispositioner, och dåblir del inga verkliga resultat när del gäller att rädda jobben i . BERTILJONASSON (c); När det gällerden fråga som sisl tog upp vill jag sägaatl vi kommer att fö tillfälle alt diskutera den . Jagbegärde egentligen ordet för atl bemöta del sade om att jagskulle uppträda som regeringens försvarsadvokat -jag antar alt han då menadebåde den nuvarande regeringen och ireparliregeringen. Jag vill framhålla attjag ingalunda uppträtt som någon sådan. Jag har tvärtom ulltalal viss kritiköver det stöd som på senare lid uteblivit, och jag nämnde i del sammanhangetexempelvis Vänerskog, Strings och kanske yllerligare något förelag. Men,herr talman, jag vill hålla mig lill vad som fakiiski gäller, lill demöjligheter som kan slå lill vårt förfogande och lill förfogande för vilkenregering som del än må gälla. All hålla mig lill de faktiska förhållandena harjag fått lära mig i livet och också av milt arbele inom Värmlandsdelegalionen.Om någon gör sitt bäsla, så skall man kunna ge elt erkännande för del - del ärnågot som är viktigt också för del arbete vi bedriver här. Vi måsle alltså se på vilka resurser vi har ochgöra vad vi kan inför varje situation. Jag kommer i del sammanhanget alt krävasamma rätt för människorna i som man har på andra håll, det är en saksom jag aldrig kommer atl göra avkall på. Det här blev en lång debatt. Jag fick förmånen att inleda den, och jagskall försöka all med några få ord avsluta den för min del. Jagvill atl de båda närvarande statsråden skall förslå att bakom denna längadebatt, som i viss mån kanske har verkai tjatig, ligger problem som domineratpressens förstasidor i mitl hemlän sedan två lillbaka. Vi haruppvaktats av fackliga representanter från , , , ,och som känner oro för sina jobb. Inom vår grupp har vi anselldel vara vår skyldighet alt gå ul och föra della vidare. Vi skulle sköta vårtjobb dåligl, om vi inle här i kammaren aviserade de problem i vårt län som vi bedömer såallvarliga som dessa. Meddetla vill jag avsluta mitt inlägg med alt vända mig lill regeringensförelrädare här i kammaren. Jag vill då uttrycka förhoppningen attde skall få lid atl på ort och ställe la del av dessa problem. Vi har intesvartmålat eller kvemlerat, ulan vi har försökt all efter vår förmåga teckna enbild av hur del ser ut i . Jag vet all del från vårtpartidistrikt har utgått en inbjudan lill regeringen alt besöka länel, och jaghoppas som sagt alt ni skall uppfylla vår önskan om atl ni skall göra elt besöki för alt pä ort och ställe la del av de problem som vi här harförsökt beskriva. Jagber än en gång all få lacka för det svar jag fåll på min inlerpellation. Omsysselsättningen vid , ///. //?. förde en typiskt kommunistisk argumentering: bolagenhar hämtat hem vinsterna efter att ha bedrivit rovdrift, och måsle statenträda in och sopa undan. Den argumenteringen har vi hört så många hundra ellerlusen gånger, så del finns anledning all gömma undan den i någon städskrubb. Menjag vill erinra om all de företag vi nu diskuterar harbokstavligen låtit många hundratal miljoner rinna ut för all hålla sysselsättningeni gång. Flera hundra miljoner har salsals av dessa förelag och av dessa bolagför atl hålla sysselsättningen vid liv inom förelagen - i detla fall iVärmlands län. Detta hårde förkättrade kapitalägarna, aktieägarna, ställt uppmed och bjudit på. Det är inle så atl man hämtat hem några vinster. Tidigarehade man en normal avkastning, men de s. k. övervinsterna försvann som bekantväldigt snabbt. Man har helt enkelt fåll belala priset av en lågkonjunktur ochi viss mån också av en felaktig politik. Här har det sannerligen inle handlalom all man bedrivit någon form av skövling eller rovdrift. Aktieägarna hartvärtom lagit ett stort socialt ansvar. NILSBERNDTSON (vpk): talar om att de här bolagen har satsat hundratals miljonerför all hålla sysselsättningen i gång. Kan det, , möjligen vara så,all man har satsat i förhoppning om atl rädda profiten? Det ärju ändå den somhar varit drivkraften i verksamheten. Jag lycker absolut inte alt det är dagsatt, som sade, gömma undan min argumentation i något städskåp. Denär högaktuell så länge bolagsväldet får fortsätta'som del hitlilldags hargjort. GÖTHEKNUTSON (m); Ja, så fick vi då höra ännu elt kommunistiskt honnörsord, nämligenprofit. Del är naturligt atl man i marknadsekonomiska samhällen också ser tillatl kapitalet får en förräntning. Vad skulle några miljoner småsparare iSverige säga, om de inle finge någon avkastning på de pengar de sall in påbanken? Den här diskussionen skall jag med nöje fortsätta Nr 57 tillsammans med ulan all del då behöver komma in i Överläggningenvar härmed slulad. 0//1 den Jramtida wss:ekältninven Talmannenlillkännagav all anslag ulfärdais om sammanirädeis forisäl- inomskogsnäringen ''"' k'- '''O- §18 Om den framtida sysselsättningen inom skogsnäringen Industriministern erhöll ordet för att iett sammanhang besvara följande frågor, nämligen 1978/79:186, anmäld den 28november, av Benil (), 1978/79:187, anmäld den 28november, av (), 1978/79:204,anmäld , av (). har frågat mig om jag avser all fullfölja deintentioner som Irepartiregeringen hade för all säkerställa skogsnäringensfortbestånd och framlida möjligheter alt bereda människor sysselsättning. SvenLindberg har frågal mig om regeringen avser all inför vårriksdagen lägga framförslag lill en samlad lösning av skogsnäringens problem. GölheKnulson har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd atl vidla för atthjälpa skogsnäringen all klara i första hand de svårigheter som förorsakats avkonjunkturläget och den låga dollarkursen. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Inomindustridepartementel pågår elt omfattande utredningsarbete rörandeskogsindustrin. Resultatet av arbetet avses utgöra underlag för regeringensställningstagande när del gäller de mer långsiktiga frågorna för branschen. Utredningsarbetethar, vilket min förelrädare har anmält för , försenals. Ensammanfattande utredningsrapport beräknas föreligga i början av nästa år.Rapporten kommer därefter att remissbehandlas.