prot · G209165 · 1978-12-31 00:00:00 — Menhur skall delta kunna bidra lill alt skapa en förändring, när vi vet att devita makthavarna inte tagit något intryck av vädjanden eller avtraditionell diplomati? Det här måsle väl ändå vara elt problem. Förmoderaterna erkänner Ju i början av sin reservation all den poliliskasiluationen i utgör ett hot mol internationell fred och säkerhet. Ochdå vill man val ändå, åtminstone i princip, göra någonting åt det. Moderaternasargument att ekonomisk expansion och därmed ökning av invesleringarna skullevara det bästa medlet att visa ineffektiviteten i apartheidsysiemel och dessfilosofi har bemötts , bl. a. av ien uppsats iForeign Affairs 1977. Han sade då att de senasle 30 åren borde ha klargjort attdetta synsätt är en illusion. "har ekonomiskt snabbt vuxit sigstarkare. Rasförtrycket har ökat ännu snabbare. Ty ju starkare ekonomin blir,desto mer pengar kan spenderas på att förtrycka majoriteten utan någonekonomisk uppoffring för dem som gynnas av den vita överhögheten. En starksydafrikansk ekonomi stärker regeringen, inte förtryckets offer." Detär detta förbiser. Det är därför de kan motsätta sigisoleringsstrategin, som ju under de senasle årtiondena fält ett allt starkarestöd. Jag kan erinra om de bindande sanktioner som säkerhetsrådet fattadebeslutom fråga om vapenembargo. Andra fall kan inträffa,även Förbudmot investeringar i och Förbudmot investeringar i och om västmakternas motståndmot sanktioner i princip är orubbat. Den rekommendation som säkerhetsrådet harantagit är ett tecken på atl Namibiafrågan kan utvecklas så, alt bindandesanklioner blir alternativet för världssamhället. Denobstruktion som nu gör i Namibiafrågan Irorjag kommer alt leda lillalt säkerhetsrådet måste ta sig en mycket allvarlig funderare på om man inle nukan gå vidare pä sanktionsvägen. Vår utrikesminister har Ju hänvisatlill atl man borde pröva sanktioner i fråga om kärnkrafts-samarbete,flygtrafik, oljelillförsel och i fråga om jusl industriinvesteringar. Låt migsäga alt frågan om en oljebojkoti kanske t. o. m. skulle kunna införas ipraktiken utan ett säkerhetsråds beslut, om OPEK-länderna själva kunde ena sigom ett embargo som en följd av principbeslul alt stoppa oljan tillSydafrika. Oljan frän svarar Ju ändå för av oljeimport,så Just åtgärder på oljeområdet kan få effekter som kan rubba styrkebalansenoch verkligen påverka regimen i . Del ärju sådana åtgärder vi harsaknat . Minkonklusion är: lever farligare än under 1960-lalel. Sä görocksä de stora västländerna, som genom sin fortsatta passivitet stöderSydafrika. Frågan är hur länge denna politik är möjlig. och Sovjetbefinner sig redan - i en eller annan form - i konniktområdet. Eninternationalisering av Sydafrikafrägan kommer inte att underiätta för väst altprioritera de strategiska hänsynen. Det irorjag vi skall välkomna, för man kaninte i längden av strategiska och säkerhetspolitiska skäl tolerera eller frysaner brott mot mänskliga rättigheter. har i debatten redogjort för skälen till att moderatasamlingspartiet har yrkat avslag pä lagen om förbud mot investeringar iSydafrika. Om likväl kommer all godkänna lagförslaget har vi i andrahand yrkat pä olika ändringsförslag, och jag syftar då pä punkterna 6-11 iutskottets hemställan. Menvi har också under punkten 4 begärt att regeringen skall ta upp överläggningarmed svenska förelag om deras verksamhei i . Närman lyssnade fick man en känsla av att hans anförande varriktat ät tvä håll. Det var riktat mot svensk företagsamhet och mot . USAblev nämligen i anförande exemplet på elt land som tydligen integodkänner isoleringssanklioner. Och vi inom moderala samlingspartiet påfördesockså - i och med vårt ställningstagande att vi vill åstadkomma överenskommelsermed svenska företag - uppfattningen atl vi icke skulle godkänna sådanasanktioner. Jagskall här ge ett exempel. Man måste nämligen skilja på ensidigasanktioner-sådana har vi från moderata samlingspartiets sida icke godkänt -ochsädana sanktioner som är beslulade av , dit bl. Ennationalpark i behövde två caterpillartraklorer från Peoria i . Devar leveransklara, och alla handlingar var underskrivna men sä konstaterades del althuvudmannen för var den sydafrikanska polisen. I och med delföll leveransen, eftersom vapenembargol också innefattar materiel till polisen.Sanklioner som ar internationellt beslutade respekteras i alla länder, ocksä iUSA. Meninom moderata samlingspartiet anser vi alt varje form av konfrontationspolitiki sig utgör ett hot mot internationell fred. Och det svenska lagförslagel är enuppmaning lill konfrontation som står i strid med förmellansialliga relationer. Och del mä vara oss förbehållet alt tyda FN-stadganformellt, dvs. Jag vill harockså erinra om alt det runt om ivärlden sitter politiker och analyserar den svenska säkerhets- ochneutralitetspolitiken. Värt sätt att tyda spelar vid sådana analyseren väsentlig roll. Utskottsmajorilelenhar här inle trott pä all de svenska förelagen kan påverka förhållandena på densydafrikanska arbetsmarknaden i stort - en uppfattning som vi reservanter inledelar. Och vi anser oss här ha stöd av de spontana och allvariigauppmaningarsom harriklals till desvenska förelagen från de anställda om atlsäraktioner inte skall vidtas. De som verkligen är berörda av lagen - de mer än2 000 svarta arbetarna - anser tvärtemot utskottsmajorileten att svenskaföretag fyller en vikiig uppgift i sitt arbete atl verka för förbättradeförhållanden för förgade. Jag vill här också erinra om alt den internationellametallarbetarfederationen har begärt atl vi skall ha kvar svensk verksamhet iSydafrika. Nusäger atl de svenska företagarna varit motsträviga åren 1971-1977.Men debatten om svensk företagsamhet och svensk sanktionspolitik i Sydafrikahar Ju inte aktualiserats förrän efter det all fattade det förrabeslutet. Och det intressanta ärju: Vad har hänt med svensk företagsamhet iSydafrika efter 1977? Jagkan säga att etl av de större förelagen som undersöktes i samband meduiredningen har sålt sin verksamhei. Ett annat är på väg att låta den upphöra.Och detta ärsjälvklart, för med det här lagförslaget kommer-ochdet mä varaönskvärt eller inte - svensk företagsamhet att dö i . Döden blirkanske långsammare än om lagen direkt förbjudit svensk verksamhei, men döden ärlikafullt föreslående. Del är bara atl hoppas att man från den svenskaregeringens sida är medveten om de konsekvenser det bl. a. har påföretagsamheten i värt land. Anmärkasbör kanske också all vid den avveckling som skett har lagen indirekt - fast deninte är fastställd av - haft en verkan. Köparen av del svenskaföretaget har varit medveten om bakgrunden till försäljningen, och priset harblivit därefter. har här emellertid tagit upp den rättsligaaspeklen på ersältningsfrågan, och jag vill bara instämma i det felaktiga i attsvenska folkel inle solidariskt skall bära kostnaderna för svenskutrikespolitik. Närsanktionslagen behandlades logs frågan upp huruvida underiå-lenhet atthandla i lagens riktning skulle strafföeläggas. hade i sittremissvar motsatt sig della, och del socialdemokratiska statsrådet delade iprincip denna uppfattning. Han ville inte heller bestrida riktigheten Förbudmot investeringar i och 14Riksdagens protokoll 1978/79:164-165 Förbudmot investeringar i och av påståendet atlmoderbolag som har ett bestämmande inflytande över etl annal bolag inte kangöras ansvarigt för underlåtenhet hos det sydafrikanska dotterbolaget.Föredraganden ansåg all omständigheterna i det särskilda fallet skulle varaavgörande. Idagens lagförslag slås det fast alt också underlåtenhet all handla utgör etlbrott mol lagen. Underlåtenheten skall vara strafföar, om den inneburit attmoderbolaget dels icke införskaffat investeringsplan, dels inte sökt förhindraalt förbudslagstiftningen kringgås. Härpåpekas -det gör utskoltsmajoriteten, och det är ingenling alt håna här ikammaren - att utländsk lagsiiftning och utländska myndigheler kan komma attgöra det omöjligt att påverka dotterbolagens handlande. Så blir säkert ocksäfallet. ASEA t. ex. har elt dotterbolag som är introducerat pä densydafrikanska börsen, och moderbolaget har endast 45 96 av aktierna. Atl åläggabolaget alt ha detaljinsyn i investeringsverksamheten är omöjligt och attslrafföelägga underlåtenhet att motarbeta beslut vilka man inte känner till ären orimlighet. Vihar därför i ett av våra andrahandsyrkanden begärt all underlåtenhet skall utgåur 3 och 4 §§. Vihar också begärt att lagrådets enhälliga synpunkt atl den föreslagnastraffskalan skall mildras bör beaktas. Fängelse bör enligt vår mening utdömasendast i fall där brottet varit uppsåtligt, och vi sätter som enlämplig straffgräns. För oaktsamhet bör straffet begränsas till böter. Utskottsmajoriletenhar följt juslilieulskolieis yttrande, i vilket hänvisas till alt lagen ärulformad efter mönster av sanktionslagen och att straffskalan bör ha sammautformning som denna. Men sanktionslagen gäller, vilket ocksä uttryckligen sägsi den lagen,brott mot internationell fred och säkerhet, nägot som lagrådetockså påpekar. Då kan det inte vara rimligt alt straffet skall vara detsamma. Ocksånär del gäller förverkandereglerna har framfört förslag om ändring.När man inför en sådan här lagstiftning, som -jag vill återigen peka på det -verkar vara riktad direkl mot svensk företagsamhet, i första hand i ,mäste man nämligen först ha klart försig vad det är som kan förverkas enligtlagen. Försl och främst är del utbytet av brottet. Del bör vid förvärv avrörelse - om det gäller tillskott - vara hela tillskottet. Detta har emellertidi sä fall kommit etl sydafrikanskt företag lill godo och kan knappast nås. Ärbrottet underiåtenhel, skulle det alltså vara överskottet av denindustriproduktion som möjliggjorts genom att man skaffat något. Hur skallsådant överskott beräknas, om anskaffandet inneburit en lastbil eller enmaskindel? Vi reservanter anser atl betydligt mer undersökningar måste görasinnan regler om förverkande kan införas i lagsiiftningen. Ocksånär det gäller ikraftträdandet av lagen har reservanterna anfört avvikande mening.Vi instämmer i lagrådets uppfattning all lagen inle bör träda i kraft förränden . Det är nämligen åtskilligt som de svenska företagen måstevidla för att skaffa sig erforderlig kontroll över Jag vill särskilt peka på 5 §, enligt vilkenmoderföretaget före lagens ikraftträdande skall kunna avge en deklaration medrättslig verkan. Del behövs lid för all besluta om man vill begagna sig avdenna möjlighet eller inle. Investeringsplan mäste också upprättas, och del ären orimlighet atl detta skall ske inom knappa tvä månader, vilket föresläs imajoritetsförslaget. Här har alla talare från de andra partierna framställt denna lag somnågonting om vilket alla har varil eniga, någonting om vilket ingen tveksamhetskall råda. Vidare skulle lagen pä något sätt utgöra ell föredöme för världen iövrigt. Mennär man laser lagrådets remiss upplever man en förhållandevis stor skepsis lilllagförslagel som sådant. Lagrådet ifrågasätter, om lagstiftningen vinnersärskilt mycket i effektivitet på att den fär omfatta mer än förbud motkapitalexport frän till , motsvarande i huvudsak punkterna 1och 2 i 1 § första stycket. Jagvill säga att jag lyckeratt det var valgörande att höra i allafall säga alt han själv delade uppfattningen alt det hade varit bättre om lagenhade fött den utformningen och att man i övrigl hade kunnat lita lillöverenskommelser med den svenska företagsamheten. Del är i fråga om möjlighetenlill sådana överenskommelser som och min uppfattning skiljer sigåt. Lagen är en demonstraiionslag: Se vad lilla kan! Införregeringens glädje över denna demonslrationsmöjlighel fär andra synpunkteråsidosättas. Sä har man i lagen t. ex. i betydligt ringa grad diskuterat vilkamotåtgärder som kan förväntas från sydafrikansk sida i form av lagsiiftning.Redan nu har en lagsiiftning som i hög grad reglerar utländskproduktion i landei. Svenskverksamhet i svarar för mindre än 1 96 av all utländsk verksamhet.Sett i relation lill all sydafrikansk verksamhet rör del sig om några promille.Svenska företag ger emellertid vinst; föraren 1976-1977 var den tillsammans 70miljoner. 30 miljoner logs hem, och huvuddelen av resten reinvesterades. Vadskall svenska företag i nu göra med sin vinst? Enligt sydafrikansklag får ett företag inle föra hem mer än vad som motsvarar det sydafrikanskadotterbolagets aktiekapital. Man för inle använda vinsten för atl köpa nägot,den får inte las hem enligt sydafrikansk lagstiftning och den för intereinvesteras enligt svensk lagstiftning. Den för ges bort. Det vore intressantatt fö höra vad handelsministern anser alt eventuell vinst skall användas lill.Jag är medveten om alt svenska företag är intresserade av detta. Härhar inte pekats på konsekvenserna av lagförslaget för den svenskaarbetsmarknaden. Ologiskl nog får handel, sjöfart och turism fortsälta, mensvensk export till kommer att drabbas genom genomförandet av lagen.Man har gjort beräkningar som tyder på etl sysselsättningsbortfall för ca 3 000personer i . , herr talman: har förekommit ett ord som underde i hög grad har diskuterats när Sydafrikafrågan varit framme,och det är ordet unik. Är förhållandena i unika? Förbudmot investeringar i och Förbudmot investeringar i och man säga att de är unika -i etl enda avseende, nämligen del att diskriminering där sker på grund avhudfärg. Men i så fall är all diskriminering i sig unik så till vida som denalllid sker på grund av nägot. I en lång rad länder existerar förhållanden somur de enskilda människornas synvinkel är lika outhärdliga och lika orätifördigasom de i . Vill man bestämma sig för aU rasdiskrimineringen iSydafrika är unik, skulle man kunna göra det genom hänvisning till hudfärgen,men man kan inte påstå au förhållandena där är unika. Grundläggandesvensk utrikespolitik är all brott mot de mänskliga rältigheterna,diskriminering,särbehandlingochförtryck skall bekämpas, var deän dyker upp. Vad vi frän moderat håll har velatpeka på är del tvivelaktiga i en lagstiftning som i första hand drabbar vårteget land och vars verkningar för dem vi egentligen vill hjälpa är ytterligtovissa, kanske obefintliga. I vår reservation har vi i första hand yrkat avslagpå propositionen mot bakgrund av de argument som har framfört.I andra hand har vi föreslagil de ändringar i lagen som jag här redogjort för. Jag ber att fö yrka bifall till alla punkter i den moderatareser\'alionen. I detta anförandeinstämde (). Hell uppenbart är del för folkpartister, centerpartister ochsocialdemokrater m. fi. något alldeles extra motbjudande när diskrimineringsker pä grund av ras och när rasförtrycket sätts in i ett system avsamhälleligt förtryck. Jag kan bara beklaga om den uppfattningen inte skulledelas av samtliga partier i den svenska . Däremotfann Jag del mycket glädjande atl höra alt delar regeringensuppfattning att man runt om i världen med intresse följer vad vidtarför ålgärder gentemot aparlheidregimen i . Del är precis det som ärvår önskan. Det är på sä sätt regeringens förslag till lag ominvesteringsförbud kan fö internationell efterföljd. Viär från regeringens sida väl medvetna om att lagen kan fö konsekvenser försvenska företag. Det är faktiskt så atl det är det som är syftet med lagen. Vårsträvan är alltså att förmå -ja, alt tvinga - svenska företag all skära ned sinverksamhet. Lagen är riktad mot svenska företags verksamhet i . Ochlagen har, som tidigare framhållits i den här debalten, blivit en nödvändighetpå grund av att svenska företag, trols vad riksdag och regeringar uttalat, harunderlåtit alt vidta ålgärder för all minska sin verksamhet i . Jagvill erinra om förhållandena i etl nordiskt grannland - - där antaletförelag som är verksamma i inte är lika stort som i . Dessadanska förelag tog ändå fasta på vad den danska regeringen uttalade och drogned sin verksamhet i . Därför kunde den danske utrikesministern somsvar på min fråga om man från dansk sida hade för avsikt au följa det svenskaexemplet säga: Vi behöver ingen lag för del. eftersom de danskaföretagen redan i handling har tillmötesgått vad den kräver.Jag skulle önska all de svenska företagen ville handla på ett likartat sätt. Nuerbjuder ändå den här lagen de svenska företagen en möjlighet all frivilligtklart deklarera sin vilja atl inte expandera sin verksamhet i . Och omde bestämmer sig för det, sä har de möjlighet att utan en formell prövning avregeringen göra de ersältningsinvesteringar de finner nödvändiga. Detla är enextra möjlighetsomges i lagen föratt företagen skall få ännu en chans attinstämma i den uppfattning som så har gell uttryck föroch handla i enlighet med den. IngridSundberg frågade mig hur företagen skulle använda den vinst som de får av sinverksamhei i . Vi ser gärna alt de använder den vinsten för expansioni andra delar av - och att de pä samma sätt använder det de kan få utvid en eventuell försäljning av svenska förelag i . SomJag också sade i milt första anförande ärjag övertygad om alt det inte kommeratt dröja så särskilt länge innan svenska företag med viss förtjusning kommeratl i sina affärskontakter med länder i och andra delar av världenerinra om den svenska lagen mot raspolitik och använda den såsom ellförsäljningsargumeni för sina syften. Jag begärde ordet - vilket tyvärr inte uppmärksammades -efter KarinSöders anförande. Jag gjorde det bara i elt enda syfte, nämligen atl säga attdel inte fanns etl ord i vad uttalade som jag inte i alla avseendenkan ställa mig helhjärtat bakom. Förbudmot investeringar i och () kortgenmäle: Det var etl ganska arrogant anförande av som vilyssnade till. Hon talar med förakt om den här lagen som en demonstraiionslag:Se vad lilla förmåri Snarare tycker Jag atl inlägg ikammaren har präglats av följande inställning: Se vad vi små moderaler förmårnär del gäller att protestera mot det vi ogillari Samlidiglglömmer fullständigt atl denna "demonstraiionslag"faktiskt är någonting som inte bara fyra partier av fem i denna riksdag slårbakom. Den är något som våra folkrörelser vill ha, oavsett partianknytning ochoavsett om det rör sig om väridsliga, kyrkliga, fackliga eller andra rörelser.Del är inte värt mer än förakt, enligt synsätt. Iövrigt var blygsam när hon tolkade mitt anförande så, att Jagfrämst riktade mig emot de svenska företagen och mot . Men i den mån Jagsade några kritiska ord, sä var de faktiskt riktade mol , vilket jaghoppades hade gått fram. a. riktades kritiken mot er lolkning avFN-stadgan. Ni fiyr gärna bakom legalistiska argument när det gäller attförsvara något som ni annars har litet svårt all klara ul med vanliga politiskaargument. Omdet är riktigt, som ni säger, alt FN-sladgan icke tillåter ensidiga åtgärdermot är det bara atl konstatera att gäng efterannan med ca 120 rösters majoritet mol O har rekommenderat Förbudmot investeringar i och dessa stadgevidriga,ensidiga ålgärder. Del är bara att konstatera alt del som ärsiadgevidrigt även för var fullt förenligt medFN-stadgan, eftersom de då begärde ell förslag om ensidiga åtgärder. TillIngrid vill jag säga atl det är hyckleri när ni moderaler kommerdragande med att vi skall pröva om del inte går all få företagen all gå med påfrivilliga begränsningar. Jag har inle gjort annal än försökt få företagen attuppträda på det säll som den svenska önskar. Ända sedan 1970-laletsbörjan har vi uppmanat förelagen atl begränsa sina investeringar. Alltsedanriksdagen fattat sitt beslut om åtgärder har vi förhandlat. harförhandlat, men det gick inte bra. har förhandlat,folkpartiregeringen har förhandlat, men vi har alla mött ett enhälligt nej. Företagenkan fö ha sin fria vilja i alla fall inom ramen för 5 §, som . Skriv på en förbindelse från förelagens sida att ni tänker rättaer efter lagen, så kan ni slippa en del av byråkratin! Det är beskedel tillförelagen. Med tanke pä den attityd som näringslivet intagit i denna fråga ärdet något oanständigt att nu komma och efteriysa förhandlingar. INGRIDSUNDBERG (m) kort genmäle: Inledningsvis vill jag lill handelsminister säga, all del är lögnatt påstå att vi skulle stödja rasdiskrimineringen. Jag tror ocksä all detklart framgår av vår reservation atl sä inle är fallet. När det gäller synen påde svenska företagen beklagar jag au det i proposiiionen, som ändå är daleradnu , över huvud laget inle har kunnai lämnas någon redogörelse för vad somhäni med de svenska lörelagen i efterär 1977. Det ärju dehaft pä sig alt inskränka sin verksamhet. Mol bakgrund av de angrepp som härriktats tycker Jag att man borde ha kunnat begära en sådan redogörelse. och lill villjag säga aU del inte är lätt allvara producerande företagare och sysselsätta svarta och försökaförbällra för dem, när ens kollega, som bara är importör och som importerarvaror från , ulan all sysselsätta några svarta över huvud tagel hartillstånd att medelst svensk sjöfart importera sina svenska varor, sälja democh göra sig en vinst pä dem. Handel och sjöfart är tillätet. Vi harju t. o.m.eli statsråd som med pomp och stål inviger ell fartyg som skall lillSydafrika. Hur skall en producerande seriös företagare kunna finna någon logiki delta? Jag kan inte med bästa vilja i väridenerinra mig att Jag anklagat föratt stödja apartheidregimen iSydafrika. Men varav hjärtat är fullt, därav talar uppenbariigen munnen. () kortgenmäle: efterlyste en redogörelse för vad som hänt efler 1977.Del intressanta skulle vara vad företagen gjort -skullede inte ha haft anledning atl göra någonting, ansåg Vadär det för trams? Sedan bönan av 1970-lalel har regeringar uppmanatföretagen att dra ned sina investeringar i . Hur har företagen beaktatdessa uppmaningar? Jo, de har ökat sina investeringar. Jag nämnde perioden1970-1976, då de svenska företagen ökade sina investeringar frän 48 till 146miljoner rand. ökade de omsättningen, och de ökade antaletanställda vid tillverkningsföreiagen från 3 600 lill 4 800. Såbeaktade företagen regeringens och önskemål omalt de skulle dra ned investeringarna! Sedanär det möjligt att kan leta rätt på ett eller annat förelag somdragit öronen åt sig 1977. Menjagärrädd föralldel i sä fall våren lillfällighistoria, och jag är ocksä rädd för att den uteslutande berodde på atl de blevskrämda av . Det var många förelag som efter tänkteatt nu började bli politiskt så oroligt alt man ville vänta ett lagför alt se om man vågade inveslera. Del är alltså inte något vidare belägg påföretagens bredvillighet att följa den polilik för en isolering, som Sverigesregering och riksdag står för. Förbudmot investeringar i och ()kort genmäle: Herr talman! för hälla reda på årtalen här! Jaghar tyvärr inte lilla betänkande här. Man påstår alt trots allValter förhandlade med de svenska företagen där nere,så hände detingenling . Men det ärju försl som mankunde förvänta sig nägot resultat av dessa förhandlingar. Jag vill barakonstatera alt handelsministern inte framlagt någol exempel på vad som hänt därnere. Han verkar vara mera förvånad över atl någol förelag har "dragitöronen ål sig". Nej, handelsministern, företagen har inte dragit öronen åtsig. företagen har bonat beakta det av den och densvenska beslutade uttalandet om angelägenheten av förhandlingar isyfte alt begränsa svensk företagsamhet i . Det är bakgmnden till dethela. Jag tror atl kammarens ärade ledamöter hoppas atl denna debatt snartskall vara till ända, ochjag skall inte uppehålla kammaren alltför . Jagvill bara säga att i den beskrivning som varmhjärtat gav av läget iSydafrika och i den redogörelse som gav av förhållandena där nerekan vi i stort sett instämma. Del trodde Jag hade framgått av vår reservation,av våra motioner och av våra yttranden här . Sedanvill jag ocksä för dem av kammarens ledamöter som inte hörde inledningen avdebatten påpeka att vad som skiljer oss åt är aU vi vill följa FN-sladgan ochhävda den gamla svenska huvudlinjen atl sanktioner eller sanklionsliknandeåtgärder skall bestämmas av genom Förbudmot investeringar i och beslut ellerrekommendation - icke av generalförsamlingen och icke heller pä något annatsätt.