prot · G20959 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag tillåter mig alt ha den förhoppningen alt den nuvarandefolkpartiregeringen nogsamt prövar och försöker tillmötesgå kraven på altHissmofors skall fö en förlusltäckningsgaranti för att kunna bedriva verksamheten,säg elt par år framåt, under den lid man söker nya sysselsättningsmöjligheter.Med tanke på det stora intresse i övrigt visat för NCB ochskogsindustrin kan man ställa frågan varför inte klarade ut dettainnan han lämnade regeringen. Tillsist några ord om del som sades om generella uttalanden. Jag har sagt att vi ärberedda alt pröva i varje särskilt fall, bransch för bransch och region för region.Vi är något försiktigare med de generella uttalandena än och hansparti har varit, bl. a. när ni ställde 400 000 nya arbetstillfällen i utsikt.Vi har gemensamt full möda att söka slå vakt om de arbetstillfällen vi i daghar, och till delta behöver vi anslällningsgaranlin. När folkpartiregeringen stuvade om i den överenskommelse som man varit medom att träffa i trepartiregeringen beträffande den svenska varvsnäringen verkardel vara gjort mera i syfte alt profilera sig än alt försöka åstadkomma verklighjälp lill varvsnäringen och de i denna näring sysselsatta. Resultatet avprofileringsförsöket har väl dess värre blivit att man har fått en fullständigprofillöshet. MenNils G. Åsling har ju på elt åskådligt sätt utvecklat dessa synpunkter, vad detskulle ha inneburit om del förslag fullföljts som man tidigare var överens om,så jag skall inte uppehålla mig längre härmed. Omdetta gäller varvsnäringen i stort så gäller del i ännu myckel högre grad förde mindre och medelstora varv som jag skall ägna detta inlägg. Närfolkpartiregeringen i sin profileringsslrävan ändrade en föreslagen30-procentig reducering för storvarven till 20 96 , såfår detta inte gälla småvarven. Nej, dessa förelag och dess anställda sätts istrykklass och skall reducera med 30 96, och reduceringen skall inriktas påtotal nedläggning av vissa av dessa varv, framhålls del i propositionen. Vilkasmåvarv är del som skall läggas ned, och vilka alternativa sysselsättningsmöjligheterfinns del på dessa varvsorler? Det svarar inte industriminister på ipropositionen. Nej, branschen bör själv vidta lämpliga Nr 59 åtgärder för att åstadkomma den önskvärda reduktionen. Tisdaeenden sedan slår man fast att en förutsättning förfortsatt statligt stöd skall 19 rleremher 1978 varaalt sådana åtgärder kommer till stånd. Denna egendomliga hantering av de mindrevarven gör man sig skyldig till i folkpartiregeringens proposition Vi<;'' " måste vara medveten om all del naluriigaproduklionsun-derlagel för de mindre varven inte minskat på samma sätt som förde stora varven. Krisen förde mindre varven är i stället en följd av alt destörre varven brutit in på småvarvens naluriiga produktionsområden ochkonkurrerat med dessa utan alt ha full kostnadstäckning för sin produktion. Idet här lägel vill man alltså sätta denna mycket hårda press på de mindre ochmedelstora varven, som dessutom är utspridda över större delen av vårt land. Pågrundval av motioner från flera partier, bl. a. flera från , haremellertid utskottet i enighet kunnat avvisa dessa förslag från industriministernssida. Här har han dess bättre blivit överkörd även av sina egna. Dessa mindrevarv har ju en oerhört stor betydelse från sysselsättningssynpunkt på de orterdär de är belägna. Del har också poängterats av arbetsmarknadsutskottet, somyttrat sig över detta förslag. Man menar att det finns sysselsätlningsskäl somtalar för att de mindre och medelstora varven blir föremål för ytterligareutredning innan man tar ställning lill kapacitets-frågor. Med hänsyn lill demindre och medelstora varvens stora betydelse på resp. orter anser ocksånäringsutskollet att man måste avstyrka den kraftiga nedskärning somindustriministern föreslår på etl svagt underlagsmaterial. Ienlighet med motioner från såväl som andra partier tillstyrker därförutskottet alt en varvskommission tillsätts, som bl. a. får i uppdrag altundersöka dessa varv och deras framlida produktionsinriktning och hur etteventuellt statligt stöd bör utformas för framtiden. Tillåtmig i detta sammanhang framhålla som elt exempel, att vi har en fiskeflotta ivårt land som är genomsnittligt mycket ålderstigen och i stort behov avupprustning och förnyelse. Det konstaterade fiskerikommiltén i sitt förslag,som man presenterade föregående år. Det borde finnas möjligheter all utnyttjasmåvarvens produktionskapacitet för tillverkning av nya fiskebåtar och för attfå en önskad förnyelse av fiskeflottan. Så sent som i går fick jag uppgifterfrån ett mindre varv, alt man inom etl halvår kunde presentera en prototyp tillny fiskebåt som skulle innebära etl nytänkande på delta område. Menlåt mig också säga, att elt problem i detta sammanhang är finansieringen avfiskeflottans förnyelse. Visserligen innebar fiskerikommil-léns förslag i dettaavseende en väsentlig förstärkning mot tidigare förhållanden, men fiskerilånpå 1 milj. kr. förslår inte långt när man räknar med att kostnaden för en nyfiskebåt ligger mellan 4 och 6 milj. kr. Här måste nya grepp tas för allmöjliggöra ett förnuftigt utnyttjande av småvarvens produktionskapacitet. är alla partier iutskottet överens om att man i avvaktan på all kommissionens arbetefärdigställs inte skall vidta åtgärder som kan vara av 58 avgörande betydelse för de olika varvens framtid, här om del socialdemokratiskaförslaget i detta avseende, men han nämnde inte förslag från i sammariktning, som har accepterats av utskottet. Enaktiv näringspolitik med siktet inställt på rationella åtgärder i omställningenav varvens produktion mot nyttiga produkter måste vara den väg som gynnarvarvsnäringen och dess anställda på . Den anställningsgaranti somsocialdemokrater och folpartister i utskottet enats om och som varmt för konserverar en irrationell produktion i storvarven och är ettuttryck för en uttalad defaitism på detta område. Det är väl inget tvivel omatt man på olika håll har klart för sig att här måste man se till att det bliren ändring av produktionsinriktningen vid varven. De varvsanställda självainser väl nödvändigheten av en satsning på alternativ produktion, del vet vifrån många uppvaktningar i vårt utskott. Del ger ingen meningsfull sysselsättningför de varvsanställda för framliden om man bara låser fast dem i en irrationellproduktion. Det kan knappast heller ge någon som helst framtidstro förnäringen. Men det är elt förstärkt hot mot de mindre och medelstora varvensframtid, för de för elt allt hårdare tryck på sig i konkurrensen från de störrevarven. Nej,låt oss i stället genom aktiva insatser skapa meningsfulla arbeten vid de varvoch på de orter som genom varvskrisen kommit i kläm. Då kan vi skapaframtidstro hos de i varvsnäringen sysselsatta och därmed verklig trygghet förframliden. Jag yrkar bifall till reservationer som har fogats tillbetänkandet 1978/79:17 från näringsutskollet och i övrigt lill ulskolletsförslag. i (fp) kort genmäle: vill göra gällande att folkpartiregeringen gickifrån trepartiuppgörelsen. Men vad del gäller den stencil som förelåg ivarvsfrågan var del ju så - förhoppningsvis känner tilldelta - alt vi inte alls var eniga om den skrivning som stencilen innehöll. Delfanns inga möjligheter alt få gehör här i för det som logs upp där.De folkpartistiska ledamöterna från hade t, ex, klarttagit avstånd från tanken på all man skulle direkt lägga ner helavarvsverksamheten vid Landskronavarvel och övergå lill alternativ produktion.Vi ville därför få en ändring på den punkten och ge varvet möjlighet atttillverka en viss del av den nyproduktion som kunde förväntas komma till stånd. Delär inte för att skall profilera sig på något sätt som propositionenhar fått den utformning den har. Den har utformats med hänsynstagande tillfakta och de möjligheter som förelåg all göra en nödvändig nedskärning på destörre varven. Närdet gäller kritik mot den del av propositionen som berörde mindre och medelstora varven tar jag inte särskilt illa vid mig av den.Delbrådskadejuallfåframen ny proposition, och den del som berörde mindre ochmedelstora varven skulle egentligen ha burit . Åslings signatur. Den lågnämligen färdig för den Åslingska propositionen och blev direkt överförd till dennu föreliggande propositionen. må tycka vad han vill omden delen, att den är dåligt utformad osv., men iden ingick förslaget om en30-procentig nedskärning av småvarven. Den arbetsgrupp som , Åslingtillsatt för detta hade nämligen gjort den bedömningen alt en sådan nedskärningvar nödvändig. Men vi skall ha i minnet alt storvarven har dragit nersin verksamhet och all det nu föreslås en neddragning med ytterligare20 96. Det är mot den bakgrunden neddragningen av småvarven skall ses. Allvarvskrisen har spritt sig till de mindre och medelstora varven berornaturligtvis i första hand på återverkningar av krisen för de störrevarvsförelagen, men också en mängd andra faktorer sammanhänger med detta. Denkritik som i det här avseendet framförts mot del beslut som jag förutsätter altvi skall fatta innebär som sagt enligt min mening ingen kritik motfolkpartiregeringen, för den delen av propositionen har ju tidigare funnits medi bilden. KARL-ANDERSPETERSSON (c) kort genmäle: Man kunde inte acceptera förslag lill proposition i dethär avseendet, säger , . Men . kunde tydligeninte heller acceptera industriminister förslag. Han har ju varit med omatt frångå det förslaget i väsentliga delar. säger också att det inte är svårt att försvara den uppgörelse somträffats när det gäller de mindre och medelstora varven. Del är rikligt. Vi harju varit överens på den punkten, och i de motioner som avlämnats har vi ocksåframfört ståndpunkten att vi inte skall vidta den nedskärning somindustriminister föreslog. 1 det avseendet är vi alltså överens. Men närSven G. säger att storvarven har dragit ner verksamheten med 30 96,så måste han väl vara medveten om all del har skett en neddragning även vid demindre och medelstora varven som ligger i ungefär samma storleksordning som denvid slorvarven. Han borde också ha klart för sig att del är betydligt värre förde mindre och medelstora varven alt göra stora nedskärningar ulan attproduktionsapparaten därigenom försvårar fortsall produktion vid de mindreenheterna. Dessa mindre varv är känsligare för en nedskärning än de storavarven. Dessutom borde han ha klart för sig att de orter,där de små varven är belägna, är myckel känsligare frånsysselsättningssynpunkt. Del är betydligt svårare att i dessa områden ordnaalternativproduktion än inom exempelvis , där det finnsalternativ i en helt annan utsträckning. Den nu föreliggande varvsproposilionen bygger på etl omfattandeutredningsmaterial. Statssekreterare i inte mindre än sex departement haringått i en styrande kommitté som lett analysarbetet. Fyra särskildaarbetsgrupper har behandlat olika problem för den svenska varvsindustrin.Särskilda struklurgrupper inom och har utarbetatalternativa förslag lill struktur för de svenska storvarven vid olikakapacitelsnivåer. Alltdelta material finns redovisat i proposition nr 49. Där heter del bl. a, attdet är osannolikt att obalansen på fraklmarknaderna för råvarutransporler ochför oljelransporter kommer all hävas förrän tidigast , Behovet avatt beställa stora tank- och bulkfarlyg - som har utgjort huvuddelen av desvenska varvens produktion -är praktiskt taget obefintligt. Varvsföretagensjälva bedömer att del mest sannolika utfallet av försäljningen i början av1980-talel kommer att motsvara 4-6 miljoner arbetstimmar. Detta skall jämförasmed den nuvarande produktionskapaciteten på ca . Delredovisas vidare i propositionen att etl alternativ som från rentförelagsekonomiska synpunkter kan övervägas är en nedläggning av samtliga varv.Av intresse är också konstaterandet alt samtliga tre- och fyravarvslösningarenligt var\'sföretagens bedömningar faller utanför del troligamarknadsutrymmet. Arbetsmarknadsgruppensundersökningar av arbetsmarknaden visar att av de båda Ivåvarvslösningar somföretagen har ansett likvärdiga är allernaiivel att bibehålla ochUddevallavarvel det från arbelsmark-nadssynpunkl minst dåliga. Detfinns ytteriigare en varvspromemoria, som utarbetats inomekonomi-departementet. Den är inte redovisad i propositionen, men del finnsanledning utgå från att industriminister har haft tillgång till den. a. alt företagsekonomiskt betingade nedläggningskrav i principmotsvaras av ett samhällsekonomiskt betingat krav på att de resurser som f n.används i varvsindustrin överförs lill annan ekonomisk verksamhet, där de kange elt bättre bidrag lill vårt välstånd. Slutsatsen av analysen är att densamhällsekonomiska - alltså inte enbart den företagsekonomiska -vinsten av enväsentlig krympning av varsverksamheten är betydande. Detmesta av utredningsmaterialet finns noggrant redovisat i propositionen. Det ärdärför något av en antiklimax när industriministern på i stort sett två raderavfärdar del ambitiösa materialets slutsatser med konstaterandet attmarknadsutsikterna för varven är så osäkra att del räcker med en neddragningav varvskapacitelen fram lill utgången av , dvs, en neddragningtill ca , vilket ligger över varvsförela-gens egna mestoptimistiska bedömningar. Detfinns anledning alt tala om beslutsångest. Såväl facket som företrädare förnågra av varvsledningarna har tagit bladet från munnen och beklagat frånvaronav ett struklurbeslul. Del går inte alt skära jämnt över, heter del.Statsmakterna måste bestämma sig för vad man skall behålla och vad man skalllägga ned. Del är enda sättet all ge varvsindustrin en chans för framliden.Moderata samlingspartiet delar den uppfattningen. Våra synpunkter finnsredovisade i reservationerna 2 och 5. har redan kommenteratdessa i sitt anförande. Fp-regeringensbeslutsångest fick en ytteriigare dimension i näringsutskollet närfolkpartiförelrädarna där helt oväntal ställde sig bakom socialdemokraternasförslag om en anställningsgaranti för varvsarbetare. Bland många märkligabeslut som denna kammare föreslås fatta är detta ett av de Nr 59 märkligare, och klarare blir del inte efter del att vi här hafttillfälle all Tisdaeen den lyssnatill i och i . 19 rlpcprnher 1978 tycks nästan mena alt anslällningsgaranlin utgör ett lillmötesgå- Med en övertalig styrka blir del möjligt för Vissa vaivifråBor varvsledningarna att disponeraarbetskraften efter behag. Annars skulle Åmanlagarna lägga hinder i vägen. Ärdet delta som anslällningsgaranlin syftar till? Vidaresäger och även att ingen som omfattas av anslällningsgaranlinskall kunna vägra all la ett arbete som han blir anvisad. Men visst kan väl denvarvsanställde göra del med hjälp av anställningsgarantin. Vem är det som skalltvinga den varvsanställde att ta ett nytt jobb så länge garantin gäller? Är delregeringen, är del facket eller är del AMS? Omden anställde vägrar att ta ett erbjudet jobb, upphör då anställningsgarantinall gälla? Och vad är den i så fall värd? Kanvi i utfärda en anställningsgaranti för alla medborgare? tycktes mena del i sina tidigare inlägg. Jag tror för min del all enanställningsgaranti för vissa kommer all beröva andra, och då främst ungdomen,deras möjligheter all få arbete. Anslällningsgaranlin kommer alt medföra etlstatiskt samhälle, där vi snart inte har ekonomiska resurser att infriagarantin, och vad är den då värd, ? Enligtuppgifter från AMS kommer det alt utfärdas varselför 4 300 personer, varav 2 900 inom tillverkningsindustrin. Varför utfärdarinte anställningsgaranii för dessa personer? Kommer föreslå del? Delär intressant alt påminna sig den häftiga och ganska spefulla kritik somsocialdemokraterna har riklat mot den s, k, ungdomsgaranlin i denna kammare.Och ändå innebär ungdomsgaranlin inte att en enda person garanteras en vissanställning, på ett visst företag eller på en viss ort. Syftet är att ungdomarsom lämnar skolan skall erbjudas arbete, praktik eller utbildning. Kanvi inte utfärda anställningsgaranii för alla människor i det här landet-och detkan vi enligt min uppfattning inte - så skall vi inte utfärda en sådan för enviss grupp. Vadsaken gäller är all genomföra den nödvändiga nedskärningen av varvensproduktionskapacitet under för de anställda så skonsamma former som möjligt.Och , herr talman, bör man bl. a. utnyttja den konjunkturuppgång som ärpå väg och som kommeratl innebära nya arbetstillfällen i annan verksamhet påvarvsorterna. Färska rapporter från länsarbetsnämnderna berättar om att lägetpå arbetsmarknaden kommer alt lätta . Bl, a. bilindustrin kommer attöka sina anställningar. Antalet lediga jobb väntas öka i , ,, och . Slorvarven, möjligen medundanlag för Uddevallavarvel, är lokaliserade i regioner med förhållandevis rikt differentierade arbetsmarknader, där 62 konjunkturuppgången i samverkan med de massiva arbetsmarknads- och regionalpolitiska insatsersom föreslås bör medföra nya möjligheter till Nr 59 alternativ sysselsättning, Tisdaeen den En anslällningsgaranti somverkar så barmhärtig kan i stället bli en J9 Döbelnsmedicin för deberörda. De varvsanställda kan få en känsla av all de inte bör eller intebehöver söka andra jobb. Berättelserna om alt de [//cc/? varvsfråsorvarvsanställda inte vill la jobb på är legio. Låt mig därför la ett annatexempel. Del finns ett utvecklingsbolag för Stirlingmotorn som är gemensamtägt av och förenade fabriksverken. Detta utvecklingsbolag behöverglädjande nog utvidga och nyanställa, men se det går inte alt få lag på folk.Trots att utvecklingsbolaget har sin verksamhet förtagd lill varvsområdet,dvs. samma fabriksplals, så lär det vara så all de Kockumsanställda inte villsöka jobb hos utvecklingsbolaget. Omindustriministerns proposition är präglad av beslutsångest när det gäller destora varven så är motsatsen fallet när det gäller de mindre och medelstoravarven. På elt bristfälligt beslutsunderiag beordras dessa varv skära ner sinkapacitet med 30 96. Utskottet lar avstånd från detta förslag och föreslår istället all en särskild kommission skall få se över situationen för de mindreoch medelstora varven, Ianledning av den moderata parlimolionen förklarar utskottet också alt de mindreoch medelstora varven bör få etl med storvarven likvärdigt stöd så allkonkurrensförhållandena ej snedvrids. Nedläggningshotet gentemot äravvärjt. Kommissionen för de mindre varven får i uppdrag all också titta påFinnbodas utvecklingsmöjligheter. Inte minst i försvarsutskoltels yttrande fårFinnboda starkt stöd. Jag ber att få yrka bifall till de moderata reservationer som är fogadevid näringsutskoliets belänkande nr 17. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. RUNEJOHANSSON i (s) kort genmäle: Tillåt mig säga, efter all ha lyssnattill fru , all jag tillmäter henne större fattningsförmåga än vad somframgår av hennes anförande, därför att så kan fru ändå inte hauppfattat förslaget om en anställningstrygghet. talar i termersom om det gällde en anställningstrygghet för livet. Beslutet kommer ju allinnebära all vi drar ned varvskapacitelen , Omden naluriiga avgången motsvarar 8-10 %-del är ganska normalt - så är detalltså en nedtrappning som avviker från elt känt mönster. Tyvärr kommer inteunga människor eller andra arbetssökande att ha en del arbetstillfällen vidvarven att söka sig lill. Del är alt beklaga. Men vi påskyndar inte processenså att vi plötsligt bara kastar ut 1 400 eller 1 700 människor till den storasamling av ca 20 000 som är arbetslösa i . Sedanfrågar fru : Men vem skall då bestämma och vem erbjuder nya arbeten? Om det finns nya arbeten, så passerar de som regel arbetsför medlingen, och del blir arbetsförmedlingen och säkerligen också facket, som 63 ju ändå skall vara med ochorganisera nedlrappningen, som här får la elt avgörande. Fruaf uttalande om Stirlingmotorn kan jag inte kommentera, eftersom jaginte har några uppgifter om arbetskraftsbehovet . Men jag har följtprojektet under de som det har varit i utveckling. Del visar, herrtalman, hur långtid det lar alt få fram elt nytt projekt från idéursprungellill dess all en produktion kan komma i gång, i detta fall tio till . Nuprövar man prototyper, och det är möjligt alt man behöver specialkunnigpersonal lill det, Men jag är övertygad om - del vågar jag ändå hävda - alt omdel i Varv finns sådan personal som kommer alt skiljas ut från varvet,och om de blir erbjudna jobb med Stirlingmotorn, så kommer de naturligtvis allta de jobben. Jag tycker alt fru afUgglas anklagelse gick litet för långt. MARGARETHAAF () kort genmäle: Del finns en närstående person som på den allra senastetiden har börjat säga all det gäller alt vara varsam med orden. Jag tycker,, alt anslällningsgaranlin är elt sådant ord som man verkligenbör vara varsam med innan man utfärdar en sådan garanti. Minfråga lill kvarstår: Vad innebär egentligen anslällningsgaranlin?Skall i själva verket normala arbetsmarknadspoliliska spelregler gälla? Ellerär del inte så? Om varvsarbetarna vägrar all ta ett anvisat arbete, vad händerdå? ner och säger lill dem alt de måste la detta arbete?Upphör anslällningsgaranlin alt gälla om de inte lar ett erbjudet arbete? RUNEJOHANSSON i (s) kort genmäle: Herr talman! Till del sista svarar jag:Ja i princip! () kort genmäle: Herr talman! "Ja i princip"-det är alltså normalaarbetsmarknadspoliliska spelregler som skall gälla också för de varvsanställda. Del belänkande av näringsutskollet som kammaren nu behandlar avserförutom propositionen 25 motioner, och del har föranlett 17 reservationer iulskollel. Detta ger ett splittrat och brokigt intryck. Intrycketär delvis riktigt, men bara delvis, ty i fråga om de grundläggandebedömningarna råder del, vill jag påslå, en bred enighet. Viär ganska eniga om att det inom varvsnäringen råder en långvariginternationell slrukturkris, en balansrubbning mellan tillgången påvarvskapacilet och efterfrågan på tonnage. Vi är också medvetna om all denbalansrubbningen är särskilt utpräglad beträffande del tonnage som de svenskaslorvarven har specialiserat sig på, alltså de stora bulk- och tankfartygen. Den bedömningen görs ivarvsproposilionen, som i sin lur bygger på ett förarbete - redovisat sombilaga 1 till propositionen - som gjordes i början av det här året. Senarebedömningar, framlagda och oberoende av varandra, av dels deneuropeiska, dels den japanska varvsorganisalionen, ger ungefär sammautvecklingsperspektiv men är i vissa avseenden mer pessimistiska. De mynnar uti att balans på marknaden för olje- och bulkfrakter - som är avgörande för attviljan alt nybeslälla motsvarande tonnage skall återkomma - inle kan förväntasförrän 1983. Den europeiska studien konstaterar vidare att produktionsnivånännu inle nått botten -tvärtom: det verkligt stora produktionsbortfallet väntaskomma . En återhämtning under senare delen av 1980-lalelväntas ändå inte föra upp produktionsvolymen längre än till ca 85 96 av denproduktionsnivå som väridens varvsindustri hade under /75. Motbakgrund av den ogynnsamma internationella utvecklingen, som blev fulltskönjbar redan åren 1975-1976, har som bekant de svenska statsmakternabeslutat om nedskärningar. diskuterar vi den tredje nedskärningen. Vigör det i medvetande om alt svensk varvsindustri även på 1980-talel knappastkan bli konkurrenskraftig beträffande storvarvens normala produktsortiment, detstora bulk- och tanklonnaget, annat än möjligen tillfälligtvis. Delhar sitt intresse all konstatera alt fiera andra etablerade varvsnalioner hardragit liknande slutsatser. En aktuell OECD-stalistik, som avser lägel isomras, visar att varvssysselsältningen i - i förhållande lill topparet1975 - hade minskat med 26 96, i -jämfört med samma år- med närmare 3096 och i Nederiänderna med närmare 20 96, medan , och Norgehade minskal med ungefär 15 96. Men myndigheterna i - väridens heltdominerande varvsnalion - har fastställt en strukturplan som åsyftaren minskning av kapaciteten fram till början av 1980 . Även andraetablerade varvsnationer går vidare på nedskärningens väg.