prot · G209159 · 1978-12-31 00:00:00 — Jagtycker det hade varil hederligt att över huvud taget inte anslå några pengartill del här utredningsarbetet, när man redan från början hade klart för sigatt så mänga motsatte sig projektet. Dessutom kan det ifrågasättas pä vilketsätt de pengar som redan anslagits har redovisats. Det harf ö. också andramotionärer tagit upp. KERSTINGÖTHBERG (c) kort genmäle: Som Jag sade tidigare ärju de tvämiljoner kronorna vår sista del av denna överenskommelse. Några nya åtagandenär del inte fråga om. Vi får säkert många tillfallen att debattera detta ämne,när vi har ett bättre underlag genom tillgången lill utredningen ochremissvaren. Jag tror att vi skall ta debatten då. Såsom ledamol av kulturutskott villjag gärna kompletteradebatten med några upplysningar. Låt mig först säga att jag helt och fulltinstämmer i vad här har sagt. Det är inte fråga om atlriksdagen pä någol sätt skall fatta beslul om Nordsal. EvaHjelmström tog i sitt första anförande upp den industriella utvecklingen ochpåstod att industrin förbereder Nordsat. Det är inte sä. Industrin i dagförbereder satellitsändningar. Oberoende av om den nordiska radio- ochTV-satellilen blir verklighet, förbereds - och man ligger långt framme-såväl iÖsteuropa som i uppsändandet avTV-satelliier. Derastäckningsområde kommer i många fall atl beröra också . Del kommer alltsåatt bli möjligt atl i värt land pä ett utmärkt säll ta in TV-program såväl frånöststater som från väststater beroende på vilken typ av apparat och antenn manskaffar sig. Det är inte Nordsal som gör all den teletekniska industrin i dagarbetar för mottagning inom satelliiomrädet. EvaHJelmslröm påstod all folkrörelserna, fackföreningarna och andra organisationerhar motsatt sig tillskapandet av en nordisk TV-salellit. Pä Nordiska rådelsförslag tillsattes - vid detla laget för mänga är sedan - en förberedandeutredning om en nordisk radio- och TV-salellil. Utredningens förslag har varitute på remiss. Det mötte inte etl sä överväldigande motstånd som för men såväl positiva som negativa yttringar från olika förbund,organisationer och föreningar. Resultatetav just denna diskrepans i mottagandet och behovet av ett bälire underlag förett realiserande av det nordiska radio- och blev beslöt om dessa två nya utredningar, vilka, precis som härtidigare har sagts, snart är färdiga och skall behandlas av Nordiska rådetunder våren. Då blir del möjligt för alla organisationer att seriöst bedömaförslaget från såväl teknisk som kosinadsmässig, kulturpoliiisk och programmässigsynpunkt. Då kan här i kammaren redovisas vilka synpunkter olika organisationerhar pä projektet i fråga. Men som sade lidigare är det långtdit. Vi kommer alt debattera denna fråga mänga gånger till. EVAHJELMSTRÖM (vpk): Låt mig göra några rättelser av vad sade. Hon framhöllalt industrin inte är inriktad på Nordsat. Jo, det räcker med att studera deuttalanden som gjorts av de företag somjag lidigare räknade upp, t. ex.Rymdbolaget, som klart framhåller att Nordsat är etl av företagets störstaprojekt och atl man hoppas myckel på del. Det finns alltså svart på vitt pådetta. Del lorde inte råda något tvivel om atl industrin förbereder etluppsändande av en nordisk satellit. Som Jag tidigare sade gör ocksåradiohandeln redan nu reklam och säljer TV-apparater med s. k. satellit-knapp. IngridSundberg målade upp en framlid, där vi oavsett om vi vill eller inle skulledrabbas av andra länders satelliter. Såär nu inte fallel. Det krävs slora investeringar för den enskilde för att överhuvud tagel kunna ta in övriga satelliter som kan länkas sändas upp. Del äralltså en skräckpropaganda som här målas upp. Slutligen något om remissinstanserna. De enda somvar odelat för en nordisk satellit var de faclo och . Samtliga kulturinstanser liksominvandrarorganisationerna och statens invandrarverk var om inte bestämtmotståndare så synnerligen tveksamma till den nordiska TV-satellilen, av kullumoliiiskaskäl. () kortgenmäle: Del var bl. a. den av redovisade iveksam- heiensom låg till grund för att man beslutade om de två nya utredningarna. Däremothar kommit verkligt fel när det gäller frågan om vilka tillbehörman behöver. Det är ingen som helst skillnad mellan de tillbihör jag behöverför alt la in en engelsk eller belgisk TV-salellil och dem jag behöver för atlta in en nordisk. Antennernafår vändas ål olika håll, för del kommer att sändas på olika frekvenser, menkostnaden för att ta in en västeuropeisk satellit blir identiskt lika med vaddel kostar atl ta in en nordisk. Ettav de myckel starka skäl som talar för en nordisk TV-saiellit är atl manerfarenhetsmässigt vet att svenska folket kommer au kosta på sig att kunna tain satellitsändningar. Ur jusl kulturpoliiisk och nordisk synpunkt finner vi iNordiska rådets kulturutskott del betydligt mera angeläget alt man lar innordiska program, som kulturellt, ideologiskt och på många andra sätt ärlikartade våra egna, än atl vi genom atl inte ha en nordisk TV-salellit släpperfritt fram för att ta in övriga länders program. Sedanvill Jag bara notera atl en TV-salellii, tydligen även en från , ärför någonting som inger skräck. Den uppfattningen delar Jaginte. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Jag har inte påslåtl att kostnaderna för antennerna skulle varaannorlunda för att ta in en nordisk TV-saiellit än för atl ta in en TV-satelliifrån , eller något annat land i . Vad jag har päsiätlär alt de enskilda hushållens kostnader för antennerna skulle bli enorma. Detfinns en uppgift om alt de för hela skulle uppgå till långt över 20miljarder kronor. Det är alltså därför som industrin satsar så hårt på det härprojektet. Sedanlåter del litet betänkligt när säger att i Nordiska rådetskulturutskoit ställer man sig positiv till atl kunna ta in olika nordiskaprogram. Men del finns ju en hel rad undersökningar, som väl 'kan vara helt omedveten om,som hargjorts vid och avforskare vid universiteten som visar aifvad som kommeratt ske är inle att manlar in nordiska kulturprogram, ulan vad som kommer att ske är att man kryssarmellan olika amerikanska eller engelska deckare. Det kommer helt enkelt att bliett slags 7-kanals-Kojak,en företeelse som hårt kommeratt drabba Justkulturlivet i samtliga nordiska länder. Ocksä invandrarorganisationerna har, som Jagframhöll lidigare, motsatt sig det här projektet. Framför allt den störstainvandrarorganisationen, den finska, harsagt att man hellre vill ha en kabeloch ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna och hellre vill ha programom de finska invandrarnas situation i än den nordiska TV-satellilen. () kortgenmäle: Jag skall bara be ta reda på vad svenska folket i dagsatsar på videobandspelare. De kostar tvä å så mycket som det kommeratl kosta alt sätta upp en antenn för att ta emot Sedanvilljag slutligen säga att del framgår klart av inlägg atl honvill ha ell förbud mol varie förbindelse med en för svenska folket.Del är en mediapolitik som lidigare inte har förts här i landei. EVAHJELMSTRÖM (vpk) kort genmäle: Det är alldeles riktigt all av kullurpolitiska skäl motsätter sigvänsterpartiet kommunisterna den nordiska TV-satellilen. Jag kunde uppehålladebatten länge med all redovisa alla skälen, men vi står Ju inte ensamma.Somjag framhållit upprepade gånger delar vi den uppfattningen medförhoppningsvis en majoritet också här i , eftersom jusocialdemokraterna och har sagt ifrån på sina stämmor och kongresser. Vikommer på allt sätt au motarbeta att den nordiska TV-saielliien skjuts upp. Delär fullt klart; däri har alldeles rätt. Jagskall inte gå in på någon diskussion om kostnaderna. Jag vet var IngridSundbergstår i fråga om mediapolilik: kommersialismens krafter skall fritt fahäria och få indoktrinera våra barn med våld, cynism, kvinnoförakt ochliknande. Det må vara att det är mediapolitik, men det är intevänsterpartiet kommunisternas. vice talmannen anmälde atl alt till protokollet fä antecknat att hon inle ägde rätt tillytterligare replik. ERICCARLSSON (c): Jag har begärt ordet i denna fråga av två skäl. Dels är detla sistagången Jag har möjlighet alt yttra mig i ärendet om Nordsat. Närdet skallavgöras av ärjag inie med längre här. Dels har man målat upp enskräckpropaganda angående nordisk samverkan på TV-området, somjag inle villlåta stå oemotsagd. Dennaskräckpropaganda fördes också när TV kom till vårt land. Allt fördärv skullespridas över land. Men man har TV praktiskt taget överallt ochhar accepterat del som etl medium som går ul till alla människor. Fårjag säga att Nordsat är etl medel, ett projekt i del nordiska samarbetet som kanbidra till att öka kännedomen om varandras språk, kultur, arbetsmarknad och omde förhållanden vi har i de olika länderna. Det är angeläget alt vi llr ettvidgat nordiskt samarbete och en ökad kännedom om varandras förhållanden. Vihar en fri arbetsmarknad i och det är viktigt också med hänsyn till denatl vi ökar kännedomen om varandra. Ettnordiskt samarbete pä detta område skulle ur kultursynpunkt och språksynpunklvara synnerligen viktigt. Vi känner mycket litet till om varandras kulturer.Försök fa en bok från ett nordiskt grannland genom en bokhandel! Det är förenatmed stora svårigheter. Vi förstår varandras språk dåligt. Det nordiskasamarbetet via Nordsat kan främja möjligheterna att lära känna varandras kulturoch språk, och del är viktigt. Sedan harjag inte den uppfattningen om svenskafolkets smak att den är så dålig alt man skulle kryssa mellan de dåligaprogrammen. har vi i slor omfattning inget val i fråga om dåliga program.Vi flr ta del som bjuds. Med en nordisk TV-salellil och samverkan skulle vi flmöjligheter att välja de goda program som finns i grannländernas kanaler. Manställer sig tveksam till detta ifrån vissa delar av det svenskakultursamhället. Får jag bara lill det kort säga att nog finns det anledningall föra en diskussion om inte programkvaliteten kan behöva höjas. Den kanhöjas utan alltför stora ekonomiska insatser. Vad vi skulle behöva ärelt bättreomdöme hos dem som har ansvaret för svensk TV. Tillslut, herr lalman, hoppas jag man skall finna vägar för en lösning av detlanordiska samarbete. Vi behöver inte vara rädda för varandra. Vi bör kännaglädje över alt kunna komma varandra närmare. Jag hoppas verkligen, oavsett varde politiska partierna står , atl man i framliden skall finna möjligheleratt främja del nödvändiga samarbetet via en nordisk TV-salellit som kan föraNordens folk närmare varandra. Vi behöver det i en liten värld. GEORGANDERSSON (s): Denna debatt ger mig anledning att göra en kort deklaration. Utskotletsskrivning om Nordsal bygger i allt väsenlligl på synpunkter i densocialdemokratiska motionen, och det finns därför skäl aU en socialdemokratsäger något. Moiionenhar skrivits av följande skäl. För det första vet vi att folkpartiregeringenhyser stark tilltro till projektet och gärna ser det förverkligat. Fördet andra vet vi att utvecklingsarbete pågår inom industrin. För atl etablerafaktum - utrustningen finns, alltså måste den användas. För det tredje vet viav remissopinionen på den förra utredningen att det finns ett starkt motståndinom kulturkretsar, löntagarorganisationer, massmediakretsar, folkrörelserosv. mot detla projekt. Det vore därför fel om vi inle förutsättningslöst harmöjlighet att behandla det utredningsmaterial som kommer om någon månad. Därförhar vi skrivit motionen, som går ul på att regeringen förhindras göra någrautfästelser. Vi har blivit helt tillgodosedda av etl enigt kulturutskott. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels ulskollets hemställan, dels motionerna nr 729 av LarsWerner m. fl., nr2301 av m. fl. i motsvarandedel och nr2654av LarsWernerm. i motsvarandedel,och förklaradesden förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammarenbifaller kullurutskottets hemställan i betänkandet nr 33 mom. 2 röstar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionerna nr 729 av m.fl., nr 2301 av m. fl.i motsvarande del och nr 2654 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då EvaHJelmslröm begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels moiionen nr 2654 av . i motsvarande del, och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller kullurutskottets hemslällan i betänkandet nr 33mom. 4 röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil moiionen nr 2654 av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då EvaHJelmslröm begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Jordbruksutskottetsbetänkande /79:29 med anledning av propositionen 1978/79:136 omträdgårdsnäringen Jämte motioner och skatteutskotlets betänkande 1978/79:47 medanledning av proposiiionen 1978/79:136 om trädgårdsnäringen såvitt avserhandelsdepartementets verksamhetsområde (bil. 2) jämte motioner. Jordbruksulskotietsbetänkande nr 29 och skatteutskottets betänkande nr 47 debatteras i eusammanhang och yrkanden beträffande båda dessa betänkanden far framställasunder den gemensamma överiäggningen. I det följande redovisas endast del belänkande,belräffande vilket under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Iproposiiionen 1978/79:136 hade regeringen () föreslagitriksdagen bl. 1. godkännade i propositionen förordade riktlinjerna för trädgårdsnärings- politiken, godkänna de i proposiiionenförordade grunderna för stöd till trädgårdsnäringens rationalisering, godkänna vad i propositionenförordats om stöd till energibesparande åtgärder inom trädgårdsnäringen, godkänna vad i propositionen förordalsom rådgivning pä trädgårdsom-rådel, medge alt under budgetåret1979/80 statsbidrag'beviljades till trädgårdsnäringens rationalisering medsammanlagt högst , lill Bidrag lillträdgårdsnäringens rationalisering, m. m. för /80 anvisa ettförslagsanslag av , medge atl för /80 utöver vad somhade föreslagils i propositionen 1978/79:100 bil. 13 statlig kreditgarantilämnades för lån lill trädgårdsnäringens rationalisering m. m. med högst . Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes bl.a. följande; "Ipropositionen läggs fram förslag till riktlinjer förirädgårdsnäringspoli-tiken. Dessa gmndar sig på de förslag som avgetts av 1974års trädgärdsnä-ringsuiredning. I proposiiionen behandlas förutom riktlinjerför politiken det statliga finansiella slödel till trädgårdsnäringensrationalisering, stödet lill energibesparande åtgärder inom näringen samt denstatliga rådgivningen pä området. Vidare behandlas lullskyddet förträdgårdsprodukter. Ipropositionen slås fast atl har goda förutsättningar för en effektivträdgårdsproduktion. Produktionens omfattning kommeratt bli beroende av dessinternationella konkurrenskraft. Konsumtionen av trädgårdsprodukler väntas ökai framliden. Denna ökade efterfrågan bör lill slor del kunna tillgodoses genomen ökad inhemsk produktion. Näringens konkurrenskraft bör därför stärkas genomökad forskning, försök, rådgivning och finansiellt stöd. Iproposiiionen föreslås vissa ändringar i nuvarande finansieringsstöd tillträdgårdsnäringens rationalisering. Stöd föreslås kunna utgå i samband med nyetablering av företag.Statsbidrag föreslås ulgå lill investeringar i ny teknik och vid samverkan.Bidrag föresläs vidare ulgå till investeringar i regionerdär det frånsamhällets synpunkt är särskilt önskvärt att näringen utvecklas, i första handNorriand. Statsbidrag lill energibesparande åtgärder föreslås även i vissa fallutgå vid uppförande av växthus." I delta sammanhang hade behandlals de med anledningav propositionen väckta motionerna 1978/79:2473av m.fl. (c), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 1, 2, 3,7 och 8) hemställts att beslutade 1. allsom sin mening ge regeringen lill känna vad som i moiionen anförts belräffande ekonomisk och social standard för de inom näringen verksam ma, att lill Bidrag lillträdgårdsnäringens rationalisering m. m. för /80 anvisa elt iförhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag om totalt5 , att medge att för budgetåret1979/80, utöver vad som föreslagits i propositionen 1978/79:100 bil. 13,statlig kreditgaranti lämnades för lån till trädgårdsnäringens rationaliseringm. m. med högst , alt begära atl regeringen påsätt som i motionen nämnts skyndsamt lät överarbetaträdgårdsnäringsulredningens förslag för att ål trädgårdsnäringen skapa en fondför marknadsfrämjande och marknadssanerande åtgärder, alt begära all regeringenskyndsamt lät utreda och igångsätta rådgivningsverksamheten tillIrädgärdsanläggningsbranschen, 1978/79:2474 av m. fl. (c), variföreslagils alt beslutade att inrätta en sektion vidmaskinprovningarnas allmänna avdelning i för provning avirädgårdsbrukets maskiner i enlighet med maskinprovningarnasanslagsframställning, att till Statensmaskinprovningar: Uppdragsverksamhet anvisa ett anslag om , 1978/79:2476 av () och (), vari hemställts atl beslutade begära alt regeringen skulle uppdra ätträdgårdsnäringsulredningen all med slor skyndsamhet överarbeta förslagel för marknadsfrämjande åtgärder med avsikt atl mer ingående presenteraålgärdsområde, arbetssätt och administration, höja ramen för kreditgarantierlill trädgårdsnäringens rationalisering för /80 i enlighet medträdgårdsnäringsulredningens förslag med 16 milj, kr. återbesätta de vidlantbruksnämnderna vakanta trädgårds-rådgivningsljänsierna. 1978/79:2477 av SvanieLundkvisl m. fl. (s), vari hemställts I. att beslutade som sin meningge regeringen lill känna vad som i moiionen anförts om Nr 159 a) prisövervakningen av handeln med trädgårdsprodukler. Tisdagenden förbättringar för de anställda genom ökadeforskningsinsatser för all 29 mai 1979 styraen jämn sysselsättning och därmed ökad trygghet, c)skapandet av en bättre planering av produktionen, Tiädsårdsnärinsen ' "" riksdagenbeslutade atl öka ramarna för statlig kreditgaranti för lån tillträdgårdsnäringens rationalisering med 15 milj, kr., 3. altriksdagen beslutade alt hos regeringen begära en utredning om rådgivning och information till irädgärdsanläggningsbranschen i enlighet med vad som sagts i motionen, samt 1978/79:2495 av ()och (), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 1 och 4) hemställts att riksdagenbeslutade 1.alt en fond för stöd till trädgårdsnäringen på sätt som 1974 årsträdgårdsnäringsutredning föreslagit inle borde komma till stånd, men all vissaandra stödåtgärder, som utvecklats i motionen, borde utredas, 4. atlramen för kreditgarantier till lån för rationalisering ökades med 16 milj. kr. 1. godkännade i propositionen förordade riktlinjerna för trädgårdsnärings politiken, anse motionen 1978/79:2473,yrkandet 1, besvarad med vad utskottet anfört om utgångspunkter förirädgårdsnäringspolitiken, med anledning av motionen1978/79:2477, yrkandet 1 a, som sin mening ge regeringen lill känna vadutskottet anfört om prisövervakning på trädgårdsprodukter, som sin mening ge regeringenlill känna vad utskottet anfört om överlämnande av motionen 1978/79:2477,yrkandet 1 b, lill irädgärdsnäringsutredning, belräffande fond förmarknadsfrämjande åtgärder inom trädgårdsnäringen a. somsin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motionerna 1978/79:2473, yrkandet 7, 1978/79:2476, yrkandet 1, 1978/79:2477, yrkandet le, samt 1978/79:2495, yrkandei 1 i den del yrkandet avsåg förslag till vissa allmänna stödåtgärder, b. avslåmotionen 1978/79:2495, yrkandet I i återstående del, godkänna de i proposiiionenförordade grunderna för stöd lill trädgärds-näringens rationalisering, godkänna vad som ipropositionen förordats om stöd lill energibesparande åtgärder inomträdgårdsnäringen, 8. beträffanderådgivning på irädgårdsområdel a. godkännavad som i propositionen förordats om rådgivning på iräd gårdsområdel, b. lämnamotionen 1978/79:2476, yrkandet 3, ulan vidare åtgärd, 124 9. med anledning av motionerna 1978/79:2473,yrkandei 8, och 1978/ 79:2477, yrkandei 3, somsin mening ge regeringen till känna vad utskottet hade anfört om utredningangående rådgivning till trädgårdsanläggningsbranschen, 10. belräffande bidragtill trädgårdsnäringens rationalisering, m. m. a. medbifall lill regeringens förslag och med avslag på motionen 1978/79:2473, yrkandei 2 såvitt nu var i fråga, medge alt under budgelårel 1979/80 stalsbidrag beviljades lill Irädgårdsnäringens ralionalisering med sammanlagl högsl , b. medbifall till regeringens förslag och med avslag pä moiionen 1978/79:2473, yrkandet 2 såvitt nu var i fråga, till Bidrag till trädgårdsnä ringens rationalisering, m. m. för budgelårel 1979/80 anvisa ett förslagsan slag av , med anledning av regeringensförslag och moiionen 1978/79:2477, yrkandei 2, samt med bifall lill motionerna1978/79:2473, yrkandet 3, 1978/79:2476, yrkandet 2, och 1978/79:2495, yrkandet4, medge atl för /80 statlig kreditgaranti lämnades för län tillträdgårdsnäringens rationalisering m. m. med sammanlagt högst , som sin mening ge regeringentill känna vad utskotiet anfört med anledning av motionen 1978/79:2474. Reservation hade avgivits av ,och (samtliga c) som ansett all utskottetunder 10 bort hemställa attriksdagen skulle beträffande bidrag lill Irädgårdsnäringens rationalisering,m. a. medanledning av regeringens förslag och motionen 1978/79:2473, yrkandet 2 såvitt nu var i fråga, medge atl under /80 stalsbidrag beviljades till trädgårdsnäringens ralionalisering med samman lagt högsl , b. med anledning av regeringens förslag ochmoiionen 1978/79:2473, yrkandei 2 såvitt nu var i fråga, till Bidrag till trädgårdsnäringens ralionali sering, m. m. för /80 anvisa eU förslagsanslag av . k. u-landskapitlei i , dvs. det allmänna tull-ochhandelsavtalet, har industriländerna åtagit sig atl i största möjliga utsträckningavstå från alt införa eller öka tullar på produkter som är eller kan bli avsärskilt intresse för export. Enligtdel handlingsprogram för en ny ekonomisk världsordning som antogs vid 1974 skall beredas ökat tillträde tilli-landsmarknaderna genom successiv avveckling av handelshindren. Varje i-landskall vidare underlätta en ökning av importen från och söa förrimliga möjligheler för att fl del av marknadstillväxten i de falldå deras produkter konkurrerar med i-ländernas. För alt underiätta en ökningav importen frän bör därför i-länderna enligthandlingsprogrammet vidla anpassningsätgärder. Detär mot denna bakgrund svårt alt förslå den tullhöjning som skatteutskottettillstyrker för nejlikor och andra sniliblommor. Importenav nejlikor har totalt sett fördubblats på omkring . En stor del av dennaökning avser import från . Frän atl ha utgjort några procent kommer nunärmare hälften av importen frän . avsåg 16,8 milj. kr. avtotalt 35,5 milj. kr. Man kan räkna med att vi bara är i börian av enökande u-landskonkurrens på snittblomsterområdet. Odlingsbetingelserna ärsådana i åtskilliga alt del är lätt att etablera en mycketkonkurrenskraftig produktion. Altmöta den ökande u-landskonkurrensen med en förstärkning av gränsskyddei stridermol svensk u-landspolilik och främjar knappast den anpassning som ändå måsteske inom svensk trädgårdsnäring. Regeringen förordade i propositionen omträdgårdsnäringen följdriktigt oförändrade tullar för nejlikor och andrasnittblommor. däremol tillstyrker en höjning av tullarna medhänvisning lill förmånligare klimatiska förutsättningar och tillall det finns sä många andra och slörre avsättningsområden för nejlikor.Om nu pä elt område har komparativa fördelar, bör inle i-ländernarusa fram och vidla åtgärder för atl motverka eller uppväga de här fördelarna.Gör man det motverkar man ju en av huvudprinciperna i den internationellaarbetsfördelningen. Sverigehar kommit all framstå som någol av etl föregängsland när del gäller att stödjau-ländernas intressen.