prot · G209101 · 1978-12-31 00:00:00 — Beredningen av ärendet pågår f n. inom regeringskansliet.Eftersom framställningen spänner över ett stort antal ämnesområden och berörtio departement kommer beredningen att ta . Det är ännu för tidigt attuttala sig om resultatet av detta arbete. Jag vill emellertid framhålla aUärendet handläggs med största skyndsamhet. Jag ber att få tacka för svaret, även om del var både kort och, tyckerjag, rätt innehållslöst. 1början av 1977, ca etl halvår efter det aU vi fått en borgeriig regering här ilandet, lägrade sig orosmolnen över sysselsättningen i . Uddeholmsbolagetpresenterade en krissituation för sin verksamhet som skulle kunna innebära att2 000-3 000 jobb sopades bort inom koncernen. Ett flertal mindre företag, somvar beroende av som beställare eller sysselsättningsgivare, meddeladeneddragning i sin verksamhet. Kommunerna började justera sinakommunalekonomiska långtidsplaner neråt. Sysselsättningen i åkteformligen utförsbacke på skinnkälke, och de skrapsår som arbeismarknaden ilänet därmed åsamkades visade sig behöva lång läkningstid. Idet lägel begärdes från regeringsinitiativ och föreslogs inrättande aven särskild delegation, vars uppgift skulle vara att skapa ett åtgärdsprogramför långsiktiga sysselsättningsförstärkande åtgärder i länet. Efterett omfattande och seriöst upplagt arbete presenterade delegationen i början avjanuari 1979 ett förslag till ålgiirdsprogram som överiämnades lill regeringenoch som beräknades kunna ge 6 000-7 000 arbetstillfällen inom en treårsperiodoch lill en kostnad för staten av ca 800 milj. kr. Omåtgärder för att Jrämja sysselsättningen i Enviktig del av delegationens framställning var ökade resurser, ca 50 miljonerlill länets utvecklingsfond. Dessa begärda pengar skulle syfta lill atl delsfärdigställa delegationens och många företags produklideér, dels ökautvecklingsfondens risktagande. Delskulle ha gett människor och kommuner bland de ensidiga bruksorterna iVärmland visst hopp. Dessutom fanns i denna framställning begäran om satsningarpå turism och om väganslag. Sedanframställningen till regeringen gjordes har lägel i förvärrats, ochantalet varsel om inskränkningar har ökat från att omfatta 450 personer idecember till 750 . I del lägel och med denna beskrivning som bakgrund är det naturligt frän Värmlandsdelegalionen förväntade sig speciella ålgärder för iform av konkreta regeringsförslag av den typ som har kommit andra regioner lilldel. Avarbetsmarknadsministerns svar framgår att Värmlandsdelegationens av regeringenlidigare omvittnade seriösa insats inle har resulterat i annat än en köbricka,som kanske kan ge någon del av de smulor som sprids över landet i dess helhet. Vi som frän arbetarrörelsen deltar i Värmlandsdelegationens arbetekänner oss besvikna och lycker oss ha deltagit i en verksamhet som både denförra och den nuvarande regeringen inte avsett atl använda annat än för atlundkomma sill ansvar när det gäller att redovisa för sysselsättningen iVärmland förstärkande åtgärder. Jaghar i anledning av svarei en följdfråga lill slalsrådel: Hur värderar arbelsmarknadsminisiernVärmlandsdelegationens arbete och hur tänker ni konkret tillgodosedelegationens olika förslag? Blir det möjligtvis elt särskilt paket för ? gör en riklig hisioriebeskrivning så till vida atldelegationen startade sitt arbete 1977. Jag fick del av detta material vid detbesök som delegationen gjorde hos inig och . Inleens en månad därefter begär besked av regeringen, och om beskedinte ges mullrar han och lycker all del är en stor besvikelse, atl man grusarförhoppningar och allt möjligl. Det är sedvanliga debatteknik.Jag känner till den vid del här laget, så jag tar del inle så hårt. Låtmig i stället mera konstruktivt se på vad Värmlandsdelegationen har kommit med.Jag har lidigare i kammaren sagt alt jag lycker alt den här delegationen,liksom flera andra delegationer i krisområden, utför ett värdefullt arbete, ochden bedömningen slår jag fast vid. Fårjag göra del tilliigget, att det är inte som står här och säger,alt ingenting har hänt. Det är etl överraskande påstående, när man i olika fallfrån socialdemokratiskt håll i kommer med sådana påståenden. Jaglycker atl borde veta bältre, med de insikter han har i detta.Man har ju fattat en rud för väldigt viktiga beslut i Det ärinle så all del bara är smulor, utan del rör sig om hundratals miljoner. Fårjag erinra om att vi genom elableringsdelegalionen har följt de krisföretag somSune och andra socialdemokrater har pekat på, och del kommer vi allfortsätta atl göra. Det har tagits beslut om Vänerskog, och vi kommer alt inomkort redovisa vad vi gör med BUAB. Del är precis i enlighet med de riktlinjervi har angivit för vårt arbete, nämligen att vi fortlöpande skall ta fråga förfråga som aktualiseras. Vi har tagit fram vikliga beredskapsarbeten -jag kanpeka på att man har satt i gång att bygga skolor. Om inte herr talmannenklubbade nu skulle jag kunna räkna upp en rad åtgärder som det har fattatsbeslut om för del. Omåtgärder för att främja sysselsättningen i Del är inte så alt jag på något sätt försöker bullra, utan jagbeskriver sanningen om den känsla vi har när det gäller regeringens sätt attställa upp för dessa åtgärder. Jag hoppas att i någon mån kunna understrykaangelägenheisgraden av den följdfråga jag ställde lill arbetsmarknadsministerngenom au lämna ytteriigare redovisning av situationen i . Underden har del meddelats om ytteriigare konkurser inom länetssågverksnäring. Tar man med samtliga meddelade eller aviserade konkurser undertiden är det inle mindre än 18 s. k. falligkon-kurser, där statenbetalar lönerna för 557 personer, som'har inträffat eller kommer att inträffa.Byggarbetslösheienärden näst högsta i landet och utgör . I vissa områdenav länet går av byggnadsarbetarna utan jobb. och Vänerskog är nere på knä och begär, somarbetsmarknadsministern har refererat, sysselsältningsslöd som skall kunna gedem ytterligare en kort andningspaus. som har varitinriktade på service- och montagejobb inom länels skogsindustri föriorar sinajobb på grund av atl basindustrierna själva med hjälp av egen överflödigpersonal utför jobben. Anrika serviceförelag som i ochIndustritjänsi i har lämnat in. Arbetsmarknadsutskottetreste runt i och träffade då företrädare för kommuner ochlänsmyndigheter, och man blev delvis överraskad av atl silualionen var såallvariig som den vid dessa kontakter sades vara. Detta borde få regeringen altkomma lill insikt om att problemen i endasl kan lösas med hjälp av ettenhetligt paket, inriktat på närings- och arbelsmarknadspolitiska åtgärder. Vadvi har hön att regeringen är beredd an ställa upp med är de åtgärdersom arbetsmarknadsministern nu redovisar, och det är i regel åtgärder avkortsiktig karaktär men även av traditionell lyp, som väl skulle ha kommit tilländå genom de vanliga regionala organens framställningar utanVärmlandsdelegationens insatser. Det är här jag tycker att regeringen skullekunna ställa upp och konkretisera sig mycket mer än att bara ge enköbricka till den allmänna utdelning som eventuellt sker i kommandeproposiiioner. 8Riksdagens proiokoll 1978/79:98-101 Omåtgärder för att främja sysselsättningen i siiger sig vara angeliigen om alt framsiiilla sanningen.Sedan summerar han sill inlägg med atl siiga att vad regeringen är beredd attge är en köbricka. Ärdei inle en ganska orimlig slutsats, SuneJohansson, efter atl lidigare ha pekat just på all del görsmångmiljon-satsningar i ? Vi skall forisalia med det, om inte SuneJohansson och andra socialdemokrater fullständigt förstör förtroendet för delegationensverksamhet. Jaghar överraskats av atl det exempelvis i pressen i har påståtts att maninte fick träffa slalsrådel när man var här i för att diskutera dessafrågor. Man talade inle ens om atl man ville träffa mig. Del hargjorts en radsådana konstiga påståenden. Det finns anledning lill lilel eftertänksamhet förSune m. fl. Jagskall fortsätta atl arbeta konstruktivt för , det kan jag lova. och detkommer att bli ordentliga satsningar. I den induslripolitiska propositionenblir det en tilldelning av medel för all utvecklingsfonden skall kunna arbetakonstruktivt. Del kommer fortsäiiningsvis all skapas beredskapsarbeten somskall hjälpa sys.selsäliningen där det behövs. Får jag bara slutligen, herrtalman, säga atl arbetslösheten i enligl den senasie månadsmälningenhar gått ned med 2 000. När del gäller frågan om förstärkning av utvecklingsfondens resurserkan jag bara understryka angelägenheten av della och uttala förhoppningen atlman får en vettig destination på de resurser som kommer all ställas lillförfogande genom den induslripolitiska propositionen om stöd förutvecklingsfonderna. Det är inte bara jag ulan också företagen i mitt län somfrågar efter mer pengar, efter möjligheter lill all göra satsningar. Bankernaställer ju inle upp i den ulsiriickning som är nödvändig för allsysselsättningen skall kunna räddas i de här toretagen. Sedan,herr lalman, vill jag tillbakavisa arbetsmarknadsministerns litet anklagandetal om oss i Värmlandsdelegationen. Det som skrivits i pressen om att vi varbesvikna över all vi inle fäll träffa något statsråd får pressen slå för själv.Vi var medvetna om atl etl sammanträffande inte var möjligt. Men däremot hadevi kanske förväntat oss all få någol annat besked än all man inomregeringskansliet höll på alt dela ut papper till de olika departemenlen. Detvar främst över detta besvikelsen var stor hos den delegation som uppvaktadestatssekreteraren. Jag skall inte ställa några ytteriigare frågor. Min förhoppning är nuall arbetsmarknadsministern lever upp till de löften som han givit här om atthan i fortsättningen skall se lill all får nödvändiga resurser. Jaghoppas alltså all vi kan få se konkrela bevis på della inom den närmasieframliden. Jag vill bara avslutningsvis notera att i senasieinlägg har köbrickan förändrats lill alt vara några papper som singlat runtmellan departemenlen. Jagtycker, , att det är hög tid att erkänna att regeringen har gjortmångmiljonsatsningar i i samband med behandlingen av konkrela frågor.Sune sätt atl föra debatten förbättrar inte situation,utan regeringens inställning är betydligt riktigare och leder lill tryggarejobb i . Omfinansiellt stöd till vissa sågverk i Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om finansielltstöd till vissa sågverk i ArbetsmarknadsministernROLF erhöll ordet för aU besvara () anmäldafråga, 1978/79:383, till industriministern, och anförde: har frågat industriministern, om regeringen är beredd allmedverka till finansiellt stöd för atl trygga sysselsättningen vid sågarna iSkåre, Ransby och Knappäsen samt vid Limträ. Arbetet inom regeringen ärsä fördelat att jag skall svara på frågan. Detre sågverken har drivits av med ABVärmlands Limträ som dotterbolag. Verksamheten - framför allt vid sågverken -har särskilt drivits med myckel slora förluster. Regeringenmedverkade under höstens lopp till krediter på 2,5 milj. kr. Motivet förregeringens medverkan var att ge bolaget möjlighet att visa att förlusttrendenkunde brytas, någol som gjordes gällande från bolagets sida. Basen förregeringens ställningslagande var den betydelse från arbelsmark-nadssynpunkt,särskilt i norra , som verksamheten vid företagen har. Ytterligaremedverkan från regeringens sida ställdes i utsikt, om det kunde visas attutvecklingen hade vänt och förutsättningar i övrigt fanns för förelagensfortbestånd. i är stod det emellertid klart atl resultatutvecklingenför sågverken hade försämrats och alt den ekonomiska silualionen blivitsådan, att enbart ytteriigare tillskou av likvida medel inte kunde hjälpabolagen ur krisen. Del fordrades i stället en djupgående finansiellrekonslruktion. Sedanbolagen hade inställt sina betalningar presenterades förregeringen och andra fordringsägare ett förslag till ackord. Det visade sigdock snabbt alt varken bolagets kreditgivare eller de störretimmerleveraniörerna ansåg ackordsförslaget vara möjligt atl anta. Till följddärav begärde sig för sedan ikonkurs. Konkursenger nu alla berörda ett utgångsläge för att söka bygga upp ett nytt ochfinansiellt starkare företag. Det är min förhoppning att ansträngningarnaskall lyckas, så all flertalet av de anställda får fortsatt sysselsättning. Otnfinansiellt till vissa sågver i Jag villtacka statsrådet för etl fylligt svar. Krisenhar ju utvecklats mycket snabbt. inställdes betalningarna, den27 februari ställde jag den här frågan och var konkursen ett faktum. Folkpartielsförre regeringspartner, , går i en av våra länstidningar till etlvåldsamt angrepp mot , därför alt saknar förmåga atlgripa in och rädda sågverken i undan den här krisen. Del är enordentlig bredsida som kommunorganisation i avfyrar. Nuär jag inle helt övertygad om atl det i det rådande läget hade hjälpt med enoch annan statlig miljon. Den här sågverkskonkursen har nämligen visat sig varaav en omfattning som väl ingen kunde ana. Nusade statsrådet i sitt svar atl vad som fordras är en djupgående finansiellrekonstruktion. Jag vill gärna fråga: Är då regeringen beredd alt medverka sådan? Del kommer nämligen att krävas statliga insatser, om vi skall klaradel här. Vi måsle försöka finna mera långsiktiga lösningar. Man talar inte omlängre perioder än månad för månad, men jag vill gärna höra, om man idepartementet har diskuterat hur man bör gå lill väga för alt säkra jobben förde 144 som är direkt berörda. Framforallt är del Ransbysågen som blöder, och där är situationen verkligen allt annatän ljus för de 48 anställda. Del står nu helt klart att förhandlingar måste tasupp med nya intressenter, men det är svårt för en lekman att bedöma hur sloramöjlighelerna är för konkursförvaliningen all driva verksamheten medanförhandlingarna pågår. Minfråga till statsrådet blir alltså: Är regeringen beredd all ställa upp i delnya läge som har inträtt? Jag kan ha en viss förståelse för au statsrådet varovillig att kasta in pengar efter dem som redan försvunnit i det tidigarelägel. Men befinner vi oss i etl nytt läge, och krävs det statlig medverkanom vi skall kunna klara jobben förde här människorna. Detta är ändå en industrisom är lokaliserad till en typisk glesbygd. har vi i departementet följt de här sågarnas öde, och vihar verkligen prövat vilka vägar som är lämpligast. Jag tycker all GunnarOlsson har tecknat situationen riktigt. Jag delar många av de värderingar somhan har gjort sig lill tolk för. Detgällde alltså ett skede då man ville ha rådrum och vi gick därför in ochhjälpte. SomGunnarOlssonärenigmed migom hardel visat sig au företaget vidkäntsså svåra förluster att det helt enkelt inte har varit möjligl atl komma med nyapengar efter dem som lidigare har betalats ut. Del är, som jag framhållit isvaret, nödvändigt all göra en mera djupgående omstrukturering av företaget.Det är, herr lalman, självfallet min förhoppning all det skall bli möjligt attgöra en sådan och för min del vill jag hjälpa till på allt sätt. För dagenkanjag inte säga mer än alt det är utomordentligt angelägel att särskiltRansbysågen kan räddas. GUNNAROLSSON (s): Jag är tacksam för det som statsrådet sist sade. Som jag nämnde förutgärdet myckel snabbt. i hålls det förstaborgenärssammanträdet. är ju ett krislän, och harberättat om det tidigare. Kanske är jag också litet oförslående inför desiffror som statsrådet nämnde. Han sade att arbetslösheten i skulle hagått ned med 2 000 personer. Själv har jag fått helt andra uppgifter. Tidigareunder denna frågestund har det talats om en ökning av antalet lediga platserhär i landet. Jag har emellertid fått den uppgiften all inte allspassar in i detta mönster. I stället har arbetslösheten i ökat ochpasserat del magiska talet 6 000. Denfråga som vi nu diskuterar gäller ju, om vi skall ha jobben kvar i den härtypiska glesbygden. Vi skall komma ihåg att såväl sågverket i Ransby, som äri uppenbar fara, som spånplattefabriken i kom till somlokaliseringsobjekl för att i någon mån rädda sysselsättningen i den norralänsdelen, där rationaliseringen av jord- och skogsbruket resulterat i en mycketkraftig undersysselsätlning. Jag förmodar att statsrådet har ett starktintresse av att hjälpa lill, så att inte den hårt drabbade länsdelen vidkännsen ytteriigare åderiåtning på arbetstillfällen. Detta skulle ju bli fallet omRansby och Knappåsen tvingades lägga ned verksamheten. Otnexport av förädlade livsmedel Lät mig bara säga några ord med anledning av atl någolifrågasatte min uppgift om antalet arbetslösa i - den uppgift som jaggav tidigare. Jag har fåll den uppgiften från länsarbetsnämndeni dag att februarisiffran för arbetslösa är 6 001 mot 8 100 . Avdessa siffror fick jag fram att det skett en nedgång med 2 000. Jag hoppas atlden uppgiften är riktig. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Om export avförädlade livsmedel JordbruksministernERIC erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga, 1978/79:388, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag planerar aU vidta föraU förbäUra förutsättningarna för export av förädlade livsmedel. i1977 års riksdagsbeslut om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken m. m. angesbl. a. jordbruksproduktionens framtida omfattning och inriktning.Produktionsmålet har utformats med hänsyn lill kraven på en god livsmedelsberedskap,den internationella livsmedelssituationen, regionalpolitiska ochsamhällsekonomiska hänsyn samt miljövårdsskäl. Produktionsmålet har dessutomutformats som delmål avseende åkerarealen, mjölkproduktionen ochdriftsinriktningen i övrigi. a. eU godtagande av all ettexportöverskott på vegetabiliska produkter kommer att föreligga vid normal- Omexport av förädlade livsmedel skörd.Överskottet bör i första hand utgöras av spannmål. 1 riksdagsbeslutet uttalasockså all del är angelägel att ändringar i produktionsinriktning samtproduktionsutvecklingen för enskilda produkter följs bl. a. med hänsyn tillberedskapssynpunkter. harockså fått i uppdrag altfortlöpande följa utvecklingen. Fråganberör enligt min uppfattning ett stort område med många olika aspekter attbelysa. Inom bereds f n. en framställning om att åtgärderskall vidtas som förbättrar betingelserna för export av vissa förädladelivsmedelsprodukter. Jag är därför inte nu beredd all föreslå några konkretaålgärder. Jag ber all få tacka jordbruksministern för svarei på min fråga. Frånsamhällsekonomiska utgångspunkter är inriktningen mot avsättning på export avöverskottet av spannmål ingen bra lösning i ett långt lidsperspektiv.Prisutvecklingen på världsmarknaden, t. ex. för havre, liksom höga hanterings-och transportkostnader innebär med denna inriktning av överskottsproduktioneninga lysande affärer för samhället som helhet. Förutomlåga exportinkomster innebär en export av råvaror en väsentligt lägresysselsättningsgrad än export av förädlade varor. Det kan i längden inte varasamhällsekonomiskt försvarbart - särskilt med hänsyn till vår sysselsättningssiiualion- atl bibehålla denna inriktning av överskollsproduktio-nen. En utredning inomindustriverket förutsäger dessutom en sysselsält-ningsminskning med 6 000personer . Nuvarandeuppläggning främjas bl. a. genom exportbidragsbeslämmel-sernas utformning.Bidragen anknyts t. ex. till helt fläsk och nötkött i stället för tillförädlade varor. Statenborde agera så alt exporten i stället kunde ske i form av förädlade varor,vilket skulle fä positiva effekter på exportinkomsterna samt försysselsättningen inom jordbruket och dess förädlingsindustri. Inserinte jordbruksministern all vi skulle kunna utbilda och engagera fler människorinom jordbruket och inom livsmedelsproduktionen? All särskilt satsa påutbildning av unga människor skulle innebära mycket positivt i tider med högungdomsarbetslöshet och i sig innebära en god investering för framtiden. Detbehövs ju faktiskt fler människor för att förädla livsmedel än för att enbartproducera råvaror, och då är det naturligtvis rikligare alt vi förädlar våraråvaror och marknadsför hel- och halvfabrikat på export. Inomvårt land finns goda förutsättningar för detta. Vi har fina traditioner påförädlingsområdei, skickliga yrkesmän, högt utvecklad teknik saml en långldriven hygienisk standard. Många menar alt vi har världens strängastelivsmedelslagstifining. Vi har många tillverkningsenheter med så hög standardall de mer än väl uppfyller de krav och normer som bl. a. och Japanställer upp som villkor för vår handel med dem. En bredförädlingsverksamhet innebär mycket positivt. sysselsättning och innebärett bättre kapacitetsutnyttjande. Den medför vidare etl ökat behov av andraråvaror, vilka kan utgöra ingredienser vid produktion av färdig mat,charkuterivaror och andra hel- och halvfabrikat. För jordbrukels del skulledessa bl. a. innebära en ökad odling av specialgrödor. Vidare skulleavsättningen lor produkter från trädgårdsnäringen kunna vidgas. Slutsatsenkan, herr talman, bara bli en: Samhället måste på allt sätt initiera ålgärdersom förbättrar betingelserna för export av förädlade livsmedel. Avjordbruksministerns svar framgår nu att man inom regeringen överväger ålgärderför atl förbättra exporlbetingelserna. Vilka åtgärder är det då fråga om, herrjordbruksminister? Vad tänker jordbruksministern göra rent konkret för att viså snabbi som möjligt skall kunna tillvarata våra trots allt godaförutsättningar för en breddad förädlingsverksamhet? Ärjordbruksministern slutligen villig all medverka lill att får ökadeförutsättningar att hjälpa till med marknadsundersökningar och annan servicetill livsmedelsindustrin? 0/77export av förädlade livsmedel Jag är självfallet positivt inställdlill all exporten av förädlade livsmedel kan öka. Därigenom kan vi skapa nyaarbetstillfällen och förbättra vår handelsbalans, som också . Del är dock enligt min uppfattning förädlingsindustrin själv som iförsta hand måste avgöra vilka produkter den bör och kan salsa på. Detta kannalurliglvis innebära svårigheter, och del är därför angeläget alt främst demindre företagen finner ålgärder t. ex. genom produkiions- ochdislributionssamverkan för all förstärka sin konkurrenskraft. Här vill jag dockerinra om de exportfrämjande ålgärder som vidtas i exportråds regi,bl. a. till stöd för gemensam marknadsföring för de mindre företagen. Jag tackar för dessa synpunkter. Vi kan ju inte forisalia att göra avmed vårt överskott på det sätt som sker. Vi skulle kunna öka produktionengenom en breddad förädlingsverksamhet. Mänga förelag har leveranser avcharkuteriprodukler och färdig mat till andra länder. Man har uppenbarligenskött dessa leveranser bra, och produkterna har tagits väl emot. Vi borde kunnagä vidare och därigenom skapa många fier arbetstillfällen. Allteftersommänniskorna i utvecklingsländerna i allt högre utsträckning konsumerarlivsmedel kommer livsmedelsbristen att öka - inle tvärtom. I ,där industrialiseringen alltmer sätter sin prägel på samhället, kan mansuccessivt höja levnadsstandarden. Därav följer ett ökat importbehov. Delfinns en god kapacitet för ökad förädling och för betydande export inomlivsmedelsindustrin. Vi har, som framgick av jordbruksministerns svar, godabetingelser för den odling som utgör basen för animalieproduklionen. En ökadförädlingsverksamhet skulle, förutom sina sysselsäliningsfördelar. Nr 101 också innebära etl bättre kapacitelsulnyttjande och därmed ge bältre Tisdaeenden förräntning pä gjorda investeringar inom jordbruketoch inom livsmedelsin- 13mars 1979 ''""' Jagvill lill jordbruksministern ställa frågan om han delar denna principiella Oivexnort av uppfattning.Är jordbruksministern då också beredd att i linje med de förädlade livsmedel synpunkter jag framförde i mitt förra anförande snabbt bidra till att vi får en ökad avsättning på exportinom delta område? Det råder inga delade meningar mellan och mig när detgäller önskvärdheten av att vi ökar förädlingen av livsmedel så långt del ärmöjligl. Men vid en bedömning av om ökad satsning bör ske på export avförädlade livsmedel måste hänsyn också tas till vilka prisrelätioner mellan jordbmksråvaraoch förädlade produkter som man kan förvänta sig på världsmarknaden.