prot · G209144 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:55 med anledning av proposilionen1978/79:160 om fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. Jämle molioner 1978/79:22med anledning av proposilionen 1978/79:177 om ändrade 152 ersättningsregler inom sjukförsäkringen, m, m,jämle molioner § 12 Anmälan avinterpellation den Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits lill kammar- 14 , qq 1978/79:184av () lill statsrådet om specialundervisningen igrundskolan: I SIA-beslulet betonas på flera ställen samhälletssärskilda ansvar för elever med skolsvårigheter. På många olika punkier medinriktning pä förbättringar för alla elever är förändringarna av den karaktärenatt de i första hand ändå tillgodoser de speciella behov av stöd och stimulans,som vissa elever har. Man kan därvid peka på genomförandet av ell nyltarbetssätt, de lokala studiegångarna, den anpassade studiegången, den samladeskoldagen, verksamheten skola-arbetsliv, utvärderingen och del nyastatsbidragssystemet, även om vissa av dessa förändringar ännu bara ärteoretiska. Trotsdessa mera generella förändringar är det ändå så att en del av eleverna kräverspeciella ålgärder. Dessa har tidigare sammanfattats under rubriken, och samhället har under några tiotal årutbildat särskilda lärare, speciallärare, för denna undervisning. Efter SIA-beslutet har dock stark oro förmärkts inför en befarad (pågående? )utveckling, som utgår från ideologin att generella åtgärder i riklig mängd kanundanröja behov av särskilda insalser. Handikapporganisationerna, särskildaföräldraföreningar för handikappade samt fackliga och ideella organisaiionermed speciallärare och elevvärdspersonal har på olika sätt reagerat inför enförelever med fysiska och psykiska handikapp negaliv utveckling iundervisningen. Reaktionernaär lätta att förslå med hänvisning lill vissa ålgärder och händelser. Trots detstarka betonandet av samhällets ansvar för elever med skolsvårigheter har dellaansvar inle särskill tungt poängterats i vare sig SÖ-förslaget lill läroplaneller regeringens proposilion 1978/79:180. Den senare innehåller en knapp sidaom hjälp lill elever med skolsvårigheter. SÖ-förslaget var i stort sett likaknapphändigt under mbriken "Skolans stödjande arbete". Samtidigthar riksrevisionsverkei i en rapport påtalat all fördelningen avtorslärkningsresursen ingalunda fltt den behovsorientering som SIA-besluletinnebar. Resurserna lill elever med skolsvårigheter har inle ökat. Medanledning av detla uttalar ett inom SÖ ansvarigt undervisningsråd i en tidningpå fråga om vad SÖ avser göra ändå bara all om man om tre flr framsamma fördelning "då måste börja fundera över om reformen har lyckais. Omman måste ingripa på någol sätt. T. ex. genom att ge mer information kringreformen, fl i gång mer diskussioner, eller kanske göra vissa förändringar isjälva sysiemel". Starkoro har förmärkts över att specialundervisningens resurser försvinner, t. ex.till förmån för mindre klasser. Speciallärarna känner sig i många skoloruinyujade på elt sådant sätt att de ingalunda kan sägas vara enspecialpedagogisk resurs med möjlighet till metodisk träning av elever medfysiska eller psykiska handikapp. Del har t. o. m. talals om en successivavveckling av speciallärartjänsterna. Samtidigtfinns oroande tendenser inom specialläramtbildningen. Dimensioneringen är - omman från regeringens sida avser att bibehålla denna lärarkategori - undermålig.Under de borgeriiga regeringarnas lid har antalet utbildningsplatser inte ökat,trots att andelen behöriga speciallärare är endast 52 96. Från speciallärareunder utbildning framhålls dessulom aU utbildningen f. n. är mycket varierandefrån lärarhögskola till lärarhögskola och i vissa fall direkt dålig. Modernaavarter av utbildningsinslag med förvirrande pedagogik lycks ha fltldominerande inverkan vid vissa speciallärariinjer. Lärarutbildarnas handledninguteblir i många fall helt, och kursplanerna har skjutits i bakgrunden. Delär givet all denna utveckling och olika tendenser oroar alla berörda parter.Regeringen tycks dessutom inte ha någon egen policy när det gäller den framlidaspecialundervisningen. På annat sätt kan man inle tolka ovillighelen frånutbildningsdepartementets sida all ställa upp för en redovisning inför avhållna speciallärarstämman, vilket föranleder följande frågor tillskolministern: Vilkenpolicy för framtidens specialundervisning står den folkpartistiska regeringen för? Avser regeringen lägga framförslag om en avveckling av speciallärarfiänslerna? Vilka ålgärder avser regeringenvidla för att öka speciallärarutbildningen och ge den en överensstämmelse medgällande kursplaner? §13 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 11maj 1978/79:554 av ChristinaRogestam (c) lill statsrådet om gymnasieundervisningen förinvandrarelever: Del är angeläget all skolan bidrar till att ensiörre andel av invandramng-domarna ulnyUjar möjlighelerna all gä vidare igymnasieskolan. Om detta råder del stor enighet Mångaav dessa elever behöver för alt klara sina studier i gymnasiet stödundervisningi svenska. Enligt budgetpropositionen finns totalt 5 milj. kr. hade föreslagit en beräkningsgrund på perelev. Kommunermed etl slort antal invandrarelever har uttryckt stark oro för all deras andelav medlen inte kommer att räcka för au ge elever behövligt stöd. Göieborg räknar t. ex. medalt tilldelas ca 80 veckolimmar. Enligt beräk- Nr 144 ningar kommer minst350 elever aU vara i behov av stödundervisning den Vilka ylleriigare ålgärder för all underiätta förinvandrarelever att klara studierna i gymnasieskolan är statsrådet beredd all vidta? 1978/79:555av () till industriministern om vidareförädling vid ASSL.sanläggning i : har inärmare tvä är projekterat en investering vid Frövifors Bruk i en kartongmaskinmed tonvikt lagd på dryckeskartong. Sedan de marknadsmässiga förutsättningarnautretts ylleriigare av på uppdrag av Statsföretag ABoch på nyll visat sig vara myckel goda finns nu underlag för beslut all startaupphandlingen. Ett ylteriigare dröjsmål skulle fl synnerligen allvariigaföljder för de direkt berörda, ca 500 anställda vid , för Frövisamhälle och för . ÄrinduslrimJnistern medveten om de allvarliga följderna för sysselsättningen iLindesbergs kommun av dröjsmål med slutligt beslul om ASSLs marknadsmässigl ochföretagsekonomiskt motiverade investering i en karlongmaskin vid Frövifors Bmk? 1978/79:556av () till kommunikationsministern om lokförarbemanningen inomSJ: Sedan1976 tillämpas enbemanning pä SJ:s lok även vid långa resor och under nätterna.Pä föraren som är ensam i loket vilar därför etl synneriigen stort ansvar. Olvivelakliglinträffar del - och del iniräffade sedan - alt lokföraren drabbasav akut sjukdom eller av tillfällig black oui, så au han inle kan fullgöra sinauppgifter. Även om de tekniska anordningarna är sädana all riskerna för olyckori form av kollisioner eller tågurspårningar skall begränsas om del händer någolmed föraren, måste enbemanningen anses innebära risker för såväl tågpersonalsom tågpassagerare. Omnågot inträffar har lokföraren inte heller möjlighel alt per telefon från loketnå kontakt med yllerväriden. erfarenheler av enbemanningen föreligger , och Jag vill mot bakgmndav del anförda lill kommunikationsminisiern ställa följande fråga: Anserkommunikationsministern all enbemanningen av SJ:s lok är tillfredsställande urirafiksäkerhelssynpunkt? 1978/79:557av () till statsministern om användningen av försvarelstransportmedel: Enligttidningsuppgifter har statsministern lillsammans med utrikesministern isamband med en fiällresa ulnyUjal arméns helikoptrar. skedde lillsammansmed en hovmarskalk, som samtidigl är ordförande i . Påarméns helikopterskola blev man, enligt samma uppgifter, genom överbefälhavarenav hovmarskalken beordrad alt ulföra uppdraget. Skälet lill all helikoptrarställdes lill förfogande uppgavs vara all statsministern dellog. Motdenna bakgrund anhåller jag om alt lill statsministern fl ställa föfiandefrågor: Ivilka fall kan man åberopa statsministerns dellagande för all fl tillgång till försvarets transportmedel? Vem betalarkostnaderna för här akluella helikoplertesor? § 14 Kammaren åtskildeskl.