prot · G209113 · 1978-12-31 00:00:00 — Ett program sombygger pä dessa grunder skapar också arbeten på andra områden. Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Detär vidare nödvändigt atl man inom de befintliga samhälleligt ägda förelagentänker om. Dessa får inte ledas av den kapitalistiska marknadshushållningenoch uppträda som serviceorgan ål privatkapitalet, ulan de måste fungera somsysselsäliningsbaser på resp. orter. Runt dessa kan sedan lego- och servicearbelenväxa upp. Arbetsmarknadsministern ler ät mina förslag, men jag skall ändå enaning konkret ange för arbetsmarknadsministern vad som bl. a. kan göras iGävleborgs län föratt skapa nya jobb-detta också som ett tips lill enhandfallen arbetsmarknadsminister: Se lill atl de statligaSJ-föreiagen i och får tillräckliga resurser, sä alt de kanutveckla nya produkter för transport och kollektivtrafik. skulleinnebära en väsentlig utvidgning av dessa företag och förhindra alt t. ex.Bollnäs Verkstads AB läggs ner. Bygg en reparationsverkstad förgodsvagnar i Hybo ulanför . Salsa pä all utveckla delstatliga förelaget Trä och Ösiernäs Sågverk i som till hälftenägs av kommunen för exempelvis produklion av frilidsslugor till kommunalafritidsbyar. Behovetav bosläder är stort i länet. Arbetslösheten är hög bland byggnadsarbetarna.Boardiillverkningen i , som också är i farozonen, är starkt beroendeav omfattningen av bostadsbyggandet. Ge kommunerna ökade statligabidrag, så att bristen när det gäller barnstugor kan avhjälpas. Behovet avbarnstugor och fritidshem är nämligen stort. Ta iniiialiv till slalligaengagemang för upptagning av sjunklimmer och fiberbankar i länets insjöar ochkustvatten. Del aren värdefull råvara som ligger lill ingen nytta. Tainiiialiv lill en ökning av förädlingen av länets iräprodukier. Förverkliga de resultat som framkommit inom träkemin. Det gäller framställningen av metanol. Se lill atl forskningen inom iräkemin får ekonomiska möjligheler alt t. ex. arbeta fram protein och andra värdefulla produkter ur skogsråvaran. 8.Förhindra expon av en stor delav länets pappersmassa och förädla också den delen inom länet. 9.Omintetgör planerna på alllägga ner , och . Jagskulle kunna fortsätta all räkna upp konkrela förslag som syftar till alt skapanya jobb i och över huvud tagel i . Jag är alltså optimist,och det kan jag vara därför all jag vägrar au låta mig sövas av talet omkonjunktursvackor, dåliga vinsler och allt mellan himmel och jord som man anförför att urskulda sin och storfinansens samhällsfieniliga planlöshet. AXELANDERSSON (s); I sitt interpellationssvar till har arbetsmarknadsministernockså mycket kortfattat berört de statliga insatserna pä både kort och lång sikt förGävleborgs län. Detär bra att stödet till mindre och medelstora förelag höjs med 300 milj. kr. iregeringsförslagel, men hur myckel av delta faller på ? Detär också bra att förslag kommer om en förstärkning av del regionalpoliliskastödet, men i vad mån och hur mycket berör della ? Hiuills är delju bara massmedia som fåU ta del av den regionalpolitiska propositionen, varförjag måsle ställa frågan här. Som har redovisat i inierpellationen ärsysselsättningsläget i ytterst allvarligt. Med en arbetslöshetpå är del - bortsett från storstadslänen - bara , ochNorrbollens län som redovisar högre arbetslöshetssiffror. Molden bakgrunden tyckerjag det är illavarslande atl arbetsmarknadsministern intehar kunnat ge ett rakt och klart besked till om ett aktivtregeringsengagemang för all rädda sysselsättningen i den hårt drabbadeSöderhamnsregionen. Äveni länets övriga kommuner är arbetslösheten mycket stor. 1 länels största kommun,, hade man vid sista mätningslillfällei - vid senaste - 1391 personer arbetslösa, dvs. drygt en fjärdedel av länets samlade arbetslösafanns i kommun. Del är mer än vad fiertalet kommuner i landet av Gävlesstorlek har. Trots stora insatser frän kommunens sida-bl. a. sysselsätts justnu över 700 ungdomar i beredskapsarbete - är bilden mörk. har mer än 800 industrijobb försvunnit, dvs. 8 96 av deindusirisysselsatla i . Hundratals till är i omedelbar fara. Lål mignämna några av dem: MultinationellaEsselte/ger enligl ägarna alldeles för dålig vinst. Här kan inom parentesnämnas att /i inle når koncernens snitt pä nära 30-proceniigvinst, och den är då enligl ägarnas bedömning olönsam och skall läggas ned. Härberörs ett 70-lal anställda. Varv har gått ikonkurs, och här blir 170 anställda utan arbete. GävlePorslinsfabrik läggs ned. 60-lalel anställda ställs utan arbete, flertalet avdem kvinnor. spelar utvecklingen i stor roll. Fram lill mitten av1970-talet var utvecklingen positiv, främst beroende på den injektion somutlokaliseringen av statlig verksamhel till kommunen under 1970-lalels förstaår innebar. har utvecklingen när det gäller Gävles arbetsmarknademellertid stagnerat och i den viktiga industrisektorn t. o. m. kraftigt gåutillbaka, såsom jag tidigare redovisat. Vaddet handlar om är ett behov av slalliga näringspolitiska insatserför att dels klara de jobb som finns, dels också skapa de nya arbetstillfällensom är oundgängligen nödvändiga för att återigen nå en positiv utveckling bådei och i länet som helhet. Jag tvingas konstatera att folkpartiregeringen - liksom trepartiregeringenföre den - inle tagit de statliga initiativ som hade behövts förau förbättraoch trygga sysselsättningen i . Interpellationssvaret i dennadel innehåller bara förhoppningar och förmodanden, vilket är Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i att beklaga.Arbetsmarknadsministern hänvisar till den regionalpolitiska proposition somingen riksdagsledamot sett med sina ögon men väl summariskt tagit delav i massmedia. Lål mig citera ur arbetsmarknadsministerns svar till OlleÖstrand: "Beträffande del regionalpoliliska stödet föreslås förbättringarav slödvillkoren för samtliga kommuner. Det kommer med de här åtgärderna allfinnas bättre förutsättningar för en utveckling i näringslivel i Gävleborgslän." Att förulsätiningama förbättras räcker inte. Om utvecklingen iGävleborgs län skall kunna vridas rätt igen när del gäller atl skapa fler jobboch en tryggad sysselsättning för länels invånare måsle staten - regering ochriksdag - aklivi gripa in med åtgärder av olika slag. Fränsocialdemokratiskt häll hårde frän denna stol framförts mängaförslag, som - om de hade fått stöd av borgerliga majoritet-väsentligt skulle ha förbättrat arbetsmarknad och sysselsättning i vårt län.Jag skall inte göra en lika lång uppräkning som , men låt mignämna några av de förslag som vi har lagt fram: - Inrätta en strukturfond för alträdda och utveckla krisdrabbade branscher. - Stärka Investeringsbankenskapacitet i syfte all öka samhällets möjligheler alt ingripa med riskvilligtkapital där del behövs för all trygga jobb som redan finns och investera i nya. - Stärka länensutvecklingsfonder. - Öka byggandet. I liksom ide flesta av länets kommuner har vi både en besvärande bostadsbrist och en högarbetslöshet bland byggnadsarbetarna. Dettaär en bister verklighet som bara kan förändras genom aktiv handling; här räckerdet inte med fromma förhoppningar. Tyvärr måste del interpellationssvar, somvi nu tagit del av, hänföras till den senare kategorin. Några som helst beskedom planerade aktiva insatser från regeringens sida för alt förbättrasysselsättningen i har vi inle fått,vilket är att beklaga. i (s); Jag vill ta tillfället i akt och något peka på de problem som dekommuner drabbats av som är beroende av den siållillverkande industrin inomGävleborgs län. Detär två kommuner i länet som har ett myckel ensidigt näringsliv, nämligen . Hoforskommun har minskat med sammanlagt 2 760 invånare lillknappt 14 000 invånare. Om inle några konkreta åtgärder vidtas för att stödjanäringslivet i pekar befolkningslrenden pä 13 000 invånare är 1985enligt Länsplanering 1978. Blandkommunerna i länet redovisar den största befolkningsminskningen undernämnda period. Jagvill även nämna att under de tvä senasie åren redovisar den störstaprocentuella befolkningsminskningen av samtliga kommuner i hela Flyttningenfrän påverkar helt naturligt i hög grad åldersstrukturen bland dekvarboende. De som måste flytta är lill övervägande del ungdomar och ungabarnfamiljer. Detta medför att antalet åldringar ökar markant. Fram t. o. m.1985 beräknas andelen åldringar öka mest i bland samtliga kommuner ilänet. Den förändrade åldersstrukturen medför minskade skatteinkomster,som krav ställs på ökad äldreomsorg. Enligtsenast kända siffror fanns hela 49,4 96 av samtliga arbetstillfällen i kommuneninom stålindustrin . Denna siffra är den högsia i landet. Vi är därförmycket starkt beroende av stålindustrins ulveckling i landet. Jag vill riktaarbetsmarknadsministerns uppmärksamhet på alt det är av största vikt attstatsmakterna följer utvecklingen och vidtar nödvändiga åtgärder för atltillvarata kommunernas intressen i den pågående strukturomvandlingen inomstålindustrin. Antaletarbetslösa i hela länet är liksom i alltför stort. Speciellt ärkvinnornas arbetssituation mycket svär, och detta gäller även i hög grad inomSandvikens kommun. För atl nä en förvärvsiniensitel för kvinnorna som motsvararriksgenomsnittet skulle det behövas ytterligare ca I 800 arbetstillfällen iSandviken och ca 750 i . Jag vill fråga statsrådet om han är beredd allaktivt vidta åtgärder för att förbättra arbetssituationen för kvinnorna pånämnda orter. Tidigarevar stålindustrin inne i ett skede där man anställde åtskilligt med personal.Under de senaste åren har stålindustrin haft anställningsstopp, ochpersonalstyrkan har reducerats. gäller både och . Destrukturförändringar som är under ulveckling inom såväl stål- som skogsindustringör arbetsmarknaden i vårt län myckel osäker de närmasie åren. Arbetsmarknadslägetspeciellt för ungdom och kvinnor kommer även atl vara besväriigt,även om del för dagen ser litet ljusare ut på våra stålörter än vad del gjordeför några månader sedan. Det är därför av största vikt alt vi får ett meraktivt stöd av regeringen för atl kunna förbättra arbetsmarknadssituationeninom . Jagvill sluta med att till arbetsmarknadsministern uttala den förhoppningen allhan kommer atl ställa sig positiv lill del lokaliseringsstöd som söktför investeringar i en ny teknologi inom järnsvampsprocessen, den s. k.plasmateknologin, som arbetsmarknadsministern blivitinformerad om. Eubifall lill SKF;s ansökan är ur sysselsättningssynpunkt myckel viktigt intebara för förelagel ulan i minst lika hög grad för kommunen. Genom all startajärnsvampsverkei sysselsätts inle bara svampverkels personal, utansysselsättningen tryggas även för personalen i företagets gruva, anrikningsverkoch kulsinierverk. Totalt gäller det ca 90 personer. kanplasmateknologin få stor betydelse även utanför SKF:s domäner, inte minst förgruvorna i Bergslagen. Eftersomvi här i ännu inte fått tillfälle att la del av den regionalpoliliskaproposition, som arbetsmarknadsministern nämner i sitt Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i svar på inierpellationen,är det ju helt omöjligt för mig att göra några bedömningar huruvidaproposilionen innehåller förslag till sädana bestämmelser att SKF Steelsansökan om lokaliseringsstöd kommer att gynnas. Jag Ivivlar pä del, men kanskearbetsmarknadsministern här kan ge etl besked om hur del förhåller sig med densaken. ROLFDAHLBERG (m): Jag skall falla mig ganska kort, eftersom flera ledamöter päGävleborgsbänken redan har klargjort hur besväriig sysselsältningssilualionenär i och atl den varit sä . Förutomde arbetslösa som är registrerade finns del en stor dold undersysselsättning ivärt län. beklagade här i talarstolen att de storafinansfamiljerna dominerade de större företagen i länet. Jag skulle vilja sägatvärtom. Hur skulle situationen ha varit i vårt län om vi inte ens haft dessaförelag? Hade det varit bältre med flera statliga eller kooperativa företag? NCB,kooperationens fabrik i och de statliga förelagens problem runt om ilandet visar väl klart alt sädana företag inte varit någon lösning för dem somnu har svårt alt få sysselsättning i vårl län. Vi har dock inom länet en delförelag som går bra men som inle omnämnts i debatten. Jag behöver bara nämnaSandvik AB, Korsnäs-Marma m. fl. Jagskulle vilja lägga fram några ytteriigare synpunkter som inte tagils upp avföregående talare. Länet har fått en mindre andel av de utbetaldaregionalpolitiska medlen. Där ser vi från länets sida gärna en ökning iframtiden, och vi hoppas all man tänker på när del gäller attfördela dessa medel. Men detta kommer vi till . Slalenharen myckel liten verksamhel i , även om man lar hänsyn till deslalliga verk som utlokaliserades till . har ingen statligverksamhel. Till mina socialdemokratiska kolleger skulle jag vilja säga: Därvilar ansvaret tungt på er. När skulle besluta om att utlokaliseramyntverket lill var det socialdemokraterna som sade nej, ochriksdagen avslog framställningen med endasl tre rösters marginal. Därför tyckerjag det skorrar illa när Axel står i talarstolen och säger att det ärde borgerliga ledamöterna som motarbetat länet. Närdel gäller den fråga och jag tagit upp, nämligen Slora Kopparbergsansökan om tillstånd all uppföra ett journalpappersbruk i , skallregeringen enligl svaret dels avvakta alt förhandlingar mellan staten och NCB slutförs,dels avvakta tills man fält en överblick över den framlida situationen inomsåväl NCB som Söderhamnsregionen som helhet. Jag beklagar regeringensställningstagande på den punklen. Det finns en uppenbar risk, om man skall vägain alla de faktorer arbetsmarknadsministern här har omnämnt, alt delta kommeratt ta läng tid. Tidsfaktorn kan här vara avgörande för om del över huvud tagetskall bli något journalpappersbruk i . Sådana här planer har mannämligen också i konkurrentländerna. Det finns inte plats pä världsmarknadenför hur mänga journalpappersbruk som helst. Blir vi akierseglade kan resultatetbli att det vid den lidpunkt då alla överiäggningar är klara inle längre ärlönande alt göra Jagvill understryka alt regeringen måste göra allt den kan Nr 113 för att påskynda ärendetoch se lill att få fram ett beslut i frågan så atl inle hela Tisdaeen den Jag har besvarat en interpellation av . Den är skriven påenA 4-sidaoch är egentligen ganska innehållslös. Den innehåller egentligen, OlleÖstrand, inte mer än vad vi väl känner lill efter alla de överiäggningar som vihar haft på och industridepartementet omGävleborgs län. Del förhäller sig inle så atl vi är obekanta med de härproblemen - tvärtom. är ett län som vi har under alldelessärskild observans. Det tror jag alla deltagare i den här debatten vet. Ni harju allihop, irorjag, varit med vid någol tillfälle under de mänga uppvaktningaroch vid de diskussioner som vi har fört om och de branscher ochförelag som finns där. Det ärju inte så alt regeringen är passiv i den härfrågan. Lät oss till atl börja med lägga bort sädana vulgärargumenl, om viskall ha en meningsfull diskussion. Ni vet alla att regeringen här tvärtom ärsynnerligen aktiv och griper in i fråga efter fråga. Deninterpellation som har ställt slutade med tre konkreta frågor, ochden praxis vi har här i ärju alt statsråden svarar pä de direktafrågorna. Del är vad jag har gjort. Sedan har varoch en som varit inne ikammaren fäll klart för sig all den här diskussionen har handlat om betydligtmer än de tre frågor som hade som utgångspunkt för debatten. Detär i och för sig ett problem för talmän och ledning hur långt viskall gå i en sådan här fråga. Vi har fåll en uppmaning som statsrådall vi skall vara mycket kortfattade i våra svar. Det är litet knepigl attefterfölja den uppmaningen mot bakgrund av del sätt på vilket minameddebattörer har hanterat den här frågan. Här har fakliskl nu förts in alltingsom gäller ; dess olika företag och näringar, dess kommuner m. m. Och,, när jag möjligen log någol i min bänk var del mot bakgrund avvad jag nu har tecknat. tog i sill anförande upp bostadspolitik,barnomsorg och trafikpolitik. Då tyckte jag all han höll på all vidga den härdebatten så pass långt atl man måste fråga sig hur långt ett statsråd skallfölja med i diskussionen. Jag tänker inte följa med hur långl som helst, ularijag skall försöka begränsa debatten lill vad den egentligen gällde frän början,alltså de frågor som har slälll. Vadgör regeringen ål de här problemen? Jag har redogjort för en hel del iinterpellationssvaret, och jag skulle vilja göra det mycket viktiga tilläggetall del som är helt avgörande för hur vi skall få del med sysselsättning ochnäringsliv i liksom i alla andra län i är hur vi sköterden ekonomiska politiken. På den punklen måste jag säga alt mina socialdemokratiskameddebattörer står väldigl handfallna. Vad som här har förts fram av exempelvisAxel är att man skulle kunna ha en strukturfond. Ja, del är väl i ochför sig tänkbart all man skulle kunna kanalisera pengar efter den modellen. Detcentrala är, Axel , alt man ser till att den näring Omåtgärder för attjörbättra sysselsättningen i Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i och del förelag som är ibehov av krediier verkligen får sädana och får det riskvilliga kapital sombehövs för att bygga upp ett företag. Del finns inte någon kungsväg i AxelAnderssons förslag. Del är en annan metod all nä samma resultat som vi anvisat andravägar för såväl i trepartiregeringen som i folkpartiregeringen. Detavgörande är nog ändå all man ser till atl svenskt näringsliv harkonkurrenskraft. Där körde den förrförra regeringen helt fast. Vi var nära ettmyckel, mycket allvarligt läge i när vi växlade regim 1976. Hade inlede förändringar i den ekonomiska politiken vidtagits av trepartiregeringen, somvi sedan fullföljt i folkpartiregeringen, hade vi sannolikt haft en oändligtallvariigare situation alt brottas med nu än vad vi har. Vi har fått ta över-jag häller gärna med om del - en rad krisbranscher frän denförrförra regeringen; det här är inle någonting nytt, utan det har vuxit framunder hela 1970-lalet och börjat synas mer och mer. Det gjordes ingel radikaltför atl lösa grundproblemet-att åter få konkurrenskraft i svensktnäringsliv-under den socialdemokratiska regimens lid. Del är den förstaföratsättningen för all klara silualionen. Där är vi nu pä rätt väg tack varede åtgärder som har vidtagits. Investeringsbankenborde fä bättre resurser, sade Axel . Del var den andra av hans trevikliga punkter för all lösa problemen i . Mig veterligt har inleinvesleringsbanken lidit av någon resursbrist. Vi har aktivt använt oss av investeringsbankenför att lösa elt besvärligt problem i , nämligen krisen i Luxor.Det visar atl vi inte har ryggat för atl spela med det instrumentet så mycketsom vi har funnit all det finns rimlig anledning att göra. - Det var intemycket att komma med, Axel . Dentredje kungsvägen var alt förstärka utvecklingsfonderna. Sedan var det slut päAxel karta. Vad har dä regeringen gjort på den punklen? Jo, viframlägger en proposition för om en förstärkning med 300 milj. kr. Vihar dessutom satsat 300 milj. kr. på ulveckling av intressanta projekt iindustrin. Sammanlaget således över 600 miljoner. Den här förstärkningen skeralltså. Jaghåller gärna med Axel om att del är en viktig förutsättning; del ärdärför vi satsar på det. Men det ärju inte så att regeringen låtit bli atl göradet. Det var del påståendet som var del märkliga i Axel påpekande. Regeringenhar alltså inte bara fromma förhoppningar, utan här visar vi en aktiv vilja altgå in i de svåra problemen. Det förekommer etl intensivt förslagssiällande tillriksdagen att gå in med vad vi menar vara rikliga ålgärder - etl sä intensivtförslagsställande atl t. o. m. några av mina meddebattörer lycker all alla deproposiiioner som läggs fram för ri ksdagen börjar medföra en alltför tungbelastning för . Det har t. o. m. varit problem atl hålla taklen påtryckerierna! Men det är ett annat problem. Man kan ju inte både kritisera ossför handlingsförlamning och för att vi är för dukliga att lägga framproposiiioner. Var sä god och bestäm er för vilket som är det riktiga! Här har gjorts en radredovisningar av näringsstrukturen i . har aldrig bestridit atlproblemen där är stora - tvärtom harjag tagit del här pä allvar, och del vetOlle Östrand väl om. Vikommer att gä igenom pappers- och pappersmasseindustrin var för sig, vi kommeratt framlägga förslag när del gäller skogsmaskinerna. vi kommer all se överboardinduslrin. Det arbetet är långt avancerat när det gäller flera av dessabranscher - det vet mina meddebattörer också väl. Det utredningsarbete sompågått om papper och pappersmassa när del gäller NCB är i slutskedet. Men auinnan det är avklarat föra en offentlig debatt om hur den här strukturen skallse ul är naturligtvis ogörligt. Den dag som den frågan skall las upp skall detnalurliglvis ske med del ansvariga statsrådet . En mycket läng debattfördes i går om just de frågorna. Jag skall inle upprepa vad som därsades. Lätmig lill också säga att regeringen naturiigtvis är beredd alttitta på de konkrela förslag som han menar sig sitta inne med, om del görsframställningar om dem i vanlig ordning från länsarbetsnämnd och arbetsmarknadsstyrelselill regeringen. Vi kommerdä all pröva den på del sätt som vi har bestämt ossför här i . Men välkommen med bra förslag! Vi skall väl ta vara på dem.Vi har ju inle stoppat några konstruktiva förslag, utan under de konjunktur-och struklursvårigheter som vi har levt med har just avsaknaden av goda idéervarit huvudorsaken till att det har varit litet problematiskt. Jagvill uttala min förvåning över all vägrar alt la hänsyn lilleller tro på-hur han nu formulerade sig-lågkonjunktur och strukturproblem somförklaring lill svårigheterna. Hur skall vi kunna lyfta oss ul ur hela denvärldshandel som vi är en del av, ? Är della etl realistisktresonemang? Inser inte alt är beroende av vad andraländer runt om oss gör, när 50 96 av hela vår produktion går till export? Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i skall vi inte ha någon allmänekonomisk debatt, utan vi skall tala omlänels problem. Men jag kan hålla med arbetsmarknadsministern om att man börse till att man har en god ekonomi, och det är mot den bakgranden vi villminska det rekordartade budgetunderskottet. Förutsättningen för alt statenskall kunna gå in med insatser i olika avseenden ärju atl den har en godekonomi. Jaglyssnade förgäves efter några ord om Vansäier; jag hoppas altarbetsmarknadsministern återkommer i detta avseende och verkligen härifräntalarstolen deklarerar tt han i fortsättningen skall göra allt vad som går föralt försöka klara ut den katastrofåla situationen i Vansäier. Detär bra att arbetsmarknadsministern säger att han nu skall se pä boardinduslrin.Jag får väl tolka det så, alt han är beredd all greppa tag i hela skivindustrinoch föreslå vettiga lösningar när det gäller den framtida strukturen. Den tredje frågan i mininterpellation lydde: "Vilkanäringspolitiska åtgärder i övrigi är industriministern beredd vidtaga för attförbättra sysselsättningen på kort och läng sikt i Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Denfrågan innefattar ju hela del problemkomplex som vi i de olika inläggen här harredogjort för. Pappersbruketkommer i en första etapp att ge varaktig sysselsättning ät 275 personer, menminsl lika viktigt är all 600 man får jobb under uppförandel. Med ettpappersbruk som byggs ut successivt skulle man kunna klara omstruktureringen avmassainduslrin i under socialt acceptabla former. Om utbyggnaden skersnabbt, skulle de friställda i Vansäier också, såviii jag förslår, kunna fåutbildning och sedan undan för undan flyttas över lill pappersbruket. Vad delgäller är bara atl man skall förädla den massa som tas fram inom det härområdet. Jaghar full förståelse för atl staten nu går in i NCB och lar kontrollen överförelaget. Lika viktigt är del emellertid atl man sedan mycket snabbt kommertill förhandlingar med Slora om . Jag tror aU om man skallklara struklurfrägorna i när del gäller massaindustrin, såär ett samarbete mellan staten och en föratsättning.