prot · G20997 · 1978-12-31 00:00:00 — Från sida är vi inle beredda all gåin med medel lill kommunerna för den kommunala konsumenlpoliliska verksamhelen,och därför kan vi, som vi ser del i uiskotiet, inle genom en lag åläggakommunerna alt starta konsumenlpolitisk verksamhel. Del beiyder inleall vi inle förslär värdei av utbyggnaden eller atl vi inle vill irycka päkommunerna i frågan. HANS i (s): Efter all ha lyssnal till jag kanske begränsa mill inlägg här. Jag instämmer i del allra mesia av vadhon har sagl. Hon har tagit upp en hel rad problem som sammanhänger med denlokala konsumenlpoliliska verksamhelen. Jag ämnar också ge mill siöd ålmotionen 2157 vid voteringen. Del som ligger lill grund för näringsulskottets betänkandenr 22 är ju propositionen nr 57. Den har behandlat RKV-uiredningens förslag(SOU 1978:16). Utredningens förslag om vilka arbetsuppgifter som skallåvila de regionala handläggarna i framliden har välvilligt accepierals av allaberörda inslanser. Alla remissorgan, regeringen i propositionen ochnäringsulskoltei har slälll sig bakom ulredningsförslagel. De arbetsuppgifternahar lidigare lagils upp här, varför jag inle skall nämna dem igen, men jag villpeka på all del är mycket vikligl för konsumentpolitikens utformning framöverall man kan koncentrera arbelsuppgiflerna förde regionala handläggarna lilljusl de frågor som man i är överens om. Ulredningen byggde sin uppfalining om den framlidaregionala verksamhelen på att den lokala delen byggdes ui för au avlasta deregionala handläggarna de arbeisuppgifter som åvilar dessa, och då främsi ide områden där man inte har någon lokal verksamhel eller där man plikiskyldigastlöst problemel genom atl anslå ett par limmar lill en tjänsteman.Därför skrev ulredningen: "Utredningen anser del angeläget au den kommunalakonsumentverksamheten är så utbyggd au vägledningen tillenskilda konsumenler samt allmänna informalionsinsaiser i huvudsak dä harkunnai föras över frän regional lill lokal nivå. Skulle emellertid i börian av1980-lalel della inte visa sig vara fallet bör enligl en majoriiei avulredningen frågan om en obligatorisk konsumentverksamhet bli föremålför slaismak-lernas prövning." Vi beslulade i är 1975 all rekommenderakommunerna alt inräiia konsumeniverksamhet 1 beslutet ingick ellulialande all rege- ringen fortlöpande skullefölja utvecklingen på del lokala planet och vidla erforderliga ålgärder omutbyggnadstakten ansågs oacceptabel. ,därefter, kan vi blicka tillbaka på vad som har hänl. Del finns inäringsulskolieis belänkande en statistik från . Den visar alldel fanns 66 kommuner med konsumeninämnd och 109 kommuner därkommunstyrelsen eller annan nämnd eller tjänsteman var handläggare. Dä kan manfräga sig: Vad ligger bakom dessa siffror? Vad är del för verksamhel sombedrivs? Man kan också konstatera all över 100 kommuner fortfarande inte harnågon utbyggd verksamhet. Iulskollets belänkande har man också tagit med redogörelse överhur mänga timmar som anslagits lill konsumenlpolitisk verksamhet, och desiffrorna varierar ganska märkbart 71 kommuner har under 10 limmar ikonsumenlpolitisk verksamhel. De som jobbat med sådan verksamhel behöver intetveka om alt del är alldeles för lilet. Och man behöver inte vara sä insall ikonsumeniverksamhet för all begripa att en tjänsteman som har sä lilel antallimmar lill sill förfogande inte på någol sätt kan uppfylla de krav som kanställas på en sådan tjänst Inäringsulskottets yttrande sägs att 17 kommuner startat verksamhel under detsenasie årel. Det stämmer om man räknar frän lill . Ochdel ser kanske inte så illavarslande ut. Men enligt riksdagensupplysningsljänst har man bildal ny verksamhel i endast sju kommuner.Och i dessa kommuner har man anslagit mindre lid än man gjorl under deföregående åren. Det skulle tyda pä en stagnation i viljan alt starta kommunalkonsumenlpolitisk verksamhet. Delfinns en grupp människor som verkligen är insatta i de här förhållandena. Föreningen har i en skrivelse tillkonsumentverket hemställt om au verket skulle göra en översyn över den lokalaverksamhelen i fräga om utbyggnadstakt men också hur den fungerar i de olikakommunerna. Verket härvid sin behandling av skrivelsen den 19 december 1978sagl all del inte skall vidtas några åtgärder . Skrivelsen fränKonsumentvägledarnas förening pekar pä vilka ölägenheter, problem och brislerdet finns med den nuvarande verksamhelen. 1min motion 2156 hemställde jag om all hos regeringen skulle begära enulredning av den lokala konsumentverksamhetens utbyggnadslakt samt av hur denlokala verksamhelen fungerar. Men utskottet har med bara ell par ord avfärdatmotionen. Syftet med denna molion var att fä en klar bild över vad som iverkligheten sker ute i kommunerna. säger man gång efter gäng - IngegärdOskarsson sade del ocksä i sitt i nlägg - alt regeringen skall ha della underobservans, all den noga skall bevaka och följa frågans utveckling. Jag lyckerall det hade varit pä sin plats med en verklig ulvärdering av hur del fungerarule i kommunerna. En sådan skulle kunna göras utan nägra särskilda kosinader.Jag anser därför att utskottet har behandlat denna molion lilel nonchalant. sade i sitt inlägg alt det äntligen har fastlagts vad de regionalakonsumenlhandläggarna skall göra. och jag salt tillsammans iRKV-utredningen och var rörande överens om vilka uppgifter de skulle ha. Vihade precis samma uppfattning om vikten av den regionala verksamhelen. Men nusägs atl de regionala handläggarna underen övergångstid ocksä skall servalokala delar som inte har nägon verksamhet utbyggd. Jag frågar mig då: Hur långblir denna övergångstid? Regering och myndigheter kan hålla på att noga följadenna utveckling, men jag anser all det är pä tiden att vi verkligen menar vadvi säger. Att vi vill inrätta lokal konsumenlpolitisk verksamhet skall intebara vara en läpparnas bekännelse. Vi måste också sätta litet kraft bakom våraord. Jaghar som sagt inget yrkande betriiffande näringsutskottels betänkande, men jaghemställer om att alla de partier som har avlämnat motioner och som vill verkapådrivande i de konsumenlpoliliska frågorna gör någonting utöver alt baraprata. INGEGARDOSKARSSON (c): frågade mig hur läng tid det skulle ta innanhemkonsulenterna i den regionala verksamhelen kunde släppa direkträdgiv-ningen,dvs. hur det skulle ta innan kommunerna har byggt ut sin verksamhet.Det går inte atl svara entydigt pä den frågan, men i , där vibåda satt, var vi överens om att man borde kunna bygga uten verksamhel i alla kommuner. Vikan vara överens om att den kommunalpolitiska verksamheten dä bör vara utbyggdäven i de 100 kommuner som ännu inte har inrättat en sådan. Del är ocksävikligl all verksamheten i de kommuner där man har startat en sådanfungerar pä etl bra sätt, så all den kan tillfredsställa konsumenternas behov.Jag är medveten om all del i många kommuner där man har startat kommunalkonsumentrådgivning finns elt behov av en förbättring och förstärkning avverksamheten, så alt den pä ell bätire säll än vad den gör kan tillgodosekonsumenternas berättigade krav. Jag är övertygad om atl vi gemensamt ute ikommunerna skall arbeta för all fä till stånd en förbättring och enförstärkning. HANSPETTERSSON i (s): Jag vet inte hur del är med minnet hosIngegärd , för vi var inle eniga i ulredningen om kravet på en nyöversyn om fem är. Det var tre reservanter i utredningen, och om jag inte minnsfel var en av dem. Vi andra var emellertid redan då på detklara med atl möjlighelerna för den regionala delen skulle beskäras, om inteden lokala delen byggdes ut. Det är alltså här vi har problemet. Vi kan hållapå atl bolla med ord, men vi måste också, om vi verkligen vill, kunna sällakraft bakom dem. I den reservation som och jag fogade tillRKV-utredningen var vi införstådda med all man skulle habyggt ul den kommunala konsumentrådgivningen. Jag ciierar ur reservaiio- "Skulle det efter en trots alllvisa sig au verksamheten inte är lillräckligi ulbyggd eller fungerartillfredsställande bör statsmakterna i samråd med kommunförbundei se överfrågan." Detär när del gäller obligatoriet som vi skiljer oss ål. I övrigl är vi heltöverens. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavspå bifall lill dels ulskollets hemställan,dels motionen nr 2157 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt volering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottels hemslällan i betänkan-del nr22 mom. 4 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 2157 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då KarinNordlander begärde röslräkning verkslälldes volering med omrösiningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 282 Nej - 14 §16 Föredrogs Näringsulskottets belänkande 1978/79:23 med anledning av molion om upphävande avregionala prisskillnader på oljeprodukter Föredrogs näringsutskottels betänkande 1978/79:24med anledning av moiioner om byggnadsmaterialindustrin. 1delta betänkande behandlades motionerna 1978/79:390av m. fl. (vpk), vari hemställts atl som sin mening gavregeringen lill känna all byggnadsmaierialindusirin borde förstatligas, 1978/79:765av m. fl. (s), vari hemställls att hos regeringenbegärde en utredning om legelinduslrins framlida utveckling. 1. all skulle avslå molionen 1978/79:390 omförstatligande av byggnadsmaierialindusirin, 2. all med anledning av motionen 1978/79:765som sin mening gav regeringen lill känna vad ulskollel anförl omutredningsarbete rörande tegelinduslrin. TORECLAESON (vpk): Som konstaterats i utskoltsbelänkandet har nästan varie årunder 1970-lalel behandlat frågan om förstatligande av byggnadsmaterialindustrineller delar därav. Moliven för avslag på molionerna har skiftat någol men ihuvudsak byggl på hänvisningar till pågående utredningar och förväntaderegeringsförslag. Underde senaste årens borgeriiga regeringar har del hänvisats till byggbranschrådelsverksamhel och del näringspolitiska program för byggnadssektorn som regeringenskulle komma med . I förevarande utskottsbetänkande redovisas detlapå följande säll: "Någraullalanden om näringspolitiska insatser inom byggsektorn har inle gjorts av dennuvarande regeringen." Vidare: "Arbete pågår emellertid inomindustridepartementet och byggbransch rädet i syfte au undersöka vilka åtgärdersom kan vara erforderiiga." Jagvill lill delta påstå att del finns tillräckligt utrett och påvisat atl denegativa konsekvenserna av de nuvarande förhållandena är sådana atl del finnsanledning att bifalla vpk-motionen om att ge regeringen till känna atlbyggnadsmaierialindusirin bör förstatligas. Hell klart är enligl min mening atlde negaliva konsekvenserna av monopol- och ägarförhållandena inom denna seklorär sädana atl del inneburit och kommer atl innebära högre boendekostnader förbosiadskonsumenlerna/hyresgäslerna. Dethar skett en våldsam ökning av byggpriserna under de senasie åren. Ökningen ärstörre än någonsin med undanlag av Koreakrisen. En stordel av orsakerna lill della ligger i molsvarande kraftiga ökning avbyggmaterialpriserna. Monopolenoch ägandeförhållanden inom maierialproduktionen har belysts, bl. a. avbyggkoncenlralionsutredningen, som kom med sitt betan- kändeför närmare tvä är sedan. Nägrakonkrela förslag för att öka konkurrensen eller ingripa mol monopolen kom inleutredningen med. Integrationen mellan byggmaterial-producenter och byggföretagfortsätter liksom de manipulalionsmöjligheter i prissättningen pä byggmaterialsom det innebär. Monopolenoch ägandeförhållandena inom materialproduktionen och möjlighelerna lillkonkurrensbegränsande överenskommelser mellan byggföretag har inneburit attäven anbudskonkurrens i byggledel kommil alt gynna stora förelag med anknytningtill byggmalerialproduklionen. Jaghar pekal på hur priserna på byggmaterial direkl inverkar pä hyrorna förhyresgästerna: med höjda priser följer höjda hyror. Men även pä andra områdenfördet negaliva konsekvenser. När byggmaterialkostnaderna siiger höjs ocksåkosinaderna för byggande av skolor, sjukhus, barnstugor, galor, vägar och andranytligheter, vilkel slår igenom pä våra skallsedlar. Denväldiga kapilalkoncenlralion som kännelecknar hela byggämnesindu-slrin, där-föralt an vända byggkoncentralionsutredningens ord-enförelags-och fåialsdominansenär så klar, är av ondo för alla som inle har ekonomiska inlressen inom dennaseklor. slalligl överlagande av byggmalerialproduklionen vore en åtgärd ifolkels intresse och skulle bidra lill lägre hyror och mindre profiter för demsom spekulerar i och gör stora vinster pä bostads- och samhällsbyggande. Näringsutskolletsäger atl del inte framkommil några skäl som bör föranleda ändring av deninslällning som ulskottel har uttryckt vid lidigare tillfällen. Utskottet gördella uttalande trols att del myckel omtalade näringspolitiska program förbyggnadssektorn som regeringen skulle presentera inle harkommit och trots att andra förslag fortfarande inle framförts, som skulle lösade av olika utredningar och av kommunisterna många gångerpåtalade problemen. Jag yrkarbifall till molionen 390. Herrlalman!len motion,som ledamoten nu har lalal för, har m. fl.yrkat pä förstatligande av byggnadsmaierialindusirin. Dessulom behandlas inäringsutskottels betänkande nr 24 en molion av m. fl., varibegärs en ulredning om tegelindustrins framlida utveckling. Bådei den kommunistiska molionen och i anförande har del fram hållitsall byggandel är dyrbart och atl hyrorna därmed blir oskäligt höga. Men del ärmer än byggnadsmaterialpriserna som har bidragit till all kostnaderna förbyggverksamheten har gäll i höjden. Del känner vi lill.Byggnadsmaterialpriserna följer oundgängligen med den allmänna prisulvecklingen.Sedan för man ha vilken uppfattning man vill om denna prisutveckling. Jagtycker själv all inflalionen är tråkig. Men byggnadsmaterialen har väl råkatut för samma kostnadsökningar som andra varor. Påslåendeti molionen och av alt ett statligt socialistiskt byggande skullege vinsler ål de boende harjag svårt all tro på. skulleknappasi kunna ordna etl byggande och en materialproduktion som blev billigareän den som vi f n. har. I synnerhet har vi lärt oss att ävenstatliga företag mäste fö betall för sina varor och måste kunna redovisa vinsli boksluten, om de skall kunna fortsätta sin verksamhet. Del finns färskaexempel pä företag i stallig ägo som inle är lönsamma. Men vi vel all del däuppslårsiora svårigheler och atl förelagen kommer till regering och riksdag ochbegär tillskott Destora profiler inom byggnadsindusirin som motionärerna talar om är nog långtifrån generella. och andra tillverkare av byggnadsmaterial hargått omkull pä grund av all det stannat för litet vinst i företagen.Cementfabriker har lagts ner, fabriker för lillverkning av blå ytong har laglsner, legelbmk har lagls ner och siatens produklion av isoleringsmalerial hargått med föriusl i många fall. Jag vill ocksä nämna atl statliga Uddcomb iKarlskrona, etl förelag som inte tillhör byggbranschen direkl men somtillverkar induslrimaskiner och sådant, har kört med stora föriusler under allaår sedan starten. Närdel talas om monopol kanske jag skulle flika in en parentes. Vi barettcementmonopol här i landel, men hur har delta kommil lill? Jo, del kom lillgenom en uppgörelse mellan den socialdemokraliska regeringen och cementindustrin,och den uppgörelsen har fastställts av . Det kan ju hända att herrClaesons parli inie var med om deua, men så har del i alla fall gåu lill. Delkanske skall understrykas här att de svenska firmor som har byggl ikommunistländerna har fått myckel goda vitsord förden produklion som de harutfört där. Och den produktionen har de i allmänhet ulfört pä samma villkor somde arbetar under i . Man för väl räkna med atl förhållandena har varitolika, men själva produktionsapparaten och produktionskostnaden måste ju dehär firmorna fö ersältning för, oavsell om de bygger i eller i eltkommunistland. Denutredning som yrkar på för tegelinduslrin har då och dåaktualiserats tidigare, men tanken har inte vunnit anslulning i . Enbranschulredningom tegelinduslrin, som senasi reviderades 1978, ämnar statensindustriverk följa upp föratl se vad som eventuellt kan behöva göras ifortsättningen. Vi vet atl tegelinduslrin också har varit på retur och all ellslorl antal legelbmk har lagts ner. Jag finner ingen anledning att ändra något i näringsutskottels förslagutan ber att fö yrka bifall lill delta. (vpk): Ulskollets talesman sade att del är fiera faktorer änbyggnadsmaterialet som har bidragit till ökningen av byggnadskostnaderna ochdärmed ocksä boendekostnaderna. Ja, del är riktigt, och jag har heller inlesagl något annat. Jag påtalade jusl detta atl byggmaterialet utgjorde en del avförklaringen till den mycket stora ökningen av byggnadskostnaderna. Sedankan man ju roa sig med att ta del av vilka vinstresultai som i vart fall vissaav de stora monopolförelagen har gjort . sigalt mänga förelag har gjorl myckel siora vinsler. har varit betecknandeframför alll för de delar av byggnadsmaierialindusirin där etl eller ell fätalförelag dominerar branschen. Jaghar inle lalal om elt statligt socialistiskt ägande av byggmalerialproduklionen,. Jag är medvelen om all steget är väldigl långl innan vi kommerdärhän atl vi får ell socialistiskt samhällssystem här-även om jag är övertygadom all det kommer. Men vad vi under nuvarande förhållanden kan göra är allöverföra den lunga delen av byggmalerialproduklionen i statens ägo, och delskulle enligl min och enligt vpk:s uppfattning medföra påtagliga fördelar förde flesta människorna i det här landel. Jagskall inle, herr lalman, ta upp så myckel lid med all gå in på andra punkier iFrilz Böriessons anförande - punkier som jag lycker i och för sig var lilelunderliga och motstridiga. Lät mig bara säga nägra ord med anledning av allFrilz Böriesson påpekade att den byggnadsverksamhet som pågår genom svenskaförelag ulomlands har fält etl goll betyg. Det ärjag medvelen om. haren myckel skicklig byggarbelarkär. Vi har en myckel skicklig arbelarkår överhuvud lägel som är verksam inom byggmaterialinduslrin och de delar som vi härnu har anledning atl diskutera. Del äralllså ingen nyhet men del är helleringet argument för all man skall avslå från all vidta sådana åtgärder som viföreslår i vår motion, för som bekant gör också de förelag som är verksammaulomlands väldigl stora vinsler på denna sin byggnadsverksamhet Det finnsingenling som säger all sådan byggnadsverksamhel inle skulle kunna bedrivas avskickliga yrkesmän också ulomlands även om den lunga delen avbyggmaterialproduktionen låg i statens händer. förmodan alt vi inle var med om skapandet avcemenlmonopolel är riklig. Vi var myckel energiska motståndare mol atl del komtill, och vi pekade just på faran för minskad konkurrens och ökade priser. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilionergavspä bifall till dels uiskoiieis hemslällan, dels molionen nr 390 av . fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärl volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller näringsulskolieis hemslällan i belänkandet nr24 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 390 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalel av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Då ToreClaeson begärde röslräk- Överförandeav i samhällelig ägo ning verkslälldes voteringmed omrösiningsapparat Denna omröslning gav följande resullal: §18 Överförande av i samhällelig ägo Föredrogs näringsulskottets belänkande 1978/79:25med anledning av motion om överförande av i samhällelig ägo. 1 detla belänkande behandlades molionen 1978/79:210av m. fl. (vpk), vari hemslällls all hos regeringenbegärde skyndsamt förslag om överförande i samhällelig ägo avWallenbergimperiet enligl de principer som utvecklats i molionen. Utskottet hemställdeall skulle avslå motionen 1978/79:210. (vpk): 1 finns en liten grupp med en unik makt över samhälleligaförhållanden och människors liv. Den maktgruppen kontrollerar av värdeiav alla landets börsnoterade företag. Denmaklen besiämmer över hur många arbetare som skall slås ut och över hur mängaungdomar som kommer att sakna arbele. Den besiämmer vilka stålverk som skallläggas ned och vilka bilindustrier som skall få expandera. Den bestämmer vilkaskogar som skall kalhuggas och vilka sjöar som skall förgiftas. Den bestämmeröver hur myckel kapiial som skall föras ul ur landet och vilka bygder som måsteavfolkas. Den besiämmer vilken leknik som skall ulvecklas och vilken forskningvetenskapsmännen skall syssla med. makt som denna lilla grupp har i sina händer är makt som fråntas delarbelande folkel. Där avskedar, där las makt frän dearbetande. Där Wallenbergimperiei vill kalhugga,där har människorna ingen del iutformningen av sin miljö. Där bestämmerforskningsresurserna kan aldrig råda någon den kritiska forskningens frihet Demokrati, dvs. folkvälde, är inle prakliskl länkbar, om detfinns nägon grupp som har enormt mycket makt och etl folkflertal som har ringamakt Den makt och de rältigheier tillskansat sig är därföretl hot moldemokralin. Den represenierar i alla sina aspekter en inskränkningav folkflertalets demokraiiska fri- och rätligheler, en inskränkning av derasmedborgerliga frihet av deras rätt all slyra sig själva. Ulei den svenska arbeiarrörelsen, ule bland alla dem .som drabbas av dennamaklgrupps yltringar reser man nu frågorna: Hur skall vi kunna bekämpa kris ocharbetslöshet, hur skall vi kunna lösa nationens stora framtidsfrågor om enlilen klick maktmänniskor skall förfoga över merparten av de resurser .somkrävs för de stora frågornas lösning? Var finns rätlen till arbete, var finnsrätten lill en god miljö, var finns möjlighelen lill en utveckling ifolkflertalels inlresse sä länge äger mark och skogar,industrier och forskningslaboratorier? Sanningenär att ingen samhällelig polilik kan föras om samhällets viktigaste resurser äri några fö privaia händer. Samhälleliga lösningar kan aldrig grundas på slorprival makt Själva folkels valda ombud står maktlösa inför de beslut som eltsådanl imperiums förelrädare fattar. Själva grundlagens fri-ochrällighelergåruppi rök, sä snart man kommer innanför de porlar som markerar delprivaia imperiets heliga egendom. Delär mot denna bakgrund, i detta krisens och uislagningens , somvänsterpartiet kommunisterna ställer kravet på alt skallöverföras i samhällelig ägo - under de arbelande människornas kontroll. Närså della krav behandlas i näringsulskotlet -då för vi se etl egendomligtskådespel. Man skulle ha vänlal all de borgerliga och socialdemokratiskaledamöterna hade tagit upp elt resonemang i sak om vad denna makt beiyder förlandets produklion och utveckling, för krisen och arbelslöshelen, för jobben påLM , Kopparfors eller . Ulskoitet velju myckel väl vad Wallenbergsmakt beiyder. Utskollet har iroligen inle sä kort minne alt man glömt spelet iVolvoaffären. Och ändå är det plötsligt så tyst om alll detta. Vadärdet då som i slällel är föremål för ulskollets stora bekymmer? Jo, del ärgrundlagen. När man hör della blir man först glad, upprymd och entusiastisk.Man länker: Värt lands grundlag skall ju skydda de medborgerliga fri- ochrättigheterna. Kanske har näringsulskotl upptäckt allhundratusentals människors fri- och rättigheter faktiskl inskränks genom altenfinansgmpp utövaren sådan oproporlioneriig makt. Men, nej då! Det är inle allsdel del handlar om. Del är inte vanliga människors fri- och rättigheter sombekymrar utskottet Det är frihet man tänker på. Det är hansfinansgrupps räll som ulskollel ser som sin plikt atl slå vakl om. Delta tillfälle i kammaren är unikt. Del är nämligen första gängen somSveriges nya grundlag åberopas som hinder för all slälla etl yrkande ikammaren. Och för vem åberopas grundlagen? Inte lill medborgarnas skydd, utantill skydd för .