prot · G209160 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi har inte kritiserat dem somhar gjort en annan bedömning. Vi har inte sagt alt ni är ute efter all förstöraATP-systemei. Menlät oss skiljas från den här debatten med fiaggan i topp och åtminstone erkännaatt vi alla här strävar efter att få ett ATP-sysiem som kan klara sinautfästelser i framliden, och dä har vi gjort vår bedömning. Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. () kortgenmäle: Jag är faktiskt litet förvånad över atl vill göra dettatill en - låt vara inte så sior - finanspolitisk debatt. Medanledning av det sade senast villjag understryka vad Jag sadetidigare, nämligen atl med den ekonomiska politik som socialdemokraternaförordat under senare är hade del inte varit särskilt lätt för näringslivet Avgiftsuttaget till försäkringen för tilläggspension, m.m. atl klara sig. Ensocialdemokratisk polilik hade inneburit pålagor. Man hade behållitlöneskatten, som vi har tagit bort . Man hade intedevalverat,så atl vi fåll förbättrade exporimöjligheter. Kanske hade man inteheller slött näringslivet på del sätt som vi har gjort för atl vidmakthållasysselsättningen. Vadbeträffarde medel som man talarom som hargätt till kapitalinlressena vill Jagsäga atl det har varil nödvändigt för atl uppehålla sysselsättningen och föratl man nu skulle kunna få en vändning och se en liten lättnad och en ljusningför näringslivet. Per-EricRingaby talade om folkpartisten agerande iriksförsäkringsverkets styrelse. Det är då viktigt att komma ihåg - och detnämnde också - au här gäller del etl särskilt yttrande ochalltså inle en reservation. Jag skulle emellertid kunna fortsätta atl läsa därPer-Eric Ringaby slutade - där säger pä följande säll: "Enligtmin uppfattning har majoriteten i styrelsen inte tillräckligt beaktat dessaförhållanden. För att understryka viklen av relationerna mellan förelagensförmåga alt bära avgifterna och pensionssystemels inöjligheierali infria gjordapensionsutfasielser borde man ha föreslagil regeringen tre alternativa förslag.Det tredje borde ha inneburit elt oförändrat avgiftsuttag under periodens tvåförsta år samt högre avgifter upp till 13 96 under periodens slutskede." Hanpåpekar alltså alt man kunde ha haft ytterligare ett alternativ-riksförsäkringsverket hade i princip två alternativ. Men han säger intedefinitivt all han vill föreslå det tredje alternativ som han lar upp. Han ställersig alltså också tveksam till del hela. SVENASPLING (s) kort genmäle: Jagskall bara till säga att vad jag har talat om här har varit ATP och AP-fonden, den stora trygghetsreformen och vadAP-fonden har betytt när det gällt det offentliga sparandel här i landet somhar möjliggjort denna väldiga ulbyggnad av del svenska samhällel. Jag har pekatpå vad detla betytt för bostadsbyggandet, sjukhusbyggandel, kommunernasinsatser och inle minst del privata näringslivet. Detlaoffentliga sparande, , har varit grunden för att vi har kunnatbygga upp ett välfärdssamhälle. har detta offentliga sparande raserats. Delär delta som är det avgörande i den diskussion Jag har fört, och det bör BrittaBergström observera. Jag harju haft tillfälle under den här debalten all bl. a.peka på atl härden offentliga sektornsandelavdettotalabruttosparandet minskat frän 30 till 6 96 och under samma lidhar förelagens andel av sparandel ökat från 26 till 46 96. Deiia är ju delallvarliga. Moldenna bakgrund är det minst sagt uppseendeväckande alt man nu från moderat hållmotsätter sig en nödvändig höjning av avgifterna för alt trygga utfästelsernatill pensionärerna. Här sade nu Per-EricRingaby alt kanske efter 1984 kan vi driva upp Detta visarJu, herr talman, på vilket sätt man nalkas denna utomordentligt allvariigafråga när del gäller att trygga denna slora sociala reform. Sedanetl par ord till om tidpunkten för ikraftträdandet. Denna fråga har förhalats av regeringen. Vi diskuteradefrågan, i Ool våras, och vi hade en särskild reservation i socialförsäkringsutskottetsbetänkande då, där vi underströk nödvändigheten av ell snabbt beslul. Det harsanneriigen dröjt. Nuhänvisar man till administrativa svårigheteratt kunna få reglerna i kraft den IJuli. De bör inte vara slörre än atl man kan lösa dem. Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. PER-ERICRINGABY (m) kort genmäle: Jag vill bara till sägaall vi nalkas den här frågan på precis samma sätt som många ekonomer även ifrånsocialdemokratiska led gör. , efler en konjunktursvacka när det är låginvesteringsvilja i näringslivet, måsie vi vara försiktiga med avgifter. Vadsom sedan kommer alt hända i framliden vet varken eller Jag särskiltmycket om. Jag skulle vara frestad att gå in litet i den debatt som förts här, därman i svepande formuleringar försökt förhäriiga sina egna insaiser och målat päolika sätt, men Jag skall avstå från detta vid denna sena timme. Jag skall stanna inför tväfrågor i mitt inlägg. Vihar från godtagit den föreslagna höjningen av avgiftsuttaget för ATPoch arbelsskadeförsäkringen. Motiveringen härtill är all om vi är ense om dessairyggheisreformer har vi också att ta konsekvenserna därav och medverka tillerforderlig finansiering. FörATP innebär det för ett från 11,75 96 till 12 96 förhöjt avgiftsuttag.Enligt riksförsäkringsverkels beräkningar måste avgiften höjas med 0,25 96 perär och blir för 13 96, en höjning med 1,25 96 på kommande femårsperiod.Till detta skall också läggas barnomsorgsavgifter samt avgifter förarbetsskadeförsäkringar. DeUainnebär alt under ett enda år, 1980, blir avgiftshöjningarna 2,5 96, vilka i slorutsträckning drabbar egenföretagarna. För hela perioden blirhöjningen hela 3,5 96 - en nog så hög kostnad för alla berörda parter. Dennaavgiftshöjning ter sig både för företagen och för inkomsttagarna -allakategorier- nog sä betungande. Mot den bakgrunden finns del anledning att höjaett varningens tecken. Det går inte att bara gå vidare på avgiftshöjningarnasväg. Ipropositionen 1978/79:202, som ligger lill grund för detta ärende, signaleraspå grundval av beräkningar, atl med den minskande takteni bruttonationalproduktens tillväxt samt med de ökade anspråken på ATP m. m.socialförsäkringsavgifterna en bil in 2 000 kan behöva fördubblas. Detborde ändock vara en tankeställare och ett observ- Avgiftsuttaget till försäkringen för tilläggspension, m.m. andum.- Och inför dessa utsikter finns det anledning alt säga, alt del inte finnsnågol som helst utrymme för nya kostnadskrävande reformer, som det ser ut f n. Delhar ju redan nu förmärkls en viss "irritation" över pensions- ochvårdkostnadernas fördelning mellan olika befolkningsgrupper. Låt mig i dettasammanhang klart säga alt för del är våra förpliktelser och åtagandenmot landets pensionärer och åldringar någonting som måsle och skall infrias. 1samband med att tilläggspropositionen presenterades för framfördes avstatsrådet funderingar om alt en framtida sänkning av marginalskatternaeventuellt skulle betalas med en höjning av socialförsäkringsavgifterna. Ensådan tankegång måste bestämt avvisas. Fördel första skall socialförsäkringsavgifter användas för atl betala den socialatryggheten, och sambandet mellan avgifter och förmåner måsle bevaras. Jag harsagt del tidigare, och del behöver tydligen upprepas. Fördet andra har avgifterna redan nu en sådan storlek att det i realiteten intefinns något ulrymme för avgiftshöjningar när vi har fattat beslutet . Fördet tredje tar avgifter och skaller i vissa fall nära nog hela denbeskattningsbara inkomsten för låginkomsttagare. I motionen 1808 av ArneMagnusson m. ft. ges exempel på hur på en beskattningsbar inkomst av 24 500 kr.inte . skall betalas i skatter och socialförsäkringsavgifter.Man måste fråga sig hur sådant kan inträffa. Det finns flera exempel på hurläginkomsuagare i vissa fall drabbas pä ett helt orimligt hårt säu. Denuvarande reglerna för skatte- och avgiftsuttag i fråga om inkomstbegrepp äroklara och kan därmed ge dessa märkliga och obegripliga resultat. Det är altbeklaga att den bestal In ing som 1976/gjorde efter enceniermolion inle har verkställts. Uppdraget all göra en översyn av dessaregler gick lill pensionskommittén,som av lidsnöd ansågsig inte kunna klara denbegärda undersökningen. Uppdraget ligger nu hos både socialpolitiskasamordningsulredningen och sjukförsäkringsutredningen, som har att pröva såvälinkomstbegrepp som avgiftsfrågor. Medhänvisning lill vad som anförts i moiionen 1808 samt socialförsäkringsutskottetsredovisning av angelägenheten av ändrade bestämmelser som rättar till nuvarandeorimliga förhållanden skall Jag, herr talman, inle ställa något särskiltyrkande i den delen. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. Jag vill i anslutning till inlägg bara notera altcentern här ställer sig bakom utskottels förslag alt avgifterna nu mäste höjas. uttalade oro för framliden. Jag skall inle gå in i debatt på denpunkten, herr lalman, ulan endast säga: När det gäller det sociala trygghetssystemsom vi har byggt upp och som betyder så mycket för människorna är del nu och i framlidenalllid fråga om solidarilel. Del är solidariteten vi måste grunda våra beslulpä. Delär vikligl all ha delta sagl, därför atl hela trygghetssystemet bygger pä dennagrund. Brister solidariteten, då kommer också del sociala iryggheis-systemel ifara. Del är solidariteten vi måste slå vakt om, och det gäller i hög gradframliden, . Överiäggningenvar härmed sluiad. Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 1 av Per-EricRingaby och ,och förklaradesden förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandel nr 25 mom. 1röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då Per-EricRingaby begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 235 Nej - 49 Propositionergavspå bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av Per-EricRingaby och , och förklaradesden förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemslällan i betänkandet nr 25 mom. 2röstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesnertalel av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 3 avPer-Eric Ringaby och i motsvarande del, och förklarades denförra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemslällan i betänkandet nr 25 mom. 4röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 3 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Dä Per-EricRingaby begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 234 Nej - 49 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 4 avSven Aspling m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i belänkandet nr 25 mom. 5röstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 4 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 150 Nej - 133 Propositionergavspä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr5 av Per-EricRingaby och ,och förklaradesden förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1978/79:43 med anledning av propositionen1978/79:82 om anslag för budgelårel 1979/80 till byggnadsarbeten m. m. inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde jämte motioner §8 På förslag av talmannen beslöts alt behandlingen av del pä föredragningslistanåterstående utskotlsbetänkandet skulle uppskjutas till morgondagenssammanträde. Omtidpunkten för proposition om förbud mot rökning i allmän lokal §9 Om tidpunkten för proposition om förbud mot rökning i allmän lokal Statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1978/79:551, och anförde: har frågat socialministern när han avser att föreläggariksdagen en proposition om förbud mol rökning i allmän lokal. Arbetetinom regeringen är så fördelat alt del är jag som skall svara på frågan. Tobakskommitténhar i etl delbetänkande (Ds S 1978:7) Rökfria miljöer lagt fram ett förslaglill lag med vissa beslämmelser om tobaksrökning i offentlig lokal. Betänkandethar remissbehandlats, och ärendet är under beredning inom . Delär regeringens bestämda uppfattning atl människor inle mol sin vilja skallbehöva utsättas för de obehag och de hälsorisker som s. k. passiv rökning ioffentliga lokaler innebär. Detfortsatta beredningsarbetet flr närmare utvisa hur delta berättigade miljökravskall tillgodoses. Underdelta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Jag ber atlfa lacka för svaret. Delär en tragisk och ohygglig verklighet som rökningen i värt samhälle utgör. NTSberäknar att antalet rökningsrelaterade dödsfall i uppgår lill9 100. Det är en skrämmande siffra. Kostnaderna för samhällel beräknas till 2miljarder kronor , pengar som kunde användas bättre. Bortsettfrån detta är det den passiva rökningen som är upprörande. Alla har vi välglatt oss över vad som hänt med SJ:s serveringsvagnar. Jag tror inle att det ärnågon som klagar över att man slipper rök där. Jag har hört även rökare somsagt all det förbudet är bra. 14 protokoll 1978/79:159-160 Nr 160 väntade Jag faktiskt under hösten 1978ellersenasl på nyåret iårattfrån den regeringenfå höra de signaler som skulle avisera alt vi icke-rökare som lidit så längetillsammans med rökarna, t. ex. i matsalar, skulle fa se en bättring. Jagreste lill i böan av maj och upptäckte då atl del på bålen Om tidpunkten mellanVasa och hade skeu en väldig förbätlring pä grund av den för proposition om lagstiftning som föreskriver atl vissa salonger måsie vara fria från rök ochall förbud mot rökning malservering icke lär ske i rökiga lokaler. / allmän lokal 1dei svar somjag nu fäll redovisas atl man räknar med all det skall komma Jag vill dåsäga lill ministern atl del bör komma fort. Del kan inle fä fortsatta som detnu är. Del som sker är upprörande. Tydligenhjälper det inle med upplysning. Man tycker atl bildade, begåvade människorsomlyckerom au röka skulle behålla röken för sig själva -helst behålla den inomsig och framför allt avlägsna sig från andra inänniskor.Men tydligen har man genom rökningen blivit defekt på något sätt eller kanskeredan innan man började röka varil det, varför del inle hjälper all försöka fäin takt, vett eller hänsyn i rökarna. Allergiker kan vara närvarande, men manröker ändå. Delhände att elt flygplan som Jag reste med fick lov atl vänta . Visalt i flygplanet, där rökning var förbjuden. Men det var mängder av människorsom rökte trots all där fanns en sjuk person som upplevde rökningen oerhörtnegativt. Det är hell otroligt all människor kan bära sig åt på del sättet. Närdel inle går att åstadkomma bättring genom upplysning, uppmaningar och anslag,så måste det lill lagstiftning. Jag tycker inte att det här finns någonting meratt utreda - den här saken är väl klar. Jag tycker att regeringenskrymlai när den talat om sin vänlighet mol oss icke-rökare men sedan ickekommer med något förslag. Jag väntar därför atl det här förslagel skall kommasnabbt. Regeringen har lail höra all vi lagt fram förmånga propositioner. kritiserar regeringen för alt vi inle lagtfram ytiedigare propositioner. Somjagharsagt i mitt svar lill är denna fråga under beredning inomregeringskansliet. TORENILSSON (m): Alt frågan är under beredning är bra, men del förefaller migegendomligt att det behövs, eftersom lobakskommitténs förslag förelåg redan1978 och man från har exempel på hur det går lill. Del bör alltså varamöjligt med snabba åtgärder, och Jag förväntar mig sådana. Överläggningenvar härmed sluiad. §10 Om klagan över beslut av yrkesinspektionen Arbetsmarknadsminislern erhöll ordetför all besvara () anmälda fråga, 1978/79:542, ochanförde: ThureJadeslig har frågat mig delsom regeringen anser del riktigt atl etl skyddsombud, som stoppar ett kortvarigtarbetsprojekt, inte skall ha rätten alt få yrkesinspektionens beslul pröval ihögre instans, delsom del kan anses riktigt atl brott mot arbeismiljölagen endast kan beivras omdom hinner avkunnas under pågående arbele. ThureJadeslig har ställt frågorna i anledning av ell besvärsärende som gälldemålning med epoxifärg och som sloppades av skyddsombudet, varefteryrkesinspektionen medgav fortsatt målning på vissa villkor. Besvären logs inteupp till prövning i sakfrågan av vare sig arbelarskyddsstyrelsen ellerregeringen därför all arbetet då redan var avslutat. Huvudsyftetmed besvärsinstituiel är naturligtvis att lillgodose de berättigaderättssäkerhetskrav som innebär atl ett felaktigt beslut skall kunna ändras såatl den som berörs av beslutet inie skall drabbas. Elt annal syfte är attallmänheten och de rältstillämpande myndigheterna skall kunna fä ledning förframtiden genom prejudicerande beslut. Om inget av dessa syften kan uppnåseller om syftet kan uppnås bättre pä annal sätt finns det inte anledning förden besvärsprövande myndigheten att ingå i prövning av sakfrågan. Omelt överklagat beslut fltt följder som inte kan ändras tillbaka blir ett besluli högre instans att upphäva eller ändra det ursprungliga beslutet meningslöst,t. ex. om någon tvingats att utföra ett visst arbele. Det hardärför utvecklatsen förvaltningsrätislig praxis som innebär atl sädana beslul inte las upp lillprövning av besvärsmyndigheten. Ienstaka fall har det emellertid förekommit att regeringen och regeringsrättengjort avsteg frän denna praxis då del varit motiverat av starkaprejudikatsskäl. Det har varit situationer då behovet av ledning hosallmänheten och de rältstillämpande myndigheterna inle kunnat tillgodoses päannal sätt. 1det fall som föranlett frågan har en arbetsgrupp inom arbelarskyddsstyrelsenmed bl. a. en representant för haft lill uppgift att se överfrågor rörande användningen av epoxifärg bl. a. just i sådana fall som i delöverklagade beslutet. Arbetsgruppen har gett förslag till ändring avarbetarskyddsstyrelsens epoxianvisningar, vilket f n. remissbehandlas. Del harmed andra ord inte funnits något särskilt prejudikaisintresse i delta fall sommotiverat avsteg frän den praxis som Jag nämnt tidigare. Milt svar på ThureJadestigs första fråga blir därför att besvär som föranleds av beslut avyrkesinspektionen kommer atl prövas av regeringen när det finns skäl lill del. Vadbeträffar andra fråga villjag bara säga alt om det gäller ettbrott mol arbeismiljölagen, som är direkt slraffsanklionerat, kan naturligtvisdom meddelas och påföljd verkställas även om den strafföara Omklagan över beslut av yrkesinspektionen Om klagan över beslut av yrkesinspektionen Den enda inskränkningen är preskripiionsbesiämmelser. Jagvill slutligen framhålla alt skyddsombudels ratt atl stoppa etl pågående arbetefaktiskt medförde en omedelbar förbättring av arbetsmiljön i del aktuellafallet. Jag lycker del visar att rätten all stoppa ell pågående arbele är elteffektivt instrument för all snabbi åsladkomma nödvändiga förbättringar. THUREJADESTIG (s): Jag noterar med tillfredsställelse det fylliga svar som slalsrädel hargivit på min fråga. Nuärju våra deballvillkor sådana när del gäller frågor av detta slag att Jag inlehar möjligheler all fördjupa mig i bakgrunden lill min frågeställning. Men delcentrala är frågan om den lagliga rätten att 11 ett ärende prövat i högreinstans även om arbetet är kortvarigt och även om arbetet har avslutats pågrund av den regionala yrkesinspektionens beslul. Motiveringen.förarbelarskyddsstyrelsen och regeringen all inle la ställning i sak synes, såsomslalsrädel nu har sagl här, vara au ärendet skulle sakna intresse i och med atldet aktuella arbetet redan var avslutat och atl ärendet inte var avprejudicerande art. Det är härom somjag haren helt annan uppfattning. Medden ordning som arbelarskyddsstyrelsen nu har tillämpat är faran den atl detvid arbele av kortvarig natur kan komma all framstå som meningslöst att hosarbetarskyddsstyrelsen överklaga beslul av yrkesinspektionen. Dennahandläggning kan således fl negativa återverkningar i det lokala skyddsarbetet.Dessutom lyckerjag atl statsrådet sätter en av lagstiftningen anvisad rättighetur spel, nämligen rätten atl fä sädana frågor prövade i högre instans. SåvittJag kan förstå ärdet lagstiftarens mening all detta skall vara möjligt. Nuhänvisar statsrådet till en förvaltningsrättslig praxis, men faktum ärju attlagstiftningen ger den här möjligheten. Iskyddsombudets överklagningsskrivelse lill arbetarskyddsstyrelsen framhålls naturligtvis är medveten om atl ett bifall till överklagandet i och för siginte kan göra del utförda arbetet ogjort. Men man hoppas ändå alt det skallleda till atl arbelarskyddsstyrelsen lämnar en rejäl information till landetsyrkesinspektörer så att liknande misstag inte skall behöva upprepas samt att enbetydligt strängare tolkning än den som epoxianvisningarna -nr 27/1978 - somarbetarskyddsstyrelsen själv har gett ut skall tillämpas också i praktisktarbete. Delflnns Ju i olika branscher i vårt land massor av kortvariga Jobb som utförs avell stort antal arbetstagare, vilkas arbetsmiljöer ofta är både besvärande ochriskfyllda. Jag undrar därför om inte statsrådet, med sin positiva inställning,ändå skulle kunna förklara här i kammaren au han är beredd att medverka lillalt arbelarskyddsstyrelsen utfärdar lillämpningsbe-stämmelser som garanterarall lagstiftningens anda och mening skall följas. Först vill Jag än en gång slå fast all del här ärendet har handlagtsenligt den utarbetade praxis som gäller i sädana frågor. Attärendet nu inle har bedöm is vara ell prejudikaifall, som hade motiveratregeringen alt ta upp det till prövning, har sin bakgrund i - vilket ocksäframgår av mitt svar - atl det nu finns en arbetsgrupp som skall se överanvisningarna, varigenom frågan kommer all las upp till prövning. Del förslagelär f ö. redan framlagt och har utsänts på remiss. Själva sakfrågan är alltsåredan under prövning. Detta har motiverat atl besvärsfrågan inte togs uppföratt man skulle fä ell prejudicerande ulslag frän regeringen;den prövas i sakpå annan väg. FårJag sedan, herr lalman, ocksä påpeka alt den fråga som lar uppom vilka möjligheler som föreligger att anföra besvär över beslut kommerarbetarskyddsstyrelsen också att ge en ingående information om. Det finns nuenutarbetad promemoria, som skall delas ul till dem som berörs för att underiättahandläggningen av sädana frågor. Omanställningstryggheten för vissa invandrarlärare THUREJADESTIG (s): Huvudskyddsombuden och de fackliga företrädarna har i uppdrag allbevaka och tillvarata de anställdas intressen ur arbetsmiljösynpunki, De haralltså elt befogat intresse av au fa klarhet i huruvida en lägre instans, t,ex, yrkesinspektionen, gjorde en riktig bedömning då arbetet tilläts fortsälta.Möjligheten alt fl sådan prövning medverkar inte arbelarskyddsstyrelsen ochregeringen lill, men jag noterar att en annan ordning i alla fall nu är på väg.I sak ger ju ocksä statsrådet del skyddsombud som handlagt detla specifikaärende räll.