prot · G209160 · 1978-12-31 00:00:00 — Man gjorde det därföraitman kunde konstalera av erfarenheterna att anstaltsbehandlingen ochanstaltsvården i allmänhet inte hade fall någon avsedd effekt. proposition som ligger till grund fördel utskottsbelänkande som vi nubehandlar las det upp förslag frän ungdomsfängelseuiredningen som vunnit bredanslutning under remissbehandlingen och som inte hindrar en inledd översyn avpäföljdssysiemet. Förslaget innebär, som redan nämnts av , attungdomsfängelsestraffel avskaffas. Vidare föresläs vissa ändringar ibrottsbalken som främst syftar lill att göra frihetsstraffen färre och kortare.Framför allt gäller det för unga lagöverträdare. Ettav ungdomsfängelseutredningens förslag som är rätt väsenlligl behandlasemellertid inle i proposiiionen, nämligen förslaget om den s. k. lillsynsdomen.Detta kan sägas vara ell förslag i fråga om utformningen avfrivärdspåföljderna. Anledningen till alt förslagel inle finns med i propositionenär enligt departementschefen atl remissinstanserna har ställt sig kritiska tilldet. Jag lycker emellertid alt förslaget inle helt bör komma bort i denfortsatta hanteringen av frågan om päföljdssysiemet. Ungdomsfängelseuiredningenhade lill uppgift atl försöka finna påföljder som kunde ersättaungdomsfängelsestraffet. Vi försökte således alt finna en påföljd som hade ensådan beskaffenhet att den kunde Oäna som en mellanform mellan traditionellfrivård och fängelsestraff Förslagel om tillsynsdom var utredningens förslaglill lösning av den i direktiven angivna uppgiften atl lill någon del försökaersätta ungdomsfängelse med kriminalvård i frihet. Förslagetom tillsynsdom innebar kriminalvård i frihet med en intensiv övervakning ikontrollsyfte. Vi menade all grundläggande för en sådan övervakning borde varaalt övervakaren häller god kontakt med klienten, att han håller sig underrättadom var klienten bor, var han har sin huvudsakliga sysselsättning och hur hanslivsföring i övrigt är. Jagtror att det är viktigt att framhålla alt den tilltänkta tillsynsdomen ocksåskulle utgöra en hjälpfunktion för den dömde. Höga krav ställdes pä frivärdenssociala verksamhet. Detär klart atl en intensiv övervakning enligt förslaget skulle ha ställt slorakrav pä övervakaren, som enligt utredningen skulle vara en Oänsleman inomskyddskonsulenlorganisalionen och som vid sin sida skulle ha en biträdandeövervakare som enligt utredningen borde vara lekman. Jag hoppas atl de ökadekraven för övervakaren inte har varit avgörande när remissinstanserna gjortsina negativa ställningstaganden. AtlJag för min del trots att ungdomsfängelseutredningens förslag om tillsynsdominte finns med i regeringens proposilion ändå kan tillstyrka den. beror på alt dels skärpsverkställighelsinnehället i skyddstillsynen upp och blir fastare, dels utredssom redan lidigare nämnts päföljdssysiemet ytteriigare. Jag hoppas attutredarna kan hämta en del uppslag i ungdomsfangel-seulredningens betänkande. Jagvill med det anförda, herr lalman, instämma i det bifallsyrkande som BertilLidgard har ställt. Med detla anförande, i vilket ()instämde, var överläggningen slutad. Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. §6 Avgiftsuttaget till försäkringen för tilläggspension, m. m. Föredrogs socialförsäkringsutskottets belänkande1978/79:25 med anledning av proposiiionen 1978/79:202 om avgiftsuttaget tillförsäkringen för tilläggspension och arbelsskadeförsäkringen under åren1980-1984, m. m. såvitt proposiiionen hänvisats till utskottet, jämte motioner. I propositionen 1978/79:202 ()hade regeringen såvitt nu var i fråga föreslagit atl anta de iproposiiionen framlagda förslagen lill 1. lag om procentsatser för uttagav avgift lill försäkringen för tilläggspension, 2. lag om procentsats för uttag avavgift lill arbelsskadeförsäkringen, 4. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 5. lag om ändring i lagen(1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt Iagen(l962:381) omallmän försäkring, 6. lag om ändring i lagen(1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m.m., 7. lag om ändring i lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 8. lag om ändring i lagen(1970:742) om lönegarantiavgift, 9. lag om ändring i lagen(1971:282) om arbetarskyddsavgift, 10. lag om ändring i lagen (1960:77)om byggnadsforskningsavgift, 11. lag om ändring i lagen(1973:372) om arbetsgivaravgift lill arbetslös-helsförsäkringen och delkontanta arbetsmarknadsstödet, 12. lag om ändring i lagen(1975:335) om arbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildningen, 13. lag om ändring i lagen(1975:358) om vuxenutbildnihgsavgift, 14. lag om ändring i lagen(1961:300) om avgift till sjöfolks pensionering. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes bl. Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. "Ipropositionen föreslås atl avgiften lill försäkringen för tilläggspension (ATP)höjs åriigen av det avgiftsgrundandelöneunderlaget. Därmed kommer ATP-avgift alt las ul med resp.12,00, 12,25, 12,50, 12,75 och . Avgiftenlill arbelsskadeförsäkringen föreslås höjd från nuvarande av lönesummantill 0,60 96 för . Iproposiiionen föreslås atl konstnärer och andra som uppbär vissa statligabeskattade bidrag skall kunna tillgodoräkna sig bidragen som pensionsgrundandeinkomst inom den allmänna försäkringen. Den som betalar ul bidragen föresläsbli skyldig atl betala de avgifter lill bl. a. socialförsäkringarna sombelöper pä bidragen. Dagpenningsom utgår till frivilliga inom försvaret föreslås bli pensionsgrundande. Vidareföreslås all underlaget för arbetsgivarnas avgifter lill socialförsäkringarnaoch näraliggande ändamål utsträcks till alt omfatta även naturaförmån i formav fri bil. föreslås värdet av bilförmånen bli beaktat vid beräkningav sjukpenninggrundande och pensionsgmndande inkomst inom den allmänna försäkringen. De nya reglerna föreslåsträda i kraft ." Idetta sammanhang hade behandlats dels de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1978/79:2548 av m. fi., vari såvitt nu var i frågahemställts alt beslutade avslå propositionen, 1978/79:2549av (), 1978/79:2551 av m.fl. (m), varisåvitt nu var i fråga (yrkandena 1, 2 och 4) hemställts alt beslutadeaU 1. med avslag pä proposiiionen imotsvarande del fastställa ATP-avgiften föraren 1980-1984 lill oförändrat 11,7596 av det avgiftsgrundande löneunderiaget, 2. med avslag på propositionen imotsvarande del fastställa avgiften till arbelsskadeförsäkringen lill 0,50 96för , samt 4.avslå förslaget om utvidgning av underlaget för beräkning av arbetsgivarnasavgifter till socialförsäkringen till atl omfatta även naturaförmåner i form avfri bil, 1978/79:2552 av LarsSchötl (m). dels de vid 1978/väckta motionerna 1978/79:222 av RuneTorwald (c) och (), 1978/79:257 av m. fl. (m),1978/79:873 av (), 1978/79:1230 av m. (m), vari hemställts atl hosregeringen skulle anhålla om förslag som befriade arbetsgivare från att erläggasocialförsäkringsavgift till sjukförsäkring och folkpensionering förarbetstagare som fyllt , 1978/79:1808 av ArneMagnusson m. fl. (c) och 1978/79:1810av m.n. (s), vari hemställts aU beslulade atl förmän iform av fri bil från den skulle inräknas i underlaget för uttag avarbetsgivaravgifter. 1. belräffande avgifter förförsäkringen för tilläggspension med bifall till propositionen 1978/79:202 imotsvarande del och med avslag på motionen 1978/79:2548 i motsvarande del ochmotionen 1978/79:2551, yrkandet 1, anta del i propositionen framlagda förslagettill lag om procentsatser för uttag av avgift tillförsäkringen för tilläggspension, 2. beträffande avgifter förarbelsskadeförsäkringen med bifall till propositionen i motsvarande del ochmed avslag på moiionen 1978/79:2548 i motsvarande del och motionen1978/79:2551, yrkandet 2, anta det i propositionen framlagda förslaget lill lagom procentsats för uttag av avgift tillarbelsskadeförsäkringen, 3. beslutaatt till /80 uppskjuta behandlingen av proposi tionen i vad den avsåg förslagel till ändring av 19 kap. 4 och 7 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring, '. 4. belräffandeutvidgning av underlaget för beräkning av arbetsgivaravgif ter m. m. med bifall till propositionen i motsvarande del och med anledning av moiionen 1978/79:1810 i motsvarande del samt med avslag pä motionen 1978/79:2548 i motsvarande del och motionen 1978/79:2551, yrkandet 4, anla följande lagförslag med undanlag av övergångsbestämmelserna, nämli gen a) förslagettill lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring i vad förslaget inte berörts under mom. 3 ovan och med den ändringen av ingressen till lagförslaget som föranleddes av utskottets hemslällan under samma moment, b) förslagel till lag om ändring ilagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, c) förslaget till lag om ändring ilagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmänförsäkring, m. m., d) förslagettill lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäk ring, e) förslagel lill lag omändring i lagen (1970:742) om lönegarantiavgift, Oförslagel lill lag om ändring i lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift, g)förslaget till lag om ändring i lagen (1960:77) om byggnadsforskningsavgift, h)förslaget till lag om ändring i lagen (1973:372) om arbetsgivaravgift tillarbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet. Avgiftsuttaget till försäkringen för tilläggspension, m.m. Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. i)förslaget till lag om ändring i lagen (1975:335) om arbetsgivaravgift tillarbetsmarknadsutbildningen, J)förslaget till lag om ändring i lagen (1975:358) om vuxenulbildningsav-gift, k)förslaget lill lag om ändring i lagen (1961:300) om avgift till sjöfolkspensionering, 5. beträffande ikraftträdandet avutvidgningen av underlaget för beräkning av arbetsgivaravgifter m. m. medbifall till propositionen i motsvarande del och med avslag på moiionen1978/79:18101 motsvarande del anta övergängs-bestämmelserna i de under mom. 4nämnda lagförslagen, 6. belräffande befrielse fränarbetsgivaravgifter för vissa arbetstagare avslå moiionen 1978/79:1230, 7. beträffande arbetsgivarnasuppgiftslämnande avslå moiionen 1978/ 79:2552, 8. beträffande lid för ingivandeav arbetsgivaruppgift avslå motionen 1978/79:222, 9. beträffandeställföreträdaransvar för arbetsgivaravgifter avslå motionen 1978/79:873, 10. beträffandeöversyn av socialförsäkringarnas inkomstbegrepp avslå motionen 1978/79:1808, 11. beträffandeslopande av bostadsförmån som underlag för beräkning av egenavgifter avslå motionen 1978/79:257, 12. beträffandeplan för lika folkpensionsförmäner oberoende av civilstånd avslå moiionen 1978/79:2549. 1. beträffandeavgifter för försäkringen för tilläggspension av () och () som ansett all ulskotlei under 1 bort hemslälla allriksdagen skulle med bifall lill moiionen 1978/79:2551, yrkandet l,och medanledning av motionen 1978/79:2548 i motsvarande del samt med avslag påproposiiionen 1978/79:202 i motsvarandedel anla av reservanterna framlagtförslag lill lag om procentsats för uttag av avgift lillförsäkringen för tilläggspension, 2. belräffande avgifter förarbelsskadeförsäkringen av () och () som ansett att utskottet under 2 bort hemslälla atl skulle med bifall till motionen1978/79:2551, yrkandei 2, och med anledning av propositionen i motsvarande delsamt med avslag på moiionen 1978/79:2548 i motsvarande del anla avreservanlerna framlagt förslag till lag om procentsats för uttag av avgiftunder till arbetsskadeförsäkringen. 3.beträffande utvidgning av underlaget för beräkning av arbetsgivaravgifter m.m. (såvitt avsåg bilförmån) av () och ()som ansett dels all utskottet under 4bort hemställa atlriksdagen skulle med bifall lill motionen 1978/79:2548 i motsvarande del ochmoiionen 1978/79:2551, yrkandet 4, och med anledning av propositionen imotsvarande del samt med avslag pä moiionen 1978/79:1810 i motsvarande del a) delsavslå förslagel till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring såvitt avsåg 3 kap. 2 §, delsanta ingressen lill lagförslaget med den ändring som föranleddes härav och avutskottets hemslällan under mom. 3, delsanta 11 kap. 2 § och 19 kap. I § lagförslaget med den ändringen atl ordet"bil" skulle utgå ur lagrummen, b) delsavslå förslaget lill lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring såviu avsäg 3 § förslå stycket och 4 §, dels anta ingressen lilllagförslaget med den ändring som föranleddes härav, dels anta lagförslagetsåvitt avsåg 3 § tredje stycket, c) delsavslå förslagel till lagom ändring i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m., såvitt avsåg 4 §, dels anla ingressen tilllagförslaget med den ändring som föranleddes härav, dels anta lagförslagetsåviu avsåg 2 §, d) avslå de ipropositionen under 7-14 upptagna lagförslagen, delsatl utskottet under 5 - under förutsättning av bifall till reservanternashemslällan under 4 - bort hemställa atlriksdagen skulle belräffande ikraftträdandet av utvidgningen av underiaget förberäkning av arbetsgivaravgifter m. m. med bifall lill propositionen imotsvarande del och med avslag på motionen 1978/79:1810 i motsvarande del anlaövergångsbestämmelserna i de under mom. 4 a>-c) ovan nämnda lagförslagen. Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. 4.beträffande ikraftträdandet av utvidgningen av underlaget för beräkning avarbetsgivaravgifter m. m. (såvitt avsåg bilförmän) av , , , , , ochLars-Åke (samtliga s) som ansett att utskottet under 5 bort hemställa allriksdagen skulle med bifall till moiionen 1978/79:1810 i motsvarande del ochmed anledning av propositionen i motsvarande del anla a) övergångsbestämmelserna lillförslagel lill lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring i denlydelse reservanterna föreslagit, innebärande all lagen skulle träda i kraftsåviu avsåg 11 kap. 2 § första slyckel i)och m)och 19 kap. 1 § sista stycketden och i övrigt , b) övergångsbestämmelserna tillförslaget lill lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning avpensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring i denlydelse reservanterna föreslagit, innebärande atl lagen skulle träda i kraftsåvitt avsåg första stycket och 4 § Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. den1 och i övrigt och alt lagen skulle tillämpasförsta gången vid bestämmande av pensionsgrundande inkomst för är 1979, c) övergångsbestämmelsernatill förslagel till lag om ändring i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. i den lydelse reservanterna föreslagit, innebärande atl lagen skulle träda i kraft såvitt avsåg 4 § och i övrigt , d) övergångsbestämmelsernatill de under mom. 3 d-k angivna lagförsla gen i den lydelse reservanlerna föreslagit, innebärande att lagen skulle trädai kraft , 5. beträffande befrielse frän arbetsgivaravgifterför vissa arbetstagare av ()och () somansett alt utskottet under 6 bort hemslälla allriksdagen skulle med bifall lill motionen 1978/79:1230 som sin mening geregeringen till känna vad reservanterna anfört. Tillbetänkandet hade fogats elt särskilt yttrande av , ,, , , och Lars-ÅkeLarsson (samtliga s). lade fram en utredning medalternativa förslag om en nödvändig förstärkning av avgifterna till ATP för allinte AP-fonden pä sikt skall tömmas. Riksförsäkringsverketsutredning visade alt utan en höjning av avgifterna är vi framme viden situation, då arbetsgivarnas avgifter med nuvarande avgiftsuttag inle längreräcker lill för alt betala pensionerna. Vi skulle då fä lov all börja användafondräntan för all klara pensionsulbelal-ningarna, och skulle manfl lov atl ge sig pä fondkapitalet. Beräkningar visade atl fonden då skullevara förbrukad om . Redanunder vårriksdagen i fiol våren proposition i avgiftsfrågan anmäld. Som i så många andra viktiga frågor var den Fälldinska regeringen äveni denna fråga handlingsförlamad. Borgerligheten kan nu inte längre fty frånverkligheten. Folkpartiregeringen har fått lov alt lägga fram förslaget om enavgiftshöjning. Man har därvid stannat vid riksförsäkringsverketslägrealiernativ,som innebären höjning av avgifterna från nuvarande med0,25 96 åriigen fram lill 1984, då avgiften skall vara uppe i 13 96. Detbetänkande som föreligger frän socialförsäkringsutskoitei behandlar såledesen för de äldres trygghet utomordentligt viktig fråga. Vi har i eu särskiltyttrande lill betänkandet understrukit alt gjorda utfästelser lill de äldremåsie hållas. Det llr inte råda någon som helst tvekan pä den punkten. Detbrukar på borgerligt håll ofta talas om all vårt svenska välfärdssamhällebyggts upp under stor enighet. Hur det förhöll sig med enigheten då det gällde ställningstagandet lids största sociala trygghetsreform kan det finnas särskild anledning atterinra om denna vår, då vi kan fira 20-årsminnet av beslul omATP-reformens genomförande. För borgerligheten kan det knappast vara någotminnesrikt Jubileum med hänsyn lill den kamp man förde mot ATP-reformen. Fördet svenska folkel ar del däremol en milsiolpe i tryggheispolilikens historiasom är värd all minnas. 1är passerar vi en annan viktig milstolpe i anslutning lill ATP-reformen. 1979är nämligen det historiska årtal då ATP kan ge fullålderspension. Man skall emellertid komma ihåg att de gynnsamma övergångsreglernaför varje är betytt mycket för de äldre generationerna. Härtill kommer atlpensionssystemet i princip varit i full funktion från bönan för dem som uppbärförtids- och familjepension. Det innebär alt det för änkor, barn ochförtidspensionärer skapats en lidigare okänd trygghet. Låtmig i detla sammanhang erinra om att utbetalas närmare 15 miljarder kronortill över 1,2 miljoner ATP-pensionärer. Stridenom ATP gällde en stor social och ekonomisk rättvisefråga - rätten lill enallmän lagfäst tilläggspension. Men striden gällde också frågan om vem somskulle äga infiytande och bestämmanderätt över pensionssystemet, dessfondbildning och utveckling. Det gällde om privatintressena ellersamhällsintressena skulle fl avgöra utformningen av ATP-sysiemei. Denvåldsamma kampanj som de borgeriiga partierna då förde med det privatanäringslivets aktiva stöd mol ATP var avslöjande. Framförallt värdet den allmännapensionsfonden som blev utgångspunkten för angreppen. Den utmålades som detslora hotet mol framtiden. Spöklikt påminner kampanjen mol AP-fonden för 20 årsedan om dagens kampanj mot löntagarfonder. Var skulle vi stått utan delgemensamma sparande som AP-fonden inneburit? I själva verket blev AP-fondengrunden för 1 miljon nya bostäder pä , för skolor, för daghem, sjukhusoch annan service, som i olika avseenden varit av grundläggandebetydelse för välfiirdssamhälleis utbyggnad. Av särskild betydelse harAP-fonden varit för näringslivet, inle minst för de mindre och medelstoraföretagen. AP-fonden uppgår lill . Tar man delav allmänna pensionsfondens årsredogörelser finner man klara belägg för vilkenavgörande betydelse AP-fonden spelat då del gällt att bygga ut såväl denindustriella som den offentliga verksamheten. Menlägel har radikalt förändrats under de snart tre årens borgerligaregeringsinnehav. Med etl budgetunderskott som snart är uppe i 50 miljarderkronor blir hotet mot vår sociala trygghet en realitet. Denfinanspolitik de borgerliga regeringarna fört har medfört att det gemensammasparandel raserats. I stället har utvecklingen medfört ell kraftigt ökat privatsparande, främst hos de större förelagen och bankerna. Med andra ord har detskett en väldig omfördelning, en kapitalöverföring till förmån för de privatakapitalägarna. Mellan1976 och 1979 har den offentliga sektorns andel av del totala brultosparandetminskal från 30 lill 6 96. har företagens andel av sparandetökat från 26 till 46 96. En ledande affärstidning - Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. Avgiftsuttagettill försäkringen för tilläggspension, m. m. Affärsvärlden -kommenterar detta på följande säll i nr 1979: "De väldiga ställigabudgetunderskotten är ett tecken på djupgående förändringar i svensk ekonomi.De borgerliga håller på atl vinna tillbaka vad striden egentligen stod om iATP-frågan." Vihar i vårt särskilda yttrande undersirukil all del är nödvändigt all inleda enutveckling som innebär en förstärkning av det offentliga sparandet. Denekonomiska politiken måste läggas om för all del sociala reformarbetet skallvila på fast och säker grund. Med etl underskott i statens budget som ärmångdubbelt slörre än sparandet i AP-fonden, så finns det sannerligen anledningalt känna oro för framtiden. AP-fondentillkom föratt vara en buffert och en uOämnande faktor då del gälldeförskjutningar i ålderssammansättningen och för atl klara pensionsutbetalningarnaäven vid konjunkturnedgångar och andra störningar. Inte minst , när antaletATP-pensionärer växer för varje är och de enskildas pensioner blir större, ärdet av avgörande betydelse all AP-fonden kan hällas intakt. Delär därför nödvändigt att avgifterna höjs. Till den av riksförsäkringsverketföreslagna höjningen säger arbetsgivarna nej. Man förklarar sig vilja väntalill 1984. Konsekvenserna av alt inte nu företa en höjning av avgifterna harJag redan redovisat. Atl nu säger nej till en angelägen höjning avavgifterna överraskar inle. Man har detta är sagt nej i praktiskt tagel varjeavgiftsfråga hiuills, bl. a. till den nödvändiga höjningen av avgiften tilldelpensioneringen. Allt fier företrädare för de borgeriiga och arbetsgivarnaangriper nu den sociala tryggheten. Det hindrar inte att man sedan talar om altvälfärdssamhället byggts upp i stor enighet - hur illa detla än skorrar.Vakthållningen kring ATP är sannerligen lika viktig som lidigare! Delär inte min uppgift, herr lalman, atl gå in på de övriga frågor somsocialförsäkringsutskottets betänkande behandlar. Lät mig emellertid understrykaalt den föreslagna höjningen av avgiften lill arbetsskadeförsäkringen ärnödvändig för att inte arbetsskadefonden skall förbrukas. Även här möter vi ensocial irygghetsreform av stor betydelse, som vi måste slå vakl om. Sombekant föreslog företagsskalteberedningen att förmånen atl för privat bruk fldisponera en arbetsgivaren tillhörig eller av honom förhyrd bil skallinberäknas i underiaget för uttag av arbetsgivaravgifter. Vidare föreslogs attbilförmånen skulle beaktas vid beräkning av pensionsgrundande inkomst till ATPoch vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst. Redanunder den allmänna motionstiden vid föregående väckte vi frånsocialdemokratiskt häll en motion i denna fråga. Moiionen avslogs av riksdagensborgerliga majoritet under hänvisning till att ett regerings förs lag i fråganvar alt vänta . Något sådant förslag förelades aldrig underföregående år. Regeringens handlings förlamning var uppenbar även dä detgällde denna fråga. Under den allmänna motionstiden vid innevarande riksmötehar vi därför väckt en ny motion i frågan. Nuhar regeringen kommit till samma slutsats som vi anfört i våra motioner ochsett sig föranlåten atl lägga fram förslag pä grundval av På grund av den länga fördröjningen av detla ärende är delangelägel all de nya bestämmelserna träder i kraft . Vi hari andra sammanhang föreslagit belydande besparingar i regeringensulgiftsförslag och en rad inkomstförstärkningar i syfte atl komma lill rättamed del växande budgeiunderskollel. Den utvidgning vi föreslagit av underlagetför beräkning av arbetsgivaravgifterna ingår i våra förslag lillinkomstökningar för budgelårel 1979/80 och beräknas leda lill en ökning avstatsinkomsterna med 450 milj. kr. 1 reservation nr 4 har viföreslagit all bestämmelserna skall träda i kraft vid ingången av budgetåret1979/80. Även de nya reglerna på förmånssidan bör träda i kraft den 1 juli1979. Jag ber därför au få yrka bifall till reservationen. På övriga punkterber Jag att få yrka bifall lill socialförsäkringsutskoltels hemslällan ibelänkandet nr 25. Del betänkande som nu behandlar gäller framför allt frågan omatl trygga ATP-sysiemels framtida utveckling och därmed skapa garantier för atlinle underiaget för pensionerna urholkas.