prot · G209156 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag har behovav att tala om varför jag nämnde detta -attdei inle enbart var på grund av OlleAulins anförande utan också därför alt jag anser atl statsministern själv harbidragit till vissa missuppfattningar som Jag tyckte mig skymta i . I en intervju i Le Monde, en intervju avingen mindre än Le Mondes chefredaktör - tidningen ochchefredaktören brukar anses tämligen pålitliga -finns del uttalanden som ärganska kategoriska. Jag avser inte bara del som jag citerade om de enormakonsekvenserna av all avstå från kärnkraft utan också uttalanden avstatsministern som något förvånar mig, där han redan nu säger atl regeringenoch kommer all gå in för all det nuvarande tolvreaktorsprogrammeiskall fullföljas. Det är sagt på elt sä kategoriskt sätt alt Jag är litetförvånad över alt statsministern kan uttala det innan ens utredningarna somföranletls av olyckan i är färdiga. Hans uttalanden om dekatastrofala verkningarna av avveckling av kärnkraft görs också innan ens denkommission är tillsalt som skulle utreda effekterna av avvecklingsalternalivet! Jagdelar statsministerns tro att del kommer alt betyda slora uppoffringar om vitvingas avslå från kärnkraften, och Jag hoppas sannerligen alt inteHarrisburgulredningarna skall leda lill del resultatet, men det är en annansak. Men här tycks ha uppställ elt missförstånd - kanske till följd avintervjun i Le Monde - som det var bra all få undanröjt genom energiministernsklara uttalanden. Tillsist, återigen frågan om olja, priser och ekonomi. Det är alldeles uppenbartatl regeringen har gjort allt den kan för att hålla nere priserna, slå emot deinternationella prishöjningarna. Elt tungt vägande motiv för er har varil attdet inte skall bli sådana prishöjningar i - som senare slår igenom pådet allmänna index - atl de utlöser infiationsspärren i avtalen påarbetsmarknaden, så att de rivs upp och leder till nya förhandingar. Del är ettbegripligt motiv i och för sig, även om Jag lycker alt ni våldsamt haröverbetonai dess betydelse - med tråkiga följder för beredskapslagringen avolja osv. Siktet har varil för snävt inställt på . Dessuto.mundrar jag: Tror ni ens själva att ni kommer atl lyckas med detla? Kommer interedan de prishöjningar ni har medgivit au leda till att avtalen kommer atl löpaul och att de förhandlingar som inleds kan starta med konfliktom detta passar någondera sidan i arbetsmarknadsförhandlingarna? Omåtgärder för att trygga tillgången på olja AXEL (): Den härdebalten häri mycket stor ulslräckning stått emellan statsrådoch f d. statsråd; exklusivt skulle man kunna säga nuvarande och f d.handelsministrar. Om Jag som vanlig riksdagsledamot hoppar in i denna debatt,som jag avlyssnat, och kanske också i någon mån skulle agera domare,konstaterar jag atl en f d. handelsminister i en myckel långlivad regeringstarkt kritiserar en ny regering med en ny handelsminister. I och för sig harnaturligtvis varje regering det yttersta ansvaret den verkar-jagvill inle på .något säll frila regeringen från del -men jag kan ändå inte låtabli alt förvåna mig litet över engagemang och framför allt hansbeklagande av bristen på insyn i vad som händer och sker, avsaknaden avaktuellt material, utredningskansli etc. Det är klart att detta känns besvärandeefter del atl hans parti har innehaft regeringsmakten i vårt land så . Omåtgärder för att trygga tillgången på olja mendet är någonting som oppositionen alltid fått leva med -och det får väl CarlLidbom också lära sig att göra. Jagtror inle atl skall tro alt han enbart kan ta poänger på delta - vihade Ju faktiskt även under regeringslid en oljekris, då vi t. o.m. hade ransoneringar och inte så litet improvisationer. Man kan med fulltberättigande ställa frågan lill och den dåvarande socialdemokratiskaregeringen: Varför var man inte sä förutseende den gången att man lagrade upp tillräckligtmed olja då oljan var fantastisk billig? Den egentligalagringsrushen kom inte förrän oljan stigit i pris, och då fick mani. o. m. taul en extra avgift föratt klara av lagringen. Litet mindre av fördomsfrihetskulle kanske ha varit på sin plats. var naturligtvis inte föratt säga delta som jag gick upp i debatten, utandet var närmast för att understryka del som sade om lantbruketsbehov av olja. Med den kännedom Jag har om lantbrukels förhållanden villjagframhålla alt situationen faktiskt är prekär f n.,och man kan förutse - medhänsyn lill det sena vårbruket och den förmodan delta leder till, atl ocksåhöstbruket blir sent - au oljebehovet kanske t. o. m. blir störte än normalt.Jag förutsätter därför att den uppvaktning som gjorts av och de synpunkter som därvid anförts kommer att beaktas. Detfinns en annan sak som jag mycket gärna vill ta upp i sammanhanget. Måhändaligger den litet grand vid sidan om, men ändå. Handelsministern sade att en avanledningarna till återhållsamheten vad gällde prishöjningarna värdetförhållandet atl vi haren indexklausul i löneavtalet, som kan lösas ul. Vi äralla medvetna om del, och det vill vi helst undvika. Det hör kanske närmasttill den ekonomiska debatten hur vi hanterar de frågorna, men Jag kan inteunderlåta att i det här sammanhanget ställa frågan: Kan det vara möjligt i dellänga loppet att skriva in indexklausuler som innebär, för oss som enskildamänniskor, att om exempelvis oljan stiger, skall vi ha kompensation för detta?Det är enligt mitt förmenande helt orimligt. Vår höga levnadsstandard lidigarehar i mycket hög grad berott på alt vi kunnat importera billig energi, i förstahand olja. Det finns de som påstått-och del ligger väl mycket sanning i detta -all vi faktiskt orättmätigt har höjt vår levnadsstandard Jusl med hjälp avdenna billiga energi. De fördelarna har vi levat med ganska länge, ocheffekterna blev t. o. m. atl vi inle log hand om våra egna resurser i form avbränsle och råvaror. De fick ligga och ruttna i skogen. Det var inte lönsamtalt ta vara på dem. Man kan således slå fast att det låga oljeprisethitlilldags har höjt vår levnadsstandard ganska avsevärt. Nuär vi i den omvända situationen, och oljan stiger i pris. Då säger man: Omoljan stiger skall vi kompensera oss för alt kunna hålla samma levnadsstandard.Jag ställer frågan till både nuvarande och f d. statsråd: det möjligt föross i vårt land att leva efter de reglerna? Jag frågar mig: Vilket företag kanbetala högre löner därför att oljan stiger i pris? Kanstaten kompensera oss som enskilda individer därför atl oljan stiger i pris?Naturligtvis inle. - Det finns ingen annan möjlighet än att inregistrera attvår levnadsstandard sjunker i takt med atl oljepriser stiger. naturligtvis varitförhållandet alltsedan oljepriset bonade röra på sig från den exceptionelltlåga nivå där det tidigare låg. Detär närmast detjag har velat säga iden härdebalten. Jagskall inle vidga densammautöver detta, ehuru det kanske skulle finnas anledning lill det. Det skulleockså vara intressant med anledning av vad sade, delvis riktat lillcentern och . Tiden tillåter det dock inte. Låt mig bara lill slutkonstalera all från såväl som socialdemokraterna närmast anförtsalt i fråga om kärnkraften har man ingen uppfattning. Omåtgärder för att trygga tillgången på olja Axel har frågat mig vad regeringen kan göra för att selill att Jordbruket för de drivmedel del behöver. Jag kan bara säga än en gängatl efter det atl delegationen från LRF uppvaktat jordbruksministernoch mig, uppdrog vi åt oljeförsörjningsdelegationen atl utreda frågan ochskyndsamt lägga fram förslag lill regeringen om hur denna fråga skall lösas förjordbruket. Jag utgår alltså från all den kommeratt lösas, och Jag tror alt vipå den punkten har anledning att hysa förhoppningar atl så skall ske. Däremotkan Jag inte säga hur problemen kommer att lösas. Vi inväntar ell förslagfrån delegalionens sida innan vi lar ställning. Del är alldeles uppenbart allJordbruket inte kan vara ulan drivmedel - del inser regeringen alldelestydligl. Sedanvill jag säga att Jag lycker atl Axel hade en intressant synpunktbelräffande konstruktionen av avtal mellan arbetsmarknadens parter. Om manskriver in en klausul om en viss högsta acceptabla inflation för atl avtaleninle skall behöva omförhandlas, frågade han, måste man inte då la hänsyn inågon mån till att vissa prisförändringar inträffar helt oberoende av vad arbetsmarknadensparter vidtar för åtgärder, vad regeringen och andra myndigheter vidtar föråtgärder? I vilken mån, undrade han, skall sädana prishöjningar spela en rollnär del gäller motiv för omförhandlingar? Jagkan nämna all delegationen för oljeförsörining har haft överiäggningar medarbetsmarknadens parter och informerat om sin syn. Vid del tillfället framkominte någonting som tydde på all arbetsmarknadens parter skulle känna attprishöjningar förorsakade av händelser som de i skulle spela mindre rollför avtalskonstruktionen än prishöjningar som l.ex. beror på löneglidning ellerandra sädana förhållanden. Det vore värdefullt om man, inför kommandeavtalsrörelser, kunde fö en diskussion lill stånd om de frågorna - i principefter de linjer som Axel drog upp. Vi måsle nu lära oss alt levamed mycket högre energikostnader än vi varil vana vid. TillCari vill jag slutligen bara säga att det är regeringens fortsattaambition att hålla prisutvecklingen pä den nivå som är inskriven i avtaletmellan arbetsmarknadens parter. Det är vår förhoppning att kunna klara delta. 15Riksdagens protokoll 1978/79:154-156 Om provningen av utländska stridsflygplan i AXEL (): Jag lackar handelsministern för hans uttalande vad gäller lantbruketsoljeförsörjning. Jag tolkar det sä atl även om det skulle vara besvärligheternär dei gäller att tillgodose alla behov, så kommer man au prioritera dettaområde. FårJag bara ytterligare säga alt jag för min del hell enkelt anser det nödvändigtmed hänsyn till den ekonomiska politiken att man i kommande avtal exkluderar deprishöjningar varöver vi inle kan råda. I annat fall kör vi ohjälpligt fast iinflationskarusellen. CARLLIDBOM (s): Jag skall inle föriänga denna debatt som redan har pågått länge nog,men jag måsle fö fråga handelsministern om jag hörde räll eller fel. Kritiseradehandelsministern arbetsmarknadens parter för deras avtal, för atl de skriverinflalionsklausuler som låter avtalen löpa ul även om prisstegringarna berorpä sådana händelser som revolutionen i ? Eller värdet somjag hörde frånhandelsministern något slags uttolkning av vad avtalen innebär? Idet ena lika väl som i det andra fallet blir Jag alldeles enormt häpen om Jaghör all handelsministern anlingen kritiserar arbetsmarknadsparternas avtalskonstruktionereller också ger sig pä alt försöka göra en mer eller mindre auktoritativuttolkning av vad avtalen innebär. Men Jag hoppas att Jag hörde totalt fel. frågade mig om han hörde fel. Ja, hörde fel. Överläggningen varhärmed sluiad. § 6 Om provningen avutländska stridsflygplan i Försvarsministern erhöll ordet för altbesvara (vpk) anmälda fråga, 1978/79:544, ochanförde: har frågat, med hänvisning till en tidningsuppgift omatl flygplan ur NATO:s flygstridskrafter provats i , om sådanaövningar är förenliga med den svenska neutraliteten och vilka ålgärder Jagavser all vidtaga med anledning av del inträffade. Somjag redan lidigare haft lillfölle alt meddela i denna kammare genomförs eftertillstånd av regeringen vissa prov med utländsk försvarsmateriel på bl. Dessutom har, som Jag också meddelat i kammaren, vissaprov ägt rum pä civil flygplats med flygplan och helikoptrar. Dessa häravsvenska myndigheter betraktats som civila, och ärendet har behandlats enligt deregler som gäller i sådana fall. Frågan om huruvida ettluftfartyg skall betraktas som slatsluftfarlyg eller civilt luftfartyg avgörsfrän föll till fall. Del kan inte uteslutas att luftfartyg har betraktats somcivila faslän de rälleligen borde ha behandlals enligt de regler som gäller försiatsluftfartyg. I sä fall krävs regeringens tillstånd för tillträde lillsvenskt territorium. Enligt min mening bör även fall där osäkerhet råderbehandlas av regeringen, och jag avser all låla undersöka om någotförtydligande av gällande bestämmelser kan anses vara påkallat. Enligtmin uppfattning kan de genomförda proven inte anses innebära några problem urneutralitetssynpunkt. OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Jag lackar försvarsministern för svarel på min fråga - som vanligt ärdel tyvärr inte tillfredsställande. Falletsom det gäller är det som har refererats i tidningen sedermera har gått ul i andra massmedia, bl. Det gällde alltså altflygplan som bevisligen ingår i NATO:s stridsflygkrafter, nämligen dettysk-franska skol- och attackflygplanel Alpha-Jei, har testats i Kimnaåtminstone . Det är del fall det är fråga om den härgången. Dettaär nu ingen engångsföreteelse, ulan upprepade sådana här fall har förekommitunderefterkrigstiden. Senast påtalades ell sådani häri 1976 av vårtparti. Del gällde den gången norska NATO-officerare som hade deltagit iulbildning vid robotbasen i . Inle heller del var någol nyll. har officerare ur NATO - företrädesvis danskar och norrmän-deltagit i utbildning exempelvis vid försvarshögskolan. De har deltagit iutbildning och övningar och besökt lopphemliga svenska försvarsanläggningarsom det för svenska medborgare är näst intill omöjligt all komma in i. Försvarsministernsuppfattning att detta inte är något problem och att det inte på något sättskulle påverka det svenska neutralitetsbegreppel är, om den nu är medveteneller inte, ganska naiv. Det måste uppfattas som ett avsteg frånneulraliletsprincipen, om under åratal personal, materiel och annat ständigtoch Jämt ställs till förfogande för länder från del ena maktblocket och om deständigt får tillträde lill svenska försvarsanläggningar för tester ochulbildning. I del TT-meddelande som gick ut i samband med det senaste fallet påtalasockså atl sådant har förekommit , och detla har indirekt medgivitsockså av försvarsministern i svaret. Del är klart att synen påvar neutralitetkommeratt påverkas, om vi på något sätt skulle komma all betraktas som NATO:sföriängda arm. Jag tycker nog att min fråga kvarslår obesvarad avförsvarsministern i del här avseendet. Det sägs vidare i detTT-meddelande jag åberopade: "Det brittiska företaget , somtillverkar helikoptrar, planerar att kommande vinter sända omkring 30 personerlill för all genomföra tester under drygt tre månader.Teslerna gäller delar lill en ny helikopter, som planeras att bli NATO:s helikopter . "Jag vill fråga försvarsministern hur regeringen ställer sig lill detta. Omprovningen av utländska stridsflygplan i Om provningen av utländska stridsflygplan i tillstånd att lämnas ellerhar det lämnats? Hur kommer regeringen alt agera i det här fallet? frågar mig om det inle är så all del ständigt ochJämt pågår NATO-försök med flygplansmateriel i vårt land. Det ger mig anledningall mera i detalj beröra vad del är som egentligen har försiggått uppe iNorrbollen. Fördet första har vi sålt svenska flygplan lill och . Del är dåsannerligen rimligt alt vi hjälper dessa länder när del gäller vissa prov medflygplanen som de velat göra i . Vi har också ett samarbete med Schweizbeträffande robotutvecklingen. Det är dä naturligt att vi står för övningsmöjligheternanär del gäller dessa robolar, eftersom man i har svårt att ordnasådana. Jag tycker inte atl något av detta kan sägas vara skumraskaf-förer, fördessa ålgärder har vi vidtagit alldeles öppet. Fördet andra har vi ett samarbete med och som innebär atl vi frånflygsäkerhelssynpunkt utbyter landningar på varandras flygplatser. Del gör vilör all minska antalet olyckor i fredslid, och del lyckerjag är etlbehjärlansvärl ändamål. Del är alltså inle alls fråga om besök pä lopphemligabefästningar, som säger. Fördeltredje har det varil fråga om besök i av helikoptrar av typ Dophinoch av transportplan av typ Transall. Det var omöjligt för våra myndigheterattveta atl dessa helikoptrar senare skulle kunna användas för militära ändamål.När de kom hit var de obeväpnade, och det är då inte särskilt lätt atl skiljahelikopter från helikopter. Fördet fjärde har rätt i atl det fall som gäller Alpha-Jetplaneisom 1975 och 1976 besökte borde ha prövats av regeringen. Jag har ikammaren sagt atl vi skall vidta åtgärder för atl säkerställa all ensådan prövning i framliden kommer lill stånd och det är en ståndpunkt som Jagäven i fortsättningen kommer att inla. (vpk): Del är naturligtvis all right om man har sålt svenskt materiel ochdenna materiel testas i samband med försäljningen. Men något sådant är del intefråga om i del fall som påtalats. Här är del faktiskt som försvarsministernåterigen harsagt fråga om ett flygplan som är tillverkat nere på kontinentenoch som är avsett alt ingå i NATO:s flygstridskrafter och som har testats. Jaglycker att del är bra att försvarsministern säger att saken skall undersökas.Det är en riktig slutsats som vi hälsar med tillfredsställelse. NärdetgällerNATO:sflygstridskrafieri är del fråga om upprepade affärer. Detär inte så enkell som försvarsministern gör gällande, dä han säger atl det ärfråga om elt svensk-norskt avtal som gäller flygsäkerhetsfrågor osv. ochDanmark är medlemmar i , de ingår i NATO:s stridskrafter, och på olika sättär de bundna lill NATO. När det gäller personal är det inle heller så enkeltsom försvarsministern vill göra gällande när han säger att det inle harförekommit några besök. Norska och danska officerare har under åratal deltagit i kursernapå försvarshögskolan. De har fått följa den utbildningen, de har precis som desvenska eleverna också fått vara med vid övningar inne i hemliga anläggningaroch vid andra sådana tillfällen. Det är alltså en fråga som man inte sä lättkommer undan. Säsäger försvarsministern alt det närdet gäller helikoptrar och annat inte är sålätt atl skilja på civil och militär materiel. Men dä fordras också alt man ärmycket negaliv och konsekvent innan tillstånd beviljas för sådana här tester,så alt man inte låter militära flygplan och helikoptrar testas under förevändningenatt de är civila. Jaghar fortfarande inle fält svar på min fråga om hur regeringen ställer sig tillTT:s meddelande om att helikoptrar skall testas i . Omprovningen av utländska stridsflygplan i Beträffande den sista frågan kan sägas atl regeringen kommer att taställning till denna propå när den kommer regeringen lill banda. Så har ännuicke skett, men när den kommer skall vi ta ställning med beaktande av desynpunkter som framförts här. Närdet gäller utbytet av försvarshögskoleelever mellan , och Sverigevill Jag säga atl del försiggått mycket . Jag tycker inte att det finnsanledning atl säga alt detla äventyrar vår neutralitet. Topphemliga besök görsinte av försvarshögskolan. Däremol besöker den en del mindre hemligaanläggningar. Vidarevill jag i fråga om flygsäkerhelssamarbeiet med och påpeka förOswald all del också är ell svenskt intresse att våra flygplan idåligt väder och under besväriiga förhållanden kan landa i dessa länder, så attvi därigenom undviker olyckor. Närdet gäller Alpha-Jet-historien i KirunaharOswald ochjag i grund och bollen samma uppfattning. Jag hardärvidlag utlovat åtgärder för att en sådan episod skall komma till regeringenskännedom, om den blir aktuell igen. (vpk): Det är självklart att det också för är bra med deltaflygsamarbele, men man kan ändå inle komma ifrån att det har förekommitupprepade sådana här affärer , där det alltid varil NATO:spersonal, NATO:s flygmateriel och annat som har dykt upp i debatterna.Speciellt har detta gällt robotbasen , som givetvis är unik i ochdärför ett eftertraktat studieobjekt av olika länders militära etablissemang.Det är härvidlag också fråga om klimatet, därför att man vid denna bas harmöjlighet att under svåra förhållanden kunna genomföra tester. Det är alltså enunik anläggning som har, och del kräver att vi är mycket restriktiva ochnoga innan vi ger tillstånd till utländsk militär att prova flygmateriel däruppe. Dettager mig slutligen anledning atl påpeka det skrivsätt som förekommer ifrågesvaret, där det talas om civilt luftfartyg och slatsluftfarlyg. Del ärsådana förskönande omskrivningar som inle borde få förekomma. Omändrat datum i vissa fall för inryckning till värnpliktsutbildning fråga om civilflygplaneller militära flygplan, och någol annat nonsens borde icke fö förekomma. När det gäller flygplan ger jag räll i att del iregel snabbi gäratt identifiera om det är fråga om civila eller militäraflygplan. Men beträffande helikoptrar är det inte lika lätt, och del varorsaken lill att en helikopter prövats i . F.ö. vill Jag bara än en gång påpeka att jag inte anser alt något oegeniligtförekommit i . Vad man kan kritisera är detmilitära flygplan, visserligen obeväpnat, som besökte . Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om ändrat datum i vissa fall för inryckning till värnpliktsutbildning Försvarsministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1978/79:560, ochanförde: Y-lva har frågat om Jag är beredd all medverka till alländra inryckningsdatum för värnpliktiga, så all pojkarna i gymnasieskolan kandelta i skolavslutningen. Devärnpliktiga som frågan närmast berör är värnpliktiga inom armén som är ullagnaför utbildning lill befallning för befäl och lill vissa befattningar förmeniga. Dessa värnpliktiga utgör drygt 15 96 av den lolala grundutbildningskontingenten.Om tidpunkten för inryckning senareläggs, vilket åsyftar, måsteockså utryckningsiidpunkien senareläggas. För värnpliktiga, som tjänstgör 15månader och som avser alt fortsälta med sina studier, kommer härvidutryckningsiidpunkien atl kollidera med tidpunkten för påbörjandet aveftergymnasiala studier. Förändringav in- och utryckningstider för en kategori värnpliktiga påverkar f ö. ocksågrundutbildningens tidsmässiga inpassning för övriga kategorier värnpliktigainom armén. Dagför skolavslutning kan vidare variera eftersom den fastställs lokalt av resp.skolstyrelse. För all lösa problemet har chefen för arménföreskrivit att förbandschef skall främst genom kollektiv omfördelning avövningstid frilägga dag för atl göra del möjligt för värnpliktiga atl delta ihögtidlighet i samband med skolavslutning. De värnpliktiga för således ansökaom tjänstledighet för skolavslutning och efter vad jag har låtit inhämta gesockså sådan tjänstledighet regelmässigt. Jag vill lacka försvarsministern för svaret på min fråga. Tyvärrinnebär del inle atl någon förbättring är atl vänta. Jag vill dock något kommentera de argument somförsvarsministern åberopar. Depojkar som berörs utgör alltså av en årsklass, dvs. ungefär 9 000personer. Dessa pojkar skulle få problem med starten av sina eftergymnasialastudier om den militära utbildningen bökade . Här vill jag fråga försvarsministern:Hur löser man delta problem för de ca 1 000 ungdomar som har envärnpliktstjänstgöring på mellan 16 och ? Vidaresäger försvarsministern alt förändringen av in- och ulryckningsti-der för enkategori värnpliktiga förändrar tidpunkten för andra kategorier värnpliktiga.Det är naturiigt all så sker, men eftersom övriga värnpliktiga har mellan 7,5och 11 månaders ulbildning skulle en förskjutning med drygt inte spelanågon avgörande roll för vare sig studier eller arbetsliv. 1svaret sägs alt dag för skolavslutning kan variera lokall. Det är alldelesriktigt, men det rör sig endast om en variation på . Ominryckningsdatum fastställs till exempelvis skulle de lokalaskillnaderna läckas. Denpermission som alla regelmässigt får för alt hämta ut betyget ärfaktiskt inte särskilt adekvat i sammanhanget. Alla vet vid det här lagetvilket betyg de får. Den avslutning som är viktig ur social synpunkt inträffari allmänhet dä man barett flertal gemensamma arrangemangbåde på daglid och på kvällstid. SomJag sagt borde man kunna lösa problemet pä samma sätt som man löserproblemen för dem som redan har en längre utbildningstid än 15 månader. Ärförsvarsministern beredd atl medverka till detta? Omändrat datum i vissa faliför inryckning till värnpliktsutbildning Enligt vad Jag har inhämtat för kommer samtliga skolor i landet- med undanlag av skolorna i och - atl haexamensdag . I praktiken innebär detta atl de värnpliktiga blirlediga frän värnpliktstjänstgöring .