prot · G20997 · 1978-12-31 00:00:00 — Att kommunerna har dessa möjligheler formelllär väl ingentingatl bestrida, men har de verkliga möjligheler att bygga detta kollektivaboende? Del måste väl ändå medge alt de inte har. Dehar alltså inte de ekonomiska föruisältningarna. Då pressar de ekonomiskainiressena på kommunerna all vidla åtgärder ändå. Och framför allt är del, somjag känner till frän en kommun i mitt hemlän, borgerliga politiker som tillåterdenna privaia bebyggelse och beslutar om den. Del är alltså fråga om kommunernakan fö ekonomiska möjligheler att bygga ut della kollektivt ägda boende förrekreation, och dä måste de ha pengar av slalsmaklerna. Men man kan väl inle iavvaklan på del sitta och låla dessa spekulalionsinlressen häria fritt Ärdetinle dags förelt stopp? Och det villjag fråga : Är det inle dagsatt stoppa de inlressen som utnyttjar kommunerna? Borde inte gä in,som vi föreslår i försia punkien i vär motion, och stoppa den forlsällaexploateringen så all det blir en annan planering? KJELLMATTSSON (c): Jag vill bara konstatera att när del gäller anslagsfrågor av denkaraktär som nu lalar om, så finns del olika förslag frånskilda partier, och de behandlas av jordbruks-, närings- och kulluruiskottenoch ålerkommer alltså till kammaren i andra sammanhang. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilionergavspå bifall lill dels utskottets hemslällan, dels molionen nr 776 av , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärl volering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller civilutskollets hemställan i betänkandet nr 15 mom. I röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit molionen nr 776 av och Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröslning gav följanderesullal: §23 Föredrogs Civilutskollets betänkanden 1978/79:16 med anledningav molion om planering för utnyttjande av grustäkter 1978/79:17 medanledning av motion om förvaltningen av samfälligheter Kammarenbiföll vad utskottet i dessa belänkanden hemställt §24 m. m. Föredrogs civilutskollets betänkande 1978/79:18 medanledningav motioner om räddningstjänst m. m. Idelta belänkande behandlades molionerna 1978/79:336 av () och i Kumla (s), 1978/79:393 av (), 1978/79:394av () och (), vari hemställts atl hosregeringen begärde översyn av gällande lagsliftning rörande räddningstjänst ochmiljöskydd, syftande till dels ökad samordning av befinlliga resurser, delsökad insals för regionala ålgärder i fråga om räddningstjänst och miljöskydd, 1978/79:558av () och Per (), vari hemställls att hosregeringen begärde en utredning om huvudmannaskapet för samhälletsräddningstjänst, 1978/79:1063 av Sten-OveSundström m. fl. (s), 1978/79:1577 av MärtaFredrikson m. fl. (c, m, fp), 1978/79:1582av Per m.fl. (s), vari hemställls alt hos regeringenbegärde en utredning för räddningstjänstens organisation m. m. i enlighel medvad som anförts i molionen, 1978/79:1586av m.fl. (vpk), vari hemställts all hos regeringenskulle anhålla om att en allsidigt sammansatt kommission tillsattes,som gavs uppgiften atl granska alla fakta om den senaste oljekalaslrofen vidden bohuslänska kusten, 1978/79:1671 av MagnusPersson m. fl. (s) och 1978/79:2139av m. fl. (s). 1. beträffande ulredning om huvudmannaskapet förräddningstjänst m. m. all med anledning av motionerna 1978/79:394,558och 1582 som sin mening gav regeringen lill känna vad utskottet anförl, 2. beiräffande utredningsarbete angåendeoljeskyddsberedskap all skulle avslå molionen 1978/79:1577, 1. beiräffande åtgärder för bekämpning av olja tillhavs m.m. att skulle avslå molionen 1978/79:2139, 2. beiräffande rörande visstoljeutsläpp all skulle avslå molionen 1978/79:1586, 3. beiräffande miljöberedskapen på atlriksdagen skulle avslå molionen 1978/79:1671, 4. beiräffande för bränder ioffentliga lokaler alt skulle avslå molionen 1978/79:336, 5. beiräffande försöksverksamhet medräddningshelikopter i atl skulle avslå motionen 1978/79:393, 6. beträffande beredskapen för vissa helikoptrar attriksdagen skulle avslå molionen 1978/79:1063. m. ni. Tillbelänkandet hade fogats elt särskilt yttrande beträffande utredning omhuvudmannaskapet för räddningstjänst m. m. av (). LARSHENRIKSON (s): I civilutskottets belänkande nr 18 behandlas etl antal motioner som harmed katastrofberedskap och räddningstjänst att göra. I tre av molionernaföreslås atl huvudmannaskapet för räddningstjänsten skall bli föremål förutredning. Som framgår av betänkandet har utskottet enat sig om elttillkännagivande till regeringen härom. Föregen del harjag kunnat ansluta mig till utskottets ställningslagande, men jaghar ändå i elt särskilt yttrande markerat alt en eventuell utredning i försiahand bör la upp frågor som har med oljebekämpning till sjöss att göra.Ansvarsfördelningen och behovei av samordning i denna del har ofta diskuterats,och en fömisätlningslös översyn kan måhända leda fram lill en effektivare ochmer ändamålsenlig organisation. Somframgår av betänkandet bygger nuvarande organisation av räddningstjänsten päriksdagsbeslut frän 1962 och 1973. Särskilt beslutet innebar ell utökatansvar för kommunerna i fråga om räddningstjänsten utöver de uppgifter somlidigare gällde inom brandförsvaret Beslutet byggde i allt väsentligt päräddningsljänstulredningens förslag 1971:50. Ulredningen hade prövat olikaallernaliv - kommunalt, landslingskommunall eller statligt - i fräga omhuvudmannaskap och stannat för att kommunerna genom brandförsvaret hade debäsla förutsättningarna att klara uppgifterna. Dennya lagen trädde i kraft , alllsä för mindre än fem är sedan.Trols den relativt korla lid som förflutit kan konstateras att betydandeinsaisergjortsförail åstadkomma en effektiv räddningstjänst Kommunerna haralltså byggt upp en organisation som väl svarar mot gällande brandlagstiftning.Vidare kan man befara all en förnyad ulredning kan bidra lill en uppbromsning ifråga om materielanskaffning m. m., eftersom man i en sådan silualion avnaturliga skäl kommer all avvakta kommande beslut. Jag har, herr lalman,inget särskilt yrkande. 10 protokoll 1978/79:95-97 m. m. GUSTAVLORENTZON (vpk): I vpk-motionen 1978/79:1586 föresläs atl hemställer atlregeringen utan dröjsmål tillsätter en allsidigt sammansaii kommission som gesmöjlighet all granska alla fakta om den senasie stora oljekatastrofen vid denbohuslänska kusten. Vi menar all en dylik bör varafolkligt förankrad, varvid även miljöintressena bör vara företrädda. Nuhar denna motion hamnat under rubriken räddningstjänst i civiluiskotielsbetänkande nr 18, vilket är minsi sagt underligt, då vår motion inte har ettdyft med s. k. räddningstjänst atl göra. Del förefaller näslan som omutskotlsordföranden . vill ge sina mittenbröder ett tjyvnyp.Förhållandel bröderna emellan lär inte vara det bästa i de sista av dessadagar, hardel sagts. Att placera vår molion underrubriken räddningstjänstförefaller minst sagt ironiskt - och pä gränsen till drift med denhandlingsförlamade regeringen från del lilla partiet. Men som plåster pä såreninnebär civilulskotlels tafatta och intetsägande uttalande en räddningstjänstäl den sillande regeringen och dess kommunminisler . Iulskotlsbelänkandel framhålls atl inga ytterligare fakta torde framkomma om enkommission tillsätts. Denna skrivning ger intryck av decentraliserad kraftlöshetHär borde i siället slörsia möjliga energi uppbådas. Frågan har nämligen dendigniteten. I stället nöjer man sig med kommunministerns lidigare lorftigheter,men mer om den saken . Så, herr talman, till sakfrågan. Utevid den bohuslänska kusten frågar man sig, om den senaste oljekatastrofen kundeha undvikits om ansvariga myndigheter, framför allt regeringen, tagit meraallvariigt på frågan än vad som varit fallet Man frågar sig ocksä om det varoförmåga atl förslå katastrofens omfattning som orsakade regeringens mängamärkliga turer, vilket bibringade den drabbade befolkningen uppfattningen atldel egentligen smusslades och atl siarka ekonomiska intressen skyddades. Blandbefolkningen lalades det om alt vissa myndigheier ville fö hela diskussionen omkatastrofen nedtystad, och man finner del myckel märkligl all såvälSlockholmsdirigerad TV som press inte ägnade oljekatastrofen vid Bohuskusiennågot nämnvärt inlresse. Mangjorde ju sina upptäckter. Vid sanerings- och röjningsarbetet hittades hundrataletskyddshjälmar av den lyp som används av folk som arbetar vid oljeplailformarnai , fiaskpost som används av borrtornsjobbare, och inan hittadeplaströr av en lyp som används vid oljeplattformarna i för alt nunämna något av det märkliga vrakgods som kom med oljan till . Då detinle är sä länge sedan en oljekalasirof - som den gången inle kunde lystas ned- inlräffade i , låg del nära till hands att fatta misstankar omall del även nu rörde sig om en ny oljekatastrof ute i Nordsjöfältet Denilandflutna oljan låg i vissa fall metertjock. Då iniräffar det märkliga attvid svar pä en fräga i förklarar kommunikationsministernglättigt atl oljeskadorna i försia hand ju hade drabbat sjöfögel och efter enviss grovsanering av klippor och stränder-här ciierar jag direkl ur protokollet-"beräknas självsanering ske genom naturens egna Nr 97krafter". Svarelär givetvis beklämmande inle endasi för de mänga fågelvännerna, vilka kanskemer än andra anser atl sjöfåglarna ger kusten dess verkliga innehåll av liv ochljusning. Meddetta kommunikationsministerns svar visas även hur lätl regeringen log på helafrågan och hur främmande man slod inför en händelse som blev en katastrof Atl ien dylik situation hänvisa lill naturens självläkande krafter inger ingetförtroende för regeringen - i varie fall i denna fråga. Självklart är attbefolkningen vid undrade vad det egentligen var fråga om och fränvilkel håll regeringen och kommunministern hämtade sina uppgifter. Befolkningenhade man tydligen inle varit i kontakt med. 1dag uppskattas saneringskostnaderna enligl tillgängliga uppgifter till omkring50 milj. kr. Häri ingår tydligen inte de omfallande skador somoljenedsmuisningen orsakat pä fiske och sjöbottnar, som är rom- ochyngelplatser, och på den miljön över huvud tagel. Kosinaderna för dessaomfatlande skador kanske aldrig kommer atl kunna fastställas. förekom uppenbara brisler även då del gällde rapporteringen, då oljebälietförsta gången uppläcktes drivande. Del finns fiera oklara frågor som i detlasammanhang borde fö svar. En slörre ulredning borde givelvis ha salts igångomedelbart för alt ge klarhet om varifrån den drivande oljan härstammade. Någonsådan gjordes dock inte. Regeringen var fast i sina egna och sinauppgiftslämnares teorier. Vad man en gång fött försig höll man fast vid. På ossvanliga dödliga gjorde del närmast intrycket atl här skulle prestigen räddaslill vilket pris det än må vara. Viddeballen kom delta myckel väl lill ullryck. Dä spekuleradekommunminislern i att det kunde vara ell fartyg pä in- eller utgående genomSkagerak-Nordsjön, som kunde vara ansvarigt Delta trols atl den olja del härvar fråga om och som skulle ha orsakat oljekalaslrofen vid Bohuskusien enligltillgängliga uppgifter legat i vattnet . Med de starkahavsströmmar som råder i della område ärju en dylik leori omöjlig alt förfäkta.Men kommunminislern gjorde detta i elt svar i deballen . Dåär frågan: Varför framförde kommunminislern dessa uppgifter? I slällel för altavge etl svar, som befolkningen vid trots eländet skrattaräl, borde kommunministern ha tillsatt en utredning för atl få klarhet ivarifrån oljan härstammade. Man nöjde sig med atl kontrollera att del inle varfråga om Nordsjöolja, och då del multinationella oljebolaget sitt var man nöjd. Hurdessa mullijällar inom oljeindustrin anser sig kunna uppträda även i ochi och vilka metoder de använder framgår av en bok, som utkommer näslamånad och som refererades i för en lid sedan. FörfattarenAugustin Asenjo är spanjor och havsforskare i Bergen. Han avslöjar alt detpågår en omfattande människohandel med utländsk arbetskraft för all fö folklill utbyggnaden av oljefölten i . Det handlar om spanjorersom smugglasutmed småbåtar från . storavskedas arbetarna och ersälis med annan arbetskraft. Sjuka får söka ersättningenligt arbetslagen i sina hemländer, som exempelvis . Olyckorna är mångaoch svära, och ibland lar enligl förfallaren "de anhöriga bära hem en dödkropp från bolagei". Bolagenskickar ut sina värvare för all skaffa billig arbetskraft. De som såledeslockas lill Nordsjöfällen får underskriva slavkonirakl, som lill sill innehållsätterde flesla nalionella lagar och reglerurspel. Det hart o. m. hänt atlarbetare betalat för att fö etl arbeie på . De bjuds då de grövstaarbetena och de sämsta arbetstiderna. Fortfarandeär det enligt denna författare ingen som vet hur många olagliga kontrakt somexisterar ule på Nordsjöfällen. Det kan, säger han, röra sig om tusentals. Detfinns inle heller nägon övergripande slalislik om följderna av den hårda arbeismiljönoch det höga arbelslempot Bolagsom enligl denne författare uppträder på della säll mol sina anslällda och somtydligen anser alt dessa inte har något som helsl människovärde och att deendast är uisugningsobjeki, som del går atl handskas med hur som helst, kännernaturligtvis inte någoi som helsl ansvar för miljön. För dem är inriktningenden högsta möjliga vinsten. Om några tusen lon olja sprutar ul i havet, så attför mänskligheten oskattbara värden riskerar all förstöras, laster dessa bolagsjätlaringet avseende vid - profiten är ju del avgörande. Innanoljekalaslrofen var etl faklum i hade dessa oljebolagförklarat, alt "riskerna fören katastrof var näsi intillobefintliga". Så kom ändå katastrofen. Vemgaranterar all de många oljehäl som borrats ule i men inle givittillräckligt med olja för alt av oljebolagen betraktas som lönsamma inle stäroch läcker där ule i och stadigt släpper ul oljemängder, som senaregenom strömmarna kan forslas lill svenska vatten och kuster? Ochvart tog del stora oljehalte vägen som upptäcktes drivande ulanför den norskasydvästkusten sistlidna höst efter oljekalaslrofen vid Bohuskusien? Delförsvann pä något mystiskt säll. Sjönk del under vattenytan pä grund av kylan?Ännu har ingen gell svar pä den frågan. Kanske del redan under ytan finnsutanför Bohuskusien. Enligtuppgifter från experter kan oljan driva omkring under havsytan , ochplötsligt dyker den upp där man minsl anar det. a. temperatur och sallhaltlär avgöra i vilka djupskikt oljan förs fram under havsytan. Vartlog den olja vägen som släpptes ut från den sprängda oljetankern vid ? Det rörde sig ändå om tiotusentals lon olja. Den har inle visal sig särskili intresserad för den saken. Atlfä fött pä boven i dramat ärju särskilt angeläget som del gäller miljonbelopp för oljesaneringen vid Bohuskusien, vilka skattebetalarna i annat fall kan komma atl fö svara för. Alt vara vaksam och aktiv i detla fall är en preventiv åtgärd. Därför kan det närmasl betraktas som ett passivt handlande av ulskollel då del framhåller: "Enligl utskottets mening lorde ingaytterligare fakla stå all vinna om en kommission tillsätts med den uppgift som anges i motionen-- ," Varför ger regeringen ingaanvisningar om prov för analys av den olja som möjligenligger under isen, pä lilel slörre djup än den som hamnat pä stränderna och äruppblandad med olika ingredienser? Enannan sak i della sammanhang är att civilulskoltet har haft mycket bråttom medau få fram de motioner som behandlar oljekalaslrofen vid Bohuskusien och alt födem avgjorda , innan värmen kommer. har det sedan en lidvarit lyst om oljekalaslrofen vid , Kyla, frost och etl tjocktisbälle skymmer skadorna. Bäst aU behandla de aktuella molionerna , innanvärmen kommer och de omfallande oljeskadorna kommer och åter sätterfart pä debatterna kring oljenedsmuisningen -det tycks vara civilutskolletsmelodi. Attregeringen tar lätt på de här uppgifterna visar också det faklum alt del ,dä del skulle vara särskili befogal atl genomföra den fortbildningskurs föroljeuiredare-eller polisens sjöutredare som de ocksä heter-som varit igångunder tidigare är, saknas det medel härför. Här skall sparas. Mendet snålades sanneriigen inte med medel för sedan, då 400 polismän iolika befattningar från vissa län i kallades lill en sammankomst iVänersborg för att fö del av polisutredning. Sammankomsten bestodalltigenom av innanläsning, och enligl uppgift en myckel stapplande och dåliginnanläsning. Högre dignitärer från Siockholm hade rest ner med en byrådirektöri spetsen. Man idkade innanläsning ur tidningen , Det var artiklarsom alla de närvarande redan hade lagil del av, påpekades ocksä vidmölels avslutning. Mot bakgrund av all sammankomsten beräknades kosta omkring150 . var utbytet, endasi stapplande innanläsning, klent Denna mening,som framfördes av en av dellagarna, underströks av kraftiga applåder från deditkallade 400 polismännen. Omman sälier dessa stora kosinader i samband med alt några oljeuiredare skulledelta i en fortbildningskurs - del gällde bara 10-15 stycken lill en myckellägre koslnad - ter del sig underiigi alt regeringen inle hade några pengarlill förfogande. Man säger all man lar allvarligl på oljekalaslrofen iBohuslän. Jag tror all fakla lalar ell annal språk. Jagskulle vilja tillägga atl vid del möte jag refererat kom inget bemötande frånbyrådirektören eller hans innanläsande hjälpredor. Manfär den bestämda uppfattningen all del frän såväl utskottets som regeringenssida las rätt lält på frågan om oljenedsmuisningen. Debatt om oljenedsmulsning,oljeskador, oljeutsläpp och hur allt della skall förhindras och bekämpas harförls i denna riksdag ända sedan börian av 1970-talel. Men först i juni 1977tillsattes en kommitté för ulredning, då orsakad av oljekalaslrofen vidoljeplaiiformen Bravo på EkofiskföJtet och den omfatlande debatten i dennariksdag i anslulning härtill. Månaden därefter, , tillsattes ännu enkommitté för yiteriigare utredning. årel därpå, alltså 1978, tillsattesyiteriigare en ulredning. Ulredningar finns del alltså gott om. Ännu har dedock inle avgivit någon mening i den fräga de blivit tillsatta all utreda. Jag yrkarbifall lill vpk-molionen 1586. m. m. STEN-OVESUNDSTRÖM (s): Herrlalman!I civilutskollets betänkande nr 18 har bl. a. motionen nr 1063 behandlals, ochall döma av den skrivning utskottet presterat över den motionen kommer det audröja länge innan de norra delarna av vårt land kommeratl faenlillfredsslällande dygnsberedskap med räddningshelikoptrar. 1 övrigl kankonstateras all ulskollel gärna ser en förbälirad räddningstjänst i de södradelarna av landet och Slockholmsområdel. Det är naturligtvis bra. Minförhoppning är atl man framöver ocksä skall böria intressera sig för de norradelarna av landet när del gäller denna form av räddningstjänst ochsamhällsservice. 1utskottets belänkande konstateras atl polisen har ambulans- ochräddningsflygljänst - antingen genom egna helikoptrar eller med konirakie-rade- i nästan hela landel samt all det finns helikoptrar för räddningstjänst iNorrbotten, i och , utan dygnsberedskap. Vidare konstaterarulskoitet all försvaret har s. k. Veriolhelikoplrar i och . Ochvissl finns det helikoptrar- del har ingen ifrågasatt - men vad vi i vår molion1063 har föreslagil är alt en lillfredsslällande dygnsberedskap skall erhållas,eftersom räddningshelikoplrarnas insatser i de norra delarna av i slorlsetl bygger på all besättningarna ställer upp på sin fritid förambulansflygningar och andra räddningsuppdrag. Jag skall uppta kammarens tid i några minuler för alt mycket kortfattatförsöka redovisa hur räddningstjänsten i norr fungerar på del här omrädel. Efterflygvapnets ordinarie tjänsie- och flygövningslid saknas del flygräddningsenheternorrom . Dä det uppkommer ett behov inom della område, t ex. vid enflygolycka eller en olycka till sjöss, är de civila resurserna högstotillräckliga, delvis beroende på att dessa har begränsad aklionstid och ej kanutnyttjas lill havs. Delta är en av orsakerna lill atl vid ettflertal tillfällen eftersökt möjlighelerna atl utöka och Luleåshelikopierberedskapstid lill dygnet-mnt-beredskap. Vidare är del vikligl atlslå fast all för alt en tillfredsslällande helikopierräddning skall kunnaåstadkommas bör den byggas på lunga helikoptrar, t ex. den typ av helikoptrarsom försvaret har stationerade i och Luelä, efiersom dessa ärallvädersuiruslade, försedda med sökarulrusining för pejling och egenradar samthar en hög marschfart. 1dagsläget används självfallet civila resurser, t. ex. i Norrbolten förambulansflygning och andra räddningsuppdrag, och de fyller en viktig uppgift pådella område. Men faktum är atl allt fler ambulansflygningar sker viaförsvarets helikoptergrupp på F 21 i . Anlalel ambulansflygningar ökarkontinueriigt för vaoe är. och som regel utförs dessa flygningar lill 85-90 %efter flygvapnets ordinarie ijänstetid. En av orsakerna till alt försvaretshelikoptrar används alltmer är all dessa är rymliga och därför medger attsjukvårdare och sjukvårdsutruslning kan medfölja iranspor-lerna. Meneftersom dygnsberedskap saknas vid F 21 pähelikopiergruppen gäller del, näreubehov av ambulansflygning uppslår, att snabbt ringa runt och via lelefon försöka ragga uppen besättning. beskrev en av Norrboiiensiidningarna i enartikel hur man fält efterlysa en besättningsmedlem pä etl av stadens varuhusför att kunna skramla ihop en komplett besättning. Den gängen gick del bra, ochF 21 :s helikopter kunde genomföra en ambulansflygning och rädda en sjuk personsom behövde omedelbar vård men som befann sig i fjällen. Den gången kunde inteden civila ambulanshelikoptern i gå upp pä grund av dåligt väder,snöbyar och mörker. Trols della gick del alllsä bra den gängen tack vare demilitära insatserna pä överlid. Självfalletkan man inte i längden bygga upp en räddningstjänst pä atl del i alla lägenfinns personal som alllid ställer upp och som del gär atl fä tag pä underfritiden. Försvaret och den helikoplergrupp - vid t ex. F 21 i -somställer upp vid nämnda ambulansflygningar har alltid slälll sig posiliva tillatl hjälpa lill vid sädana flyguppdrag. Men uttrycker man en oro övervad som kan hända vid ell kalaslroftillfälle, såsom vid en olycka överBollenviken efter flygvapnets ijänstetid. Helikopternär ulan tvivel ell ovärderligt hjälpmedel i situationer dä människor snabbibehöver hjälp med atl t. ex. komma under sjukhusvård och i situationer dåolyckor skett, bl. a. lill sjöss. Ofta är det inle fråga om att stora resursermåste tillföras, utan del är kanske mer en fråga om samordning av de befinlligaresurserna. När en helikopter måste rekvireras från försvaret, exempelvis frånF 21, kan del behövas ända upp lill etl 40-tal telefonsamtal innan klart beskedkan lämnas, innan man verkligen fär konlakl och får upp en helikopter. När molionen 1063 skrevs var del bl. a. med den förhoppningen allcivilutskotiet skulle kunna la något iniliativ i frågan eller att åtminstonedelar av utskottet skulle markera en inriktning i frågan. Jag kan barakonslaiera atl så inte skelt. Det ärdärför i dagslägel föga meningsfullt attyrka bifall lill molionen. Min förhoppning är att del, när molionskravetåterkommer lill kommande riksdagsär, skall finnas elt bällre stöd i dennakammare för kravel pä all även de norra delarna av landel skall kunna få entillfredsslällande dygnel-runt-service vad beträffar räddningstjänsten medhelikoptrar. Vid i skärgärd kostade saneringen ca 10 milj.kr. Beräkningarna för november månads oljekatastrof i pekar nu på 20milj. kr., alltså den dubbla summan. Det är stora arbetsuppgifter somfortfarande återstår innan Bohuskusien är någol så när ren från oljesölet frånnovember. Framföralltvisade den kalastrofen på stora brister i vär oljeskyddsberedskap. Visocialdemokraler i har därför i motionen 2139 redovisat förslag ochsynpunkter på hur man kan förbättra oljeskyddet. Civilulskollelgör det enligl min mening för lätl för sig när utskollet bara hänvisar tillpågående ulredningar och lill kommunministerns svar i . Jag skall lanägra exempel.