prot · G20952 · 1978-12-31 00:00:00 — Jagskulle vilja påminna om hur den socialdemokratiskaregeringen tog på sig för all över huvud taget göra någonting efter denomtalade energikrisen. Sedan man hade presenterat en proposition tog man 18månader på sig innan man gav planverket i uppdrag att uiredabesparingsmöjligheterna i den befintliga bebyggelsen. Det var 18 månader somrann undan utan atl det hände någonting. Dessutom, , var deluppdraget så begränsat alt del bara omfattade åtgärder som man kunde vidta omman ändå skulle bygga om sitt hus. Mendet positiva, det som man säger sig vara överens om - fast man inte sedan villslå för det så mycket i handling - är alltså alt man vill spara energi, att manvill bli mindre beroende av t. ex. den importerade oljan. Jag vet atl många medmig tycker all vi också skall göra oss mindre beroende av kärnkraften, med dessrisker och med den osäkerhet - det gäller också oljan -som råder om vad detblir för priser . Delsäkraste sättet att så mycket som möjligt bli av med det beroendet är just attspara energi i våra hus, där vi ju använder av den energi som går åt.Därför är del bråttom. Men naturligtvis är det också bråttom med att bygga uppregler för hur della skall gå till. Det skall givelvis också göras allteftersomman för fram underiag. Vadden förra regeringen var tvungen atl göra försl, eftersom det inte var så storfart på denna energibesparing, var alt fö fastighetsägarna och allmänhetenintresserade. Det har vi verkligen lyckats med, för intresset är ju enormt. Delär så stort att vi måste se det som nödvändigl med en viss köbildning också iframliden. Detär alltså angeläget atl vi planmässigt och systematiskt bygger uppenergisparprogrammet och att vi kan få lill stånd besiktning ochrådgivning belräffande de åtgärder som är riktiga i det enskilda huset. Kommunernahåller nu på atl bygga upp en sådan organisation. Jag vill upprepa vad jag harsagt lidigare, nämligen att det är angeläget att få rätt ålgärdutförd i rätt hus. För del fordras utbildning och andraåtgärder. Den socialdemokratiska regeringen underiäl atl vidta Socialdemokraternakritiserar nu liksom att vi inte har så myckel regleringar ochobligatorier. Vi måste naturligtvis ha en avenergisparålgärderna. Vi måste fö en teknisk rådgivning från kommunen tillvarje fastighetsägare. Det här är långt ifrån lalet om energipoliser ochliknande som lidigare dominerade debatlen. Det här är en rättighet vi måste gefastighetsägarna . Den förra regeringen ansåg att det varså nödvändigl au kommunerna kunde bistå med detla atl de fick slöd lill det.Del är den verksamheien som håller på alt byggas upp. Somjag ser det bör en besiktning i förväg framöver ställas som villkor för alt fålån. Jag är övertygad om att en sådan verksamhet kommer atl varauppbyggd i kommunerna, inte bara för alt bistå faslighelsägarna när del gällerenergiåtgärder utan också för atl på ett annat sätt än nu vara fastighetsägarnabehjälplig när man bygger nytt, sä alt vi slipper de fuskbyggen som vi talat omi annat sammanhang. Mendet är som jag ser det också ulomordentligl vikligl atl vi för lill slånd enförändring av hyres- och bränsleklausuler. Då kan hyresgästerna på ett annatsäll än nu vara påiryckare för atl åtgärder skall vidtas. har de inle mycketalt sätta emol fastighetsägarna när dessa inte vill reparera husen. Delär rikligl, som säger, atl del är mest i småhus som man vidtar dehär åtgärderna. Men det är utomordentligt viktigt alt betydligt flerflerbosladshus också kommer atl omfattas av åtgärderna. Här bör hyresgästernavara påiryckare. BirgittaDahl lalar om att delegationen inte utför något arbele. Del var väl som delegationen tillsattes. Sedan hade delegationens medlemmar semestersom alla andra. Men jag vet att de personer som sattes atl arbeta med dellaarbetade mycket flitigt och minsann inle hade någon reglerad arbeistid; dearbetade på detla väldigi många limmar . Jag hoppas att de gör delfortfarande. Jag hoppas att det skall komma en hel del förslag fråndelegationen och den nya regeringen i den budgetproposition som förnästa månad. Del var i varje fall planerna när jag lämnade departementet. Manplanerade förslag som skulle innebära atl vi fick en bättre styrning men ocksåen bällre rådgivning för fastighetsägarna. Del är ändå lill sist deras pengardel gäller, även om de under en lid lånar de pengar som samhället ställer uppmed. Då är det bara en förmån för dem om man också kan få till slånd enrådgivning. Jagvill också påminna om att de myndigheter hon talar om står bakomenergisparplanen, inte bara i ord - man har också satt på papper all man stårbakom den och de beräkningar som vi där gjorde. Jag vill också påminna om atlsiffrorna i energisparplanen är mycket lågt satta. Vi ville verkligen vara påden säkra sidan och ville inle att del i efterhand skulle komma några negaiivaöverraskningar. BirgittaDahl lalade om fasader. Vissl åt pengar åt fasadskiften. Men de pengarnatog man förut någon annanslans; del harju även förut gäll alt låna till delta.Man har inle mycket tilltro lill människor när man säger att de barasätter upp en ny fasad och inle isolerar. Så låga tankar har inte jag ommänniskor. Inte heller trorjag alt de räknar så dåligt från sin egen synpunktatl de underlåter all också spika upp isoleringen. BirgittaDahl lalade också om hur energisparplanen kom lill. Jag skall inle kommenteradel på annat sätt än genom att säga att lika gärna kan la saganom Rödluvan på samma gång - lika mycket verklighet är det över beskrivningav hur energisparplanen kom till. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. Jag har begärt ordet bara för att rälta ett rent sakfel i av sin egen ämbetsutövning, som dock inle ligger så långt lillbakai liden. NärElvy försökte försvara atl delegationen bara haft tväsammanträden, varav det första , sade hon alt den tillsattes ijuni,och hon hänvisade sedan till semestrar och annat. Jag har framför mig detregeringsprotokoll från därdelegationensdirekliv fastställdes ochdelegationen tillsattes. Jag vill bara utlrycka min förvåning över atl minnetär sä kort. Rällskall vara rätt. Den började arbeta isepiember, och har haft två sammanträden. Utskousmajoriietensbeskrivning av vad som där försiggår stämmer inte. Delegationens tidsplanförefaller inte hålla, trots all ambitionen är salt så lågt att en utvärderingoch ny proposition inte kan utlovas förrän om mer än tvä år fr. o. m. . ELVYOLSSON (c): Det är en sak atl regeringen fattar beslut om direktiven till enkommitté eller en delegation. En annan sak är när personerna blir utsedda ochnär arbetet kommer i gäng. Föratl del skall vara meningsfulll med sammanträden fordras det en enorm massaarbete, och det arbetet hade nedlagts. Sammanträdena är inle det viktigaste, utandet är del material som delegaiionen skall behandla. BIRGITTADAHL (s): Av de handlingar som jag har haft tillgång till inför den här debatlenframgår att personerna utnämndes inte ijuni utan en av i maj.Jag beklagar atl jag inle kan komma ihåg om det var den 6, den 7 eller den 9.Det var i alla fall en av , inle . Överläggningenvar härmed slulad. Tidför vallokalernas öppethållande, m. m. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen av PerBergman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion; Densom vill alt kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 5 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av Per m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då BirgittaDahl begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröslning gav följande resullat; §11 Tid för vallokalernas öppethållande, m. m. Föredrogs belänkande1978/79:15 med anledning av propositionen 1978/79:48 om ändring i vallagen(1972:620) m. m. samt molioner. I propositionen 1978/79:48 ()hade föreslagits vissa ändringar i vallagen. F. n. gällde att vallokalerna iregel skulle hållas öppna mellan kl. 8 och 21 på valdagen. Förslaget innebär auvallokalerna skulle stängas i slällel för 21. Proposilionen innehöllvidare bl. a. förslag lill vissa ändringar i bestämmelserna om röstning påfartyg. Dessa ändringar syftade lill atl begränsa risken för allombordanställda utestängdes från valdeltagande. Denya reglerna var avsedda alt lillämpas vid de allmänna valen . Idella sammanhang hade behandlats delsden med anledning av proposilionen väckta motionen 1978/79:66 av HildingJohansson m. fl. (s), vari hemställts all skulle avslå ändringen i 9kap. 1 § vallagen och 23 § lagen om kyrkofullmäkligval. delsde under allmänna motionstiden vid 1977/väckta molionerna 1977/78:253av m. fl. (s), vari hemslällls all beslulade atlhos regeringen anhålla om att sådana åtgärder vidtogs som syftade till atlinsamlingar och försäljningar i anslulning till vallokaler upphörde i enlighet med vad i motionen anförls,1977/78:314 av (), 1977/78:502 av m. (m), 1977/78:909 av () och () samt1977/78:1424 av () och (). 1. beträffandelid för vallokalernas öppethållande med avslag pä moiionen 1978/79:66 och med biföll till propositionen 1978/79:48 i dessa delar a) anta 9 kap. 1 §förslagel lill lag om ändring i vallagen (1972:620), b) anta förslagel till lag om ändring i lagen (1972:704)om kyrkofullmäkligval, 2. beträffande proposilionen1978/79:48 i övrigi bifalla propositionen i dessa delar, 3. belräffande förbud motinsamling och försäljning i anslutning lill vallokal förklara motionen1977/78:253 besvarad med vad utskottet anfört, 4. belräffande valkretsindelningeni avslå motionen 1977/ 78:502, 5. belräffande fortsalt översyn avvalkretsindelningen avslå moiionen 1977/78:1424, 6. belräffande utjämningsmandat ide kommunala valen avslå moiionen 1977/78:314, 7. beträffande införande avandrahandsröslning avslå motionen 1977/ 78:909. Tid Jör vallokalernas öppethållande, /??. Reservaiion hade avgivits av , , , , , (samtliga s) som alt ulskotlet under 1 bonhemställa atlriksdagen skulle belräffande lid för vallokalernas öppethållande med bifalllill moiionen 1978/79:66 och med avslag på proposilionen 1978/79:48 i dessadelar a) avslå förslagel lill ändradlydelse av 9 kap. 1 § vallagen (1972:620), b) avslå förslagel lill lag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäkligval. Jag skall endasl uppehålla mig vid förslagel alt slänga vallokalernaredan kl. 20.00. Delta förslag strider mol tvä traditioner i den svenska vallagstiflningen. Denena är atl vi har genomfört förändringarna tidigare under en betydande enighet.Nu kan vi konstalera atl många har motsatt sig della förslag och all det,om delantas av , inte bifalls av någon stor majoritet. Tidför vallokalernas öppethållande, m. m. traditionenatl inle ändra formerna för valen utan au del finns slora majoriteter bakomändringen har brutits med del förslag som ligger på bord. Deborgerliga partierna lycks över huvud taget vara mindre intresserade än visocialdemokraler av all åsiadkomma enighet i sådana här frågor. I detta fall tar man ett steg som kommer alt innebära alt möjligheternaalt rösta begränsas. Härkommer jag lill den andra traditionen. har vi försöktunderlätta för väljarna att rösta. Vi har vidtagit en rad åtgärder på deltaområde. föreslår man en begränsning av väljarnas möjligheter. Den åtgärdenkan leda till elt minskat valdeltagande. Vihar glatt oss över att vi har ett mycket högt valdeltagande i . Ju flersom deltar i valet, desto fullödigare kommer folkmeningen till uttryck. Detärav myckel stort värde för demokratin au många deltar i valet. Finns det nunågra skäl som gör alt vi har anledning atl begränsa liden för vallokalernasöppethållande? Sä långt jag har kunnal se är del fyra skäl man åberopar. Fördel första anger man alt man vill minska tiden för valförrättarnas arbete ochdärmed underiätta rekryteringen. Jag har inte kunnat finna att del föreliggerså stora svårigheter att rekrytera valförrältare alt man av denna anledningtvingas begränsa öppethållandet i vallokalerna. Jag skall villigt erkänna atldel kan vara betungande och arbetsamt att sitta med sammanräkning in pånatten, och det kan hända atl det kan avskräcka en och annan från atl blivalförrältare - men delta får inle vara avgörande för vårt Ställningstagande idenna fråga. Valen kommer ju i allmänhel endasl numera. Fördelandra hänvisar man lill all massmedia önskar få resultat ände får med nuvarande öppethållandelider. De önskemålen är dokumenterade. Ävenriksdagsledamöter och andra politiskt intresserade kan önska få del avresultaten lidigare än med nuvarande system. Dessa önskemål väger dock lätl motkravet att medborgarna skall fä goda möjligheter alt rösta. De motiverar inteen inskränkning av liden för vallokalernas öppethållande. Fördet tredje förklarar man att det är elt fåtal som röstar mellan 20,00 och21,00. Så är säkert fallet i många vallokaler, och det bör inte vara någraslörre svårigheter alt plocka fram vallokaler som inte har haft en endabesökare efter . Andra vallokaler har däremot ett betydande antalbesökare mellan och 21.00. Del förhällandet all antalet besökare ärlitel i vissa vallokaler kan bero på aU väljarna inte vågar ta risken att kommai . Skulle man inskränka öppethållandet till kan dethända att antalet besökande kommer alt minska mellan och 20.00 avsamma skäl. Då kanske några kommer atl åberopa alt eftersom det är så fåbesökare mellan och 20.00 kan man lämpligen slänga vallokalerna ! Men det finns ändå människor som besöker vallokalerna mellan kl. 20.00och 21.00. Bör man inte ta hänsyn till dem i alla fall? Fördet fjärde: Som ett ytterligare försvar för all stänga åberopar manatl möjligheterna alt poströsla har förbättrats. Del är i och för sig sant. Delär också riktigt atl allt fier utnyttjar denna möjlighel. När vi vidgade poslröstningsmöjligheterna varemellertid inte motivet alt del skulle göra det möjligt att stänga de ordinarievallokalerna . Skälet var atl vi ville öka möjligheterna förmedborgarna att rösta. Det finns väljare som inte vill poströsta. De vill heltenkelt gå till sin vanliga vallokal. Det finns de som vill avvakta helavalrörelsen innan de bestämmer sig. De vill uppleva valrörelsens slutspurtinnan de tar definitiv ställning. Det finns också väljare som under intryck avdenna slutspurt byter mening. De bör ha möjligheter att korrigera sig. Såvittjag förstår håller inte de skäl som man åberopar för en tidigare stängning avvallokalerna. Man kommer inte ifrån att en tidigare stängning skulle innebäravissa svårigheter för medborgama. Det finns människor som kan vara förhindradealt rösta före på gmnd av arbete eller på grund av friluftsliv. Man kansäga att de inte behöver ägna sig ål friluftsliv på valdagen. Vi som är aktivapolitiker kan mycket väl föra fram denna mening, men vi vet atl det finnsmänniskor som även på valdagarna åker till sina sommarstugor, som ger sig ut iskogen för alt plocka bär, som ger sig ut för att fiska osv. De kan kommaförsent. De kan behöva denna timme mellan och . Särskilt istorstadsområdena kan människor dessutom råka ut för trafikköer som göi delsvårl för dem au hinna fram till . Tilldetta kommeratt vi underen lång följd av år haft vallokalerna öppna till . Förstadsvaldistriklen har vi haft denna ordning ända , och förlandsbygdsvalkretsarna . Vad finns det nu för anledning att ändra denordning som vi haft i stadsvalkretsarna ända , dvs. då vi haft ett demokratiskt styrelsesätt och därmed rösträtt i ? Iandra länder vidgar man den lid då vallokalerna hålls öppna. I en rad länderhar man val . Här hemma söker man nu begränsa den lid somvallokalerna står öppna. Det kan inte vara riktigt. Somjag lidigare visat håller inte de skäl man anför för att nu lidigareläggastängningen av vallokalerna. Vi bör inte slå in på vägar som leder till alt viminskar möjligheterna för väljarna alt rösta. Med delta, herr talman,yrkar jag bifall lill reservationen. Tidför vallokalernas öppethållande, m. m. De ändringar i vallagen som är aktuella är på inget sättrevolutionerande. Vad saken gäller är ändringar av teknisk natur, att man gören anpassning till utvecklingen och att arbetet i vallokalen kan ske smidigareoch snabbare utan alt säkerheten blir eftersatt. Iett avseende kan lagändringen på papperet verka genomgripande - jag syftar påatt vallokalerna skall slängas mot nu - men vid närmareeftertanke är en sådan ändring av perifer natur. Den har dock medfört enreservaiion i utskottet som talat för och som jag skallkommentera längre fram. Iövrigi öppnar lagförslaget bättre möjligheter lill röstning på fartyg. Menframför allt kan man säga all förslaget innebär att valförrättarnas arbete ivallokalerna kan underiätias. Som exempel på det vill jag peka på det myckel 7 proiokoll 1978/79:51-52 Tidför vallokalernas öppethållande, m. omständliga ochtidskrävande arbete man haft med atl efter röstsammanräkningen sättatvå sigill på en mängd kuvert och omslag. Det blir nu i stället möjligl attanvända en förseglingstejp av den typ som postverket prövat . Detbetyder atl farfars gamla sigill kan gå i pension och atl doften av lack aldrigmer skall sprida sig i vallokalen under valkvällens och valnattens brådalimmar. Men om dessa problem vet genomsnittsväljaren ingenting när han ellerhon sitter framför TV:n och följer valvakan. Vadgäller då för väljaren i fortsättningen? Om kammaren nu följer ulskollelsförslag så gäller följande fömtsällningar för väljarna inom Sverigesgränser: Manhar på sig att ställa i ordning en valsedelsförsändelse som kan bäras fram till poslen eller vallokalen av äkta make. Om man är förhindrad på grundav ålder, sjukdom eller fysiskt handikapp har man på sig atl slälla iordning en valsedelsförsändelse till posten eller vallokalen. Som bud för mananvända nära släkting, dvs. far, mor, syskon, barn, barnbarn eller vårdare;även farfar skulle jag tro. Man har på sig allrösta på någon av rikels poslanstaller. Om man har hamnat pä sjukhus,ålderdomshem, nykierhetsvårdsan-stalt, kriminalvärdsanslalt eller i allmänthäkte har man chans att rösta vid tillfällig poslanstalt där förevaldagen. Man har på sig attrösta med lantbrevbärare. Man har på sig attunder valdagen lämna sin röst i vallokalen. Jag hävdar alt man förgå vida kring jordens rund för alt hitta ell landsom vårt, där röslhemligheten är så väl bevarad, men där möjlighelerna allrösta är så generösa. Visslfinns det länder där vallokalerna är öppna i ; de finns i t. o.m. Men man har inle så generöst som här möjligheter till både budröstning ochpoströstning. Jagskall nu kommentera reservationen. Frågan blir då: Innebär verkligenlagförslaget om stängning av vallokalerna i stället för någonpraktisk inskränkning i väljarens rätt? Jag lycker inle del. I den socialdemokratiskareservalionen säger man atl det numera gått in i medvetandet att vallokalerhålls öppna lill . För städerna, säger man, har denna ordning gällt sedan1920 och för landsbygden . Trots information kan vid lidigarestängning av vallokalerna en väljare riskera att komma , menar man. Altenbestämmelse har sitt värdedärföratt den gällt ända och därmed bliviten tradition är en gammall och bastant och konservativt argument, som är värtsin speciella respekt. Men nog har del väl ändå hänl en hel del sommotiverar en omprövning? År1920 hade vi inte nuvarande möjligheter till budröstning och poströstning.Poströstningen fick vi försl 1942. Den fick till att börja med lilenomfattning. Men sedan 1960-lalets början har poströstandet ökal kraftigt. 1964avlämnades ca 200 000 poströster, 1966 avlämnades 300 000, 1968 avlämnades ävendå 300 000, 1970 avlämnades 700 000, 1973 avlämnades 800 000 och 1976avlämnades ca 1 200 000. Varfemte röst är numera en poströst, och trenden är alldeles uppenbar. Dethar visserligen gjorts försök att bromsa poslröstandet. Förlängningen avöppethållandet av vallokalerna 1960 motiverades faktiskt av att dåvarandedepartementschefen ville motverka en alltför omfattande övergång tillpoströstning (propositionen 1960:103, utlåtande1960:12). sade i eu delbetänkande 1967 all man inte heller var förtjust:Väljaren kan ta det säkra för det osäkra och rösta . Det skulle alllsäinte vara lika fint all rösta på poslen som i vallokalen. Men även valiekniskautredningen ändrade sig . försökte densocialdemokratiske justitieministern minska tiden förförhandsröstning . Del sade nej till. Det blev 24 dagar.Del är det nu också. Låtoss därför notera faktum; Poslröstandet ökar och del blir moisvarande mindretryck på vallokalerna. Efter brukar det vara ganska glest med väljare.Tiden fram till har blivit en buffert - en reserv, som det står ireservalionen. En reserv borde därför kunna räcka. Så har man ocksåsett saken ute i kommunerna, så har man också sett saken i olikariksdagsmotioner . Motionerna började komma redan under1960-talets slut, och de har sedan fortsatt att komma. Jag vill samtidigtunderstryka att socialdemokraterna väckt motioner där man krävtstängning av vallokalerna . Såsent som diskuterade frågan medanledning av sådana motioner. Skälet för avslag den gången var helt enkelt attvi val hade att vänta nya stora väljarkalegorier -invandrare ochungdomsväljare - och utskottet ville därför inte föreslå någon ändring.Då-1975-fruktade vi risk för slockningar och köer i vallokalerna på valdagenskväll 1976. vet vi alt folk klarade röstningen tidigt och smidigt också1976. KU:s representant i kammardebalten - ensocialdemokrat - underströk att utskottet inte hade låst sig längre än fram t.o. m. kommande val; "Vi säger atl vi inte nu finner skäl aU generelltändra på den öppelhållandetid som tidigare tillämpats." Dörrenvar alltså öppen. Socialdemokraternas reservation är därför någotöverraskande mot denna bakgmnd. Man hänvisar till atl förändringar av dellaslag inte brukar genomföras i vårt land med mindre än atl det råder betydandeenighet om dem. Det var inte litet hårt skrivet. Det räcker inte med enighet,man använder t. o. m. förstärkningsordet "betydande". Men utan altmärka ord kan vi väl notera följande. PM och den enkätsammanställning som är gjord den 4december 1974 framgår atl av valnämnderna i landets kommuneruttalat sig för stängning . Det var erfarenheten äv val somtalade. 1978års vallagskommitté har låtit göra en förfrågan hos landets alla valnämnder ochlänsstyrelser. Alla svarade visseriigen inte, men inte en enda framförde som önskvärd stängningstid. Tidför vallokalernas öppethållande, m. m. Tidför vallokalernas öppethållande, m. m. som lämplig tidatt stänga. , som var sammansatt av de fem slorariksdagspartierna, varenig om att föreslå . Sedan har det sagts allmassmedierna kommer alt gynnas av en tidigare stängning. Del är naturligtvisinget huvudskäl, men det kan man notera som en värdefull bieftekt. Jaghävdar alliså, herr talman, att propositionen och utskottsbetänkandet är välförankrade på denna punkt. Vissl finns det alltid risk för atl någon väljarefastnat i en trafikkö och kommer , men den risken finns vilken"stop-time" vi än väljer. Jagber, herr talman, att fö yrka bifall till utskottels hemställan på samtligapunkter. HILDINGJOHANSSON (s) kort genmäle: Jag håller med om att det inte är någrarevolutionerande förslag som framläggs. Jag kan också hålla med honom om attdet finns goda möjligheter att rösta i , men av delta drar jag intesamma slutsats som han. Man skulle lill äventyrs, om man lyssnade på denföregående talaren och drog konsekvenserna av hans resonemang, hamna i densituationen att man inle skulle behöva några vallokaler - det finns ju så mångagoda möjligheter alt poströsla. Men det menar inte . I självaverkei vill jag hävda alt om man följer reservationen får man ännu bättremöjligheter än man för med det förslag som är regeringens ochkonstitutionsutskottets. Manhar åberopat uttalanden från valnämnder och länsstyrelser. Med all respekt fördem vill jag ändå framhålla ätt det inte är deras önskemål som skall bestämma.Det gäller ju här väljarnas möjligheter atl rösta.