prot · G209104 · 1978-12-31 00:00:00 — Del är min bestämda uppfattning atl de förslag somläggs fram i propositionen om åtgärder för arbetshandikappade är ett stort stegpå vägen mol målet arbete åt alla, genom bredden på insatserna och genom degenomgripande reformer som föreslås för den yrkesinriktade rehabiliteringen ochför det skyddade arbetet. gäller del att föra ut dessa reformer och se lillalt de nya inslramenten kommer de arbetshandikappade till godo. Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. BENGTFAGERLUND (s): När vi skall behandla frågan om åtgärder för handikappadekommer plötsligt några rader av i mitt minne: Duhar tappat ditt ord och din papperslapp, du barfotabarn i livet. Så sitter duåter på handlarns trapp och gråter så övergivet. Vad var det för ord - vardet långt eller kort, var del väl eller illa skrivet? Tänk efter nu - förrn viföser dej bort, du barfoiabarn i livet. Ja,det här samhället föser bort en hel del av barfotabarnen, och vi kan i dagenssamhälle konstatera alt ulslagning och utestängning gör alt det blir allt Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. svårare förarbetshandikappade atl få eller behålla etl arbete. är siffran lägre ännågonsin sedan arbelsvårdsstalisiiken infördes. Vihar genom en snabb teknisk och strakturell omvandling av vårt näringsliv lagtgrunden till den ekonomiska ulveckling som gett oss höjd materiell standard ochsocial välfård. Men skall vi kunna gå vidare, måste vi angripa orsakerna tillatl vi milt i delta samhälle upplever att vissa grapper får del allt svårareatt komma in på arbetsmarknaden. Jag är övertygad om att det allteftersom vifår ökade kunskaper om utslagningens och utestängningens mekanism kommer detall gå upp för allt fler människor atl vi inte kan förverkliga målsättningenarbete åt alla, utan all angripa de processer som finns inbyggda i enokontrollerad ekonomisk och teknisk utveckling, där de fria marknadskrafternatillåls styra samhällsutvecklingen. Detär mot bakgrund av dessa förhållanden man skall se de socialdemokratiskamotionerna på olika delområden, t. ex. näringspolitiken, socialpolitiken,arbetsmarknadspolitiken, utbildningspolitiken m. fl. Alla dessamotioner avser atl stärka de svagast ställda gruppernas ställning i vårtsamhälle, dvs. de som kallar barfoiabarn och som vi föser bort frånarbetsgemenskapen eller aldrig ger en chans all komma in i arbetslivet. Attskapa elt samhälle där alla kan få elt arbete och uppleva dentillfredsställelse som arbetsgemenskap ger måsle vara politikernas huvuduppgift.Denna granduppfattningärden röda tråden i den socialdemokratiska motionen och ivåra reservationer med anledning av propositionen resp. utskottsbetänkandet.Det var också syftet med sysselsällningsutredningens förslag i betänkandetArbete åt handikappade. Deförslag som fördes fram i detta betänkande fick, som här redankonstaterat, ett positivt mottagande av de flesta remissinstanserna, bl. a. avLO, TCO och samtliga handikapporganisationer. De såg sysselsättningsutredningensförslag som ett stort steg framåt för att förverkliga ett samhälle, där även desom vi i dagligt tal kallar handikappade skulle få rätten lill arbete. Tyvärr,herr arbetsmarknadsminister, fullföljde icke regeringen förslagen när den skrevproposition nr 73 ulan prutade ner ambitionsnivån på väsentliga punkter. Det ärriktigt att de fackliga organisationerna ställer upp, men tyvärr måste mankonstatera att varken regeringen eller den borgeriiga majoriteten iarbetsmarknadsutskottet gör det. socialdemokratiska motionen följde vi i slorl upp sysselsällningsutredningensförslag. Under utskottsbehandlingen kunde vi med glädje konstatera atl ettenhälligt utskott på ett par punkier ställt sig bakom våra förslag. Det gällerförslaget om försök med fadderverksamhet för ungdomar som stöd vidintroduktionen på arbetsplatsen och någol som vi kanske anser särskilt viktigt,nämligen försöksverksamhet bland unga förtidspensionärer med inriktning på attförsöka ge dem ett arbete, där de kan få delaktighet i gemenskapen på enarbetsplats. Vår uppfattning är alt samhället icke har haft de resurser sombehövs för att i första hand pröva möjligheten till arbete i stället förförtidspensionering. På dessa punkter har vifått våra krav tillstyrkta, och det är vi tacksamma Men på alla övrigapunkter har våra förslag avstyrkts av den borgeriiga majoriteten i utskottet.Detta har lett till att vi vid utskotlsbetänkandet fått foga fyrareservationer,som erhållit numren 1,3,4 och 5. Jag vill yrka bifall till ochäven något närmare motivera dessa reservationer. Ireservationen 1 tar vi upp de allmänna rikllinjerna för politiken. Vikonstaterar all del i propositionen läggs fram betydelsefulla förslag - RolfWirtén har här redogjort för dessa - till åtgärder för att förbättra dearbetshandikappades situation men att dessa åtgärder behöver kompletteras påvissa områden. Vianser del särskilt anmärkningsvärt att det icke i propositionen anvisas sådanapersonalförstärkningar som måste till, om arbetsmarknadsverket skall kunna levaupp lill de krav som ställs på verket när det gäller ålgärder förhandikappade. Kravet påjnedelstilldelning och antalet tjänster kommer upp isamband med behandlingen av del belänkande från arbetsmarknadsutskottet somskall behandlas . Lål mig dock säga atl man löser icke dessaproblem med vackra ord. Vill man nå resultat måste också de personellaresurserna byggas ul med arbetsförmedlare som har tid och ork att verkligenägna sig ål problemen. Vad hjälper det, herr arbetsmarknadsminister, att slåoch exercera med siffror som 1 800 och 350, ulan att tala om alla de ökadearbetsuppgifter som arbetsförmedlingarna och AMS har fått? Var vi än reser i vårt land och träffar arbetsförmedlareså säger de: Vi har icke tid och resurser för att ägna oss åtanpassningsgrapperna och de handikappades problem. Därför måste samhället gedem resurser för att klara denna vikliga del i deras arbete. Jaghar redan sagt all detta - om vi skall lösa dessa problem - också innebär attvi icke får tillåta en okontrollerad ekonomisk och teknisk utveckling, därmarknadskrafterna är av avgörande betydelse, att styra vårt samhälle. Jag villännu en gång understryka detta. I reservationen 1 vill vi att della skall gesregeringen till känna. Ireservationen 3 tar vi upp tre väsentliga punkier i en effektiv handikapppolitik. Denförsta gäller arbetsförmedlingarnas möjligheter till överblick ochåtgärdsplanering. Vi vill alt varje förmedlingskontor skall ha god överblicköver alternativa åtgärder för all skaffa fram lämpliga arbeten efter vars ochens förmåga. Fördet andra vill vi att lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärder-främjandelagen - skall komma till effektivt utnyttjande i förmedlingsarbetet. Sysselsätlningsulredningenkonstaterade att främjandelagens tvingande bestämmelse knappast tillämpats. Vikan göra samma konstaterande och anser därför atl främjandelagen skallkompletteras med tillämpningsföreskrifter om arbetsgivarens ansvar försysselsättning av handikappade. Vi anser atl främjandelagen skall vara ettkomplement till lagen om anställningsskydd genom att hävda de intressen somfinns för att även äldre och handikappade skall kunna få ett arbete. framhåller häratt han i propositionen understryker att Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. främjandelagen självfalletskall komma lill användning. Men vad vi kräver är föreskrifter som lalar om hurdenna lag skall tillämpas. Vi vill alt, sedan föreskrifter utarbetats, vissalänsarbetsnämnder på försök tilldelas särskild personal med uppgift att arbetaför en effektiv tillämpning av lagen. Manbör också belysa företagens personalpolitik - säger altarbetsgivarna och företagarna här har ett ansvar - och ställa den i relationtil! de krav som kan resas enligt lag och enligt de föreskrifter som vi ansermåste utarbetas. Vihar inte på allvar diskuterat kvotering inom den svenska arbetsmarknadspolitikennär det gäller de handikappades möjligheter. Däremot har vi kvotering när delgäller könsojämlikheter, nämligen regeln 60:40. Omfrämjandelagen inte tas i bruk, är jag övertygad om att vi snart måsle ta upp dennafråga. Jag förstår inte att arbetsmarknadsministern och utskottets borgeriigaledamöter skall vara så rädda för all använda en lag som de själva varit med omatl godkänna. Om de inte vill göra det, är deras tal bara en läpparnasbekännelse till en effektiv arbetsmarknadspolitik. Vikonstaterar även i denna reservation atl särskilda personalresurser erfordrasför atl nå syftet med målsättningen arbete ål handikappade. Ireservationen 4 kräver vi att skall begära etl lagförslag lill en nyförtroendemannalag, i huvudsak överensstämmande med de principer som centralafackliga organisationer förordat. Bakgrundenskall jag inle gå närmare in på. Vi har blivit lovade en proposition, men denär lagd åt sidan. Bakgranden till den här reservationen är en motion frånvänsterpartiet kommunisterna, som kräver mera tid för de fackligarepresentanterna i anpassningsgrupperna. Vi vidgar nu detta krav till att gällaallt fackligt arbete. Delta har sin stora betydelse på det område som vidiskuterar men även på andra områden, när det gäller arbetsmiljö o. d.,som också är betydelsefulla för de arbetshandikappade. Ireservationen 5 tar vi upp frågan om vidgade möjligheter för handikappade attfå tillgång till bil. Två gånger har begärt alt regeringen skullelägga fram förslag i denna fråga. Trepartiregeringen gjorde ingenting och dennuvarande regeringen har inle mer än börjat förberedelsearbetet för alt få igång utredningsarbetet. Vi anser inte att vi kan acceptera att regeringenhanterar bestämda viljeyttringar från på detta sätt. Vi kräver nu altförslag skall framläggas senast budgetproposition, ett krav somverkligen är berättigat när regeringen så länge har förhalat en så viktigfråga. Tillslut, herr lalman, vill jag läsa upp några rader ur etl brev som vi fått frånDe handikappades centralorganisation. Där skriver de följande: "Ietl par reservationer till utskottets betänkande återfinns förslag som HCKtillmäter myckel stor betydelse. Speciellt vikliga är förslagen om atlriksdagen fattar beslut om främjandelagen och att anslår medel för enhelt nödvändig personalförstärkning till AMS i form av handikappspecialister." Brevetslutar med en vädjan, som jag helt kan instämma i. HCK skriver: "Du somenskild riksdagsledamot avgör nu om utredningens förslag skall ge grunden förenarbetsmarknad som icke diskriminerar handikappade. Dukan med Din röst visa attDu solidariserar Dig med de krav en samlad handikapprörelse framför." Jaginstämmer i att du, enskilda riksdagsledamot från de borgerliga partierna i daghar möjlighet att visa all vi vill förbättra en proposition som i och för siginnehåller viktiga förslag men som pä vissa punkter måste kompletteras. Vi villge de handikappade rättvisa i vårt samhälle. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till de socialdemokratiska motionerna. Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. Herrialman!Målsättningen försysselsättningspolitiken bör enligt mening vara attskapa arbete åt alla. Därför bör var och en ges möjlighel all efter förmågadeltaga i arbetslivet. Vi måste öka ambitionerna alt ge dem som är arbetshandikappadearbete. För de allra flesta människor ger arbetet möjlighet till gemenskap ochsjälvförverkligande. Detta upplevs som en omistlig del av livskvaliteten. Möjlighelernaall bereda arbetshandikappade sysselsättning är till stor del avhängiga av denallmänna sysselsättningsutvecklingen. Ett livskraftigt och expansivtnäringsliv, som skapar tillväxt och ger resurser för en utbyggnad av denoffentliga sektorn, är en förutsättning för att vi skall kunna öka den totalasysselsättningen och ge fler arbetshandikappade arbete. Det krävs omfattandeinsatser av samhället för atl förhindra ulslagning och för alt kunna förbättrade arbetshandikappades sysselsättningsmöjligheter. Alla skall ha rätt tillnågon form av sysselsättning. Detfinns klart negativa drag när del gäller utvecklingen av de arbetshandikappadesmöjligheter att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Knappt 10 96 av dearbetshandikappade som söker arbete på arbetsförmedlingarna får arbete på denreguljära arbetsmarknaden. Undersökningartyder på alt många arbetshandikappade har mycket stora svårigheter att få etlarbete. Därav har följt alt förtidspensioneringen ökat starkt, framför allt iåldrarna . Deförslag som regeringen har presenterat i proposition 1978/79:73 ansluter imycket stor utsträckning till de förslag som sysselsätlningsulredningenpresenterade i sill delbetänkande Arbete åt handikappade. Förslagen är ettstort steg i rätt riktning för all förbättra situationen för de handikappade. Ivår motion nr 2053 har vi framfört vissa förslag lill förbättringar iförhållande till regeringens förslag. På vissa punkter har utskottet ställt sigbakom våra krav, och delta hälsar vi naturiigtvis med största tillfredsställelse.I motionen har vi, i enlighet med sysselsällningsutredningens förslag, framförtkravet på en fortsall försöksverksamhet med s. k. faddersystem. Detta innebärall en handledare/fadder, som bistår en handikappad både under arbete och fritid,skall erhålla viss ersättning från staten. Delta bidrag måsle ses som enuppmuntran från samhällets sida och en ersättning för vissa kostnader som kanfölja med fadderskapel. Utskottet har ställt sig bakom detta förslag. Vårt kravalt gravt handikappade skall ha möjlighet att få sin Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. utbildningslid i företagenföriängd från lill har också bifallits av utskottet.Detta kommer säkerligen att underiälta de handikappades möjligheter att erhållafast anställning. Sysselsätlningsulredningenhade föreslagit alt försöksverksamheten med förhöjt bidrag till halvskyddadsysselsättning även skulle omfatta yngre förtidspensionärer. Detta förslag harföljts upp i vår motion nr 2053 och i reservation nr 6. Vi anser nämligen atldet förhöjda bidraget till halvskyddad sysselsättning för ungdomar är motiveratmed tanke på de ökade möjligheter som då kommer att beredas ungdomar med svårahandikapp att delta i arbetslivet och där göra en produktiv insats. Attförhöjda bidrag kan utgå till dessa människor bör med stor säkerhet leda tillatt man undviker en förtidspensionering från tidig ålder. från denenskildes synpunkt måste det vara betydligt mera tillfredsställande att han kanutföra en insats i arbetslivet och slippa bli förtidspensionerad. Samhälletskostnad för dessa insatser är blygsam i förhållande lillförtidspensioneringskostnaden. Propositionenhar föreslagit en sammanföring av arkivarbetsformen med det halvskyddadearbetet lill anställning med lönebidrag. Vi ställer oss helt bakom detta menönskar några justeringar i förhållande till regeringens förslag. Ipropositionen föreslås att lönebidrag skall kunna utgå för anställning avhandikappade med 90 96 till bl. a. allmännyttiga organisationer. Dessaorganisationer har för anställning av arkivarbetare ett bidrag med 10096. Eftersom många av dessa organisationer har en svag ekonomi anser vi det nödvändigtatt dessa organisationer även i fortsättningen erhåller en hundraprocentigkostnadstäckning. Liknande synpunkter har under remissarbetet bl. a. framförtsfrån LO-håll. Skulle utskottets förslag vinna gehör föreligger det stor riskför att många allmännyttiga organisationer, till följd av en svag ekonomi, inteklarar av sin del av lönekostnaden. Följden blir att en del arbetshandikappademister sina möjligheter till meningsfull sysselsättning. Därför är det enligtcenterpartiet viktigt att allmännyttiga organisationer även i fortsättningenges ekonomiska möjligheter att erbjuda lämpliga arbetsplatser förarbetshandikappade. Kulturatskottet har på den här punkten avgivit elt positivtyttrande till arbetsmarknadsutskottet, och vi är från vår sida förvånade överatt vi inte fått gehör för vår uppfattning i den här frågan. Jag yrkar därförbifall till reservation nr 8. Idet aktuella betänkandet behandlas också frågan om näringshjälp. Denna är ettviktigt komplement till andra stödformer för atl ge handikappade ett arbete. Iglesbygder, där andra hjälpformer ofta kan vara svåra atl använda, ärnäringshjälpen ibland enda möjliga vägen att lösa en handikappads sysselsättningssiiualion.Enligt vår uppfattning bör näringshjälpen vara en stödform jämställd medandra. Regeringens förslag innebär en höjning i förhållande till de belopp somi dag utgår. Enligt vår mening är emellertid inte höjningen tillräcklig. Därförföreslår vi alt näringshjälp skall kunna beviljas i form av bidrag ellerräntefritl lån med . och i form av kompletteranderäntebärande lån med . En höjning av bidragen till den nivåvi föreslagit skulle innebära ett verkningsfullt alternativ vid lösandet avsysselsättningsproblem för handikappade och därmed jämföriiga grapper medsvårigheter på arbetsmarknaden. Det finns naturiigtvis anledning atl påminnaom atl bidrags-och lånebeloppen under del höjts i blygsamtakt, medan kostnaderna för alt etablera en rörelse har skjutit i höjden. Jagyrkar därför bifall till reservation nr 10. Slutligen,herr talman, tar utskottet upp vissa organisatoriska frågor. I vår motion nr2053 har vi aktualiserat frågan om en pariamentarisk utredning av arbetsmarknadsverketsorganisation med lanke på dess förändrade arbetsuppgifter. UlskoUet ställersig bakom vårt krav så till vida att man understryker att det på längre siktfinns skäl för en mer ingående, parlamentarisk utredning omarbetsmarknadsverkets organisation och arbetsformer. Utredningsarbetet börnärmare övervägas när sysselsättningsutredningen har slutfört sitt arbete ochremissyttrandena har bearbetats. Utredningsarbetet bör enligt vår uppfattningbedrivas med skyndsamhet för att ge etl snabbt resultat. harnya arbetsuppgifter allt efter hand pålagts arbetsmarknadsverket, och kraven pånya tjänster från AMS sida har varit påfallande. I viss utsträckning har dessakrav blivit tillgodosedda. Så har även skett vid årets budgetbehandling. Dettapersonaltillskott kommer alt behandlas närmare när lar ställning lillarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 21. Meddet anförda får jag yrka bifall till reservationerna nr 6, 8, 10 och 11. Skullereservation nr 8 falla i konlrapropositionsvoteringen får jag somandrahandsalternativ yrka bifall till reservation nr 9 och i övrigi tillutskottets hemställan på samtliga punkter. Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. Om målet "arbete åt alla" råder enighet. Politisk enighetråder också om den beskrivning av de handikappades situation som redovisades isysselsättningsutredningens delbetänkande "Arbete åt handikappade".Utredningens analys av det faktiska läget, vilken utgjort grund för propositionensförslag, är förtjänstfull. Däremotsaknar man i utredningsmajoriletens skrivning en insikt om att de handikappadessvårigheter är en del av hela den ekonomiska situationen, dvs. att en allmäntsysselsättningsskapande politik är det effektivaste medlet aU förbättra ocksåde handikappades möjligheter atl få elt meningsfullt och produktivt arbete. Låtmig, herr talman, ändå slå fast att det råder allmän politisk enighet om atl dehandikappade måste ägnas speciell uppmärksamhet och så långt som möjligt gessamma levnadsbetingelser som andra medborgare. Frånmoderata samlingspartiets sida hälsar vi propositionens allmänna förslag medtillfredsställelse - även om jag, som jag strax skall komma till, anser att deföreslagna stimulansåtgärderna är otillräckliga. Vi är angelägna om au medverkatill åtgärder på arbetsmarknaden och på många andra områden som kan underiältade handikappades livsföring. Vadgäller huvudfrågan - hur man skall få företag, kommunala och statliga organ ochandra arbetsgivare mer intresserade av att anställa handikappade personer -vänder vi oss mot sådana förslag som framförs i den pågående Omåtgärder för arbetshandikappade, m. m. poliliska debatten som gårut på att man vill ha en skärpt lagstiftning. Främjandelagenger redan i sin nuvarande utformning möjlighet att tillämpa ivångsförmedlingoch kvotering, om de handikappades arbelsplace-ring inte kan lösas på annatsätt. De aktuella paragraferna har emellertid inte tillämpats under de är somlagen varit i kraft. Det kan betyda att lagen inte har någon slörre uppgift attfylla i den aktiva demokratiseringsprocess som pågår inom dagens arbetsliv. Enskärpning skulle rent av - liksom än mer stelbenta tillämpningsföreskrifter,som socialdemokraterna förefaller plädera för i sin reservation nr 3 - kunnaförsvåra anpassningsgrappernas ulveckling till samhällets viktigasterehabilileringsinstrument. Videlar regeringens och sysselsättningsutredningens uppfattning allarbetsplacering av personer som eljest skulle ha varit arbetslösa ellerförtidspensionerade ofta är lönsam för samhället. Vi moderater har därförföreslagit alt man möjliggören rejäl höjning av bidragen lill arbetsplaceringav handikappade utöver vad som har föreslagils i propositionen. Viär övertygade om att det behövs slörre resurser för att bl. a. undanröja hinderi arbetsmiljön för arbetsplacering av handikappade. Sädana åtgärder innebärdessutom all man förbättrar de handikappades arbetssituation. Även denuteblivna tillämpningen av främjande lagen bekräftar vår uppfattning atl ökadestimulansåtgärder är atl föredra framför åtgärder som syftar till tvångsingripandenmot arbetsgivarna. I reservation nr 2 föreslår vi att regeringen i särskildordning skall utreda förutsättningarna föratt skapa ett samhällsekonomisktutrymme för en ytteriigare höjning av bidragen till de handikappadesarbetsplacering genom transfereringar av medel från socialförsäkringssystemet. Isamma reservation stöder vi vårt motionskrav på en utbyggd förelagshälsovård,där vi begär en lyngdpunktsförskjutning i verksamheten mot förebyggandeåtgärder. Föralt möjliggöra en sådan utveckling bör enligt vår mening fattaprincipbeslut om alt ersättning från till förelagshälsovårdäven skall omfatta förebyggande hälsovård och rehabiliteringsål-gärder. Ianslutning härtill föreslår vi att skall uttala alt statligaarbetsgivare skall öka rekryteringen av personer med arbelshandikapp. Statenhar själv eller utövar i egenskap av ägare till statliga företag elt egetarbetsgivaransvar. Etl sådant uttalande till stöd för anpassningsverksamheteninom statsförvaltningen, liksom till stöd för ansträngningar atl undanröjahinder i arbetsmiljön för anställning av handikappade, bör enligt vår meningutgöra en vägledning för alla berörda på arbetsmarknaden samt understrykasyftet med de ökade stimulansåtgärder som vi föreslagit skall vidtas. Ienlighet med denna principiella syn anser vi atl regeringens förslag om detframlida lönebidragel till allmännyttiga organisaiioner bör förbättras på enpunkt. Med anledning av vad kulturulskoltel anfört i sitt yttrande om desvårigheter som kan vänias uppslå för länsmuseerna vid en övergång till den nyastödformen, anser vi all länsmuseerna bör ha möjlighet till högre Medbibehållen arkivarbelarstyrka kan inle museistiftelserna kompenserainkomstbortfallet. Flertalet museer, t. ex. i län, ochSkaraborgs län, är beroende av arkivarbelarna som i många fall utgör bortåthalva personalstyrkan. I reservation nr 9 förordar vi på denna punkt att manföljer sysselsällningsutredningens förslag, nämligen att etl 100-procentigtbidrag skall utgå så länge som berörda arkivarbetare fullgör aktuellaarbetsuppgifter. Ipropositionen föreslås inrättandet av nya . Till dessaskall den arbetsprövnings- och arbetsträningsverksamhet, som bedrivs vidlandstings- och primärkommunala arbetsvårdsinstitut föras. De nya institutenskall även svara för de OT- och ALU-kurser som är föriagda till AMU-centra.I detta sammanhang förordas alt de arbetspsykologiska konsultinsatserna skallinordnas i de nya instituten. Denna verksamhet utövas av nio friståendeförelag med ca 300 anställda vid ca 40 lokalkontor. Denhelt dominerande uppdragsgivaren är arbetsmarknadsverket. harverksamheten fortgått utan några anmärkningar. 1 ett remissvar överYR-ulredningen intygade AMS alt man fått en fullgod service, och verketdeklarerade atl verksamheten bör genomföras på oförändrat sätt.