prot · G209103 · 1978-12-31 00:00:00 — Dessutom befinner sig SEV-länderna isnabb ulveckling pä alla samhällslivels områden. NärSEV firade sitt 30-årsjubileum detta år kunde man bl. a. noteraatt nationalinkomsten i SEV-länderna hade tiodubblals mellan åren 1948 och1977. Kapitalinvesteringarna i folkhushållet hade ökat lika mycket. Mellan åren1951 och 1977 var den industriella tillväxten 9,4 96 , dvs. 3,1 96 högreän väridsgenomsnittet. Mintaletid är nu slut men jag antar, herr talman, atl jag än en gång har rätt attbegära ordet för ett anförande . Jag ville bara helt kort kommentera det problem , nämligen det dubbla medborgarskap många balter har som blivit svenskamedborgare men inte kunnat bli av med sitt sovjetiska medborgarskap. Han taladeom att man efteriyst svenska administrativa åtgärder föratt befria dessasvenska medborgare från deras lidigare band med . Detär klart att vi inte genom ensidiga svenska åtgärder kan påverka ettmedborgarskap som pålagts någon genom främmande lagstiftning. Jag tror Per-OlofStrindberg själv senare i sill anförande nämnde att man behövde bilateralaförhandlingar för att nå detta mål. Sådana har också förts under långliga tidermen har inte givit något resultat. Jagvill dock gärna nämna att ett nytt element tillkommit ganska i och medatt man i fått en ny medborgarskapslagstiftning. Del ger ocksåoss anledning atl pä nytt ta upp frågan med och se om vi genomförhandlingar kan komma fram till en ordning som möjliggör att svenskamedborgare befrias från ett medborgarskap som de inte längre behöver eller villha. ()kort genmäle: Jag vill bara tacka uirikesministern fördel senaste beskedet. Jag ärmedveten om atl fått en ny medborgarskapslag, och jag voreutomordentligt lacksam om man, somjag sade lidigare, gav detta arbete en myckelhög prioritet inom UD:s verksamhel. Balterna i upplever-med all rätt -det dubbla medborgarskapet som ytterst påfrestande. ROLFHAGEL (apk): Låt mig börja med alt konstalera aU utrikesministern fortfarande vägraralt svara på min fråga. Jag kan inte uppfatta tystnaden på annat sätt än attutrikesministern finner att vårt land inte lever upp lill om demänskliga rättigheterna. Utrikesministern har ju lidigare fält beröm för althan suttit kvar i kammaren under hela debatten. Han har alltså lyssnat på minfråga vid båda de tillfällen då jag framställt den. Lål mig sedan för tredjegången fortsätta med mitt anförande. Jaghar försökl visa alt det finns andra handelspartner än dem med vilka vi f n.utbyter varor. var den industriella tillväxten 9,4 %per år i SEV-länderna. Detta var högre än världsgenomsnittet. Dethandlar inle om någon liten marknad. Tio medlemsländer i , ochAmerika har tillsammans en befolkning pä 430 miljoner människor. Baradetta stora befolkningstal borde vara tillräckligt för att borde vidtaordentliga ansträngningar för att få fotfäste inom marknaden. F. n. handlar vitill 80 96 med den kapitalistiska delen av väriden, den del som brottas medsamma ekonomiska problem som värt eget land, dvs. ökad arbetslöshet ochstigande infiation. Men det handlar inte bara om dessa 430 miljoner människor.Det handlar också om länder som genom samarbetsavtal eller genom observatörerhar anknytning till . Det är länder som , , , ,, och . Det är kommunisternasbestämda uppfatining att elt samarbetsavial mellan och ocksåskulle medföra en större marknadsandel för svenska produkter även i dessaländer. arbetande folk har rätt atl kräva att regeringen vidtaråtgärder för att söka sig till andra marknader än de krisdrabbade. Överiäggningen var härmedslutad. §2 Föredrogs kulturutskottets betänkande 1978/79:20 med anledning avpropositionen 1978/79:100 såvitt gäller medelsanvisningen till radio ochtelevision m. m. jämte moiioner. Regeringen hade ipropositionen 1978/79:100, bil. 12 (), s. 95-112,föreslagit dels alt anta i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändring i radiolagen(1966:755), 2. lag om ändring i lagen(1978:478) om avgift för innehav av televisions-mottagare, 3. godkänna i propositionenangivna förslag lill medelsberäkningar för den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamhelen, 4. godkänna i propositionenangivet förslag till medelsberäkning för radionämndens verksamhel. Medelsberäkningeni propositionen innebar för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamhelenall för investeringar beräknades 76,5 milj. kr. och för dessdriftkostnader 1 005,6 milj. kr. 1den för driftkostnader beräknade medelstilldelningen låg enligl propositionenen resursförstärkning för programverksamheten nästa budgetår om 50,0 milj. kr.Det förutsattes all detta skulle möjliggöra en fortsalt utbyggnad av denregionala riksprogramproduklionen saml igångsättning av regional TV-verksamheti ytterligare en region. En betydande del av resursförstärkningen borde också- enligt propositionen - kunna användas i programpro-duklionen ikvalitetshöjande syfte. Mottagaravgifternaborde enligt propositionen vara oförändrade under del kommande budgetåret. Deframlagda lagförslagen innebar alt straffansvar skulle införas för den somanvände mottagare på sådant sätt att mottagning på andra platser stördes, resp.för innehavare av svart/vit televisionsmoltagare som underiät all anmälainnehav av färgmottagare då sådan anskaffats. 1detta sammanhang hade behandlats motionerna 1978/79:436 av m.fl. (m), 1978/79:437av Gölhe (), vari yrkats 1. all hos regeringenbegärde alt en granskning skedde beträffande lokalradios utnyttjandeav dagstidningarnas innehåll saml skyldigheten att uppge varifrån nyhetenhämtats, 2. au hos regeringenbegärde alt lokalradio gavs uppdrag all, om möjligt inom ramen förgällande radiolag och avtal, låta tidningar på lokalradioorten själva svara förnyhelsuppläsningarna. 1978/79:895 av m. fl. (s), vari yrkatsatl beslutade au som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om lokalradion. 1978/79:898av m. fl. (m), 1978/79:905av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. attriksdagen angav nya riktlinjer för organisation och utbyggnad, innebärande all a. moderbolagetgavs övergripande ansvar för verksamheten och utökade funktioner och befogenheter bl. a. genom atl koncerngemensamma operativa organ förlades dit, b. utbyggnadenav regional-TV efter utbyggnaden i uppsköts till nästa avtalsperiod, c. kvalitetshöjninggenom ökad inhemsk teater- och underhållningspro duktion, mer genomarbetade kultur- och samhällsprogram m. m. priorite rades och skulle ske med tillvaratagande av resurser i , vars sändningstid inte minskades, d. riksradion flck enfungerande disiriklsorganisalion, e. lokalradion gavs ökaderesurser, bl. a. lill bandverksläder, 2. altriksdagen beslutade att ett avtal för hela koncernen skulle slutas mellan staten och SR med riktlinjer som innebar att a. kravetpå opartiskhet i programverksamheten skulle gälla del loiala utbudet, b. yttrandefriheten irundradion skulle gälla lika för alla, c. demokraiistadgandelskulle bibehålla sin hävdvunna innebörd men med tillämplighet också pä jämlikhet mellan könen och andra jämlikhetsfrå gor, 3. att skulle beslutaatt 57 milj. kr. fick tas i anspråk ur radiofonden utöver regeringens förslag, 4. att hos regeringenskulle anhålla om en ulredning som pä sikt skulle se över finansieringsfråganför radio och televisionen. 1978/79:946 av RolfDahlberg m. fi. (m), 1978/79:1291 av IngridDiesen m. fl. (m), 1978/79:1292 av AnnaEliasson m. fl. (c), 1978/79:1296 av m.fl. (c), variyrkats all beslutade att 15 milj. kr. fick las i anspråk urradiofonden utöver regeringens förslag, 1978/79:1300 av (apk) och (apk), vari yrkats all hemställde hos regeringen 1. altålgärder vidlogs för att befria dem som enbart hade folkpensions- inkomst och motsvarande från avgifter för radio- och TV-innehav, 2. allfrågan om total avgiftsbefrielse för alla radio- och TV-innehavare och avgifternas ersättande med skallemedel utreddes. 1978/79:1310 av SvenJohansson m. fi. (c, m), 1978/79:1312 av BerntNilsson m. fl. (s), 1978/79:1849 av TageAdolfsson (m), 1978/79:1850 av Hans Alsénm. (s, c, m, fp, vpk), 1978/79:1856 av SvenJohansson (c) och (). 1978/79:1859 av TyraJohansson (s), 1978/79:1861 av m. (s), variyrkaisatt beslutade alt som sin mening ge regeringen lill känna vadsom anförts i motionen, innebärande önskemål om en förstärkning av resursernaför lokalradion i , 1978/79:1864av () och Per (), 1978/79:1877av () och () saml 1978/79:2151 av (apk) och (apk), vari såvitt nu var i fråga yrkats att hemställde hosregeringen alt staten ålade massmedieföretagen alt öppna en kanal för in vandrarprogram och all tillfredsställa de spansktalande invandrarnas behov av ökatradioprogram samt atl i TV-verksamheten förslärka invandrarredaklionernasresurser (yrkandet 2). 1. atl skulle anta del ipropositionen 1978/79:100 framlagda förslaget lill lag om ändring i radiolagen(1966:755), 2. all skulle anta det ipropositionen 1978/79:100 framlagda förslaget lill lag om ändring i lagen(1978:478) om avgift för innehav av televisionsmoltagare, 3. att skulle avslåmotionen 1978/79:905, yrkandena 1 a och 2, om nya riktlinjer för organisationenav moderbolaget och om elt för hela radiokoncernen gemensamtavtal med staten, 4. att skulle avslåmotionen 1978/79:898 om kraven pä objektivitet, saklighet och kvalitet i frågaom barnprogram, 5. att skulle avslåmotionen 1978/79:946 om trafikinformation i lokalradion, 6. att skulle avslåmotionen 1978/79:1310 om fler kyrkliga och kulturbelonade radio- ochTV-program, 7. att skulle avslåmotionen 1978/79:1864 om fler gudstjänster i TV, 1. atl skulle avslåmotionen 1978/79:1859 om en mol bruket av alkohol, 2. all skulle avslåmotionen 1978/79:436 om språket i radio- och TV-utsändningar, 10.all skulle avslåmotionen 1978/79:1856 om fler textade TV-program, 11.atl skulle avslåmotionen 1978/79:1300, yrkandet I, om befrielse för folkpensionärer m. fl. 12.att skulle avslå motionen1978/79:1849 om bibehållande av oförändrade mottagaravgifter, 13.att skulle avslåmotionen 1978/79:437 om lokalradions utnyttjande av dagspressen, 14.alt skulle avslåmotionen 1978/79:1312, yrkandet 1, om en utvärdering av vissa insatser avlokalradion, 15.alt skulle avslåmotionerna 1978/79:1312, yrkandet 3, 1978/79:1850 och 1978/79:895 omlokalradions motlagningsförhållanden, sistnämnda motion såviti nu var i fråga, I6.au skulleavslå motionerna 1978/79:905, yrkandet 1 b, 1978/79:1291 och 1978/79:1877 omutbyggnaden av regional-TV, 17.att som sin meninggav regeringen lill känna vad ulskollel med anledning av motionerna1978/79:895, 1978/79:905, yrkandet 1 e, och 1978/79:1861, förstnämnda motionsåviti nu var i fråga, anfört om lokalradion, 18.att skulle avslåmotionen 1978/79:905, yrkandet 1 c om kvalitetshöjande åtgärder och yrkandet 1d om riksradions distrikts-organisation, 19.att skulle avslåmotionen 1978/79:1292 om invandrarpro-gram, 20.all skulle avslåmotionen 1978/79:2151, yrkandet 2, om en ny kanal för invandrarprogram, 21.att med anledning avpropositionen 1978/79:100 och motionerna 1978/79:905, yrkandet 3, och1978/79:1296 godkände den i propositionen angivna medelsberäkningen för denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheien med den ändring som utskottet förordat,innebärande att del belopp som beräknals för de avgiftsfinansieradedriftkostnaderna vid skulle höjas med 10 milj. 22.att skulle avslåmotionen 1978/79:1312, yrkandet 2, om utnyttjande för lokalradions behov av vissaresursförstärkningar, 23. atlriksdagen godkände den i propositionen 1978/79:100 angivna medelsberäkningen för radionämndens verksamhet, 24. atlriksdagen skulle avslå motionerna 1978/79:905, yrkandet 4, och 1978/79:1300, yrkandet 2, om en utredning om radio- och TV-verksam- finansiering. 1.beträffande en granskning av det sätt på vilket lokalradion utnyttjadedagstidningarnas innehåll av () och () som ansettatt utskottet under 13 bort hemställa attriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna medanledning av motionen 1978/79:437 anfört om lokalradions utnyttjande avdagspressen. 2. beträffande vissauttalanden angående lokalradion av () och () som ansett alt utskottet under 17 bort hemställa altriksdagen skulle avslå motionerna 1978/79:895, såviti nu var i fråga,1978/79:905, yrkandet 1 e, och 1978/79:1861 angående lokalradion, 3. beträffandemedelsberäkningen av (). (), () och () som ansett atl utskottet under 21 bort hemställa att med bifall till propositionen1978/79:100 och med avslag pä motionerna 1978/79:905, yrkandet 3, och1978/79:1296 godkände den i propositionen angivna medelsberäkningen för denavgiftsfinansierade radio-och TV-verksamhelen. Till betänkandet hadefogats särskilda yttranden i. beträffande utbyggnaden av regional-TV av ToreNilsson (m) och (), 2.beträffande programverksamheten av (). INGRIDDIESEN (m): Kulturatskottels betänkande behandlar det åriiga anslaget lill SverigesRadio och därjämte en hel mängd motioner som alltid brukar höra till. Det ärjuockså naturiigt med tanke på den stora roll som Radio och TV har kommit attspela i vår tillvaro. Just nu är i full färd med denomorganisation och uppdelning pä fyra programbolag som förra åretbeslutade. Vi har alla stora förväntningar på de nya bolagen. Ibudgetpropositionen föresläs att till radio- och TV-verksamhet för nästabudgetär skall anvisas lill driften I 005,6 milj. kr. och lill investeringar76,5 milj. kr. Isumman för drift ingären resursförstärkning pä 50 milj. kr. harsjälvfallet inle fåu alla sina önskemål tillgodosedda. Vilken institution fårdet i dagens kärva ekonomiska läge! Det är naturiigtvis också svårt att mednågon större grad av exakthet beräkna kostnaderna vid en så genomgripandeomorganisation som den som pågår. Det är väl ändå för tidigt att redan nupåstå att pengarna inte kommer att räcka. Jag tror och hoppas att SverigesRadios ledning både känner ansvaret och är medveten om kraven på sparsamhet. Utskottets majoritet av socialdemokrater och centerpartister vill ge SverigesRadio 10 milj. kr. utöver budgetpropositionens förslag. Delvis motiverar mandetta med att lokalradion behöver förstärkas. Motdelta säger reservanterna, moderater och folkpartister, i reservation 3 alt närdet gäller vilket belopp som bör ställas till förfogande sä börsamma återhållsamhet i fråga om utgiftsökningar iakttas som när del gälleranslag på rikssiaten. Vi kan därför inte gå med på en ökning av beloppet. Vimoderater kan inle heller ansluta oss till utskottets motivering beträffandelokalradion. Utskottet säger nämligen all det är angeläget att lokalradion inteav brist på resurser hindras alt pröva olika vägar och att del är önskvärt får möjlighel all genom olika ålgärder förbättra bl. a. den lokalabevakningen. Ireservation 2 från i utskottet säger vi bl. a. att det måste varaen uppgift för programföretagets styrelse alt fördela de resurser som finnstillgängliga och att la ställning lill önskemål om utökning av antaletlokalredaktioner eller en förstärkning av dem som redan finns. Viär självfallet inte negativa lill en förbättring av lokalradions arbetsmöjligheter,men vi kan omöjligt instämma i utskottets uttalande om en allmän förstärkningav lokalradions resurser. ReservationI berör vissa relationer mellan lokalradion och dagstidningarna, som hartagits upp i en moderalmolion av Gölhe . Motionären kommer själv atl talai den frågan, varför jag inle tänker argumentera här. Sänågra ord om ett särskilt yttrande av och mig. Det gällerutbyggnaden av regional-TV. Enligt regeringens förslag skallregional-TV vara utbyggd i samtliga elva distrikt under den här avtalsperioden,dvs. uttalade att det här skulle sessom en rekommendation snarare än en låsning. Det blev emellertid inle någottillkännagivande till regeringen, och därför tyckerjag nog att del är att härdra tolkningen när man nu åberopar vad utskottet och uttalade i dennafråga. Jagtycker all utskottet går ett steg längre när man nu säger att utbyggnadeninte behöver vara helt genomförd vid avtalsperiodens slut utan får bli beroendeav de lolala resurser som ställs lill förfogande. Visäger i värt yttrande att man inte får ta det här till intäkt för alt skjuta påutbyggnaden av regional-TV. Ekonomiska svårigheter kan nalurliglvis läggahinder i vägen, men målsättningen måste ändå förbli den ursprungliga ochavsedda, nämligen att regional-TV skall finnas i alla elva distrikten näravtalsperioden är slut. Utskottets uttalande kan näsian tolkas som enuppmaning till Radio alt skjuta på genomförandet, och den tolkningenkan vi inte ställa oss bakom. Sålill slut några ord om transmissioner av teaterföreställningar, någol somutskottet inte sysslar med i är men som diskuterades en del . Tyvärrhar inle myckel hänt på den fronten. Visserligen vet vi atl det finns problem:tekniken har en del brister, skådespelarna anser atl deras prestationer blirförvanskade. Men för den stora publiken är det en speciell upplevelse att se endirektsänd föreställning frän t. ex. Dramalen eller Operan. manpå gör vad man kan för alt åstadkomma ett avtal med teatrarnaoch därmed infria förhoppningarna hos den stora TV-publiken i vårt land. Jag överiåter ål kammaren att avgöra om dagens beslut innebär atl vifortsätter marschen in i TV-samhället. Härmed yrkar jag bifalltill samtliga reservationer. INGEGÄRDFR/ENKEL (fp): "Det är rnycket svårt atl nu göra en exakt avvägning avmedelsbehovet för med hänsyn lill den önskade utbyggnaden. "Det är ett citat ur den motion som föreslär att 15 milj. kr. får disponeras urradiofonden utöver regeringens förslag. Jagdelar motionärens uppfatining om svårigheten all uppge något exakt medelsbehov.Men jag är övertygad om alt statsrådet i budgetpropositionen noga övervägt sinamedelsberäkningar. Föredraganden har naturiigtvis, som alla andra statsråd,varit tvungen att vid medelstilldelningen la hänsyn lill det stalsfinansiellalägel. Nuhar ulskottsmajoriteten prutat på motionens förslag om 15 milj. kr. menföreslagit atl ytterligare 10 milj. kr. skall få tas ur radiofonden för attbestrida de avgiftsfinansierade driftkostnaderna vid . Jagvill för det första upprepa vad framförde. En principiellutgångspunkt vid bedömningen av vilket belopp som för nästa budgetär börställas lill förfogande för den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamheten måsle, som det står i vår reservation, vara att sammaåterhållsamhet i fråga om utgiftsökningar bör iakttas som när det gäller anslagpå rikssiaten. Fördet andra är del oroande om behållningen i radiofonden blir alltför liten. Manär då tvungen alt göra en drastisk höjning av mottagaravgifterna, och det ärinte säkert att medborgarna är särskilt intresserade av det. Behållningeni fonden vid utgången av 1979/80 bör enligt budgetpropositionen vara ca 194milj. kr., men dä är inte kostnaderna för investeringar iradio- och TV-hus medräknade liksom inte heller dragningsrätten på 30 milj. kr.Normen har hitintills varit att fondbehållningen inte bör gå under 100 milj.kr. Det är oroande om vi minskar fonden med 10 milj. kr. Därför yrkar jagbifall lill reservationen 3, som innebär etl bifall lill propositionen. (vpk): I debatten om randradion påstod utbildningsministern sigvara ledd av fyra nyckelbegrepp, nämligen integritet, kvalitet, mångfald ochdecentralisering. Den omorganisation regeringen drev igenom gick stick i stävmed innebörden av dessa begrepp, och årets budgetproposition är ytterligare ettsteg mot en upplösning av till förmån för den gamlahögermodellen om en kommersiell radio och TV. Tyvärr har kulturulskolteli huvud.sak accepterat denna modell. ärhelt enigt i de avgörande frågorna, vilket är ägnat atl något förvåna motbakgrund av den kritik som socialdemokraterna så sent som sedanriktade mot omorganisationen. Socialdemokraterna har därmed ånyo satt sig iregeringens knä. Jagskall, herr talman, inskränka mig till alt la upp två av honnörsorden i förraårets debatt - integriteten och kvaliteten. Integriteten försvagades genomomorganisationen. Från vpk:s sida anser vi fortfarande att det bästa vore allåter göra till elt sammanhållet bolag med ensamrätt att sändaradio- och TV-program. I rådande läge kan detta vara svårgenom-förbart och geen dubbel belastning på personalen. Det alternativ som då återstår är atl genya direktiv för omorganisationen och ge pengar till en ordentligkvalitetshöjning. Denya direktiven skulle bl. a. innebära att moderbolagets ställning stärktes. Densvaga ställning som moderbolaget fött garanterar nämligen på intet sättintegriteten. Detta understryks ytteriigare genom den eflerkonlroll av anvisademedel som anges i budgetpropositionen. På så sätt kan man smita bakomprincipbeslutet om alt moderbolaget ensamt skall fördela pengarna. Nusäger kulturutskottet alt vissa frågor återstår att lösa, och dit hör föriäggningenav vissa servicefunktioner. skall ha viss frihet att pröva ocksåandra lösningar än vad det förra riksdagsbeslutet angav. Då vill jag ställa dendirekta frågan: Innebär detta att det står fritt atl förstärkamoderbolagels ställning eller innebär detta ytterligare en splittring på flerabolag genom att man tillskapar ett servicebolag? Integritetenföratsätter vidare atl de olika företagen inte skall kunna spelas ut molvarandra bl. a. av statsmakterna. Genom den organisatoriska uppluckringen ochinte minst genom den njugga anslagstilldelningen ökar risken härför. En vissförbättring gentemot budgetpropositionen har skett genom alt kulturutskottethar beslutat föreslå ytteriigare 10 milj. kr. Vi anser emellertid detta varahelt otillräckligt för atl undvika slagsmål och för att åstadkomma dekvalitetsförbättringar som är nödvändiga och som jag återkommer till . Denfråga som kanske föranledde den längsta debatten när beslutet omomorganisationen fattades var frågan om yttrandefriheten - detta efter enmassiv kritik från kulturarbetare, från fackliga organisationer, från vänsterpartietkommunisterna liksom frän socialdemokraterna. Kritiken gällde då främstförändringen av demokratiparagrafen och det faktum att opartiskhetenfortsättningsvis inte skulle gälla hela utbudet utan varje bolag för sig ochdessutom varje TV-kanal för sig. UtbildningsministerWikström och lillskyndarna av omorganisationen försökte då försvara sig med attdet inle innebar någon förändring gentemot nuläget, vilket skapade än slörreförvirring, därför att det ju då inte var någon vits med den faktiskainskränkning i yttrandefriheten som genomfördes. kröp det fram attdet var en sådan inskränkning man avsåg. Avsikten var sålunda inte attförbättra utbudet och alt vidga yttrandefriheten lill förmån för en öppensamhällskritisk debatt. 11 protokoll 1978/79:102-103 Våra förnyade krav på all avtalet mellan staten ochSveriges Radio bör innehålla riktlinjer om att kravet på opartiskhet skallgälla del totala utbudet, att yUrandefrihelen i rundradion skall gälla lika föralla och atl demokratiparagrafen skall bibehålla sin hävdvunna innebörd harkulturutskottet inte sakbehandlal utan i huvudsak förbigått med en stortystnad. Här kanjag inte underiåta atl ånyo ställa en fråga, tillsåväl kulturutskottets som socialdemokratiskaledamöter: kritik från , eller är yttrandefrihets- ochdemokralifrågorna förhandlingsbara för er del? Bedöms de vara av så ringa viktatt man på mindre än kan frångå den myckel starka kritik som då riktadesmot den dåvarande borgerliga regeringens förslag? De krav som vi har ställt ivår motion framlägger vi nu för kammaren något förändrade för alt ge desocialdemokraliska ledamöterna möjlighet att ta ställning till kraven. Slutligen,herr talman, något om programfrågorna i övrigt och kvaliteten. Radiohar en unik ställning vad gäller kullurutbudet och informationen, ochallmänheten har rätt atl ställa slora krav på bra program och på en förnyelse avutbudet. Det tror jag atl vi kan vara överens om. Många människor är sågott som helt hänvisade till radio eller TV. Istället för alt fiffla med organisationsformer borde alltså pengarna ha använtslill atl förbättra programverksamheten. är skadan redan skedd, men etlminimikrav som man då kan ställa är att får kompensation såvälför omorganisationskostnaderna som för de beslut fattade. I annatfall överiåter man ål atl göra en opreciserad nedskärning av sloradelar av de beslutade reformerna.